PR 66/2017/6 rd\nEduskunta.fi > SV > Vaski > Punkt i protokollet > PR 66/2017/6 rd\n18.00 Ari Jalonen ps\n18.06 Eero Heinäluoma sd\n18.17 Pia Viitanen sd\n18.30 Leena Meri ps\n18.34 Eero Heinäluoma sd\n18.46 Ari Jalonen ps\n18.52 Eero Heinäluoma sd\n18.53 Pia Viitanen sd\n18.54 Leena Meri ps\n18.56 Eero Heinäluoma sd\n18.57 Ari Jalonen ps\n18.58 Sami Savio ps\n19.00 Pia Viitanen sd\n19.01 Leena Meri ps\n19.05 Ari Jalonen ps\n19.07 Pia Viitanen sd\n19.11 Ari Jalonen ps\n19.12 Leena Meri ps\n19.15 Sami Savio ps\n19.17 Pia Viitanen sd\nSenast publicerat 05-06-2021 11:47\nPunkt i protokollet PR 66/2017 rd Plenum Torsdag 8.6.2017 kl. 16.01—19.46\n6. Regeringens proposition till riksdagen med förslag till lag om ändring av lagen om Rundradion Ab\nÄrende 6 på dagordningen presenteras för första behandling. Till grund för behandlingen ligger kommunikationsutskottets betänkande KoUB 11/2017 rd. Nu ska riksdagen besluta om innehållet i lagförslaget.\nPresentationsanförandet hålls av utskottets ordförande Jalonen.\nArvoisa puhemies! Kyseessä on siis tuttavallisemmin sanottuna Yle-laki, ja kuten totuttua, Suomen käytännön mukaisesti tämäkin on valmisteltu parlamentaarisesti, parlamentaarisen ryhmän kautta. Valiokunnan keskustelun myötä totesimme tämän parlamentaarisen ryhmän toiminnan ja yksimielisyyden tavoittelun olevan erittäin tärkeä asia Yleisradion toiminnan kannalta. Eli tämän takana on siis parlamentaarinen ryhmä, joka on ollut yksimielinen, ja myös tämä mietintö on yksimielinen, kuten on totuttu.\nValiokunta on roolinsa mukaisesti käsitellyt Yleisradion asioita usein, ja useaan otteeseen, useissa yhteyksissä, valiokunta on pitänyt tärkeänä Yleisradion roolia tässä yhteiskunnassa. Mietintöön on kirjattu muun muassa: "Valiokunta pitää Yleisradio Oy:n merkitystä tasapuoliselle tiedonvälitykselle, sananvapaudelle ja kansanvallan tukemiselle keskeisenä ja toistaa aikaisemmin mainituissa mietinnöissään lausumansa." Elikkä näihin on otettu useaan otteeseen matkan varrella kantaa ja näitä pidetty tärkeinä. Tämän parlamentaarisen ryhmän linjauksissahan on muutakin kuin tämä hallintoneuvoston roolin vahvistaminen. Valiokunta pitää näitä hyvinä, esimerkiksi sitä, että se työnjako on nyt selvä sinänsä, että hallintoneuvosto ohjaa sitä toimintaa ja valiokunta luonnollisesti valvoo hallintoneuvoston toimintaa ja teknisestä valvonnasta vastaa sitten Viestintävirasto.\nTämä yksimielisyys on tosiaan semmoinen kulmakivi, mitä tässä on noudatettu koko ajan. Ja kun keskustelu ohjautui tämän parlamentaarisen ryhmän jälkeisen julkisuuskeskustelun kautta tähän riippumattomuuden vaalimiseen ja korostamiseen, niin totesimme tosiaan, että isompi merkitys ja isompi asia tämän riippumattomuuden takeen kannalta on se, että näitä valmistellaan parlamentaarisesti ja ne ovat yksimielisiä, kuin se, että lakiin kirjoitetaan erilaisia kuvioita. Eli yksimielisyys on koko riippumattomuuden tärkein kulmakivi, näin keskusteluissa on todettu ja asiantuntijakuulemisissa myös.\nToinen asia, mihin ollaan kiinnitetty huomiota tässä mietinnössä, on se, että valiokunnan aikaisempienkin näkemyksien mukaisesti Ylen tulee lisätä niin sanottuja indie-ostoja eli ulkopuolisia riippumattomia tuottajia. Tämän esityksen mukaan näitä ostoja pitää lisätä 30—35 prosentilla vuoteen 2022 mennessä. Tässä yhteydessä niiden ostettujen ohjelmien — tosin luonnollisesti myös Ylen omien ohjelmien — laadullisiin kriteereihin tulee kiinnittää huomiota, ja myös tilaajavastuuta korostetaan näiden ohjelmahankintojen yhteydessä. Elikkä Yle on vastuussa koko tuotannosta, ja tilaajavastuu on tärkeä asia.\nErikseen vielä mainitaan alueellinen toiminta, mitä ollaan usein korostettu — näin teemme tässäkin mietinnössä.\nHaluan lopuksi vielä sanoa sen, että parlamentaarinen ryhmä teki hyvää työtä. Sen mietintö on yksimielinen, ja niin on tämäkin.\nArvoisa puhemies! On miellyttävää todeta, että liikenne- ja viestintävaliokunta on voinut yksimielisesti esittää tämän lakiehdotuksen hyväksyttäväksi. Niin kuin täällä edustaja Jalonen totesi, se perustuu parlamentaarisen työryhmän työhön — aika pitkään, haastavaan työhön — joka tästä aiheesta valmistui vuosi sitten kesäkuussa.\nTaustahan tuolle työryhmälle oli se, että Sipilän hallitus oli hallitusneuvottelujen yhteydessä ryhtynyt tekemään Yleisradiota koskevia päätöksiä poiketen siitä periaatteesta, joka Yleisradion asioiden hoidossa on ollut vuodesta 1948, Lex Jahvetiksi kutsutusta lainsäädännöstä lähtien. Silloinhan hyväksyttiin periaatteeksi se, että Yleisradio toimii eduskunnan valvonnassa ja sitä koskevat päätökset tehdään parlamentaarisesti sen estämiseksi, että Yleisradion merkittävää tiedotusvaltaa ei voida käyttää hallituksen tai minkään hallituspuolueen tai ylipäänsä minkään puolueen hyväksi. Näin tällä pitkällä perinteellä, että asioita käsitellään parlamentaarisesti, on haluttu turvata Yleisradion luotettavuus.