Matkat – Rooma | Milja Köpsi | Blogit | Iltalehti.fi\nKategoria: Matkat – Rooma\nUusi FB-sivu oppaalle\nTein oppaalle oman Facebook-sivun. Ei tule sitten tuonne toiselle puolelle pelkkää Rooma-spämmiä. Julkaisen sitä kautta uusia oppaan vinkkejä ja tarinoita. Laita seurantaan jos loma Roomassa lähestyy! Mikäli et näe tässä suoraan kuvalinkkiä Facebookiin, klikkaa tästä. Kuvituskuvan keltaisessa lapussa Madonnaa (ei sitä laulajaa) kiitetään siitä että tytär on päässyt avioon.. lue oppaasta lisää uusista Rooman nähtävyyksistä. Lisää… Lue lisää →\nKategoriat: Matkat - Italia, Matkat - Rooma\tAvainsanat: #bassonoste, basso, noste, opas roomaan\tKommentoi\nIhmisiä Villa Lantessa: Kanaemo\nMä olen monen ihmisen fani. Julkkiksista ei niinkään idoleita löydy, vaikkakin toki Arman Alizad ja Rakel Liekki ovat saaneet toiminnallaan sekä puheenvuoroillaan melko varauksettoman ihailuni. Toisaalta, heidän duuniaan olen saanut myös seurata muutoinkin kuin ruudun läpi. Suurimmat idolisointini kohteet kuitenkin ovat tavallisia matti & maija meikäläisiä. Inhimillisiä ihmisiä jotka osoittavat lähimmäisen rakkautta muille. Olen aina… Lue lisää →\nKategoriat: Matkat - Rooma\tKommentoi\nTeeskentelen tässä että muistin tapahtuman ajoissa ja etten ollenkaan ollut paikalla liian myöhään. Joskin kuvista saattanee päätellä, että takarivissähän sitä seisottiin. Ei armoa harrastelijalle vaikka miten pressikorttia koetin vilkutella joka aidan raosta. Vuosittaisen sotilaallisen seremonian päivämäärä juontaa juurensa vuoteen 1918 juhlistaen Italian voittoa. Asevoimien tapahtuma saa paikkansa vuosittain Piazza Venezialla Vittorio Emanuelle II:n muistomerkin, Il Vittorianon… Lue lisää →\nLa notte (Night, Old People and Birds) Kai Nieminen on säveltäjän näköinen mies. Hiukset leijailevat kurittomasti pään ympärillä, silmälasit nojaavat nenän kärkeen ja sangat ovat nousseet reilusti korvien yläpuolelle. Miehen ääni kantautuu keittiöstä aikaisin aamulla ja vielä myöhään illalla, aikoihin jolloin mieluusti nauttisin hiljaisuudesta. Mietin itsekseni loputtoman väsymykseni keskellä mistä näiden akateemikkojen ja taiteilijoiden energia… Lue lisää →\nKategoriat: Matkat - Rooma\tAvainsanat: säveltäjä kai nieminen, villa lante\tKommentoi\nMaanantai käynnistyi ikävissä merkeissä ja aamupäivä katosi kuin pieru Saharaan hampaita kiristellessä. Tilanne onneksi laukesi ja päivä onnistui päättymään aika onnellisissa merkeissä. Ostin museosta kirjan ja otin kuvia joista kaikki eivät olleet aivan luokattoman huonoja. Osuin Via Marguttan Cento Pittori -tapahtumaan ja bongasin uskomattoman kauniiita tauluja tekevän taiteilijan, Lipinskan. Valitettavasti kuvat netissä eivät anna oikeutta… Lue lisää →\nKategoriat: Matkat - Rooma\t2 kommenttia\nTrasteveressa on sunnuntaisin megakirppis. Kaikkea antiikkimööbeleistä kiinakrääsään. Armeijan ylijäämää ja keittiötarvikkeita. Tuli noista pitsiliinoista mieleen Outi Pyyn aivan ihana virkatusta päiväpeitteestä tehty iltapuku, 50 sentillä olis irronnut kaikenlaista materiaalia sellaiseen. Tässä vain kännykkäkuvia, ruuhka ja taskuvarkaiden määrä tuolla Porta Portesessa on niin älytön etten mielelläni sinne arvokasta omaisuutta ota mukaan. Rahatkin kulkevat tiukkojen housujen etutaskuissa,… Lue lisää →\nKategoriat: Matkat - Rooma\t1 kommentti\nMaa järisee taas Roomassa\nMaa järisi taas, entistä kovemmin. Perugiassa uutisoinnin mukaan yli kuusi magnitudea muutama tunti sitten. Sen verran kova oli, että tavarat sai kyytiä täälläkin, sänkykin liikkui. Järistys tuntuu täällä kukkulalla korkeassa talossa varmaan helpommin kuin tuolla kukkulan alapuolella. Viimeksi järistysten väliä oli tunteroinen ja toinen aalto oli kovempi. Mietin, että olisiko parempi lähteä muutamaksi tuntiksi ulos, toisen… Lue lisää →\nAsun Villa Lantessa ylhäällä ja ajoittain alakerrasta nousee hurmaavan soitannan ääni kerroksiimme. Milloin soittaa sellisti yksinään, milloin pianisti, milloin joko orkesteri. Tänään aloitin kuvauskierrokseni Pinciolta ja Villa Borgheselta eikä sielläkään voinut välttyä musiikilta. (Instagramistani löytää muutaman lyhyen pätkän.) Näin ruuhkaisessa kaupungissa meteli on ajoittain korviahuumava, ja pitkään sille altistuessa, alkaa se jo vaikuttamaan stressitasoihin. Jotenkin kuitenkin… Lue lisää →\nEilisen maanjäristyksen uutisointi oli kyllä kaoottista. Ensin oli kuolleita ja sitten ei. Sitten taas 22 kuollutta joista 11 lapsia ja juuri kun tippa linssissä istuttiin, vältyttiinkin henkilövahingoilta. Tuntui hölmöltä katsoa roomalaisten uutissivuille lähettämiä videoita kattolamppujen hädin tuskin näkyvästä heilahtelusta, kun toisessa kaupungissa oltiin ilman sähköjä raunioiden keskellä. Eipä silti, kyllähän tuo vavistus ehti täälläkin säikäyttämään…. Lue lisää →\nKoin äsken elämäni ensimmäisen maanjäristyksen. Koko talo heilui ja tuolikin alla. Kukkulan alapuolella sijaitsevan vankilan vangit riehaantuivat ja huutokonsertti yön pimeydessä on melkoinen. Me Roomassa ollaan kyllä turvassa. Jännästi tuollainen keikautus pistää tasapainoaistin sekaisin ja pään huippaamaan. Marchessa kävi huonommin, toivottavasti vahingot jäävät aineellisiksi, en voi edes kuvitella sitä pakokauhun tunnetta siellä 🙁 Jääköön muut tämän päivän merkinnät… Lue lisää →


Lastenhuoneen säilytys edullisesti netistä - Trademax\nPäättyy: 0d 11h 56m 37s\n380 edullista tuotetta\nSteens For Kids Lasten vaatekaappi 80x123 cm\nHoppekids Storey Sänky hyllyllä ja Työtaso 70x160\nLounge Vaatekaappi Harmaa/Puu/Luonnonväri\nLounge Vaatekaappi Puu/Luonnonväri/Valkoinen\nStige Kaappi Harmaa\nBeadry Vaatekaappi Puhelinkioski Lontoossa\nTenney Vaatekaappi 111 cm\nMaxim Vaatekaappi Valkoinen\nMitra Lipasto Valkoinen/Puu/Luonnonväri\nNilda Vaatekaappi 3 ovea\nKaappi 1-ovinen Stige by Harmaa\nStige Vaatekaappi Valkoinen\nSteens For Kids Lasten Lipasto 64x72 cm\nMilk Vaatekaappi Valkoinen\nSancho Vaatekaappi 2 ovea\nVandeveer Vaatekaappi 3 ovea\nOsa vanhemmista tuntee itsensä avuttomiksi silloin kun on kyse lastenhuoneen järjestyksen ylläpidosta. Siisti lastenhuone tuntuu heistä lähes mahdottomalta ajatukselta. Toki lastenhuoneet ovat monesti sotkuisia ja tavarat ovat epäjärjestyksessä, sillä huoneessa leikitään ja joskus leikit vaihtuvat melko tiuhaan tahtiin. Ongelmaan on kuitenkin olemassa hyviä ja toimivia ratkaisuja. Oikeanlaisilla säilytysjärjestelmillä järjestystä ja siisteyttä on helppo pitää yllä. Valikoimastamme löydät paljon erilaisia lastenhuoneen säilytyskalusteita, niin roskakoreja, koukkuja kuin tyylikkäitä säilytyslaatikoitakin.\nNäppärät säilytysratkaisut taltuttavat kaaoksen\nLeikkiautot, lego-palikat ja korkeat vaatekasat. Useimmat meistä tunnistavat juuri nuo ongelmakohdat, kun ajattelemme lastenhuoneita. Lastenhuoneiden siivoaminen ja järjesteleminen on harvoin kovin houkuttelevaa, mutta sitä voi helpottaa yksinkertaisilla ratkaisuilla. Jos lastenhuoneessa on oikeanlaiset säilytyskalusteet ja paikka kaikille tavaroille, on lasten helppo laittaa käyttämänsä lelut ja tavarat itse omille paikoilleen. Täältä löydät trendikkäät, pyörälliset laatikot, joihin lego-palikat voi laittaa, kun leikki on ohi. Valikoimassamme on lisäksi upeita, kuvioituja säilytyslaatikoita ja säilytysrasioita, joissa voi säilyttää vaikkapa keräilykortteja, kyniä ja lehtiä. Kun laatikot merkitään etiketeillä, löytävät tavarat helposti omalle paikalleen eivätkä ne jää lojumaan lattialle tai tasoille.\nSuuren vaatekasan taltuttamiseen auttaa fiksujen ja tyylikkäiden naulakkokoukkujen asentaminen seinälle. Niihin vaatteet on melkeinpä yhtä helppo ripustaa kuin heittää sängylle kasaan. Valittavanasi on myös ihania naulakoita, joissa on kirjaimia tai erilaisia tekstejä. Naulakkoon pienikin lapsi osaa ripustaa reppunsa, aamutakkinsa tai lakkinsa. Lastenhuoneen järjestyksen ylläpito on helppoa silloin, kun tavaroille on erilaisia säilytyspaikkoja. Kun kaikille tavaroille on oma paikka, on tavarat helppo laittaa paikalleen. Lapsista on silloin itsekin kiva osallistua huoneen järjestyksen ylläpitoon. Siistissä huoneessa on mukava leikkiä!\nNäytä 380 tuotetta


10.11.2020 | Areena Yle Uutiset\nOsapuolten välit tulehtuivat, kun työnantaja syytti työntekijän varastaneen parturiliikkeestä rahaa. Tämän jälkeen entinen.\nKardashianeiden siskokset esittelivät uutta hiusväriään sosiaalisessa mediassa. Tosi-tv-tähdet Khloé ja Kim.\nVihreiden kannatus laski prosenttiyksikön kesäkuun kannatusmittauksessa. Ylen Taloustutkimuksella teettämän kannatuskyselyn.\nKoripallon NBA:n on tarkoitus jatkua heinäkuun lopulla tiukoin koronasäädöksin. Koronaviruksen maaliskuussa keskeyttämä kausi.\n00.00 alkaen Koronakauden uudet tuulet, 06.59 Liigaranking #12 RoPS.


Venäjän ja Turkin presidentit vihkivät Mustanmeren pohjassa kulkevan kaasuputken - Ulkomaat - Ilta-Sanomat\nVenäjän ja Turkin presidentit vihkivät Mustanmeren pohjassa kulkevan kaasuputken\nTurkstream-kaksoisputki tuo venäläistä kaasua Turkin lisäksi myös EU:n alueelle.\nTurkin presidentti Recep Tayyip Erdogan ja Venäjän presidentti Vladimir Putin arkistokuvassa. Kuva: Sergei Chirikov/Pool via REUTERS/File Photo\nVenäjän ja Turkin presidentit Vladimir Putin ja Recep Tayyip Erdogan vihkivät tänään Istanbulissa käyttöön Venäjältä Mustanmeren pohjassa Turkkiin johtavan Turkstream-kaasuputken. Yhteys koostuu kahdesta putkesta, joiden yhteenlaskettu kapasiteetti on vajaat 32 miljardia kuutiota maakaasua vuodessa.\nPutkista toinen kuljettaa kaasua Turkin kulutukseen. Toinen putki taas vie kaasua Turkin kautta Eurooppaan. Esimerkiksi Bulgaria on jo ilmoittanut korvanneensa Ukrainan ja Romanian kautta tuomansa venäläisen kaasun Turkstream-putkesta saatavalla kaasulla. Bulgaria on rakentanut 11 kilometrin yhteyden omasta kaasuverkostaan Turkin rajalle.\nBulgarian energiaministerin Temenuzhka Petkovan mukaan lähes täysin venäläisestä kaasusta riippuvainen maa säästää kymmeniä miljoonia euroja kauttakulkumaksuja vaihtamalla kaasun toimitusreittiä. Samaa reittiä kaasua virtaa myös Kreikkaan ja Pohjois-Makedoniaan.\nBulgartransgaz-yhtiön johtajan Vladimir Malinovin mukaan Ukrainan ja Romanian kautta Bulgariaan tulevassa Trans-Balkan-putkessa kaasun virtaaminen on sen sijaan loppunut lähes täysin.\nApulaisprofessori Veli-Pekka Tynkkynen Helsingin yliopistosta sanoo Ukrainan kiertämisen kaasutoimituksissa Eurooppaan olleen pitkään Venäjän strategisena tavoitteena.\n– Nord Stream 2 varmistaa sen volyymin osalta, kunhan se valmistuu, ja Turkstream etelästä omalta osaltaan. Siinä mielessä tämä on kyllä merkittävä askel, Tynkkynen sanoo.\nUSA määrännyt pakotteita\nTurkstream-hanke on ollut paljon vähemmän julkisuudessa kuin Itämeren kiistely Nord Stream 2 -putki Venäjältä suoraan Saksaan. Yhteistä hankkeille on se, että Yhdysvallat on määrännyt pakotteita molempien hankkeiden rakentajayhtiöitä vastaan.\nTurkstreamiin pakotteilla ei arvioida olevan juuri vaikutusta, sillä hankkeen vedenalaiset työt valmistuivat jo marraskuussa. Pakotteiden sen sijaan ennustetaan viivästyttävän Nord Stream 2:n valmistumista. Turkstreamin putket laski mereen sama sveitsiläisyhtiö Allseas, joka ilmoitti pakotepäätöksen jälkeen keskeyttävänsä työt Itämerellä Nord Stream 2:ssa.\nNord Stream 2:n kapasiteetti on 55 miljardia kuutiota vuodessa eli yhdessä Nord Stream 1:n kanssa reilusti yli sata miljardia kuutiota. Näin ollen se on huomattavasti Turkstream-yhteyttä merkittävämpi.\nTurkstream toteuttaa osittain Krimin valtauksen jälkeen 2014 peruttua South Stream -kaasuputkihanketta. Siinä kaasuputkien oli määrä johtaa Venäjältä Mustanmeren poikki suoraan Bulgariaan ja edelleen muualle Eurooppaan.\nLähteet: Gazprom, Anadolu, AFP


CAVA 2.0: Pikkujoulut\nAnonyymi 23. marraskuuta 2015 klo 11.16\nMaksalaatikko,kinkku ja rosolli. Ilman näitä herkkuja ei ole joulua :D\nCava 23. marraskuuta 2015 klo 11.31\nHeippa! Tuo maksalaatikko on jännä juttu, itse miellän sen myöskin joulupöytään (joskaan ei pakollinen), mutta olen monesti kuullut ihmettelyä tästä "omituisuudestani" - hyvä tietää, että on muitakin! Satutko olemaan pohjoisemmasta kotoisin? :)\nAnonyymi 23. marraskuuta 2015 klo 12.16\nMeillä on aina kuulunut maksalaatikko jouluun. Moni ei sitä voi ymmärtää! En tiedä mistä tämä on rantautunut meidän sukuun mutta emme ole pohjoisesta ainakaan..\nCava 23. marraskuuta 2015 klo 12.24\nNoh, oli miten oli, niin Wikipedia ainakin sanoo samaa kuin me! ;)\nMaksalaatikkoa ilman ei kyllä tosiaankaan ole joulua! Meillä tekee äiti sen itse ja se on aivan maailman parasta jouluruokaa. <3 Ja Oulusta, eli pohjoisemmasta ollaankin kotoisin! :D\nCava 23. marraskuuta 2015 klo 13.56\nNoniin, sieltähän minäkin olen! ;) En olekaan koskaan päässyt maistamaan kotitekoista maksalaatikkoa.. olisipa mahtavaa jos joku läheinen osaisi tehdä! :)\nMeillä nimenomaan syödään omatekoista maksalaatikkoa jouluna! :) t. Anonyymi nro. 2\nCava 23. marraskuuta 2015 klo 20.52\nEikä! Olen kateudesta vihreä <3 nam!\nAnonyymi 23. marraskuuta 2015 klo 12.23\nEspoossa asun, iskä on tosin lapista kotosin, mutta en tiiä sitten. Onko se pohjosemmassa yleisempää, että on maksalaatikko joulupöydässä? :) ja siis sen laatikon on oltava rusinaton, muuten en syö, haha :D\nCava 23. marraskuuta 2015 klo 12.35\nEn osaa sanoa, jostain luin että Lännessä, mutta kyllä olen kuullut tästä muualtakin päin Suomea. Ehkä se on tuo aika, eli se on ollut yleisempää vuosikymmeniä sitten ja osa perheistä jatkaa perinnettä edelleen :) Ja mulla pitää olla rusinoita! ;)\nTaru | HOME AT LAST 23. marraskuuta 2015 klo 12.55\nSulle on haaste mun blogissa! :) http://www.homeatlastblog.com/2015/11/oversize-knit-23.html\nCava 23. marraskuuta 2015 klo 13.10\nKiitos Taru, mielenkiintoista! Vastaan haasteeseen mahdollisimman pian :)\nNina / Nina Janika 23. marraskuuta 2015 klo 19.23\nMun joulupöytään kuuluu kaikenlaiset kasvisruoat; rosolli ja kermavaahto, porkkana- ja lanttulaatikko, metsäsienet ja kinkun tilalla kasvispihvit. Bravuurini jouluna on myös aurajuusto-punajuurigratiini, joka on tosi hyvää! Herkkuna syön aito-vaniljajätskiä piparimuruilla! <3 Niin ja tietenkin suklaata... ;)\nCava 23. marraskuuta 2015 klo 19.40\nHeippa! Kuulostaa ihanalta :) Onko aurajuusto-punajuurigratiinin ohje salainen, vai saisiko sitä udella? <3\nHitsi, muaki ois kiinnostanu toi aurajuusto-punajuurigratiinin ohje. :)\nTiramisuheidi 23. marraskuuta 2015 klo 22.21\nJoulupöydän must-jutut on kaikki laatikot, kinkku ja rosolli! Voi miten rakastankaan jouluruokaa, on sitä taas odotettu!\nLahjoja täytyisi ostaa 14, ja vielä ollaan niin alkutekijöissään kuin olla voi! Puuh! :p\nCava 23. marraskuuta 2015 klo 22.40\nTsemppiä lahjajahtiin! :)


folk, singer-songwriter, Svenska talande klubben\t 10.1.2012\nRuotsalainen laulaja-lauluntekijä Melissa Horn avaa tämän vuoden Svenska Talande Klubben -keikkasarjan. Kotimaassaan valtavan suosittu 24-vuotias laulajatar esiintyy Helsingin Korjaamolla keskiviikkona 1. helmikuuta. Konsertin liput ovat myynnissä Tiketissä.\nMelissa Horn on noussut vajaassa neljässä vuodessa tuntemattomasta laulaja-lauluntekijästä kolminkertaista platinaa myyneeksi ja useita Grammis- ja Rockbjörnen -ehdokkuuksia keränneeksi artistiksi. Melissan kolmas albumi “Innan jag kände dig” julkaistiin viime syyskuussa, ja se vei hänet Ruotsin lisäksi keikoille myös Norjaan ja Tanskaan. Nyt vihdoin Melissa nähdään keikalla myös Suomessa.\nIllan avaa pohjoismaiseen MGP-laulukilpailuun osallistunut ja Chans-musikaalissa nähty suomenruotsalainen Emelie Sederholm.\nKe 1.2.2012 Helsinki, Korjaamo\n‹ Tiketin toimipiste siirtyy Keravalta Vantaalle\t› Funky Amigos etsii jälleen uusia tumman rytmimusiikin kykyjä


Evergreen Magnolia – puut – Evergreen Magnolia – puutyypit - Sanne puutarhat\nEvergreen Magnolia – puut – Evergreen Magnolia – puutyypit\nMagnolias voivat olla lehti- tai ikivihreitä. Ikivihreät magnoliat tarjoavat pirteän vihreyden ja ovat arvokkaita nahkaisten lehtiensä ansiosta. Valittavana on useita magnolia ikivihreitä lajikkeita. Tämä artikkeli auttaa.\n1 Evergreen Magnolia -puita\n2 Magnolia-ikivihreät puut maisemaan\n3 Kompaktit Magnolia-ikivihreät lajikkeet\n4 Video: Evergreen Southern Magnolia – Magnolia Grandiflora – How to grow Bull Bay Magnolia\nYksi tyylikkäimmistä ja näyttävimmistä koristepuistamme on magnolia. Magnoliat voivat olla lehti- tai ikivihreitä. Ikivihreät magnoliat tarjoavat pirteän vihreyden talven pilkillisissä doldrumeissa, ja siksi niitä arvostetaan niiden nahkaisten lehtien vuoksi. Valittavana on useita magnolia ikivihreitä lajikkeita. Ensinnäkin, sinun on päätettävä puutarhaasi parhaiten sopivasta koosta ja ominaisuuksista.\nEvergreen Magnolia -puita\nMagnolialajeja on noin 125 lajia, jotka voivat olla ikivihreitä, lehtiä tai jopa puoliksi ikivihreitä. . Kiiltävät vihreät lehdet ovat erottuva ominaisuus vaaleanvihreällä, hopealla tai punertavalla samealla alapinnalla. Evergreen magnolioilla on ilo nauttia lehtipuusta ympäri vuoden. Kaikki lajit eivät sovellu kaikkiin vyöhykkeisiin, mutta useimmat magnoliat ovat melko mukautuvia ja kukoistavat lämpimillä ja maltillisilla alueilla.\nHarvat asiat ovat vain surullisempia kuin katsomassa, kuinka lehdet putoavat puista. Vaikka näyttö voi olla värikäs, se merkitsee lämpimän kauden päättymistä ja kylmän myrskyisen talven nousua. Siksi lehdet pitävät puut ovat niin tärkeitä muistuttamaan meitä jälleen tulevasta ajasta, rohkeiden lupausten ja runsauden kaudesta. Evergreen magnoliapuut pitävät tätä lupausta ja lisäävät ulottuvuuden ja elämän maisemaan.\nMagnolia grandiflora on yksi ryhmän yleisimmin kasvatetuista. Siinä on lukuisia lajikkeita, joilla on erilaisia ominaisuuksia.\nVaikka M. grandiflora voi nousta jopa 18 jalkaa (18 m) korkeuteen, ’Pikku Helmi’ kasvaa hieman yli 9 jalkaa (9 metriä) pitkäksi, jolloin\nPienempi on silti ’Kay Perris’, joka on vain 6-9 metriä (19–30 metriä) pitkä ja loistavat lehdet ovat oranssinvärisiä alaosassa.\nLähes yhtä pehmoinen kuin nimensä, ”Teddy Bear” on suhteellisen uusi lajike, jonka muoto on kompakti, kiiltävät kupin muotoiset lehdet ja tumma sume takapuolella.\nMagnolia-ikivihreät puut maisemaan\nFairy-magnoliat ovat ikivihreitä ja tarjoavat vaaleanpunaisia, valkoisia tai kermamausteisia kukkia, usein ympäri vuoden. Magnolia x alba on kotoisin Kaakkois-Aasiasta ja sen väitetään tuovan onnea. Kasvi tuottaa joitain suvun tuoksullisimmista kukinnoista.\nKeltais-violetit kukat joka vuodenaika, mutta talvi merkitsee Magnolia Figon esiintymistä. Sillä on kiiltäviä vihreitä lehtiä ja hidas kasvuvauhti.\nSen serkkullaan, Magnolian valkoisella kaviaarilla, on tulppaanimuotoisia kukintoja kermavalkoisena. Lehdet ovat ikivihreitä ja miellyttävän pyöristettyjä.\nKokeile talvella kukkivaa Magnolia doltsopoa. Suuret tuoksutetut valkoiset kukat armostavat puuta koko viileämmän kauden. Kasvi on todella yksi arvokkaimmista magnolia-ikivihreistä puista talvihuollon kannalta.\nKompaktit Magnolia-ikivihreät lajikkeet\nMeitä ei ole vielä tehty. Pienemmissä muodoissa on myös ikivihreä lehdet ja voimakas kukinta.\n’Kuplat’ on lajike, jolla on terävät kiiltävät vihreät lehdet ja valkoiset kukat, joilla on punastetut marginaalit. Se muodostaa erittäin pienikokoisen pyramidin muotoisen puun.\nMagnolia laevifolia eli ’tuoksuva helmi’ ei ole vain fantastinen nimi, vaan myös suvaitsevainen luonne ja pitkä kevään kukinta-aika. Kukinnat ovat kermaisia norsunluuta, kevyesti tuoksuvia ja hedelmällisiä. Kasvi on tuholaisia ja tauteja kestävä useimmissa tapauksissa, ja se tuottaa pienikokoisen houkuttelevan muodon.\nUusia lajikkeita ilmestyy muutaman vuoden välein, joissa on suurempi kukinta, kauniit lehdet ja suurempi kovuus. Suorita kotitehtäväsi ja varmista, että valitsemasi puu sopii vyöhykkeesi ja maisemasi kokoon. Nauti majesteettisesta magnoliosta!\nVideo: Evergreen Southern Magnolia – Magnolia Grandiflora – How to grow Bull Bay Magnolia


novamelina: Onnelin ja Annelin ensi-illassa\nHanna 17 tammikuuta, 2014\nMe mennään katsomaan tuo ensi viikolla, kun ollaan lasten kanssa Helsingissä. Eikös se Tennispalatsi ole siinä Kampin kulmilla? Katsottiin lasten kanssa eilen Onnelin ja Annelin traileri, kahteen kertaan, kun se oli lapsista niin kiva :)\nNova Melina 17 tammikuuta, 2014\nOn, juuri siellä! Antoisaa elokuvaelämystä! :)\nJenniE 17 tammikuuta, 2014\nMeillä kahdeksanvuotiaat tytöt tykkäsivät tosi paljon leffasta. Ja äiti myös :) Elokuvassa oli aivan ihania kankaita ja inspiroivia mekkomalleja.\nNiin oli ihania mekkomalleja ja kankaita! Paikoin tuntui kyllä jotenkin siltä, että Mekkotehtaan mallit on innoittanut isompaakin valtavirtaa tekemään oikeesti kauniita mekkoja. Niissä oli osassa jotain samankaltaisuutta mallien ja kankaiden käytön suhteen, mun mielestä. :)\nRiikka 17 tammikuuta, 2014\nMe kävimme Helsingin kaupungin teatterissa katsomassa tämän, ja siinä Minna Pinna oli melkoisen pelottava, ymmärtääkseni leffassa ei niin rankka? Menossa myös leffaan siis.\nLeffassa ei ollut ollenkaan paha. Vähän tuima tietty, mutta ei edes Niksusta (4 v) pelottava. Isla kävi myös katsomassa tän teatterissa reilu puol vuotta sitten, mutta en ollut itse mukana, en nähnyt siis reaktioita, mutta kertoi kyllä, että tykkäsi siitäkin. Voihan se olla, että on jännittänytkin, mutta ei ehkä kehdannut vaan sanoa, kun ystävän äiti vei tytöt sinne. :)\nTanja K 18 tammikuuta, 2014\nElokuva, jonka toivottavasti pääsen katsomaan.\nUutistoimisto Anselmi 05 helmikuuta, 2014\nHei en ookaan huomannut että teilläkin on sielä Niila <3. Ja arvaas jos tää ois ollu tyttö niin miehelle ehdotin nimeä Isla :D! hihi. Hyvä nimimaku meillä selvästi!


lukeminen Archives - Vahvistu verkossa\nJulkaistu 7.9.2018 9.9.2018\nAikuisenakin voi oppia lukutaitoa #lukutaitohaaste\nLauantaina 8.9. vietetään kansainvälistä YK:n lukutaitopäivää. Lukutaidon tasoja on monenlaisia. Ensimmäisenä oppimisen vaiheena on lukuinto, kiinnostus lukemiseen ja kirjoihin. Toisena kehittyvän teknisen lukutaidon myötä kirjaimista muodostuu sanoja ja lauseita. Kolmannella tasolla ymmärtävän syvälukemisen kautta sanoista avautuu maailmoja.\nLukeminen vaikuttaa tietorakenteisiin aivojen tasolla. Elämä ja työelämä varsinkin on jatkuvaa oppimista. Tärkeä osa sitä on lukeminen. Jotta oppisit helpommin aivojen kannalta, uutta asiaa opiskellessa kannattaa lukea näin:\nSilmäile luettava alue, herättele aiemmat tietosi aiheesta.\nAloita lukeminen. Tämä on kaikista vaikein kohta. Pilko lukeminen sopivan pieniin jaksoihin. Poista lukemisen ajaksi häiriötekijät ympäristöstäsi. Palkitse itsesi, kun pääset välietapille.\nLue kuin teksti olisi keskustelukumppanisi. Lukunopeus ei ole ratkaiseva asia vaan ymmärtäminen. Hermoverkot aivoissasi muuttuvat, kun ymmärrät asioita.\nKertaa heti lukutuokion jälkeen, mitä luit. Tämä vähentää tehokkaasti muistivääristymiä. Erityisen hyväksi on havaittu asian opettaminen toiselle. Pidä monologi vaikka kissallesi, sillä ääneen selittäminen vahvistaa muistijälkiä.\nMuistiinpanoilla voi olla luetun ymmärtämistä tehostava vaikutus. Olemme yksilöitä. Löydä itsellesi toimiva tyyli.\nOnko sinulla hyviä keinoja keskittyä lukemiseen? Miten saat houkuteltua itsesi lukemisen äärelle? Liikunnallinen aikuisopiskelija rakensi juoksumatolle lukutelineen. Mikä on sinun niksisi? Paljasta se kyselylomakkeella, niin me laitamme niksit kiertämään (bit.ly/lukuniksit).\nMillainen lukija sinä olet?\nTuntuuko sinusta, että et jaksa keskittyä syvälukemiseen? Kokeile keskittymistä pienissä paloissa, vaikkapa vartti kerrallaan. Etsi sopiva ympäristö ja ole lukemistuokion ajan irti netistä. Jos luet e-kirjaa, laita lentokonetila päälle mobiililaitteeseen. Pidä lukutuokion jälkeen tauko ja tee jotain ihan muuta, sillä aikaa aivosi työskentelevät tauon aikana varkain luetun parissa.\nJos lukemalla opiskelu tuntuu erityisen raskaalta, voi hidasteena olla jokin oppimisvaikeus. Kaikilta aikuisilta näitä vaikeuksia ei ole todettu kouluaikana. Esimerkiksi lukemisen ja kirjoittamisen vaikeutta eli lukivaikeutta on itse vaikeaa todeta. Lahjakas lukivaikeuksinen kehittää omia kiertoteitä ja samalla käyttää vaikeutensa vuoksi paljon kavereitaan enemmän energiaa lukemiseen.\nKokeile erilaisia lukemisen tapoja. Perinteisen paperikirjan lisäksi kirjoja voi lukea digitaalisina tai kuunnella äänikirjoja. Molempia näitä voi lainata kirjastosta. Digitaalisen kirjan voi kuunnella myös robottilukijan avulla. Tämä toiminto löytyy uusista älypuhelimista. Kirjoja voi saada myös Celia-kirjastosta äänikirjoina. Celian palvelu on saatavilla mm. näkövamman tai lukivaikeuden perusteella.\nOpettele ymmärtävää lukemista. Lukeminen avaa viihdyttävien ja kiehtovien maailmojen lisäksi reittejä uuteen ammattitaitoon – myös keskellä ikää.\nAnne, Mia ja Jukka Otavan Opistolta heittävät lukutaitohaasteen: vähemmän on enemmän, pysähdy lukemaan vaikka vartti kerrallaan, keskity ja kertaa.\nSama tiimi pohtii laajemmin lukutaitoa ja ymmärtävän lukutaidon oppimista aikuisena.\nMikä niksi sopii sinulle? Katso lukuhaasteen tuottama niksipaketti.\nVahvistu verkossa -hankkeessa on kevään aikana innostuttu ja innostettu opin äärelle