\nTuo Sipilän hallituksen poikkeama tästä säännöstä oli valitettava, koska kun hallitus teki päätöksen puuttua Yleisradion rahoitukseen, syntyi tietysti epävarmuus siitä, voiko Yleisradio harrastaa riippumatonta journalismia ilman että kriittisistä kommenteista tai uutisoinneista rangaistaan rahoituksen muodossa. Tämähän on sellainen kiristysruuvi, jota maailmalla on käytetty kansallisia radioyhtiöitä kohtaan, mutta sellaisissa maissa, joihin me mitenkään emme halua samaistua. En halua uskoa, että tällaisesta olisi Suomessa ollut kysymys, mutta joka tapauksessa tämä rahoituksen avoimuus aiheutti epävarmuutta, ja tältä kannalta katsoen oli hyvä, että tämän työryhmän kautta palattiin parlamentaarisen valmistelun tielle. Pyydän saada vielä kiittää siinä työssä mukana olleita, aivan erityisesti edustaja Satosta, nykyistä varapuhemiestä, joka teki erinomaisen suuren työn, jotta tuo työryhmä saattoi päätyä yksimieliseen esitykseen aika kaukaisista alkulähtökohdista huolimatta.\nKun tuota Satosen työryhmän työtä tehtiin, siinä mukana olleet — myös hallituspuolueiden edustajat ja ehkä juuri he — sanoivat, että tässä hallituksen liikkeellelähdössä on tapahtunut virhe ja nyt yleisesti ymmärretään, että on tarve palata näihin vuoden 48 Lex Jahvetin periaatteisiin ja siihen, että päätöksiä tehdään niin, että kaikki eduskunnassa edustettuna olevat puolueet voivat olla yhtä aikaa läsnä ja sitä kautta varmistua siitä, että Yleisradion riippumattomuus on jatkossakin turvattu. Tämä riippumattomuus on nyt sitten se avainsana luotettavalle, vapaalle ja menestyvälle tiedonvälitykselle.\nTämän työryhmän ehdotuksen valmistumisen jälkeen on jonkun verran keskusteltu tästä Yleisradion strategiasta ja sen hyväksymisestä hallintoneuvostossa, ja myös alan tutkijoita on ottanut tähän keskusteluun osaa, joskin vähän myöhäsyntyisesti — eli noin yhdeksän kuukautta sen jälkeen, kun tämä työryhmän ehdotus oli luovutettu, syntyi uusi keskustelu ehkä vähän epäonnistuneista poliittisista puheenvuoroista, jossa tavallaan asetettiin kyseenalaiseksi, miksi tämä muutos tehdään. Näihin liittyi siis se huoli, onko tällä tarkoitus puuttua Yleisradion journalismiin. Niin kuin täällä edustaja Jalosen johtaman liikenne- ja viestintävaliokunnan mietinnössä hyvin todetaan, tällaista tarkoitusta ryhmässä ei ollut. Eli lähtökohta oli se, että hallintoneuvosto voi edustaa omistajaa ja päättää Yleisradion toimintojen suurista linjoista mutta ei puuttua journalismiin, ja on hyvä, että valiokunta on mietintöönsä kirjannut tämän ajatuksen, että kun strategia hyväksytään, sillä ei ole tarkoitus puuttua journalistisiin ratkaisuihin tai journalistisiin linjoihin.\nAikaisemmassa laissahan luki niin, että hallintoneuvosto päättää merkittävistä muutoksista Yleisradion toiminnassa, ja tietysti tämä strategia nyt edustaa sitä samaa ajattelua, joka oli aikaisemmassa laissa. Itse koen, että se, että hallintoneuvosto ottaa tämän strategisen kannan, on ihan perusteltu ratkaisu. Tietysti nyt sitten uudelle hallintoneuvostolle tulee kyllä paljon odotuksia, ja sen täytyy tehdä työnsä hyvin viileästi harkiten, ja kun ensimmäistä kertaa tämä asia hallintoneuvostossa päätetään, on merkittävää, että se tehdään semmoisella tavalla, että se luo lujan, ankkuroidun pohjan tuleville menettelyille. Tämä on tärkeää, että Yleisradion toimittajat voivat luottaa siihen, että he saavat tehdä työnsä vapaasti ja tähän journalismin linjoitukseen ei ulkopuolelta puututa. Se on sitten eri asia, että totta kai Yleisradionkin toimintaa pitää voida arvioida ja saa olla myös kriittisiä arvioita ja ne ovat sallittuja, mutta tärkeätä on, että hallintoneuvosto ei ryhdy tätä työtä tekemään, niin kuin ei myöskään Ylen hallitus. Tämä on siis yksi näkökohta tässä riippumattomuudessa.\nJoudun palaamaan tähän kysymykseen, miten tämä parlamentaarinen valmistelu sujuu. Itse oletin, että Satosen työryhmän työssä käyty keskustelu on ollut ilmapiiriä selkeyttävä ja parantava ja että on aito sitoumus tähän yhteiseen valmisteluun. Kuitenkin taas tähän asiaan palattiin kehysriihessä tänä vuonna, ja hallituspuolueet olivatkin yllättäen tehneet päätöksen, että yleisradioveroa ryhdytään järjestelemään uusiksi. Tämä päätös tehtiin jälleen yksipuolisesti ilman että siitä olivat kaikki eduskuntapuolueet tietoisia. Tänäkään päivänä ei tiedetä, minkä kokonaisuuden osana yleisradiomaksuja on pidetty, mitä muuta samassa yhteydessä on sovittu, kuka on saanut ja kuka on antanut ja mikä pelinappula tämä Yle-maksu on tässä yhteydessä ollut.