The Widowmaker - leskentekijä - kannattaa katsoa! - Turpaduunari\nDavid Bobbett tiesi, että sairauden odotetaan etenevän 200-300 astelukua vuodessa. Siitä kumpusi hänen olettamuksensa, että kalsiumskannauksella voi todeta eteneekö sairaus, vai saadaanko se pysähtymään elintapamuutoksilla. Jos sairaus ei etene, niin sen kanssa voi elää ihan normaalisti, kuten hän oli elänyt siihen asti. Bobbett treenasi ahkerasti jo ennestään, ruokavalion muutoksen suunnasta ei voi olla varma, aiemmin hän oli noudattanut ”kaikkia terveellisiä ohjeita”. Sairauden alkuhoitona olivat myös statiinit. Bobbett kuntoili ahkerasti ja söi virallisterveellisesti.\nSaatuaan diagnoosin Bobbett lisäsi kuntoilua ja ruokavalio muuttui vähähiilihydraattiseksi. Jyri Uimosen mukaan hän luopui statiineista ja muusta lääkityksestä (Lähde: Ivor Cummins: ”Eat rich and live longer”)\nLääkäri Steven Nissenin pointti ”miksi testata, kun emme tiedä mitä sillä tiedolla tehdään ja kuinka potilaan ennuste siitä muuttuu?” kummunnee parista asiata. Kaveri on statiinien kannattaja, mutta statiinien on koettu lisäävän kalkkiutumista. Tämä onkin hyvä juttu; löysä plakki stabiloituu. Siis statiinien kalkkeutumista lisäävä ominaisuus onkin hyväksi! Samalla statiinien estovaikutus sydäntapahtumiin on merkityksellisempi. Hmmm… aika ihmeellistä. Tämä pitänee paikkansa korkean riskin potilaissa, kuten Bobbettin tapauksessa, muutoin ”ennaltaehkäisyn” teho on todistettu olemattomaksi.\nToinen asia, jota voisi pohtia, on se, että ”Käypä hoito” -suositus jenkkilässä on se vanha tuttu ”vähärasvainen kokojyvämargariini sydänterveellisillä siemenöljyillä, reilusti hyviä hiilareita”, tuttu Suomestakin. Sillä ei vaan ole mitään parantavaa tai kalkkeutumista vähentävää vaikutusta. Mitä tästä pitäisi ajatella?\nLääkäri Nissen on eräällä lailla oikeassa omassa kehäpäätelmässään, sanoo Jyri UImonen. Kalkkiaste ei tosiaankaan auta ennusteessa, koska aina ”arpeelliset” ja ennalta-ehkäisevästi määrätyt statiinit tulevat sitä vain lisäämään ja suositeltu virallisterveellinen ruokavalio myös. Miksi mitata, mikään ei kuitenkaan muutu? Odotellaan vaan, jos selviää sitten tulevasta rintakivusta/kohtauksesta? Vasta sitten on sairaus mitä hoitaa?\nSelkeä tulos on 0 tai hyvin kalkkeutuneet suonet yli 1000 asteluvulla. Tämä jälkimmäinen voi laukaista elintapamuutoksen, joka edesauttaa sairauden pakotettuun hallintaan. Nollatulos on taas ”takuu”, elimistön pitäisi toimia sydämen osalta seuraavat 10 vuotta samaan malliin.\nJyri Uimonen vertaa CAC-tutkimusta sokerirasitustestiin, jossa hän itse oli käynyt vuosi sitten. ”Jos se feilaa, niin olet sokeritautinen”, sanoo Jyri, ja jatkaa: ”Ellei feilaa, voit olla sokeritaudin jossakin asteessa, mutta asia selviää vain samanaikaisella insuliinitason mittauksella 2h (ja vertailu Dr. Kraftin aineistoon, josta Ari Kaihola on kirjoittanut tässä blogissa insuliiniresistanssin 1. osassa). Koska tätä insuliinitasoa ei mitata, niin ”läpäisty” rasitustesti on vain tieto siitä, että (ylikorkea?) insuliinitaso riitti normalisoimaan verensokerin. Insuliinia saatettiin kuitenkin tarvita 2-3 kertaa normaaliksi koettu määrä.\nAvainsanat:CACChrister SundqvistDavid BobbettinsuliiniresistenssiIvor CumminsJyri UimonenkalkkeutuminenSteven Nissensydänkohtausturpaduunari


Joensuun Lyseon lukion tilojen remontti Tiedepuistolla alkoi - heili.fi\nJoensuun Lyseon lukion tilojen remontti Tiedepuistolla alkoi\nJoensuun Lyseon lukio ja Joensuun aikuislukio saavat uudet tilat Tiedepuistolta. Tilojen remontointi koulukäyttöön aloitettiin huhtikuun lopussa. Koulut muuttavat Tiedepuiston rakennuksiin 1, 2 ja 3A, jonka aulaan tulee kouluille oma sisäänkäynti. Yhteensä tilaa on noin 3 200 neliötä. Lyseolaiset ja aikuislukio aloittavat toiminnan Tiedepuistolla tammikuussa 2021.\nUusia tiloja ja muuttoa on suunniteltu laajassa suunnitteluryhmässä.\nLyseon lukion rehtori Jarkko Rieppo kertoo tiloista tulevan modernit ja akustisesti miellyttävät. Luokkatiloissa on muunneltavuutta ja ne varustetaan lukio-opiskeluun sopivalla teknologialla. Opiskelijoiden oleskelu- ja opiskelutiloihin on panostettu, niistä löytyy viihtyisiä soppeja.


March 2012 - Reisjärven kristillinen opisto\nHome » Monthly Archive for: 'March 30th, 2012'\nViikko 13: Rauhallisen leppoisa viikko\nMaanantaina palasimme virkeinä ja rentoututuneina takasin opistokotiimme. Tiistaina oli mahdollisuus voittaa solulle tunti lisäaikaa Helinä-kuraattorin järjestämällä pingispallon tarkkuusheittokilpailulla. Kilpailun voitti se kämppä, jonka jäsen sai eniten pisteitä. Kuorot harjoitelivat opisto-CD:n…\nViikko 12: Laskettelureissu ja opistoesittely Oulussa\nLauantaina koitti monien odottama laskettelureissu Ukkohallaan. Jouduimme heräämään aamulla poikkeuksellisesti jo viiden maissa. Aamupalan jälkeen lähdimme laskettelemaan Ukkohallaan. Halukkaille oli myös mahdollisuus mennä lumikenkäilemään ja saunomaan. Osa opistolaisista kävi myös…\nKurssiohjelmassamme on 23.-27.7.2012 taideviikko, jonka aikana järjestetään useita mielenkiintoisia taidekursseja. Viikon ohjelmassa on posliininmaalauskurssi, taidegrafiikkakurssi, hopeakorukurssi, luovan kirjoittamisen kurssi ja lankojen kasvivärjäyskurssi. Kurssit on tarkoitettu kaikenikäisille aikuisille ja itsenäistyneille nuorille.…\nOpistolla järjestetään heinäkuussa 2012 ensimmäistä kertaa Musiikin perusteet 1-3 ja yleinen musiikkitieto -kesäkurssit musiikkiopistossa opiskeleville (eli 1/3, 2/3, 3/3 ja YMT). Kurssit järjestetään yhteistyössä Ylivieskan seudun musiikkiopiston kanssa, joka antaa…\nViikko 11: Talviloman jälkeinen viikko\nMaanantai-iltana palasimme lomalta takaisin opistolle hyvin rentoutuneina ja iloisina. Oli mukava tavata jälleen kaikki opistokaverit. Opistotunnilla Mikko rehtorimme näytti muutamia kuvia Amerikan matkalta. On Monday we came back to opisto…


Toshiba Premium ilmalämpöpumppu //\nToshiba Premium ilmalämpöpumppu – aidosti pohjoisiin oloihin suunniteltu\nToshiba Premiumin energialuokka on paras mahdollinen A+++ sekä lämmityksessä että viilennyksessä. Laitteen ympärivuotisesta tehosta kertova SCOP-arvo on luokkansa korkein 5.3, millä Premium ylittää jopa A+++ energialuokan vaatimukset. Myös lämmitysteholtaan Toshiba Premium on luokkansa ehdotonta kärkeä, mistä kertovat erinomaiset arvot jopa 30 asteen pakkasessa. Luotettava toimivuus pohjoisen talvessa varmistaa suurimmat säästöt kotisi lämmityskuluissa.\nLue Toshiba Premium Databook\nSisätilojen ylläpitolämmitys säädettävissä 5–13 asteeseen\nPitkän elinkaaren varmistavat tekniset erikoisominaisuudet:\nTutustu Toshiba Premium -esitteeseen


Stop for a minute: ETSITKÖ VANHOJENTANSSIMEKKOA...?\nMä tanssin vanhani viime helmikuussa ja aijon nyt myydä rakkaan mekkoni eteenpäin. Mekko on ostettu Zazabellan myymälästä Espoosta, väri on vaaleanpunainen ja koko 32 eli XS-S. Mekossa on nyöritys joten kireyttä pystyy kuitenkin aika hyvin muuttamaan suuntaan sun toiseen. Pituutta multa löytyy noin 166 senttiä ja mun tanssikorkkarit olivat melko matalat, jolloin mekko oli ehkä about sentin liian pitkä. Pystyin sillä kuitenkin vallan hyvin tanssimaan, mutta ihan "täydellisen" pituinen se olisi sellaisenaan siis ehkä pari senttiä mua pidemmälle matalahkoilla korkkareilla, tai mun pituiselle hitusen korkeammilla korkkareilla. Parhaiten oikea pituus selviää tietysti kokeilemalla, jonka jälkeen voi miettiä kengät sen mukaan tai käydä lyhennyttämässä mekkoa hieman. Mekkoa voi käydä sovittamassa tai viedä kotiin sovitettavaksi, tai jos asut kauempana niin mekko voidaan postittaa ja sen voi totta kai palauttaa mikäli se ei olekaan sopiva.\nHintapyyntö mekosta on 250 euroa (+ postikulut) ja hintaan kuuluu halutessasi myös vannehame. Mekko on todella hyvässä kunnossa ja ollut päälläni tosiaan vain sen yhden ainoan kerran, joten se on oikeastaan verrattavissa ihan uuteen.\nJos kiinnostuit, ota yhteyttä sofi.lehtinen1@hotmail.com tai laita viestiä vaikka facebookissa! Mekko lähtee ensimmäiselle yhteydenottajalle, joten toimithan nopeasti. Toivottavasti mekko löytäisi uuden, onnellisen omistajan ;)\nEn tiedä kuinka paljon mun blogista löytyy lukijoita jotka ovat aikeissa tanssia vanhat helmikuussa, mutta suosittelen tansseja kyllä jokaiselle! Aivan ihana päivä ja kokemus. Voisin hieman lähempänä tehdä vielä jonkinlaisen postauksen vanhoihini liittyen, sillä itse ainakin luin ennen omia tanssejani pilvin pivein muiden vanhojentanssipostauksia ja sain niistä rutkasti vinkkejä esim. kampauksiin sun muihin liittyen. Miltäs kuulostaisi..? :)\n♥ Sofi klo 21.30\nTunnisteet: lifestyle, muoti, wanhat\nKia 20. elokuuta 2014 klo 21.58\nToi on kyllä niin täydellinen! Jos en olisi tanssinut viime vuonna, ostaisin mekon heti :)\nSofi 25. elokuuta 2014 klo 22.11\nSunkin mekko oli kyllä mun mielestä aivan ihana! :>\nTiina 20. elokuuta 2014 klo 22.20\nToi sun mekko oli niin kovin ihana! Melkeinpä alko katsomossa kaduttaan kun ite jätin tanssit kesken :D\nSofi 25. elokuuta 2014 klo 22.13\nHihi :) Ja mitä apua nyt vasta tajusin ettet sä ollu vanhoissa!\nAnonyymi 20. elokuuta 2014 klo 22.46\nwau toi on vaan niin upea mekko! Oon ens vuonna tanssimassa vanhat, joten harmi kun itse olen jo ostanut tässä parisen viikkoa sitten mekkoni :| toisaalta toi mekko olisi saattanut olla mulle liian lyhyt! Varmasti löytyy vielä joku onnellinen ostaja :) ja hei mua todellakin kiinnostais postaus vanhoista!! -Iisa\nSofi 25. elokuuta 2014 klo 22.15\nNo mutta sullahan on tosi hyvä tilanne jos oot saanu jo mekon hommattua! :) Toivotaan että tärppää ;) Ja joo enköhän mä jonkinlaisen postauksen saa aikaiseksi jossain vaiheessa!\nAnonyymi 20. elokuuta 2014 klo 22.59\nJos mä tanssisin nyt vanhat ni ostaisin heti ♥__♥\nAnonyymi 1. syyskuuta 2014 klo 23.40\nhei wau, missäpäin tää mekko sijaitsee ja onko vielä myynnissä? (-:\nSofi 2. syyskuuta 2014 klo 14.58\nKankaanpäässä! Mekko on menossa sovitukseen, mutta jossei se olekaan sopiva niin ilmoittelen täällä vielä :)\nonko mekko mennyt? :)\nSofi 6. lokakuuta 2014 klo 13.52\nOn mennyt jo valitettavasti :(


Keratooma kaviossa - Anivet Hevosklinikka\nKeratooma kaviossa on peräisin kavion sarveisainetta tuottavista soluista. Paikallinen tulehdusreaktio (esim paise) tai trauma voi aikaansaada sarveista tuottavissa soluissa yliaktiivisuuden jakautua, nk ”hyperplasia” johtaen siihen että solut tuottaa ylimäärin keratiinimassoja ja sidekudosta kavion seinämään.\nErityisesti ruunurajaan tulevat traumat ja kolaukset voi saada solut ruunurajassa jotka tuottavat saveista yliaktiiviseksi, mutta on todettu myös että keratooma voi muodostua myös muille alueille kavion kapseliin.\nKavio muodostaa niin kutsutun lamellimuodostuman kavion sarveisen ja martokavion välillä.\nEpänormaali liikakasvu sarveisosassa johtaa usein kavion seinämän epämuodostumaan, jossa lamellimuotoinen kavion seinämä onkin muuttunut pilaarimuotoiseksi. Sarveisen epämuodostuma voi kasvaessaan painaa lamelliosaa kaviossa johtaen näin ollen kipuun. Paineen ollessa riittävän voimakas voi se jopa aiheuttaa kavioluun harventumaa. Valkoviiva on raja martokavion ja sarveisosan välillä. Usein keratooma aiheuttaa kavioaineksen laadun huononemista niin että tapahtuu nk. valkoviivan irtaantuma, joka johtaa siihen että kavioon sisään voi kulkeutua bakteereita ja voi muodostua tulehdus, useimmiten paise.\nKeratooma on yleisin hyvänlaatuinen liikakasvumuutos kaviossa, mutta myös muita pahanlaatuisia kasvaimia voi esiintyä.Näiden erottamiseen tarvitaan poistettavan kavioaineksen patologinen tutkimus.\nOireet vaihtelevat, ontuminen voi olla lievää tai välillä voimakastakin. Hevosilla joilla on keratooma vastaavat yleisesti hyvin kirurgiseen poistoon, jossa liikakasvu poistetaan. Ennuste paranemiselle on yleensä hyvä.\nARTIKKELIN KIRJOITTANUT ELL JOHANNA KOPONEN; ELÄINKLINIKKA ANIVET, TURKU\nLähteet; Auer, J.A, ja Stick J.A. Equine Surgery, Fourth Edition 2012


Puolan kaksosten pallonheittely päätyi Lissabonin sopimukseen - MTVuutiset.fi\nPuolan kaksosten pallonheittely päätyi Lissabonin sopimukseen\nJulkaistu 08.10.2009 19:40 (Päivitetty 10.10.2009 14:14 )\nPuolan presidentti Lech Kaczynski aikoo allekirjoittaa Euroopan unionin Lissabonin sopimuksen lauantaina. Asiasta tiedottaa presidentin avustaja. Viralliseen allekirjoitusseremoniaan odotetaan myös kansainvälisiä vieraita.\nPuolan lisäksi unionimaista vain Tshekki ei ole vielä hyväksynyt EU:n uudistamiseen tähtäävää Lissabonin sopimusta. Tshekin presidentti Vaclav Klaus ilmoitti tänään vaativansa sopimukseen lisäyksiä, ennen kuin suostuu allekirjoittamaan sen.\nPuolan tilanteesta on tällä viikolla ollut epäselvyyttä, sillä esimerkiksi aiemmin tänään Lech Kaczynskin kaksosveli Jaroslav Kaczynski kiisti tiedot, joiden mukaan Puola olisi vahvistamassa sopimusta.