\nSe on siis huono menettelytapa periaatteelliselta kannalta, ja jälleen palataan tähän samaan, mistä Sipilän hallitus silloin 2015 kesällä aloitti. En ole kuullut selitystä, miksi tämä otettiin pois tältä sovitulta parlamentaariselta reittivalinnalta ja taas vietiin hallituspuolueiden yksipuoliseen päätöksentekoon. Tämä on ongelmallinen siltäkin kannalta, että Satosen työryhmän työssä Yleisradion rahoituksesta ja rahoitustarpeesta sovittiin vuosille 17 ja 18 mutta vuosi 19 jäi auki. Tuosta vuoden 2019 Yle-indeksistä, joka määrittää Yleisradion saaman rahoituksen, sovittiin, että se arvioidaan vuoden 2018 syksyllä huomioiden muun muassa taloustilanteen kehitys. No, nyt on aika vaikea ajatella, että Yle-veroa voitaisiin ratkaista ilman että tiedetään, kuinka paljon sillä ollaan keräämässä rahaa, ja sen takia olemme esittäneet, että jos halutaan puhua maksuista, se voi tapahtua ihan normaalilla aiemmin sovitulla tavalla, parlamentaarisella tavalla, mutta että sen ehto on, että samassa yhteydessä ratkaistaan tämä vuoden 2019 Yle-indeksin kohtalo. [Pia Viitanen: Varsin järkeenkäypää!] — Järkeenkäypää: jotta tietää, kuinka paljon pitää kerätä varoja, pitää tietää, kuinka paljon ollaan käyttämässä.\nTätä maksun käsittelyä varten liikenne- ja viestintäministeriö asetti työryhmän, joka oli parlamentaarinen, edustaja Turusen johtama. Siellä esitin, kuten oppositio kokonaisuudessaan, että samassa yhteydessä sovitaan sitten vuoden 2019 Yle-indeksin kohtalo, Yleisradion saama rahoitus vuonna 2019. Tässä kävi kuitenkin sillä tavalla, että suureksi yllätyksekseni työryhmän puheenjohtaja ilmoitti, että työtä ei voidakaan jatkaa, jos samaan aikaan pitäisi sopia tämä Ylen tarvitseman rahoituksen taso. Työryhmän puheenjohtaja ilmoitti, että työryhmän työ päättyy tuloksettomana. Näin kerrottiin julkisestikin, eräiden muidenkin tietojen säestämänä, jotka kylläkään eivät olleet sitä, mitä ryhmässä tapahtui, mutta joka tapauksessa kerrottiin, että työryhmän työ on päättynyt.\nSuureksi hämmästyksekseni sain tänään sähköpostiin kirjeen, jossa työryhmän puheenjohtaja ilmoittaa — ilmeisesti työryhmä kuitenkin jatkaa työtänsä — että tässä liitteenä onkin uusi esitys tästä Yle-veron suuruudesta, ja pyydetään työryhmän jäseniltä alle vuorokaudessa kannanottoa "kyllä tai ei" tähän työryhmän puheenjohtajan lähettämään kirjeeseen. [Pia Viitanen: Ei voi olla!] — No tämä ikävä kyllä on täysin totta. — Jään nyt kysymään, mikä käsitys meillä on parlamentaarisesta työskentelystä ja mikä sitoutuminen siihen, jos työryhmän työ ilmoitetaan päättyneeksi, ja se kerrotaan myös julkisesti, ja sitten yhtäkkiä sähköpostiin alkaa ilmestyä kirjeitä, jotka viittaisivat siihen, että työryhmän työ jatkuu, ei kuitenkaan kokouksella vaan ilmoituksella, että pitää ottaa kantaa vajaassa vuorokaudessa asiaan, jota työryhmässä on kyllä käsitelty, mutta on jouduttu toteamaan, että nimenomaisesti työryhmän puheenjohtaja on katsonut, että ei ole mahdollista sopia vuoden 2019 rahoituksesta. Tämä jättää kyllä mielestäni vakavan kysymyksen siitä, olemmeko vieläkään ymmärtäneet, miten Yleisradion asioita pitäisi hoitaa jollakin tavalla vakaalla ja arvostettavalla tavalla.\nArvoisa herra puhemies! Tähän alkuun totean, että tämä mietintö on tärkeä ja mietinnön esittelijän puheenvuoro oli tärkeä juuri siksi, että siinä korostettiin tätä parlamentarismia ja yksimielisyyttä ja niiden merkitystä. Yhdyn niihin sanoihin täysin.\nJos puhutaan nyt aluksi tästä mietinnöstä ja tästä kyseisestä esityksestä, niin kaiken kaikkiaan hyvin olennaista on se, että tämä hallituksen esitys on nimenomaan jatkumo ja se perustuu tämän Satosen parlamentaarisen työryhmän ajatuksiin. Tähän asti kaikki on hyvin ja erittäin onnistuneesti tältä osin mennyt. On tärkeää, että vahvistetaan tätä strategista ohjausta, hallintoneuvoston asemaa, mutta on myös hyvä, että mietinnössä korostetaan sitä, että nimenomaisesti tätä ohjausta ei ole tarkoitus ulottaa journalistisiin sisältöihin. On totta, mitä edustaja Heinäluoma edellisessä puheenvuorossaan mainitsi, että välillä keskustelu julkisuudessa tältä osin meni väärille urille epäonnistuneiden ulostulojen vuoksi. Siksi on tärkeää, että tätä riippumattomuutta korostetaan myös tässä valiokunnan mietinnössä.\nMyös minulla on ollut iso huoli siitä, mikä edellisessä puheenvuorossa valitettavasti kävi ilmi, että vaikka nyt aina välillä näytetään hallituksenkin puolelta ymmärtävän tämä parlamentarismin periaate, niin nämä toimet tällä kaudella eivät ole aina olleet sen näköisiä, että tämä tosiasiassa oltaisiin sisäistetty. Huolta olemme kantaneet täällä näiden parin vuoden aikana useaan otteeseen tämän suhteen. Se alkoi huonosti kaksi vuotta sitten. Onneksi tilanne pelastettiin tällä Satosen hyvää työtä tehneellä työryhmällä, mutta siitä huolimatta kompurointia asian suhteen on ollut. Ja on syytä vielä kerran alleviivata, minkä aika moneen kertaan olen minäkin tässä salissa todennut, että täytyy olla niin, että Yle on riippumaton. Yle on kansan radio, eduskunnan radio, ei hallituksen radio. Ja se on todella pitkä perinne aina Lex Jahvetista asti, kuten äsken kuulimme.\nTähän tietenkin liittyy se seuraava kysymys, mitä tänä päivänä pohdimme, eli sitä, että jos Yle on riippumaton ja kun sen pitää olla, niin on täysin kohtuullista, että tietynlainen jatkumo ja varmuus Ylen rahoituksesta on ja siitä sovitaan parlamentaarisesti. Siksi tuo äsken kuvattu tilanne, missä nyt elämme, on vähintäänkin hämmentävä. Se on vähintäänkin hämmentävä. Oli hyvin outoa, että hallitus kehysriihessään jälleen kerran yksipuolisesti lähti sopimaan itse itsensä kanssa tästä Yle-veron porrastuksesta. Oli hyvä ja välttämätöntä, että sen jälkeen palattiin parlamentarismiin ja jälleen tämä työryhmä perustettiin. Tietenkin se antoi toivoa siitä, että nyt sitten ollaan tässä asiassa jälleen palattu sille oikealle ladulle. Mutta kuten tässä edustaja Heinäluoma aiemmin totesi, on varsin perusteltua ja täysin järkeenkäypää, että jos lähdetään sitten keskustelemaan tämän Yle-veron sisällöstä ja sen porrastuksesta, niin samaan aikaan päätetään myös Ylen tulevasta rahoituksesta. Ja kuten tässä kävi ilmi, niin sehän on vuoden 2019 osalta vielä auki. Tosi ikävää oli se, että näin sitten kävi, että kun tämä järkeenkäypä ehdotus siitä, että sovitaan näistä kaikista asioista yhdessä parlamentaarisesti, yksimielisesti tässä ja nyt, ei sitten kelvannutkaan, nyt olemme sitten tällaisessa ihmeellisessä tilassa, että asia elää. Minulle tuli täydellisenä yllätyksenä tämä tieto, että nyt sitten seuraava vaihe onkin se, että hallituspuolueiden taholta edellytetään, että tässä parlamentaarisessa ryhmässä toimittaisiin niin, että sitten alle vuorokaudessa aletaan määrittelemään kantoja vain ja ainoastaan nyt taas tähän yhteen asiaan eli tähän porrastukseen. Tämä ei kerta kaikkiaan voi olla totta. Tämä ei voi olla totta, ja minä nyt toivon, että kun tässä salissa on mahdollisuus tänään puhua tämä auki, niin saisimme tähän jonkinlaisia vastauksia, mistä nyt kaiken kaikkiaan on kyse. On hyvä ja viisastakin, että jos niin yhdessä katsotaan, voimme tätä Yle-veroa porrastaa, mutta siinä yhteydessä tietenkin täytyy olla myös varmuus rahoituksesta.\nPuhemies! Kaiken kaikkiaan haluan korostaa myös tämän puheenvuoron ohessa sitä, että on hyvin tärkeää, että meillä on laadukas, meillä on riippumaton, meillä on vapaa ja moniarvoinen mediakenttä kauttaaltaan. Siinä on tärkeää, että meillä on laadukas Yle — nimenomaan kansan Ylenä, ei hallituksen radiona — ja siinä on myös tärkeää, että me voimme huolehtia kaupallisen median olosuhteista, toimintaympäristöstä ja toimintaedellytyksistä. Siinä suhteessa me tarvitsemme myös lisää toimia kaiken kaikkiaan.\nOli tärkeää, että sen Yle-työryhmän jatkumona perustettiin tämä työryhmä, joka taas mietti sitten kaupallisen median tulevaisuutta, sen uutistoiminnan turvaamista, ja oli hyvä, että tämä työryhmä esitti myös sinne lisätukea. Ja nyt tietenkin pääsemme siihen kysymykseen, että lisätalousarviossa tätä tukea on osoitettu toinen määrä kuin mitä tämä työryhmä esitti, eli paljon paljon vähemmän. Tämä on seuraava kysymys, mistä haluan käydä tätä pohdiskelua ääneen.\nMeillä on odottamassa myös muita tärkeitä uudistuksia, mitä esimerkiksi me sosiaalidemokraatit olemme halunneet, kuten tämä digialvi — nyt se on mahdollista — ja tämänkaltaisia seikkoja. Eli kaiken kaikkiaan alleviivaisin, että tarvitsemme laajoja toimenpiteitä ylipäätään laajan, hyvän, riippumattoman, laadukkaan mediakentän toimintaympäristön turvaamiseksi.\nArvoisa herra puhemies! Hyvät edustajakollegat! Tässä on käyty hyvää keskustelua tästä asiakokonaisuudesta, joka on käsittelyssä ja joka lähinnä nyt koskee hallintoneuvoston roolin vahvistamista ja näitä, mutta myös Yleisradiosta hivenen laajemminkin. Oma puheenvuoroni ehkä käsittelee Yleä vähän muustakin näkökulmasta.\nYlen riippumattomuus on monella tavalla ollut ihmisten huulilla viimeisen puolen vuoden tai vuodenkin aikana, ja täytyy toivoa, että luottamus Yleisradioon säilyy vahvana tulevaisuudessakin ja esimerkiksi sellaisia puheenvuoroja, että Julkisen sanan neuvostosta erottaisiin, ei jatkossa enää Yleisradion toimijoiden keskuudesta kuultaisi, vaan kunnioitettaisiin sitä yhteistä median omaa elintä, joka valvoo osiltaan uutisointia, ja kunnioitetaan sitä niin kuin muukin media sitä kunnioittaa.