Miten Irwin-kairanterät teroitetaan? – IRWIN\nMiten Irwin-kairanterät teroitetaan?\n27. toukok. 2021, 22.37\nÄlä koskaan teroita terän ulkoisia leikkausreunoja--kannusta ja sivukielekettä. Voit tarvittaessa teroittaa kolmea reunaa--kannus, leikkain ja sivukieleke. Terässä ei välttämättä ole kannusta. Kannus on ohut metallipala, joka tulee ulos samansuuntaisesti ruuvin terään nähden leikkaimen yläpuolella.\nSe voidaan teroittaa pitämällä terää sen varresta tai kääntämällä sitä työpöytää vasten. Teroita kannuksen etuosa (leikkausreunasta katsottuna) ja ylempi sisäreuna tasaisella viilalla. Älä koskaan teroita ulkopuolta. Voit teroittaa leikkaimen ja kielekkeen pitämällä terää ylösalaisin ruuvauskohdan kiinnittyessä puukappaleeseen. Täten varmistat hyvän näkyvyyden ja pääsyn leikkaimen alapuolelle ja sivukielekkeen sisälle. Teroita leikkaimen ja sivukielekkeen sisäpuoli käyttäen pientä kolmion- tai neliönmuotoista viilaa.\nOnko Irwin-kobolttiporanterät päällystetty titaaniterien tapaan? Jos kobolttiterät ovat Rockwell-kovuusluokkaa 66 - 67 HRc, mikä on titaaniterien kovuusluokka? Kun kobolttiterä on teroitettu ja kultapinta on kulunut, onko se pelkkä tavallinen terä?


Kemianteollisuus: alkuvuosi kasvua, työmarkkinasyksy määrää jatkovauhdin | Kemianteollisuus.fi\nKemianteollisuus: alkuvuosi kasvua, työmarkkinasyksy määrää jatkovauhdin\nTiedotteet | 15.06.2017\nTalouskasvun vauhdittuminen näkyy myös Suomen kemianteollisuudessa. Liikevaihto kasvoi alkuvuonna varsinkin viennin vetämänä. Valtaosa kasvusta tulee öljytuotteista, mutta kasvua on kaikilla kemianteollisuuden tuotealoilla. Kemianteollisuuden vaikutus Suomen työllisyystilanteeseen on merkittävä. Ala työllistää suoraan, välillisesti ja tulovaikutusten kautta lähes 100 000 suomalaista.\nViime vuoden lopulla nähty käänne vahvistui alkuvuonna kemianteollisuudessa, varsinkin viennin ja liikevaihdon osalta, joissa nähtiin yli 20 %:n kasvulukuja. Myös tuotantomäärät ja arvonlisäys kasvoivat. Kemianteollisuuden yritysten suhdannearviot ovat luottavaisia ja tämän hetken tilanne nähdään yleisesti normaalia parempana.\n"Suomalaisen kemianteollisuuden tuotteille ja palveluille on kysyntää, ja alalla on hyvät edellytykset tulevaan kasvuun, kun vain osaamme käyttää hyvän alkuvauhdin hyödyksi. Osaaminen, uusiutuminen ja kustannuskilpailukyky ovat jatkossakin menestyksen avaimia", sanoo Kemianteollisuus ry:n toimitusjohtaja Timo Leppä.\nYksi kemianteollisuuden työpaikka luo 1,8 työpaikkaa muille aloille Suomeen. Kemianteollisuuden henkilöstömäärä kasvoi EK:n suhdannebarometrin mukaan keväällä hieman ja henkilöstömäärän odotetaan säilyvän tasaisena. Kuluvalle vuodelle ennakoidaan investointien selvää kasvua.\n"Kemianteollisuus on muusta teollisuudesta poiketen säilyttänyt koko 2000-luvun investointitasonsa ja henkilöstömääränsä Suomessa. Kilpailukyvyn, kasvun ja tulevaisuuden kannalta tämä on olennaista", sanoo toimitusjohtaja Timo Leppä.\nSuomen elpyminen riippuu syksyn neuvottelukierroksesta\nSuhdanteen parantumisesta huolimatta sekä julkinen talous että kotitaloudet velkaantuvat nopeassa tahdissa, ja julkisen talouden ennustetaan jäävän rakenteellisesti alijäämäiseksi.\n"Suomen kansannalouden kannalta tuottavuuden kasvu ja työllisyysasteen nostaminen ovat olennaisia. On tärkeää, että käänne pitää ja aiemmat kilpailukykymenetykset kurotaan umpeen. Yksi hyvä vuosi ei kuittaa kymmentä menetettyä", sanoo Kemianteollisuus ry:n Työelämäasioista vastaava johtaja Jyrki Hollmén.\nViennistä ja tuotannosta vastaavat yritykset, ja niissä myös uudet työpaikat luodaan. Yritykset ovat erilaisia, erilaisissa tilanteissa ja usein kaukana keskimääräisestä.\n"Siksi myös palkanmuodostuksen ja sopimisen pitäisi olla lähellä työpaikkoja; siellä, missä tilanteesta on paras ymmärrys. Tämä on ymmärretty jo aikaa sitten menestyvissä vientimaissa, kuten Ruotsissa ja Saksassa. Ne selvisivät finanssikriisin jälkeisistä vuosista joutumatta Suomen kaltaiseen kurimukseen", Jyrki Hollmén jatkaa.\nTimo Leppä, toimitusjohtaja, timo.leppa@kemianteollisuus.fi, puh. 050 301 6800\nJyrki Hollmén, johtaja, Työelämä, jyrki.hollmen@kemianteollisuus.fi, puh. 040 746 3687\nSusanna Aaltonen, johtaja, Vaikuttaminen, susanna.aaltonen@kemianteollisuus.fi, puh. 040 593 4221\nKemianteollisuus ry on kemianteollisuuden ja sen lähialojen elinkeino- ja työmarkkinapoliittinen edunvalvontajärjestö, jonka tehtävänä on toimialan kilpailukyvyn ja toimintaedellytysten edistäminen Suomessa. Kemianteollisuus ry:llä on lähes 400 jäsenyritystä sekä 14 jäsen- ja yhteistyöyhdistystä.\nTiedotteet | 29.04.2021\nKemianteollisuus puoliväliriihestä: Laiha sopu tuo laihat eväät\nHallituksen on kehysriihessään kyettävä vahvistamaan talouskasvun edellytyksiä


Pelletti- ja maalämmityksen elinkaarilaskenta - PDF\nPelletti- ja maalämmityksen elinkaarilaskenta\nDownload "Pelletti- ja maalämmityksen elinkaarilaskenta"\n1 Krista Laine Pelletti- ja maalämmityksen elinkaarilaskenta Lahnuksen koulu Metropolia Ammattikorkeakoulu Insinööri (AMK) Talotekniikan koulutusohjelma Insinöörityö\n2 Tiivistelmä Tekijä(t) Otsikko Sivumäärä Aika Tutkinto Krista Laine Pelletti- ja maalämmityksen elinkaarilaskenta 27 sivua + 3 liitettä insinööri (AMK) Koulutusohjelma talotekniikka Suuntautumisvaihtoehto LVI-tekniikka Ohjaaja(t) energiainsinööri Tiina Sekki yliopettaja Jukka Yrjölä Insinöörityön tehtävänä oli suunnitella Lahnuksen koulun lämmitysjärjestelmän vaihtaminen uusiutuvaa energiaa käyttäväksi lämmitysjärjestelmäksi. Insinöörityön on tilannut Espoon kaupungin tilakeskus. Lämmitysjärjestelmiksi valittiin pellettilämmitys ja maalämpöpumppu. Toteutustavoiksi valikoituivat erillinen pellettikontti ulkoistetulla huollolla ja pelletintoimituksella sekä maalämmössä lämmönkeruutavaksi porakaivo. Nykyinen lämmitysjärjestelmä Lahnuksen koululla on öljylämmitys, jonka käyttökustannukset ovat kasvaneet, osin öljyn energiaveron seurauksena. Lämmityskustannusten huomattavan nousun ja käyttöikänsä loppupuolella olevien öljykattiloiden vuoksi Lahnuksen koulu valittiin pilottikohteeksi. Lämmitysjärjestelmälle laskettiin nykyarvo 25 vuoden ajanjaksolle. Halvemmaksi järjestelmäksi osoittautuva lämmitysjärjestelmä saatetaan toteuttaa Espoon kaupungin toimesta. Investointihinnaltaan maalämpöpumppu on melko hintava lämmitysjärjestelmä, toisin kuin pellettilämmitys. Pellettilämmitysjärjestelmästä saatiin kolme erilaista tarjousta, kertamaksu, osamaksu ja leasingvuokra. Näitä kolmen maksutavan nykyarvoa verrattiin maalämpöpumpun nykyarvoon. Nykyarvoltaan edullisin lämmitysjärjestelmä oli maalämpöpumppu. Laskelmista selvisi myös, että on kannattavinta ostaa lämmitysjärjestelmä kertamaksulla. Avainsanat pelletti, pellettilämmitys, maalämpö, maalämpöpumppu, elinkaarilaskenta, uusiutuva energia\n3 Abstract Author(s) Title Number of Pages Date Degree Krista Laine Life cycle calculations for pellet and ground source heating systems 27 pages + 3 appendices 30 January 2012 Bachelor of Engineering Degree Programme Building Services Engineering Specialisation option HVAC Engineering, Production Orientation Instructor(s) Tiina Sekki, Energy engineer Jukka Yrjölä, Principal Lecturer The aim of this Bachelor s thesis was to determine which renewable energy heating system is the least expensive from the buyer s point of view in the case of a school in Espoo. The systems which were chosen for the comparison were pellet heating and geothermal heating. Quotations were requested for both of them. The current heating system in the school was oil heating. Current value was calculated for both of the systems studied over a time period of 25 years. The study showed that the investment price of a heat pump system is fairly expensive, unlike that of a pellet heating system. For pellet heating, the quotations were of three types: single payment, partial payment and leasing. Calculations based on the offers revealed that it is the most profitable to buy the heating system in a single payment. At present value the most economical choice was the ground source heat pump. It is also possible that the cheaper alternative is later implemented. Keywords pellet, pellet heating, geothermal power, geothermal heating, renewable energy, life cycle calculation (LCC)\n4 Sisällys 1 Johdanto 1 2 Espoon kaupunki 2 3 Lämmitysjärjestelmien toiminta Pellettilämmitysjärjestelmän toiminta Maalämmitysjärjestelmän toiminta Maaputkistoon liitettävä maalämpö Lämpökaivoon liitettävä maalämpö 8 4 Lämmitysjärjestelmän suunnittelunäkökulmat Lämmitysjärjestelmän valinta Pellettilämmitys Pellettilämmityksen valinta Viranomaisasiat ja luvat Maalämmitys Maalämmityksen valinta Viranomaisasiat ja tarvittavat luvat 12 5 Käyttökohde Nykyinen järjestelmä Energiankulutus 17 6 Lämmitysjärjestelmän elinkaarikustannukset Nykyiset energiahinnat Nykyiset kustannukset Pellettilämmityksen kustannukset Maalämmityksen kustannukset Elinkaarikustannuslaskenta Herkkyystarkastelu Kustannusvertailu 25 7 Yhteenveto 26 Lähteet 27\n5 Liitteet Liite 1. Maaperäkartta Liite 2. Maalämpöpumpun energialaskelma Liite 3. Savukaasuhäviön suuruus\n6 1 1 Johdanto Espoon kaupunki on solminut energiatehokkuussopimuksen työ- ja elinkeinoministeriön kanssa. Energiatehokkuussopimuksella pyritään ensisijaisesti energiatehokkuuden parantamiseen, mutta siihen sisältyy myös uusiutuvan energian käytön edistämiseen liittyviä tavoitteita ja toimenpiteitä.  Energiatehokkuuden parantamisessa ja energian kulutuksen pienentämisessä Espoon kaupunki on ollut pitkään esimerkillinen toimija. Tehostamistoimia on edelleen osoitettavissa ja merkittäviä kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä on saavutettavissa lisäämällä uusiutuvien, päästöttömien, energiamuotojen käyttöä. Kaupunki haluaa olla edelläkävijä uusiutuvan energian käyttäjänä ja lisätä sen käyttöä niin vanhoissa kuin uusissakin kiinteistöissä. Insinöörityöni tarkoituksena on määrittää uusiutuvan energian eri käyttömahdollisuuksia ja tukea Espoon kaupunkia uusiutuvan energiamuotojen käytön ratkaisuissa. Insinöörityössäni perehdyn kahteen uusiutuvan energiamuotoon. Nämä uusiutuvan energian muodot ovat pelletti- ja maalämmitys. Kumpikin lämmitysmuoto sopii Suomen oloihin, ja niillä molemmilla pystytään kattamaan suuri osa rakennuksen lämmitystarpeesta. Lisäksi tarkoitukseni on tutkia kummankin lämmitysjärjestelmän hankinta-, huolto- ja käyttökustannuksia ja verrata niitä toisiinsa. Lasken insinöörityössäni pellettija maalämmitykselle elinkaarilaskelman 25 vuoden ajanjaksolle. Insinöörityöni tilaaja on Espoon kaupungin Tilakeskus.\n7 2 2 Espoon kaupunki Espoo on Suomen toiseksi suurin kaupunki, Espoossa asuu yli asukasta. Espoon kaupungin organisaatio muodostuu keskushallinnosta, sivistystoimesta, sosiaalija terveystoimesta, teknisestä ja ympäristötoimesta sekä palveluliiketoimesta. Kunkin organisaation alla on vielä useita yksiköitä.  Tilakeskus-liikelaitos on aloittanut toimintansa vuoden 2009 alussa, ja se jakautuu talonsuunnittelu- ja rakennuspalveluihin, sisäisiin palveluihin ja tilahallintaan. Tilakeskuksen tehtävänä on strateginen kiinteistön johtaminen. Siihen sisältyy jo rakennettujen kiinteistöjen omistamista, ylläpitoa, vuokraamista ja hankkimista. Tilakeskus vastaa uusien rakennusten rakennuttamisesta ja vanhojen kiinteistöjen purkamisesta. Tilakeskus-liikelaitos huolehtii, että kiinteistöjä käytetään niiden tarkoituksen mukaisesti sekä huolletaan elinkaarivastuullisesti. Tilakeskus-liikelaitos on asetettu seuraamaan Espoon kaupungin ja työ- ja elinkeinoministeriön välisen energiatehokkuussopimuksen toteutumista.  3 Lämmitysjärjestelmien toiminta Lämmitysjärjestelmät ja rakennusten lämmittäminen ovat tärkeä osa Suomen LVItekniikkaa. Suomen primäärienergiasta 22 prosenttia menee rakennusten lämmittämiseen (kuva 1).  Suomessa rakennusten lämmittäminen on talvikausina elinehto, eikä lämmityksen vaatimaa energiaa voida poistaa. Rakennusten lämmittäminen on tärkeässä asemassa sisäilman laadun ja hyvinvoinnin kannalta.\n8 3 22 % 13 % 17 % 48 % Teollisuus Liikenne Rakennusten lämmitys Muut Kuva 1. Primäärienergian loppukäyttö sektoreittain 2005 . 3.1 Pellettilämmitysjärjestelmän toiminta Pelletti on puristettua puuta, joka koostuu sahanpurusta, sahajauhosta ja hiontapölystä. Pelletin valmistusmateriaaleja saadaan sahateollisuuden sivutuotteena. Koska pelletissä ei ole lisäaineita, sen palamisesta syntyy puhdasta tuhkaa, jota voi käyttää maan lannoittamiseen tai sen ph-tasapainon muuttamiseen. Pelletti ei lisää hiilidioksidipäästöjä, koska kasvaessaan puu sitoo itseensä saman verran hiilidioksidia kuin siitä poltettaessa vapautuu. Pelletti on siis niin sanotusti hiilineutraali lämmityspolttoaine.  Pelletti tuottaa lämpöä noin 4,75 MWh/tn. Verrattuna esimerkiksi kevyeen polttoöljyyn, joka tuottaa lämpöä 11,8 MWh/tn, voidaan sanoa, että pelletin lämmöntuotanto on kohtalainen. Pelletin hinta ei ole läheskään niin suhdanneherkkä maailman tapahtumille kuin esimerkiksi kevytöljyn. Pelletin hinta seuraa kuitenkin muutaman vuoden viiveellä öljynhinnan nousua, koska pelletin valmistamiseen ja kuljettamiseen tarvitaan öljypohjaisia valmisteita. Pellettiä valmistetaan Suomessa useilla paikkakunnilla. Hankkimalla pellettilämmitysjärjestelmä tuetaan samalla kotimaista teollisuutta. Pelletit voidaan toimittaa kotiovelle saakka, jolloin pelletin toimittaa esimerkiksi puhallusauto. Mikäli toimitustavaksi valitaan irtopelletti, tulee pellettisäiliö varustaa niin, että puhallusauton täyttöputki voidaan kytkeä siihen. [4; 5.] Pelletit säilötään pellettisäiliössä. Säiliö mitoitetaan sen mukaan, kuinka paljon pellettiä kuluu vuodessa ja kuinka usein säiliö täytetään. Pellettisäiliöstä pelletit siirtyvät syöttöruuvin avulla polttimelle. Syöttöruuvi säätelee pellettien syöttöä kattilalle, kun kattilalta\n9 4 tulee automaation avulla ilmoitus pellettien tarpeesta. Syöttöruuvi syöttää kattilalle pellettejä niin kauan kunnes automatiikassa oleva tavoitelämpötila on saavutettu. Poltin lämmittää kattilassa olevan veden, joka kulkeutuu vesipattereille tai lattialämmitykseen. Vesipattereille menevä vesi lämmittää kattilassa olevaa lämmönsiirrintä, joka lämmittää käyttöveden (kuva 2). Kuva 2. Pellettilämmitysjärjestelmän osat . Periaatteeltaan ja automatiikaltaan pellettilämmitys ja öljylämmitys ovat samankaltaisia. Usein entinen öljylämmitys on sekä helppo että halpa muuttaa pellettilämmitykseksi, koska useisiin vanhoihin öljylämmityskattiloihin voi liittää uuden pellettipolttimen. Saneerauskohteissa voidaan käyttää hyväksi vanhat vesipatterit. \n10 5 3.2 Maalämmitysjärjestelmän toiminta Maalämmöllä tarkoitetaan aurinkoenergiaa, joka on varastoitunut sekä maahan että vesistöön. Maalämpöpumppujärjestelmän avulla pystytään keräämään lämpöenergia hyötykäyttöön. Maalämpöä saadaan erilaisilla menetelmillä maasta, kalliosta ja vesistöistä. Maalämpöjärjestelmän putkistossa, oli se sitten vaakatasossa kulkeva maaputkisto tai syvälle maahan porattu lämpökaivo, kulkee vesi/alkoholi-liuosta. Maaperää viileämpään vesi/alkoholi-liuokseen siirtyy maaperässä olevaa lämpöenergiaa. Maaperässä lämmennyt liuos johdetaan höyrystimeen, jossa liuoksen lämpöä siirtyy höyrystimen toisiopuolelta virtaavaan kylmäaineeseen höyrystäen sen. Lämmönjakohuoneessa sijaitseva kompressori puristaa höyrystyneen kylmäaineen korkeaan paineeseen ja lämpötilaan. Korkeassa paineessa ja lämpötilassa oleva höyry siirtyy lauhduttimelle, jossa se luovuttaa lämpönsä varaajassa olevaan käyttöveteen tai lattialämmitysverkostoon lauhtuen samalla nesteeksi. Seuraavaksi kylmäaine virtaa paisuntaventtiiliin, jossa sen paine äkillisesti laskee, mikä johtaa osittaiseen höyrystymiseen ja liuoksen lämpötilan voimakkaaseen laskuun. Maalämpöpumpusta saadaan parempi hyöty irti, mikäli rakennuksessa on jo tai siihen asennetaan lattialämmitys. Tällöin vettä ei tarvitse lämmittää läheskään yhtä kuumaksi kuin tavanomaisissa vesipatterijärjestelmissä. Lattialämmityksen menoveden lämpötilaksi suositellaan korkeintaan 45 ºC, kun vesipattereihin lähtevä menovesi saattaa olla jopa 80 ºC. [6, s ] Kuvassa 3 on esitetty perusperiaate maalämpöpumpun osista ja toiminnasta.\n11 6 Kuva 3. Maalämpöpumppujärjestelmän osat . Maalämpöpumpulla maaperästä kerätty lämpö ei kuitenkaan välttämättä riitä lämmitykseen yksinään, joten loppu tarvittavasta lämmityksestä hoidetaan sähkövastuksilla tai öljylämmityksellä. Varsinkin lämmityskauden huipputehontarpeet, talven kylmimmät päivät, vaativat lisälämmitystä. [6, s ; 8, s ; 9.]\n12 Maaputkistoon liitettävä maalämpö Kun lämpöenergiaa otetaan maaputkistosta, se asennetaan noin metrin syvyyteen vaakatasoon. Kuvassa 4 on esitetty kytkentäkuva maalämmöstä, joka on toteutettu maaputkistomenetelmällä. Kuva 4. Maaputkiston kytkentäkuva . Maaputkiston putkimateriaalina käytetään yleensä muovista vesijohtoputkea. Putki asennetaan lenkkeihin, joiden väli on noin 1,5 metriä. Putken asennussyvyyteen vaikuttaa ratkaisevasti se, ollaanko etelässä vai pohjoisessa. Pohjoisessa maaputkisto asennetaan syvemmälle kuin etelässä. [8, s.406; 9.]\n13 Lämpökaivoon liitettävä maalämpö Maaperän laadun tai tontin riittämättömän koon vuoksi voi maaputkistojen asentaminen olla mahdotonta. Esimerkiksi kallioiseen maaperään saattaa olla hankala asentaa vaakaputkistoa maahan. Tällaisissa tilanteissa tehdään lämpökaivantoja eli porakaivoja. Kuvassa 5 on esitetty kytkentäkuva maalämmöstä, joka on toteutettu lämpökaivomenetelmällä. Kuva 5. Lämpökaivon kytkentäkuva . Kun lämmitystarve on suuri, kuten Lahnuksen koululla, tarvitsee porata useita lämpökaivoja. Kaivot porataan metrin välein. Kaivojen syvyys on maksimissaan 200 metriä. Porakaivot tulisi tehdä mahdollisimman lähelle rakennusta, mutta vähintään kahden metrin päähän rakennuksen sokkelista. [8, s. 404.]\n14 9 4 Lämmitysjärjestelmän suunnittelunäkökulmat 4.1 Lämmitysjärjestelmän valinta Tontin koko, maaperä ja pohjavesialueet vaikuttavat vahvasti lämmitysjärjestelmän valintaan. On muutamia seikkoja, jotka epäävät mahdollisuuden käyttää maalämpöä lämmitysjärjestelmänä. Pohjavesialueet, saastunut maa tai kaatopaikan läheisyys voivat johtaa kieltävään päätökseen. Onkin hyvä selvittää rakennuspaikan maaperän kunto ja pohjavesialueet kunnan geoyksiköltä ennen lämmitysjärjestelmän valintaa. Toimenpidelupa maalämpöön tulee hakea kaupungilta, ennen järjestelmän asennusta. Pellettilämmityksen esteeksi voi koitua riittämätön pelletin säilytystila, mikäli erillinen kontti ei ole mahdollinen. Kaupungin rakennusvalvontavirasto päättää, voiko tontille rakentaa pellettikonttia. Mikäli rakennusvalvontavirastolta tulee kielteinen päätös, on mietittävä muita säilöntävaihtoehtoja. Rakennuksen kylkeen rakennettava pellettisiilo tai rakennuksen sisälle tehtävä varasto nostavat kustannuksia, koska paloturvallisuusvaatimukset ovat tiukat. Ennen pellettilämmityksen valintaa onkin hyvä miettiä, rumentaako erillinen kontti maisemaa ja kuinka paljon rahaa voidaan laittaa järjestelmän investointiin. On myös hyvä kartoittaa kaukolämmön mahdollisuus kohteessa. Työ- ja elinkeinoministeriö myöntää energiatukea investointeihin, jotka edistävät muun muassa uusiutuvan energian käyttöä. Energiatukea myönnettäisiin Lahnuksen koulun tapauksessa 30 prosenttia koko investoinnista. Työ- ja elinkeinoministeriö tukee investointeja eri tavalla riippuen siitä, onko teknologia uutta ja vasta kokeiluvaiheessa olevaa vai vanhaa ja tunnettu. Pelletti- ja maalämmitysjärjestelmä ovat molemmat niin sanottua vanhaa teknologiaa, jolloin saadaan työ- ja elinkeinoministeriöltä pienempi tuki eli 30 prosenttia. [11; 12.]\n15 Pellettilämmitys Pellettilämmityksen valinta Pellettilämmitysjärjestelmä tarvitsee muihin lämmitysjärjestelmiin nähden paljon tilaa, jo yksin pellettien säilytys tarvitsee suuren pellettisiilon, varsinkin kun kyseessä on Lahnuksen koulun kaltainen suuri rakennus. Vaikka pellettilämmitys tarvitsee paljon tilaa, ei pelletin polttamisesta muodostu suuria määriä tuhkaa kg:sta pellettiä muodostuu vain noin 5 kg tuhkaa. Joillakin pelletintoimittajilla on tarjolla lämpösopimuksia. Lämpösopimuksella pystytään ulkoistamaan lämmitys. Sopimukseen on mahdollista sisällyttää laitteiston huolto ja pellettien toimitus. Lämpösopimus on varteenotettava vaihtoehto, jos huoltohenkilöstö ei ole riittävää osaamista pellettilaitoksen toiminnasta ja huoltamisesta.  Lahnuksen koululla on paljon tonttialaa. Rajatakseni insinöörityötäni käsittelen vain erillistä konttiratkaisua lämpösopimuksella. Konttiratkaisuun päädyttiin sen helppouden vuoksi saneerauskohteissa ja sen huolettoman käytön johdosta Viranomaisasiat ja luvat Paloturvallisuus on oleellisimpia asioita, kun suunnitellaan pellettilaitosta. Paloturvavaatimukset on hyvä varmistaa paikalliselta palotarkastajalta, koska hänellä on tulkintavalta palotarkastusta tehtäessä. Paloviranomaiset suosittelevat erillistä konttivaihtoehtoa, koska tulipalotilanteessa sammutustyö on helpointa. Suojaetäisyys kontin ja rakennuksen välillä tulisi olla vähintään 8 metriä. Jos näin ei ole, joudutaan kontin seinät rakennuksen puolelta katsottuna rakentamaan vastaamaan paloluokkaa EI60 (kuva 6).\n16 11 Kuva 6. Pellettilaitoksen paloturvallisuus . Kuvasta 6 voidaan havaita, että erillisen konttiratkaisun kohdalla paloturvallisuusmääräykset ovat lievempiä kuin pellettilämmitysjärjestelmän ollessa osa rakennusta. Erillistä konttiratkaisua puoltavat Espoon kaupungin palotarkastajat. Palo saadaan pysymään erillisessä rakennuksessa, jolloin siitä ei ole välitöntä vaaraa ihmisille. 4.3 Maalämmitys Maalämmityksen valinta Maaperä vaikuttaa paljon maaputkistosta saatavaan energiaan. Muun muassa tämän takia maaputkiston suunnittelu on aina tapauskohtainen eikä yleisesti voida kertoa kuin karkeita arvoja saatavasta energiasta sijainnin ja maaperän perusteella. Maaperän laadun vaikutus on suuri ja esimerkiksi savi on kosteampaa kuin hiekka, jolloin savi johtaa paremmin lämpöä (taulukko 1). Lahnuksen koulun maaperäkartasta nähdään, että koulun alla oleva maaperä on pääosin moreenia, koulua reunustaa silttivyöhyke (liite 1).\n17 12 Taulukko 1. Maasta saatava lämpöenergia kwh/m  Sijainti Savi Hiekka Yksikkö Etelä-Suomi kwh/m Keski-Suomi kwh/m Pohjois-Suomi kwh/m Maaperäkartassa kartta on jaettu osiin 2 ja 3B, nämä kertovat maaperän rakennettavuusluokan. Alue, johon maaputkistot on järkevä sijoittaa, sijaitsee alueella 2, normaalisti rakennettavalla alueella, joka koostuu siltistä ja savesta. Saveen verrattuna siltissä on hieman soraa mukana, joten se tiputtaa maaperän lämmönjohtavuutta. Maalämpöjärjestelmän investoiminen on kallista. Tontin koosta ja maaperästä riippuen suunnittelija valitsee joko maaputkisto- tai lämpökaivantojärjestelmän. Jos valitaan lämpökaivanto, vältytään suurilta kaivutöiltä. Lämpökaivannolla saadaan irti kaksinkertainen määrä lämpöenergiaa putkimetriä kohden verrattuna maaputkistoon. Porakaivo ei kärsi joka keväisestä routimisesta, toisin kuin vaakatasoon asennettava maaputkisto. Porakaivon haittapuolena on huomattavasti suurempi investointikustannus. Suomessa on varsin yleistä valita lämmönkeruutavaksi porakaivot.  Viranomaisasiat ja tarvittavat luvat Toukokuun alussa 2011 voimaan tullut ympäristöministeriön maankäyttö- ja rakennusasetuksen muutos tekee pakolliseksi toimenpideluvan hakemisen maalämpöjärjestelmää tehdessä. Uudisrakentamiskohteessa toimenpidelupaa haetaan rakennusluvan yhteydessä. Saneerauskohteessa toimenpidelupa tulee kuitenkin hakea erikseen, kuten Lahnuksen koulun kohdalla on tehtävä. Toimenpideluvan hakemisella halutaan varmistaa, etteivät pohjavesialueet vahingoitu ja että tiedot kaikista uusista lämpökaivoista päätyvät viranomaisten rekisteriin. Lupaprosessiin tarvitaan lupahakemuslomake, johon tulee liitää johtotietokartta. Johtotietokarttaan tulee merkitä porausreikien kohdat tai vaakaputkiston reitit. Asemakaavaa ei tässä lupahakemuksessa tarvita, koska lupahakemus koskee vain maalämpöä. Johtotietokartan saa Espoon kaupungin johtotietopalvelulta.\n18 13 Kaivanto- tai poraustyöt saa aloittaa vasta sitten, kun lupahakemus on hyväksytty. Työn valmistuttua työnjohtajan tulee laatia porausraportti, siinä tulee selvitä kaivon tai vaakaputkiston sijainti, pituus tai syvyys sekä huomiot maaperän laadusta. Porausraportin liitteeksi tulee laittaa johtokarttaote, johon on piirretty putkiston toteutunut sijainti ja, mikäli kyseessä on kaivanto, sen suunta. [13; 14.]\n19 14 5 Käyttökohde Kohteeksi valittiin Pohjois-Espoossa sijaitseva Lahnuksen koulun ja sen yhteydessä oleva opettajien asuntola (kuva 7). Lahnuksen koulussa toimii esikoulu sekä luokat. Opettajien asuntolassa on neljä huoneistoa, joissa kaikissa on tällä hetkellä vuokralainen. Lahnuksen koulussa ja opettajien asuntolassa on yhteinen lämmitysjärjestelmä ja tämän vuoksi suunnittelussa on huomioitava myös asuntola. Kuva 7. Lahnuksen koulu ja opettajien asuntola Lahnuksen koulun lämmitysmuoto on tällä hetkellä kevyt polttoöljy. Vuoden 2010 öljynkulutus Lahnuksen koulussa ja asuntolassa oli litraa. Lahnuksen koulu ja asuntola ovat yksi suurimmista Espoon kaupungin omistuksessa olevista öljylämmitteisistä kiinteistöistä. Kohteen suuri öljynkulutus ratkaisi valinnan insinöörityöni pilottikohteeksi. Uudistuvat energianlähteet lämmityksessä ovat ainoa järkevä vaihtoehto Lahnuksen koulun ja asuntolan kohdalla. Kaukolämpö ei ole mahdollinen kaukaisten kaukolämpölinjojen takia. Lähimmät kaukolämpölinjat sijaitsevat Kalajärvellä. . Taulukossa 2 on esitetty Lahnuksen koulun ja opettajien asuntolan kiinteistöjen perustietoja.\n20 15 Taulukko 2. Kiinteistön perustiedot Kiinteistö Lahnuksen koulu Kiinteistötyyppi Peruskoulut, lukiot ja muut Kiinteistötunnus Osoite Vanha Lahnuksentie 15 Tontin koko m 2 Rakentamisvuosi 1958 Rakennuksen tilavuus 5 000m 3 Rakennuksen bruttoala 1 319m 2 Kerrosluku 3 Kiinteistö Lahnuksen koulun opettajien asuntola Kiinteistötyyppi Asuinrakennukset Kiinteistötunnus Osoite Vanha Lahnuksentie 15 Tontin koko m 2 Rakentamisvuosi 1958 Rakennuksen tilavuus 1 890m 3 Rakennuksen bruttoala 460m 2 Kerrosluku Nykyinen järjestelmä Alun perin öljysäiliö oli rakennuksen ulkopuolella, mutta vuonna 1999 tehdyssä saneerauksessa vanhat wc-tilat muutettiin öljysäiliötilaksi. Vuonna 1999 Lahnuksen koulua laajennettiin ja sen vanhoihin osiin tehtiin kattava putkiremontti, jossa uusittiin putket ja vesikalusteet. Remontin aikana uusittiin öljylämmityskattiloiden polttimet, polttimissa on kaksoisliekki poltin. Kattilat on valmistettu vuonna 1982 (kuva 8). Nykyisen öljylämmitysjärjestelmän huolto suoritetaan puolen vuoden välein. [16; 17.]\n21 16 Kuva 8. Öljylämmityskattilat Tällä hetkellä koulun pohjakerroksessa on viisi litran öljysäiliötä suoja-altain. Kokonaisuudessaan öljyä voidaan kerralla säilöä litraa. Kattilahuoneessa, öljysäiliötilan vieressä on tällä hetkellä kaksi Högforsin kevytöljy-valurautakattilaa, joiden tehot ovat 170 kw eli yhteensä 340 kw.  Koulussa on käytössä sekä perinteisiä vesipattereita että lattialämmitystä. Vuonna 1999 laajennettu osa lämmitetään lattialämmityksellä. Opettajien asuntolassa on perinteiset vesipatterit. Kesäaikana koulun lattialämmitys- ja vesipatteripiiri ovat poissa käytöstä, kuten myös toinen kattiloista. Lähes 30 vuotta käytössä olleiden kattiloiden ja 12 vuotta vanhojen polttimien tekninen ja taloudellinen käyttöikä alkaa olla lopuillaan, joten tulevina vuosina niille jouduttaisiin tekemään vaihto. Lämmitysmuodon vaihtoa jouduttaa myös kevyen polttoöljyn hinnan raju nousu mm. energiaverotuksen kiristymisen takia. Öljyn litrahinta on lähes kaksinkertaistunut viiden vuoden takaisesta. Koska lämmitysjärjestelmä palvelee myös opettajien asuntolaa, on toinen öljykattiloista käytössä vuoden ympäri. Tämä lisää entisestään suurta öljynkulutusta.\n22 Energiankulutus Normitettu energiankulutus tarkoittaa sääkorjattua energiankulutusta. Yksikään vuosi ei ole samanlainen sääolosuhteiltaan toisen kanssa. Jos eri vuosien energiankulutuksia halutaan verrata keskenään, on käytettävä astepäivälukua eli lämmitystarvelukua. Laskettaessa jokaisen vuoden energiankulutusta täytyy laskussa käyttää kyseisen vuoden lämmitystarvelukua (taulukko 3). Vertailukelpoinen energiankulutus, normitettu energiankulutus lasketaan jokaiselle vuodelle kaavalla 1. Lämmitystarveluku muodostuu joka vuosi sisä- ja ulkoilman vuorokausikeskiarvon lämpötilaerosta. Sisälämpötilan arvona käytetään 17 o C:ta. Vertailuarvona käytetään vuosien lämmitystarvelukujen keskiarvoja.  Taulukko 3. Toteutuneet lämmitystarveluvut Lämmitystarveluku, S Lämmitystarveluku vertailupaikkakunnalla, S vpkunta Normituksessa pitää vähentää kokonaiskulutuksesta käyttöveden lämmitykseen tarvittava lämmöntarve, koska käyttöveden lämmitys ei ole riippuvainen ulkoilman lämpötilasta. QQ nnnnnnnn = SS SS vvvvvvvvvvvvvv (QQ llämmmmmmmmmmmm QQ llämmmmmmmm kkäyyyyyy övvvvvvvv ) + QQ llämmmmmmmm kkäyyyyyy övvvvvvvv (1) Lahnuksen koulun öljyn, sähkön ja veden kulutukset ovat taulukossa 4 vuosilta Espoon kaupungilla kiinteistöjen kulutukset tallennetaan enerkey-ohjelmaan. Öljynkulutus on kerrottu öljyn tehollisella lämpöarvolla 10 kwh/l, jolloin saadaan öljyn kulutus kilowattitunteina vuodessa. Lämpimän käyttöveden määräksi olen arvioinut 30 prosenttia käyttöveden kokonaismäärästä. Lämpimän käyttöveden kulutus on kerrottu 58 kwh/m 3, joka on käyttöveden lämmittämiseen tarvittava energia vesikuutiota kohden, kun veden lämpötila ero on 50 o C. Lämpimän veden kierto lämmittää ympäröivää tilaa jossain määrin. Tätä lämpömäärää en huomioi insinöörityössäni.\n23 18 Taulukko 4. Energiankulutus vuosilta Öljyn kulutus l/a Öljyn kulutus kwh/a Käyttövesi m 3 /a Lämminkäyttövesi m 3 /a 30% käyttövedestä Lämpimän käyttöveden energiankulutus kwh/a Normitettu energiankulutus Vuosien normitettujen energiakulutusten keskiarvo on kwh/a. Todellinen lämmitysenergiankulutus vuodelle saadaan vasta huomioimalla nykyisen öljykattilan vuotuinen hyötysuhde. Vuosihyötysuhde on vuoden jaksoissa laskettu keskimääräinen hyötysuhde, joka koostuu saadun hyötylämmön suhteesta syötettyyn lämpömäärään. Vuotuinen hyötysuhde Lahnuksen koulun ja asuntolan öljykattiloihin tehdään noin puolen vuoden välein huollot. Viimeisimmät huollot on tehty Huoltomies suorittaa huoltokäynnillään savukaasuanalyysin (taulukko 5 ja taulukko 6), jonka avulla voidaan laskea kattilalaitoksen vuotuinen hyötysuhde. Savukaasuanalyysissä on tehty kaksi mittausta kummallekin öljykattilalle, mittaukset 1 ja 2 on suoritettu toiseen kattilaan ja mittaukset 3 ja 4 on suoritettu toiseen kattilaan. Taulukko 5. Savukaasuanalyysi Kattila Mittaus 1. 13:46 Mittaus 2. 13:51 KA Yksikkö Ympäristön lämpötila 19,4 20,1 19,75 ºC Savukaasun lämpötila ,5 ºC O 2 3,8 3,8 3,8 % CO ppm CO 2 12,6 12,6 12,6 % Häviöt 5 6,6 5,8 % Vaipan häviöt 1 % Hyötysuhde 95 93,4 93,2 %\n24 19 Taulukko 6. Savukaasuanalyysi Kattila Mittaus 3. 13:59 Mittaus 4. 14:01 KA Yksikkö Ympäristön lämpötila 20,1 20,1 20,1 ºC Savukaasun lämpötila ,5 ºC O 2 3,6 3,5 3,55 % CO ppm CO 2 12,8 12,8 12,8 % Häviöt 4,6 6,1 5,35 % Vaipan häviöt 1 % Hyötysuhde 95,4 93,9 93,65 % Mittauksen 1 CO-päästöt eroavat huomattavasti muiden mittauksien tuloksista, tämän perusteella en huomioi kyseisiä tuloksia ollenkaan. Kattilan 1 ja 2 tulokset ovat niin samankaltaisia, että käytän laskuissani savukaasujen häviöiden keskiarvoa, joka on 5,6 prosenttia. Arvo on todella hyvä näinkin vanhalle järjestelmälle, tämä johtuu varmasti tiheästä huoltovälistä, jota on ylläpidetty Lahnuksen koululla. Savukaasuanalyysistä saadun O 2 -pitoisuuden avulla voimme katsoa kuvasta 9 ilmankertoimen (n), joka on 1,2.  Kuva 9. O 2 - ja CO 2 -pitoisuuden välinen yhteys sekä ilmakerroin n . Kun ilmakerroin on tiedossa, katsotaan savukaasuhäviön suuruuskerroin (liite 3), joka on 0,047. Kertoimen ja savukaasun lämpötilan ja peruslämpötilan (19,9 o C) avulla saamme yhtä savukaasulämpötilan ja palamisilman lämpötilan erotuksen astetta kohti laskettua savukaasuhäviön. Tulos on todella lähellä savukaasuanalyysin tulosta. \n25 20 II = 0,047 % (141 19,9 ) = 5,7%. Savukaasuanalyysissä saatu hyötysuhde 94,3 prosenttia tarkoittaa kattilan jatkuvan käynnin hyötysuhdetta. Tästä tulee vielä vähentää yksi prosentti arvioituja vaipan häviöitä. Opettajien asuntolalle lämpöä vievää maaputkistoa ei ole huomioitu laskuissa. Hyötysuhde on erittäin hyvä ottaen huomioon lämmitysjärjestelmän iän. Polttimen suuntaa-antava käyntiaika saadaan laskettua jakamalla öljynkulutus (kwh/a) kattiloiden teholla ll 10kkkkh/ll 2 170kkkk 0,9 = 1350h Kuvasta 10 saadaan käyntiajan ja tyhjäkäyntitehon avulla selvittää kevytöljykattilan vuosihyötysuhde. Arvioin polttimen tyhjäkäyntitehoksi 2 prosenttia. Kuvasta saatu tulos vuosihyötysuhteen osuudeksi jatkuvan käynnin hyötysuhteeksi on noin 89 prosenttia. Kattilalaitoksen hyötysuhde on siis vuosihyötysuhteen ja jatkuvan käynnin hyötysuhteen tulo. Kattilan hyötysuhteeksi saadaan 83,1 %.  0,89*0,934= 0,831* 100 = 83,1 %. Kuva 10. On/off-säätöisen, yhdellä suuttimella varustetun poltinkattilayhdistelmän hyötysuhde käyntiajasta riippuvana.\n26 21 Todellinen lämmitysenergiantarve saadaan, kun normitettujen energiankulutusten keskiarvo kerrotaan kevytöljykattilan vuosihyötysuhteella. Q lämmitys = 354,3 MWh/a * 0,831 = 294,4 MWh 6 Lämmitysjärjestelmän elinkaarikustannukset Kummankin järjestelmän investointihinnasta vähennetään 30 prosenttia, koska oletetaan, että työ- ja elinkeinoministeriöltä saataisiin avustus lämmitysjärjestelmien investointeihin. 6.1 Nykyiset energiahinnat Energiahinnat on saatu Teboil Oy:n ja verkkoyhtiö Fortumin todellisista sopimuksista Espoon kaupungin kanssa koskien Lahnuksen koulua. Pelletin hinta on saatu Vapolta saadusta tarjouksesta. Pelletin kustannukset jakautuvat perus- ja energiamaksuihin. Verkkoyhtiö Fortum laskuttaa perusmaksun ja siirtomaksun. 6.2 Nykyiset kustannukset Kevytpolttoöljyn hinta on tilastokeskuksen viimeisimmän raportin mukaan 109,1 /MWh . Tämä hinta vastaa yksityisen kuluttajan hintaa. Espoon kaupungilla on Teboil Oy:n kanssa sopimus, joten vuotuiset polttoainekustannukset ovat hieman edullisemmat. 6.3 Pellettilämmityksen kustannukset Pellettilämmityksen kustannukset muodostuvat pellettilämmityksen alkuinvestoinneista ja vuotuisista kustannuksista. Vuosittaisia kustannuksia aiheuttavat lämmitysjärjestelmän huolto sekä lämmityksessä käytettävä pelletti että sen kuljetus. Pellettikattilalaitoksen hyötysuhteeksi olen arvioinut 80 prosenttia. Vapo tarjoaa pellettikontti järjes-\nNORVAJÄRVEN LEIRIKESKUKSEN ENERGIATARKASTELU Taisto Pyy Opinnäytetyö Tekniikka ja liikenne Rakennustekniikka Insinööri (AMK) 2015 Opinnäytetyön tiivistelmä Tekniikka ja liikenne Rakennustekniikka Tekijä