\nRiippumattomuuskysymykseen kuuluu myös mielestäni merkittävällä tavalla se, joutuuko joku maksamaan Ylelle saadakseen jotain televisiosta näytettäväksi. Lahden MM-hiihdot televisioitiin Yleisradiolla, ja Helsingin Sanomat kertoi, että Hiihtoliitto joutui maksamaan Yleisradiolle suoraa korvausta ja tuotantotukea 1,5 miljoonaa euroa. Summan suuruudesta on Twitter-keskusteluissa käyty myös Ylen toimijoiden toimesta erilaista keskustelua. Hiihtoliiton summat ovat olleet erilaisia kuin Yle Urheilun kertomat summat, mutta kaikki ovat sen myöntäneet, että rahaa tässä on liikkunut. Voi kysyä, onko se Ylen hengen mukaista, että maksamalla saa tiettyjä asioita näkymään Ylen kanavilla. Jos kyse on sitten pelkästään ollut siitä, että urheilukilpailut on televisioitu muuallekin, niin en itse ihan ymmärrä sitä, että meidän Hiihtoliiton tehtävä on maksaa Yleisradiolle siitä, että Yleisradio tekee omaa ohjelmatarjontaansa.\nValtioneuvoston asetuksessa todetaan, että Kansainvälisen hiihtoliiton järjestämät pohjoismaisten hiihtolajien MM-kilpailut kuuluvat niihin lajeihin, jotka on näytettävä maksuttomilla kanavilla. En ole itse ymmärtänyt, että tämä tarkoittaa sitä, että maksajaksi joutuu kuitenkin joku toinen taho. Mielestäni tätä riippumattomuutta pitää selvittää, että onko sellaisia ohjelmia urheilussa muitakin, joissa käytetään rahaa sen eteen, että ne näkyvät Yleisradion kanavilla.\nYle-verosta ja Yle-indeksistä on käyty keskustelua. Mielestäni se ratkaisu on ollut oikea aikanaan, että siinä vaiheessa, kun kaikesta on jouduttu säästämään, myöskään Yleisradio ei ole lisää saanut. Siltä ei ole sen sijaan leikattu, vaan Yle-indeksi on jäädytetty. Se on ollut minun mielestäni oikea ratkaisu, ja toivotaan, että parlamentaarisesti siitä ratkaisu saadaan aikaiseksi, mitä tehdään tuon vuoden 2019 osalta. Itse en sen sijaan kannata sellaista mallia, että Yle-veron maksupohjaa kovin merkittävästi kavennettaisiin. En ole ollut mikään Yle-veron suuri rakastaja sen takia, että siinä ei ole katsojalla taikka käyttäjällä mahdollisuutta millään tavalla reagoida sen suhteen, käyttääkö Ylen palveluita, mutta minun mielestäni sekin on yksi ihan oleellinen osa, että kun Yleisradiosta niin sanotusti pakolla maksetaan eli tämä on niin sanottu pakkovero, niin silloin on äärimmäisen tärkeää, että siitä varsin laajasti kannetaan yhdessä vastuuta. Silloin en näe omasta mielestäni — tämä on henkilökohtainen mielipiteeni — merkittäviä mahdollisuuksia siihen, että korotettaisiin esimerkiksi tiettyjen ihmisten, yksittäisten ihmisten maksuja enää nykyisestään, vaan kyllä se katto on varmasti aika lailla tässä laajuudessa nyt tullut ja ne korotukset tulevat sitten kaikille ihmisille.\nSe on toinen asia, jos on mahdollista tehdä niin, että Ylen tehtäviä tarkastellaan uudestaan, julkisen palvelun tehtävää ja sitä kaikkea, mihin sitä rahaa käytetään, ja jos sitä kautta löytyy mahdollisuus esimerkiksi antaa maksuhelpotuksia useammille pienituloisille, niin se on minun mielestäni ok. Mutta itse en ole kannattamassa sitä, että Ylestä maksaa entistä pienempi osa niin sanottua pakkoveroa, vaan kyllä silloin, kun pakkoverosta on puhe, sen täytyy jakaantua varsin laajalle pohjalle. Jos oikein olen ymmärtänyt, niin aikoinaan, kun Yle-verosta ratkaisuun päästiin ja tämä malli käyttöön päätettiin ottaa, silloin yhtenä keskeisenä periaatteena, perusperiaatteena oli se, että maksupohja on laaja ja kaikilla varsin kohtuullinen.\nArvoisa puhemies ja arvoisat paikallaolijat! Täällä otettiin kovasti puheeksi perussuomalaisten edustaja Turunen, ja oikeastaan siksi otin puheenvuoron, kun hän itse on jossakin estyneenä muissa tehtävissä ja halusin kuitenkin tuoda vähän toisenlaisen näkökulman tähän. Lueskelin tuossa hänen kesäkuun alussa mediassa antamaansa haastattelua Suomen Uutisille. Hän ryhmän puheenjohtajana kertoo, että tämä ryhmä, jota hän johti, ei päässyt hänen näkemyksensä mukaan yhteisymmärrykseen siitä, mikä oli toimeksianto. Edustaja Turusen näkemyksen mukaan toimeksianto ei ollut näin laaja, että olisi voitu lähteä pohtimaan tätä indeksiasiaa, vaan nimenomaan tavoitteena oli se, että katsottaisiin tämä Yle-veroasia.\nTäällä edustaja Heinäluoma kyseli vähän sen perään, miksi hallitus lähtee tämmöisiä asioita tekemään. En ota kantaa siihen, miten se olisi tullut tehdä, mutta taustallahan on se ajatus, että pienituloiset saisivat enemmän alennusta Yle-verosta elikkä tuloeroja kavennettaisiin ja olisivat sitten suurempituloiset maksaneet enemmän. Kyselitte tämän perään. Ainakin näin minä olen perussuomalaisten eduskuntaryhmän jäsenenä ymmärtänyt, että meillä on vielä ihmisiä, joiden lähes ainoa vero on tämä Yle-vero, ja olisi haluttu näin, että voi työssänsä ansaita sen 1 000 euroa käteen. Tämä on se selitys, minkä minä olen saanut, ja minusta se on hieno ajatus, että me pääsisimme enemmän siihen, että tämä eriarvoisuuden ja tuloerojen kasvu — tai ero — vähenisi. Minusta se on se peruste, mistä tässä puhuttiin. Näin ymmärrän näistä edustaja Turusen kommenteista, että tämä olisi ollut se syy, minkä takia ei voitu edetä, kun tarvitaan yksimielisyyttä. Tämän mediassa olevan tiedon mukaan hän tosiaan katsoi, että se toimeksianto ei ollut näin laaja, että olisi voitu mennä siihen. Tähän sähköpostiasiaan en osaa ottaa mitään kantaa enkä haluakaan sitä arvioida. En ole itse kyseisen ryhmän jäsen.\nMutta tuosta riippumattomuudesta haluaisin sanoa sen verran, että se on erittäin tärkeä yhteiskunnassamme sellaisille toimijoille, joiden toiminnan edellytetään olevan riippumatonta. Se koskee meitä, syyttäjiä, tuomioistuimia, laillisuusvalvojia ja mediaa. Medialla on tärkeä rooli siinä, että he valvovat meidän riippumattomuuttamme. Me joudumme antamaan sidonnaisuusilmoituksia, ja meitä valvotaan meidän toiminnassamme, ja on erittäin hyvä, että se on mahdollisimman läpinäkyvää. Mutta ehkä siitä olen hieman eri mieltä, että tuntuu joissakin puheissa aivan kuin Yleisradio olisi sellainen instituutio, jonka rahoitukseen ei voida ollenkaan kajota puuttumatta sen riippumattomuuteen. Meidän on hyvä muistaa viime vuosilta useamman vuoden ajalta valtionhallinnon tehokkuusohjelmat, jotka ovat koskeneet itsenäisiä virastoja ja erityisesti myös tuomioistuimia. On ajateltu myös, missä menee raja sille tuomioistuimen riippumattomuudelle, jos ajatellaan ihan sitä toimintaa.\nEn oikein ihan näe, miksi Yle olisi semmoinen instituutio, missä ei saisi mitään järkeistää tai tehostaa. En tiedä, tarkoititteko puheenvuoroissanne tätä, mutta vähän semmoinen tunne tuli, että se on semmoinen monumentti, johon ei saa koskea. Me joudumme kuitenkin, kuten edustaja Heinonen tuossa puheenvuorossaan kertoi ja totesi, tätä niukkuutta jakamaan. Totta kai kaikkia organisaatioita voidaan katsella esimerkiksi sillä silmällä, voisiko jossakin ohjelmatuotannossa, jos on vaikka kolme kuuluttajaa, olla vain yksi. Tämäntyyppisiä asioita voidaan aivan hyvin pohtia vaarantamatta riippumattomuutta, joka sinänsä on tärkeää.\nArvoisa puhemies! Joudun kyllä jatkamaan tätä keskustelua, koska ajattelen niin, että tätä ei voi laskea lävitse hiljaisuudella. Nämä ovat isoja asioita, ja erittäin iso asia on myös se, että tehdään niin kuin sovitaan. Kaikki asiointi tällaisessa yhteiskunnassa kuin Suomi perustuu luottamukseen ja siihen, että kun jotain on sovittu, niin sen mukaisesti sitten kaikki osapuolet toimivat. Ja tämän Yleisradio-asian hoidon osalta toistuvasti horjuu tämä usko siihen, että se, mitä on sovittu, toteutuu sovitulla tavalla.\nOtan vielä yhden esimerkin näistä ongelmista: Tuossa edustaja Satosen työryhmässä sovittiin myös siitä, että jos puututaan Yleisradion rahoitukseen — jos puututaan Yleisradion rahoitukseen — tai tehdään Yleisradion rahoitusta koskevia päätöksiä, niin valmistelussa pyydetään Yleisradion hallintoneuvoston lausunto — pyydetään Yleisradion hallintoneuvoston lausunto. Nyt kehysriihessä on jälleen siis tehty päätöksiä koskien Ylen rahoitusta, ja jään kysymään, onko pyydetty Ylen hallintoneuvoston lausuntoa sen mukaisesti kuin kaikki kahdeksan puoluetta ovat vain hetki sitten yksimielisesti sopineet. Ja rohkenen vastata, ettei semmoista pyyntöä ole Yleisradion hallintoneuvostolle lähetetty.\nEihän tästä, hyvät kollegat, tule yhtikäs mittään. Että ensin kahdeksan puoluetta, eduskuntaryhmien edustajat, pitkän väännön jälkeen sopivat, miten asioita hoidetaan, ja kaikki vannovat, että tämä oli virhe ja ei tule toistumaan tämä tapa, että hallituspuolueet ryhtyvät keskuudessaan tekemään Yleisradiota koskevia päätöksiä. Ja taas hetken kuluttua tähän palataan. Sitä ennen meillä oli jo ongelma siinä, että tämä sovittu kehyksestä irrottaminen ei tapahtunut silloin vuoden 2016 syksyllä. No hyvä, se on nyt tapahtunut 2017, eli Yleisradion toimintoja ei enää lasketa valtion kehyksen osaksi, mikä osaltaan olisi heikentänyt Yleisradion riippumattomuutta, kun Yleisradiossa tehtävillä ratkaisuilla — ovat ne sitten plus- tai miinusmerkkisiä — olisi ollut suora vaikutus siihen, mitä rahapäätöksiä hallitus muutoin voi tehdä.\nMutta kyllä kysyn, hyvät kollegat, ihan vakavasti: kannattaako tällaisissa työryhmissä istua, jos siellä tehtyjä ratkaisuja ei oteta tosissaan eikä niihin sitouduta tai sitten kukaan ei lue niitä? Tai jos on lukenut, niin unohtaa. Tämä ei ole sitä parlamentarismia, jota itse arvostan ja johon olen sitoutunut. Jos jotain sovitaan, niin sen mukaan mielestäni pitää mennä. Ja sen täytyisi koskea kaikkia niitä, jotka ovat tässä mukana.