Klassikon kepeä puoli: jätä kietaisumekko auki! - Missä olet Laura? | Lily.fi\n21.4.2014 22:45 Laura T.\tMissä olet Laura?\nJatketaan hieman aiheesta kimonot ja aamutakkimaisuus. Nimittäin, kun jokin asia pinttyy verkkokalvoilleni ja mieleni sopukoihin, on karmalla tapana tulla vähän vastaan. Usein nämä jumalalliset väliintulot tapahtuvat kirpputorien käytävillä, ja aiheuttavat usein vähintäänkin päänsisäisen voitontanssin. Joskus saatan ottaa parit voitokkaat askeleet paikan päällä ihan vaan fiiliksen vuoksi.\nTaannoin sydämen tykytyksiä aiheutti UFF:in mekkorekiltä bongattu kukkailmestys. Rakastan kietaisumekkoja; kaikessa klassisuudessaan ne tuppaavat näyttämään upeilta, oli kantaja sitten minkä pituinen tai muotoinen tahansa. Tällä kertaa näin mekossa kuitenkin ihan toisenlaista potentiaalia, ja piipahdus sovituskopissa osoitti vainuni oikeaksi: suoraan laskeutuva kangas näyttää hyvältä myös täysin vapaana. Niinpä päätin antaa helmojen hulmuta, ja jakaa aukinaisen mekon idean myös täällä blogin puolella.\nSiispä, jos kaapistasi löytyy pölyttyvä kietaisuhuitula, eikä mekkoilu kiinnosta, kokeilepa jättää mokoma auki. Mitä pidempi, sitä näyttävämpi. Vedä jalkaan lempifarkut ja freesaa tolppakoroilla tai terveyssandaaleilla. Solmi nauhat löyhästi kiinni mekon sisäpuolelle, ja anna tuulen hulmuttaa uuden taiteilijaviittasi helmaa!\nSusannah\tSusannah\t 21.4.2014 23:16\nOnpas hyvä idea! Nyt kutkuttaisi lähteä välittömästi kirpparille etsiskelemään kietaisumekkoa.\nLaura T.\tMissä olet Laura?\t 22.4.2014 08:52\nEikö vain! Monikäyttöiset vaatteet ovat parasta. Ja kun on klassikosta kyse, voi sopiva mekko kävellä vastaan missä vain. Tsemppiä metsästykseen!


Ifin tutkimus: Digitaalisia terveyspalveluja ja tekoälyä tulisi hyödyntää terveydenhoidossa nykyistä enemmän – etälääkäri ja muut digipalvelut usealle silti vielä vieraita | If Vakuutus\nIfin tutkimus: Digitaalisia terveyspalveluja ja tekoälyä tulisi hyödyntää terveydenhoidossa nykyistä enemmän – etälääkäri ja muut digipalvelut usealle silti vielä vieraita\n16.1.2020 08:00:00 EET | If Vakuutus\nYli puolet suomalaisista (54 %) on sitä mieltä, että tekoälyä ja teknologiaa tulisi hyödyntää nykyistä enemmän terveydenhoidossa. Enemmistö (53 %) suomalaisista ) myös näkee, että tekoäly ja teknologia helpottavat lääkäri- ja terveydenhoitopalvelujen saatavuutta. Samalla lähes puolet (49 %) olisivat halukkaita hyödyntämään digitaalisia terveyspalveluja nykyistä enemmän.\nParin viime vuoden aikana etälääkäriä on käyttänyt seitsemän prosenttia suomalaista ja terveyschattia joka kymmenes (9 %). Terveydenhoidon etäpalveluista käytetyin on sairaanhoitajan puhelinneuvonta, jota on hyödyntänyt jo kolmannes suomalaisista (29 %).\n– Nopeus (44 %) ja matalan kynnyksen palvelu (43 %) kuvaavat suomalaisten mielestä parhaiten etälääkäripalveluita. Tutkimuksessa selvisi, että etälääkäripalveluja kohtaan on myös vielä selkeitä ennakkoluuloja: joka viides (20 %) kyselyyn vastannut kuvasi etälääkäripalveluja arveluttavaksi. Turvallisena ja luotettavana etälääkäriä pitää vain joka kymmenes (9 %), sanoo Ifin tuotejohtaja Tiina Pajamo.\nTutkimuksen mukaan reseptin uusinta on selvästi useimmin tilanne, jossa suomalaiset olisivat valmiita käyttämään etälääkäripalvelua (69 %). Toisaalta joka viides (18 %) on valmis käyttämään etälääkäriä käytännössä useimmissa vaivoissa ja sairauksissa.\n– Perinteiselle lääkärille suomalaiset suuntaavat etälääkäriä mieluummin hoitamaan esimerkiksi mielenterveyteen ja tuki- ja liikuntaelinsairauksiin liittyviä asioita tai muuten intiimejä kysymyksiä. Vain viisi prosenttia kyselyyn vastanneista on sitä mieltä, ettei missään tilanteessa olisi valmis käyttämään etälääkäripalvelua, Pajamo tiivistää.\nKun etäpalvelua on kerran käyttänyt, etälääkäriin suhtautuu myönteisemmin\nTutkimuksesta kävi myös ilmi, että kun henkilö on kerran käyttänyt jotain terveydenhoidon etä- tai digipalvelua, suhtautuminen etälääkäriä kohtaan muuttuu positiivisemmaksi. Samalla kynnys etälääkärin käyttöön erilaisissa sairaustapauksissa laskee.\n– Ikäkin vaikuttaa: nuoret suhtautuvat lähtökohtaisesti etälääkärin käyttöön vanhempia sukupolvia myönteisemmin, Pajamo sanoo.\nEtälääkäriä käyttäneet antavat viimeisemmälle etälääkärikäynnilleen arvosanaksi 8 . Kasvokkaiset lääkärikäynnit saavat kyselyyn vastaajilta hieman paremman arvosanan, 8,2.\nPajamon mukaan vastauksista voi myös päätellä, että terveydenhoidon digipalveluissa palvelumuotoilulle on vielä tarvetta:\n– Etälääkärin ja muiden digipalvelujen tulisi olla mahdollisimman helppoja käyttää. Palvelun tarjoajilla on vielä kehitettävää sekä palveluissa että niiden teknologiassa.\n– Etälääkäri voi hoitaa monta asiaa yhtä hyvin kuin kasvokkain tavattava lääkäri terveysasemalla. On tärkeää saada etälääkäripalveluista kokemuksia ja tehdä niitä tunnetuiksi, sillä etä- ja digi-palvelut helpottavat aidosti terveydenhoidon palvelujen saatavuutta suomalaisessa terveydenhoidossa. Ne eivät ole myöskään sidottuja käyttäjän asuinpaikkakuntaan, Pajamo muistuttaa.\nKyselytutkimuksen toteutti Ifin puolesta YouGov Finland. Tutkimuksessa haastateltiin 1000 aikuisikäistä suomalaista terveydenhoitoon liittyen. Tiedot kerättiin sähköisenä kyselynä lokakuussa 2019 YouGovin kuluttajapaneelissa. Tutkimus on edustava otos suomalaisista: kokonaistuloksissa keskimääräinen virhemarginaali on noin ± 2,8%-yksikköä suuntaansa (95%:n luottamustasolla).


Keskustelu - Tää on kyllä semmonen valituspalsta ja ny ois sanomista miehestä | Aihe vapaa | Vauva\nTää on kyllä semmonen valituspalsta ja ny ois sanomista miehestä\nOon niin väsynyt ku mun pitää ny paikata kaikki mitkä anoppi jättänyt tekemättä.\nMies lapsuuskodissaan tekee jotain ja jättää sotkut siihen ja anoppi hiljaa siivoaa. Ei pyydä poikaansa siivoamaan.\nNo, ei siinä mutta sama meno jatkuu nyt avioliitossa.\nÄsken räkytin kinkkuliemipussista, jätti altaan reunalle. Ja kaikki muutkin jäi siihen mihin jätti.\nMies totes vaan et voithan siinä samalla laittaa ne kun tiskejä laitat.\nEn aijo hiljaa marttyyrinä siivota.\nPointtina ei ollut enkö muka vois siivota, vaan se että ei voi olettaa et joku siivoaa kaiken puolestasi.\nTai itse siivoaan päällimmäiset/ näkyvät.\nklo 22:34 | 23.12.2015\nMeillä on tämä ihan sama yhdistettynä siihen, että mies on patalaiska. Tämän lisäksi olen kyllä tullut myös siihen lopputulokseen, ettei hän aina edes hahmota, mitä kaikkea voisi/pitäisi tehdä. Jos esim. lapsen leluja on illalla jäänyt lattialle, hän saattaa siirtää ne olohuoneen pöydälle (eikä suinkaan niiden oikeille paikoille) ja olla ihan vilpittömästi hämmästynyt, jos asiasta huomauttaa. Ärsyttää ihan suunnattomasti, mutta ei sillä kannata jouluaan pilata. Tsemppiä sisko!\nMies ajatteli vain sinun parastasi. Liian siistissä kodissa ei kasva vastustuskyky ja sitten voi sairastua vaikka allergiaan.\nKiiitos sinä ymmärtäväinen.\nNo toi on kyllä kans todettu ettei mies edes Tajua kaikkea.\nEi käy mielenvieressäkään.\nHuomenna ollaan anoppilaan menossa ja pyys paketoimaan äitinsä ja siskonsa lahjan ku eihän mulla ole huomenna mitään muutakaan tekemistä :D\n(Mies töissä vielä huomen aamun)\nEi muutako kaikki pakkaaminen( johon uppoaa aikaa, 2pientä lasta siinä sivussa huollettavana) ja loppusiivous ymymymymy.\nEi monen päivän lomalle voi lähteä pelkillä vaatteilla.\nHammasharjat, vitamiinit yms miljoona pientä asiaa pitää muistaa kans.\nklo 23:02 | 23.12.2015\nYmärrän hyvin, mutta kannattaa miettiä aloittaako mitään erityistä sotaa juuri jouluna. Täällä kanssa samanlaista, mutta paljon lievempää.\nklo 1:58 | 24.12.2015\nÄsken räkytin kinkkuliemipussista, jätti altaan reunalle.\nMiksi rätkytit? Miksi et laittanut roskiin?\nklo 12:09 | 24.12.2015\n5, lue pointti sanasta eteenpäin.\nJuu, joulun kunniaksi menin viereen nukkumaan vaikka ois tehny mieli jäädä sohvalle nukkumaan ;)\nklo 12:25 | 24.12.2015\nMeillä on samanlainen mamman pilalle passaama vätys :D ei osaa siivota jälkiään kun kotona ei ikinä tarvinnut vaivautua. Ei siis varmasti osaa edes sitä kunnolla tehdä eikä hahmota mitä kaikkea pitää tehdä kun mamma on aina hoitanut kaiken puolesta. On jotain toki oppinut näiden vuosien aikana, mutta on niin syvälle selkärankaan juurtunut se, että joku muu siivoaa jäljet että ongelmia on varmaan hamaan hautaan asti :D\nklo 13:08 | 24.12.2015\nSamanlainen vätys mullaki. Mun miehen äiti on myös aina tehny kaiken ajatustyön miehen puolesta, mitään päätöksiä osaa ite tehdä. Anoppi on sellanen kaikille, etenkin pojilleen, että kysyy jotain esim."kävittekö katsomassa Espan jouluvaloja?" sitten ennen kun kerkeää siihen vastaamaan niin hän vastaa siihen itse tyyliin "ette kerennytkään sinne kun olette tänään varmasti tehneet sitä ja tätä" ja tämän jälkeen kävelee pois. Pilalle passattu paska. Mä niin kovasti toivon että saan oman poikani kasvatettua eri tavalla että joku saisi hänestä joskus kunnollisen puolison.\nklo 13:38 | 24.12.2015\nHuhhuh!!! Muillakin siis samanlaista! Meilläkään ei mies tee mitään muuta kuin siirtelee tavaroita paikasta toiseen tai jättää tavarat niille sijoilleen.\nKuulemma äitinsä ei antanut lapsena osallistua siivoukseen vaan patisti lapset pois jaloista. Nyt sitten sama meno jatkuu avioliitossa. Ja aina muistaa verrata että anoppilassa (hänen lapsuuskodissaan) on paljon siistimpää kuin meillä. Mistäköhän syystä? Anoppi on sellainen himosiivooja, että pois alta.\nMä itse oon taas saanu sellasen kasvatuksen, että lapset osallistuu kotitöihin. Jopa mun oma isä imuroi ja pesee vessoja yms... Yritä tässä sitten lapselle opettaa kotihommia, kun isäänsä ei oo lapsena opetettu siivoamaan ja äiti taas on. Ö_ö\nJa tommoisiin olette sitten tyytyväisiä ja sitoutuneet. Ei voi kun ihmetellä, kun on niitä tekeviäkin miehiä tarjolla. Vituttaa lukea tuollaista ja kuitenkin lapsia ollaan tekemässä. Ei pysty naisia ymmärtämään. Pitäis olla sellanen, mutta kun ei ole niin käy tälläinenkin, mutta sitten ollaan tyytymättömiä siihenkin. Pitää olla vahva mutta pehmeä, päättäväinen mutta kuitenkin samaa mieltä kuin nainen, pitää olla tukena mutta ei saa kuitenkaan olla, pitää huomioida, mutta se on liikaa imelyyttä. Pitää tietää koska voi olla mitenkin, aina ei voi olla samalla tavalla. Pitäkää tunkkinne. 10v erosta ja edelleen sinkkuna ja näin aion jatkaa. Panen toki naisia, mutta en tuo omaan kotiin ketään.\nOon niin onnellinen miten paljon täällä on sielunsiskoja :D mulla myös samanlainen tossukka.\nMeillä taas nainen ei tehnyt mitään kotona oma-aloitteisesti. Ei imuroinut, laittanut astioita, pessyt pyykkiä. Ei korjannut jälkiään. Joko elin kaatopaikalla tai siivosin. Heitti likaiset vaatteet lattialle ja puhtaita samaan kasaan. Nuuhki sitten niistä mitkä ovat puhtaita. Kuulemma edellisen suhteen poikaystävässä ärsytti suunnattomasti se kuinka hän vaati siivoamaan... juu, ihme tyyppi.\nNo nyt meille tuli ero. Arki on helpompaa, kun siivoan vain omat jälkeni nyt.


Meidän maaseutumestat: Nuorten visioita kotikuntansa kulmille - artcentre.fi\nTietoa Lasten ja nuorten taidekeskuksesta\nKoulutusta, kokeilutoimintaa ja tutkimusta\nLasten ja nuorten taiteen tallentaminen\nMeidän maaseutumestat: Nuorten visioita kotikuntansa kulmille\nLasten ja nuorten taidekeskuksen Nuori Taide -toiminnassa toteutetaan vuoden 2022 aikana Meidän maaseutumestat -hanke, jossa taiteen voimin nuoret ideoivat uusia ulottuvuuksia asuinalueelleen.\nHankkeeseen saatiin rahoitus Eteläisen maaseudun osaajat EMO ry:ltä. Yhdistys kannustaa asukkaita kehittämään omaa elinympäristöään ja neuvoo ideoiden kehittelyssä ja valmistelussa hankkeiksi. Tästä linkistä voit lukea lisää EMO ry:n toiminnasta.\nEMO ry:n leader-rahoitus muodostuu EU:n, valtion ja kuntien rahoitusosuuksista. Julkisen tuen määrä on 90 % hankkeen 38 200 euron kokonaiskustannuksesta.\nMeidän maaseutumestat -hankkeeseen kutsutaan mukaan nuorten ryhmiä EMO ry:n toiminta-alueelta. Eri kunnissa olevat ryhmät ovat hankkeen aikana yhteydessä toisiinsa ja samalla nuoret voivat tutustua toisiinsa yli kuntarajojen.\nMeidän maaseutumestat -hankkeessa toteutetaan työpajoja, joissa nuoret työskentelevät ammattitaiteilijan kanssa. Työpajoissa tuotetaan taidelähtöisin menetelmin ideoita siitä, miten nuorten elinympäristö voisi olla entistäkin mukavampi asua.\nNuoret päättävät itse, minkälaisen tuotoksen he haluavat tehdä. Työskentelyn tuloksena voi syntyä esimerkiksi taidenäyttely, ympäristötaideteos, sarjakuvalehti, graffiti, performanssi, mielenosoitus, flasmob tai vaikka digiympäristössä tapahtuva teos tai tapahtuma.\nHanke liittyy toimintaan, jossa Lasten ja nuorten taidekeskuksen Nuori Taide ja Kehittämiskeskus Opinkirjo kehittävät menetelmiä tehdä demokratiakasvatusta taiteen voimin. Meidän maaseutumestat -hankkeessa työpajoissa vieraileva nuori yhteiskuntavaikuttaja kannustaa nuoria tuomaan omia näkemyksiään esille.\nLue lisää hankkeesta Nuori Taiteen -verkkosivulta tästä linkistä.\nhankekoordinaattori Miré Mertanen\np. 050 472 3552\nartcentre.fi / Meidän maaseutumestat: Nuorten visioita kotikuntansa kulmille\nMa-Pe 12-19, Pe 12-15


HIFK - Ässät 1.11\nHIFK:n peli pikkuhiljaa löytämässä itseään?\nHIFK – Ässät, Merkki 1, Kerroin\nJääkiekon SM-liigaa. Kotijoukkue HIFK on ollut pettymys alkukaudesta ja joukkueen sijoitus on tällä hetkellä sarjataulukossa seitsemäs. Pikkuhiljaa joukkue on kuitenkin näyttänyt ryhdistäytymisen merkkejä, vaikkakin ajoittain joukkueella näyttää olevan melkoisia syttymisvaikeuksia ennalta selkeästi heikompaa joukkuetta vastaan, kuten esimerkiksi kotiottelu SaiPaa vastaan osoitti. Positiivista on kuitenkin että joukkue on voittanut viimeisestä viidestä ottelustaan neljä, ainoa tappio tuli edellämainitulle SaiPalle kun joukkue pelasi aivan puolivaloilla. Positiivasta on myös joukkueen kannalta se, että sairastupa alkaa olla tyhjenemään päin, vaikkakin kaksi kovaotteista puolustajaa ovat yhä sivussa (Kanki ja Melart). Niko Piiparinen ja Kimmo Kuhta ovat tehneet jo paluun kaukaloon joka entisestään lisää liigan kovimman hyökkäyksen tasoa. Tiistaina kotijoukkue myös päästää uusimman vahvistuksen irti, kun Ruotsin maajoukkuepuolustaja Daniel Fernholm pelaa ensimmäisen ottelunsa HIFK:n paidassa. Valoa siis alkaa näkymään kotijoukkueen tunnelissa.\nVierasjoukkue Ässät puolestaan ryömii tällä hetkellä kolme ottelun tappioputkessa. Patapaidat ovat näissä kolmessa ottelussa tehneet ainoastaan kaksi maalia. Viime ottelussa JYPiä vastaan joukkuetta ”heräteltiin” mm. sillä, että NHL:n ensimmäisen kierroksen varasu Joel Armia pureskeli tuppia katsomossa. Tämä herättely jäi kuitenkin yritykseksi sillä Ässät jäi maaleitta ja hävisi ottelun 0-2. Alkaako siis ensimmäisellä kauden yllättäjäjoukkuella tulemaan totuus vastaan?\nHIFK lähtee otteluun ilman muuta suosikkina, jota puoltaa myös vahvasti joukkueiden keskinäinen historia Helsingin jäähallissa. Ässät ei nimittäin vuodesta 1998-99 ole kuin kerran onnistunut voittamaan HIFK:n Nordenskiöldinkadulla varsinaisella peliajalla. Vahvasti näyttää siltä että sama tahti jatkunee myös tiistaina.


Tutkijoiden vahinko: Hiiri joka laulaa kuin lintu! Katso video – Stara\nTutkijoiden vahinko: Hiiri joka laulaa kuin lintu! Katso video\nNettivideot Viihdeuutiset 23.12.2010, 13:30 · Stara.fi\nTutkijoiden laboratorioissa on tehty jo vuosikausia eläinkokeita, joilla kaikilla ei tosin ole mitään todellista hyötyä. Eläinaktivistit ovatkin vastustaneet viattomien eläinten kiduttamista ja tappamista monin tavoin, mutta aika ajoin näissä kokeiluissa syntyy hauskojakin tuloksia.\nNyt japanilaiset tutkijat ovat nimittäin tulleet vahingossa kehittäneeksi Osakan yliopistossa hiiren, joka osaa laulaa kuin lintu. Visertävä hiiri yllätti tiedemiehet kovasti ja nyt eläintä saadaan ihastella myös nettivideon välityksellä. Katso video tästä tai artikkelin yltä. Nyt tutkijat toivovat, että visertävä hiiri voisi tarjota ihmisille tietoa ihmisten kielen alkulähteistä.