\nYleisradion kannalta tämä rahoitusasia on todella tärkeä. Kun on tiedossa etukäteen sekä periaatteet että käytännöt, minkä mukaan rahoituksessa mennään, niin se antaa Yleisradion sekä johdolle että journalisteille tiedon, että tämä asia on kunnossa, eikä ole epävarmuutta, jota sitten mahdollisesti voitaisiin käyttää ruuvina Yleisradion journalistisissa ratkaisuissa. Palaan vielä siihenkin, että meillä oli syksyllä 2015 ennenkuulumaton tapaus, jota ei ole nykymuotoisen Yleisradion historiassa koskaan ollut, että pääministeri halusi tulla Yleisradion suoraan lähetykseen kertomaan omia kantojaan asiassa — tämä pakkolakikeskustelu — joka oli täysin kiistanalainen sekä poliittisesti että myös työmarkkinoiden kanssa, samaan aikaan kun Ylen rahoitus on auki. Tällaiset menettelytavat ovat käytössä lähinnä itäisen Keski-Euroopan maissa, joita emme pidä kovin suurina malleina demokratialle. Näistä on pakko puhua sen takia, että näistä ei vaiettaisi eivätkä ne tulisi yleiseksi ominaisuudeksi.\nSuomessa, onneksi, on ollut vuosien varrella käytäntö, että hallituksessa olosta pääsevät vuorollaan nauttimaan, voinee sanoa, kaikki täällä mukana olevat puolueet — siis muutkin kuin ne, jotka ovat paikalla — ja vastaavasti myös oppositiosta pääsevät nauttimaan kaikki. Rohkenen epäillä jo tällä hetkellä, että tämä hallitus ei kokonaisuudessaan tule jatkamaan seuraavien vaalien jälkeen, niin että jotkut puolueet joutuvat oppositioon, ja oletan, että sitten, kun he ovat oppositiossa, heitä alkaa kiinnostaa se tasapuolinen asioiden hoito ja heitä alkaa kiinnostaa se, että Yleisradiota ei ruveta ahdistamaan sellaisiin ruutuihin, joissa hallitus yrittää käyttää sitä poliittisesti hyväkseen tai syntyy epäilys, että hallitus yrittää käyttää Yleisradiota poliittisesti hyväkseen.\nJoten tästä nyt täytyy puhua, kun ei tämä tule yhdenkään kerran jälkeen kuntoon, vaikka on sovittu, vaan tämä aukeaa koko ajan.\nSitten suhteessa parlamentaariseen valmisteluun: En tiedä yhtään esimerkkiä mistään parlamentaarisesta työryhmästä, että kun työ olisi katsottu päättyneeksi puheenjohtajan ehdotuksesta ja sitten se asia julkistetaan, niin sitten tapahtuukin tämmöinen ylösnousemus, että yhtäkkiä tämä nousee uudelleen ylös ja todetaankin, että no meillä onkin täällä tämmöinen ehdotus ja muutama tunti aikaa ja nyt sanotte kyllä tai ei. No, tietysti jos sitten katsoo tätä ajoitusta, niin me emme tiedä, mihin tämä kehyksessä liittyy, mitä kauppaa siellä on tehty, mutta tämä määräaika sattuu kyllä hauskan kummallisesti erään hallituspuolueen puoluekokouksen kanssa yhteen. [Pia Viitanen: Aivan! — Eduskunnasta: Ei Turunen ole ehdolla!] — En tiedä, kuka on ehdolla, mutta jää kyllä erinomaisesti kysymään, mitenkäs tämä nyt näin kävi, että halutaan tämä asia ilmeisestikin vielä osaksi yhden hallituspuolueen puoluekokousvääntöjä ja suuria voittoja jollekin tai vähemmän suuria voittoja jollekin. Eihän tällä tavalla voi hoitaa minkään sen paremmin eduskunnan kuin hallituksenkaan alaisuudessa olevan firman asioita: muutama tunti aikaa, sanokaa kyllä tai ei, jotta tämä asia on sitten taas vietävissä uuteen julkiseen keskusteluun.\nYleisradio on ollut kovassa paineessa viime vuosien aikana ja Sipilän hallituksen aikana. Se on pärjännyt journalistisesti sittenkin minusta erittäin hyvin. On sitten kaksi tapaa vakiinnuttaa tätä:\nYleisradion hallituksen pitää tehdä omia ratkaisujaan, joilla se vahvistaa luottamusta siihen, että Yleisradio työskentelee riippumattomalla tavalla. Ylen hallitus on tehnyt tätä koskevia päätöksiä, käynnistänyt uusia prosesseja Ylen sisällä journalismin periaatteiden selkiinnyttämiseksi.\nToinen tapa on rahoitus. Tämä rahoitus täytyy saada vakaalle pohjalle. Ja sen takia kysymys siitä, että tämä vuoden 2019 Yle-maksuasia ratkaistaan, on erittäin olennainen. Minulle jäi se käsitys, että aika moni tuossa työryhmässä ollut puolue tai eduskuntaryhmä ajatteli samalla tavalla, että on perusteltua sopia tämä vuosi 2019. Sen jälkeenhän sitten on mahdollisuus katsoa tätä Yle-veroa.\nJa mitä tulee tähän Yle-veroon, niin ilman muuta se on oikeudenmukaisuuden kannalta hieno asia, että voidaan tuloeroja kaventaa. Siihen meillä on sitten monta hyvää tietä tehdä. Jos Yle-veron osalta siitä voidaan yksimielisesti sopia, niin se voi olla yksi pieni osa, joskin erittäin pieni, koska sen summa on niin pieni, mutta sitten meillä on suuria asioita tällä ulottuvuudella, jotka liittyvät näihin suuriin tuloihin, joista kyselytunnilla tänään puhuttiin, vaikkapa siihen, että hallituksen pöydällä on virkamies- ja asiantuntijatyöryhmän ehdotus, että näihin verovapaisiin osinkoihin — siellä on vielä pieni osa näitä verovapaita osinkoja — palattaisiin ja tehtäisiin enemmän neutraali järjestelmä, joka olisi talousoppineiden mukaan järkevä taloudellisen kasvun ja yritysten kasvun kannalta. Sitten meillä on kunnallinen perusvähennys, joka myös helpottaa pienituloisten asemaa. Toivon, että tämä heijastuisi laveammaltikin hallituksessa ja täällä eduskunnassa tehtäviin ratkaisuihin.