Tuliko raskausarpia? - Odotus - Vauva.infon foorumi\nMillä raskausviikolla huomasit ensimmäiset?\nOlitko yrittänyt ehkäistä arpien tulemista rasvaamalla tms.?\nMiten suhtauduit vartaloosi arpien kera? Entä puolisosi?\nMulla tuli ekassa raskaudessa tuossa rv 30 paikkeilla tai vähän jälkeen aika komeat arvet navan alapuolelle, kauttaaltaan koko alavatsaan. Siitä huolimatta, että olin rasvaillut vatsaa tunnollisesti tavallisella kosteusvoiteella ja vähän vähemmän tunnollisesti Weledan öljyllä.\nArvet ovat pikku hiljaa vaalentuneet, mutta edelleen 1v. 7kk synnytyksestä ne erottuvat vaaleina juovina. Itseäni ne eivät ole sanottavammin häirinneet, kuten eivät muutkaan raskauden jättämät muutokset vartalossa. Mieskään ei ollut/ole arvista moksiskaan.\nSaapa nähdä, miten käy nyt toisessa raskaudessa...\nEkassa raskaudessa säästyin arvilta, vaikka en niitä mitenkään yrittänyt ehkäistä. Saa nähdä, miten käy tällä kertaa... En ole rasvaillut tms.; jos arpia tulee, niin sitten tulee.\nEi ainakaan vielä ole tullut. Nyt rv 34+4. Olen mä rasvaillut masua aina kun oon muistanut.\nMulle on tullut kaksi alati kasvavaa arpea navan molemmin puolin. Oon rasvaillut mahaa alusta lähtien ja nyt on menossa viikko 18+1. Ensimmäiset jäljet näkyivät muutama viikko sitten. Mulle on tullut aiemminkin "raskausarpia" esim. rintoihin kun ne kasvoivat eli osasin odottaa noiden ilmestymistä.\nVähän harmittaa kun tulivat tuohon noin näkyvälle paikalle mutta jatkan rasvailua ja toivon ettei kauheasti lisää tulisi.\nMulle ei tullut. Rasvailin aina suihkun jälkeen Body Shopin Mango-vartalovoilla. Tiedä sitten, oliko siitä apua, mutta ainakin tuoksui iiihanalle\nEkassa raskaudessa ei tullut, rasvailin joskus kun muistin. Toisessa raskaudessa tuli jokusia, rasvailin harvakseltaan. Ekat huomasin joskus rv 36, lisääntyivät synnytyksen jälkeen. Itse en ole niistä kovin innoissani, mutta miestä ei haittaa.\nMulle raskausarvet ilmestyi vasta ihan loppuvaiheessa raskautta eli joskus 30. viikon jälkeen. Niin ja kyseessä on eka raskaus. Arvet ei minua haittaa ollenkaan eikä mieskään niistä välitä. Itse asiassa raskausarpia on mulla ollut jo aikaisemminkin mutta nehän onneksi haalistuu ajan kuluessa. Rasvausta en ole harrastanut enkä muitakaan keinoja estääkseni arpien muodostumista.\nMulle ei tullut yhden yhtä arpea. Rasvailin hyvin laiskasti ja harvakseltaan Vichyn raskausarpien estoon tarkoitetulla voiteella, säännöllisemmin aloin rasvaamaan vasta pari viikkoa ennen synnytystä. En usko, että omalla kohdallani arpien syntymättömyys olisi kuitenkaan ollut rasvaamisen ansiota, sen verran laiskasti muistin ihoani hoitaa.\nMulle ei tullut yhtään raskausarpia...Enkä kyllä ihan joka päivä ihoa rasvaillut Mulla oli ihan tavallista kaupan rasvaa\nEi oo tullut, saa nähdä ehtiikö vielä ilmestymään. En oo ollut ahkera rasvaaja.\nEsikoista odottaessa alkoi tulla melko huomaamattomasti ympäri kroppaa, eipä kovin monta kohtaa oo, missä niitä ei ois, mut ei kaikkia ees huomaa.. Arvelin säästyväni arvilta masussa, mut joskus vkolla 36 niitä pari yhtäkkiä ilmestyi ja sithän niitä tuli hieman lisää, kun masu lopussa kasvoi vielä, mut jatkoin sit ahkerampaa rasvausta ja arvet jäi onneks navan alapuolelle, molemmin puolin.. Kyljissä muutamat myös..\nNyt toisessa raskaudessa eivät ole paljon lisääntyneet.. Olin melkein satavarma, et masussa olevat arvet venähtää heti ylös asti ja maha on niit täynnä, mut muutama arpi on ehkä sentin pari jatkuneet, ei siis paha! *koputtaa puuta* ei silti tartte enää edetä yhtään! hyvä jos näillä mennään..\nNiin ja rasvailin ekas raskaudes Body Shopin kookosvoipuikolla, nyt vähän vaikka millä..\nEi näy arven arpea, mutta vielähän tässä on pari kolme viikkoa jäljellä (toivottavasti ei enempää)... En muuten ole edes rasvannut mahaa tai muutakaan kroppaa koko raskausaikana, joten vähän itsekin ihmettelen. Murkkuikäisenä kun tuli parikin kiloa ylimääräistä, niin heti näkyi "repeäminä" reisissä!\nMahaan tuli raskausarpia josku loppupuolella. Itse tosin huomasin lopullisen arpien määrän vasta synnytyksen jälkeen.. olivat sen verran alamahalla piilossa, että en niitä aiemmin huomannut. Mahaa rasvasin satunnaisen epäsäännöllisesti ihan perusvoiteella. Nyt tytön ollesssa 7 kuukauden ikäinen, on arvet on melko hyvin haalistuneet.\nMiestä eivät arvet haittaa. Itseä ne välillä hieman tympivät.\nMulle ei tullut yhtään raskausarpea. Ahkerasti perusvoiteella rasvailin, mutta en tiedä oliko siitä hyötyä.\nEi tullut ennen kuin synnytyssalissa kalvojen puhkaisun jälkeen. Silloin maha valahti kunnolla alas ja pari pientä, muutaman sentin, pituista arpea tuli alavatsalle. Ovat kyllä jo haalistuneet lähes kokonaan pois.\nJonkin verran rasvailin mahaa raskausaikana.\nOdotin saavani ihan raidallisen mahan, mutta yllätykseksi arpia tulikin vain kaksi pientä molemmin puolin napaa. En rasvannut raskausaikana kuin ehkä kolmisen kertaa, joten sillä ei ollut vaikutusta. Ehkä mulla kävi vain hyvä tuuri! Tosin eipä ne arvet olisi vaikuttaneet elämään mitenkään.\nEkassa ei tullut ja vielä ei näy tässä toisessakaan. Ekassa kyllä rasvailin ahkerasti, nyt ei ole tullu rasvailtua eli ainaakaan vielä en voi sanoa että silläkään ois ollu merkitystä. Toivottavasti säästyn arvilta tälläkin kertaa.\nRaskausarpia tuli jo teiniiässä, rintoihin ja reisiin. Esikoista odottaessa rintoihin tuli lisää arpia ja niin myös reisiin. Mahaan ehti tulla pari hassua pientä jotka kylläkin oli ihan vaaleita. Nyt viikkoja 31 ja uusia arpia on tullut vähän mahaan. Saa nähdä miten sitten kun masu tästä vielä kasvaa\nArvet ei niinkään ole vaikuttanut elämään. Ensin oli kyllä vähän vaikea suhtautua raidallisiin tiikeritisseihin mutta nekin arvet vaalenivat sitten ajan myötä ja kun ei rinnat imetyksen jälkeen enään kuitenkaan ole ennallaan niin ihan sama\nVielä ei ainakaan ole tullut, nyt viikkoja kasassa 33+6.\nedit. ainiin, rasvaillut olen satunnaisesti ihan perusrasvalla...\nTuli raskausarpia, valitettavasti Tarkkaa ajankohtaa en muista, mutta melko loppuvaiheessa - jatkuvasta rasvaamisesta huolimatta. Miestä ei haittaa, itseä jonkin verran. Onneksi ovat vaalentuneet ja vaalenevat edelleen ajan kanssa...\nTähän mennessä rv 38+4 on tullut kylkiin lantion kohdalle muutamat pienet, sisäreisiin vähän ja navalävistyksen kohdalta lähtee pari pientä vanaa. Rasvaillut oon tosi satunnaisesti, tai harvoin.. Ei haittaa arvet, mua eikä miestä\nJuu, arpia on ilmestynyt nyt loppuraskaudesta. Ainoastaan mahan kohdalla ovat eivätkä nuo minua häiritse. Vaalenevat sitten aikanaan. Rasvaillut olen koko raskauden ajan Aqualan Oililla.\nEkassa raskaudessa ei tullut ollenkaan (paitsi vanhat arvet nousi reisissä näkyviin)... Tässä raskaudessa on myös tähän saakka vältytty, toivottavasti niitä ei edelleen ilmestykään.\nMolemmissa raskauksissa olen masua rasvaillut vähän silloin tällöin, en mitenkään säännöllisesti, vaan lähinnä silloin kun on alkanut nahkaa kiristämään. Ja vasta aika loppuraskaudessa...


Suomalainen pikakiituri muuttaisi vilppilähdön rajaa – kuinka nopeasti ihminen voi reagoida? – Päivän Lehti\nSuomalainen pikakiituri muuttaisi vilppilähdön rajaa – kuinka nopeasti ihminen voi reagoida?\nUrheilu\t20.7.2017 09:45 Päivän Lehti\nSamuli Samuelsson on noussut nuorten suomalaisten pikajuoksijoiden eturintamaan. (Kuva AOP)\nSamuli Samuelsson hakee Kalevan kisoista sekä 100 että 200 metrin pikajuoksumestaruuksia.\nURHEILU Kalevan kisojen 100 ja 200 metrin suosikki Samuli Samuelsson ei ole yksin sanoessaan, että juoksujen vilppilähtösääntöä pitäisi muuttaa. Samuelssonilta meni hiljattain 22-vuotiaiden EM-kisoissa todennäköinen 200 metrin finaalipaikka sivu suun, kun reaktioaika välierissä oli 0,097 sekuntia, eli äärimmäisen täpärästi alle sallitun 0,1 sekuntia.\nTutkimus ja käytäntö ovat osoittaneet, että kun käytössä on sähköase ja kaiuttimet ovat telineiden vieressä, parhaat urheilijat pystyvät reagoimaan alle sallitun rajan.\n– Tuota vilppilähdön rajaa pitäisi laskea sadasta millisekunnista tai toinen vaihtoehto voisi olla, että saisi varoituksen, jos reaktioaika on 95–99 millisekuntia, Samuelsson sanoo.\n– Kun katsoo hidastettuna sitä minun 200 metrin lähtöä Bydgoszczissa, en lähde muita aiemmin. Aloitan ketjureaktion, mutta lähden silti samaan aikaan kuin muut. Ehkä sääntöä voisi muuttaa niinkin, että lähettäjä voisi luottaa omaan silmäänsä, jos näkee lähdön olleen tasainen.\nSuomen Urheiluliiton lähettäjien pääkouluttaja Vesa Artman sanoo, että vilppilähtösääntö on ollut keskustelun aiheena Kansainvälisen yleisurheiluliiton IAAF:n niin sanotussa lähettäjäpaneelissa.\n– Odotan, että sille tapahtuu jotakin, koska keskustelu on ollut kiivasta ja urheilijoiden reaktiot negatiivisia. Uskon, että se nousee esille myös IAAF:n ylemmillä tasoilla, Artman sanoo.\nNyt voimassa oleva 100 millisekunnin vilppilähtösääntö on peräisin ruutiaseen valtakaudelta. Kilpa- ja huippu-urheilu tutkimuskeskus KIHU totesi jo kahdeksan vuotta sitten, että huippujuoksija kykenee reagoimaan ääneen 80–85 millisekunnissa. Ongelma on korostunut, kun käytössä on sähköase ja kaiuttimet urheilijan vieressä, jolloin äänen kulussa urheilijalle ei ole viivettä, kuten ruutiaseella ammuttaessa.\nArtman muistuttaa, että kyse ei ole vain vilppilähdön raja-arvon muuttamisesta ajanmukaiseksi.\n– Vilppilähdön aikaraja on yksi asia. Meillä on myös vilpinpaljastuslaitteita, jotka toimivan eri periaatteella, eli niitä ei ole sertifioitu. Telineissäkin on heikkouksia. Liikkuvia osia on liian monta.\nSeinäjoen keskuskentällä perjantaina Samuelsson ei vilppilähtösääntöä mieti. Tavoite on voittaa uran ensimmäinen 100 metrin aikuisten Suomen mestaruus. Se olisi maittava jatko kaudelle 22-vuotiaiden EM-kisojen 100 metrin neljännen sijan ja pikaviestipronssin jälkeen.\n– Tuplaa, eli 100 ja 200 metrin mestaruuksia haen. Olisi hienoa saada Suomen nopeimman miehen titteli ja 200 metriltä kolmas perättäin mestaruus, Samuelsson sanoo.\nIkaalisten Urheilijoiden sprintteri on Kalevan kisojen pikamatkalla suvereeni suosikki. Hän juoksi ennätyksensä 10,32 Jämsänkoskella kuluvan kuun alussa. Uran viidestä viimeisestä 100 metrin startista, hän on juossut neljässä 10,3-alkuisen ajan. 200 metriä on tänä kesänä kulkenut 20,86.\n– Kalevan kisoissa sijoitus on tietysti tärkeintä, mutta ennätys on mahdollinen molemmilla matkoilla. Se riippuu siitä, kuinka on hyvin palautunut EM-kisoista. Kunto on ollut hyvä sen jälkeen, kuin toivuin keväällä kiusanneesta jalkavaivasta. Viime vuoteen verrattuna eniten on parantunut lähtö. Mikael Ylöstalo on tuonut siihen uutta näkökulmaa, Samuelsson sanoo.\nEntinen huippuaituri seuraa Samuelssonin harjoituksia Helsingissä. Juoksijan harjoitusohjelmat tekee Ikaalisissa asuva valmentajakonkari Mauri Salomäki.\n– Lähdössä on kiinnitetty huomiota siihen, että jalkojen kulma on alussa oikein ja, että jalkaa lyödään sinne kropan alle, eikä vain heitetä säärtä eteenpäin. Sillä tapaa pitäisi jaksaa puskea sinne 30 metriin asti. Olen yleensä alkanut nousta pystyyn liian aikaisin, Samuelsson sanoo.\nMiesten 100 metrin mestaruutta Seinäjoella puolustaa kaksi edellistä titteliä voittanut Ville Myllymäki. Hän kiihdytti matkan Joensuun Eliittikisoissa myötätuulessa 10,45:een.\n– Jos minut haluaa Seinäjoella voittaa, alle 10,40 pitää juosta. Myllymäen ohella kovimmat haastajat ovat Otto Ahlfors, Eetu Rantala ja Roope Saarinen, Samuelsson listaa.\nKalevan kisat on Samuelssonille yksi etappi matkalla elokuun lopussa Taiwanissa käytäviin universiadeihin. Siellä varsinkin 4 x 100 metrin viestissä on mahdollisuuksia menestyä, aivan kuten nuorten EM-kisoissa, joissa Samuelsson oli juoksemassa pikaviestissä pronssia.\n– Meillä oli WhatsApp-ryhmän nimenä, että ”Mitali U23-EM-kisoista”. Se oli aika itsevarmasti valittu nimi, mutta oli hieno nähdä tulostaululta, että mitali tuli. Oli hyvä henki ja porukka.\nESPNSources: Draft-eligible Rocker had 'minor' surgery\nIlta-SanomatUrheilulive: Suomi jyräsi ylivoimaiseen kultasateeseen cheerleadingin EM-kisoissa!\nMTVMieletön mitalisade! Suomi pyyhki pöydän Cheerleadingin EM-kisoissa\nBBCWimbledon 2022: Cameron Norrie beats Tommy Paul at All England Club\nLue seuraavaksi Kultaryntäys Tankavaaraan – "Hippujahdissa saattaa ensikertalaistakin kohdata satumainen onni"