\nSiis lopuksi vielä palaan Yle-veroon: Toivon, että tämä Yle-veroasia nyt saisi asianmukaisen lopputuloksen, että olisi joitakin järkeviä poliitikkoja, jotka ottaisivat ja katsoisivat vähän tätä eestaas-vatkausta, että onko tässä enää mitään järkeä ja herättääkö tämä luottamusta sen paremmin eduskuntaan, hallitukseen kuin Yleisradion päätöksentekijöihinkään, jos tätä vatkausta jatketaan ja näitä ylösnousemuksia alkaa syntyä asiassa kuin asiassa. Tämä on siis vakava vetoomus, että tämä asia otettaisiin ihan asialliseen käsittelyyn ja palautettaisiin normaaliraiteille eikä tällaiselle reitille eestaas, sivuun, toiselle puolelle sivuun, jolla se nyt tällä hetkellä tuntuu olevan. Tämä ei ole kunniaksi myöskään koko tälle talolle.\nEnkä erityisesti pidä tästä asiasta puhumisesta, en tähän ilta-aikaan mutta en muutoinkaan, että tällaisia työryhmäasioita joutuu täällä käsittelemään, mutta pakkohan nämä on sanoa, ei näitä myöskään voi salaisiksi julistaa, kun tällaista vatkausta tehdään.\nArvoisa herra puhemies! On kyllä todella helppo yhtyä tähän vetoomukseen, minkä edustaja Heinäluoma täällä äsken esitti. Eri puolueista on kuitenkin löytynyt parlamentaarisia työryhmiä, joissa ollaan viisaasti yhdessä nähty tämä vastuu, keskinäinen luottamus ja päästy eteenpäin yhdessä sopien parlamentaarisesti.\nMinä olen täysin hämmentynyt tästä tilanteesta, mikä on tänään taas täällä meillä edessämme. Olin hämmentynyt jo siitä — en ole työryhmän jäsen — kun rupesin lukemaan yhtäkkiä uutisia, joissa kerrottiin tämän työryhmän työn keskeytymisestä ja annettiin kaiketi vähän vääriä todistuksiakin, mistä itse asiassa siellä oli kysymys, ja nyt sitten tulee näitä ylösnousemuksia ja kuinka ollakaan, todellakin valitettavasti juuri kun eräällä puolueella puoluekokous lähestyy. Eli isolla, vakavalla asialla tällainen leikittely, mikä täällä on nyt käynnissä, tuntuu todella pahalta. Ja samalla tavalla, puhemies, voisin kyllä sanoa, että ei tämä tällainen peli kerta kaikkiaan vetele, että jonain toisena päivänä on toista mieltä ja toisena toista mieltä. Tämä on iso asia, ja tässä pitää tämän yhtenäisen linjan pitää kaiken kaikkiaan.\nPuhemies! Vetoan nyt täällä salissa oleviin hallituspuolueiden jäseniin, että viheltäkää tämä peli poikki ja palatkaa normaaliin päiväjärjestykseen. Tällainen asia ei todellakaan ole mitenkään kunniaksi tälle kaikelle. Meidän on pakko tämä täällä nostaa ja nämä asiat puhua, ja toivon, että tätä keskustelua nyt jollain tavalla myös julkisesti seurataan, ettei sitten jälleen kerran tule jotain yllätyksiä ja omituisia tulkintoja kaiken kaikkiaan siitä, mitä tässä on tapahtumassa. Tämä on paljon isompi vaihe tässä asiassa kuin olisin hetki sitten vielä kuvitellut, mutta nyt tässä sitten olemme tämän totuuden edessä kaiken kaikkiaan.\nPuhemies! Luulen, että jatkan vielä tätä keskustelua, mutta annan nyt mahdollisuuden hallituspuolueiden edustajille vastata tähän, koska huomaan, että täällä on pyydetty monia puheenvuoroja. Toivon, että nimenomaisesti näihin [Puhemies koputtaa] kysymyksiin saamme nyt vastaukset.\nArvoisa puhemies! Aluksi kommentti valiokunnan puheenjohtajana: Tästä riippumattomuudesta kun ollaan keskusteltu, niin asiantuntijakuulemisessa valiokunta vielä vahvisti sen näkemyksen, että Ylen riippumattomuus on ollut niin itsestään selvä asia, ettei sitä ole edes tarvinnut kirjata mihinkään, koska kaikki ymmärtävät sen merkityksen. Toistan vielä sen, että Ylen riippumattomuuden osalta merkityksellisin asia on se, että asiat käsitellään parlamentaarisesti ja ne ovat yksimielisiä.\nTästä eteenpäin puhuu kansanedustaja Jalonen:\nOn totta, että hallitus näki kehysriihessä ja aikaisemminkin jo indeksijäädytyksen yhteydessä tarpeelliseksi, että kotitalouksien ostovoimaa on tasapainotettava ja on järkevää tasapainottaa, niin että yhteiskunnan vähempiosaisilla on enemmän ostovoimaa ja kykyä hallita elämäänsä rahallisesti paremmin. Tästä syystä kehysriihessä hallitus totesi, että tätä Yle-veron sisäistä tasapainottamista, tavallaan progressiivisuutta, on syytä muuttaa. Nyt ihmettelen hieman edustaja Heinäluoman puheita siitä, kun kyse on nimenomaan ollut tästä Yle-veron progressiivisuudesta, siis siitä, että Yle-veroa ei kerätä köyhemmältä kansanosalta ja rikkaampi kansanosa maksaa suhteessa enemmän — eli progressiivisuutta lisätään.\nYlen rahoitukseen, toistan, Ylen rahoitukseen ei olla puuttumassa. Ylen rahoitukseen jos puututtaisiin, niin totta on se, että silloin pitää yhteisesti sovitun mukaan Ylen hallintoneuvostolta pyytää lausunto. Mutta nyt ei oltu puuttumassa Ylen rahoitukseen, ainoastaan veron progressiivisuuteen ja siihen, että köyhä ei joudu maksamaan ja tämä kompensoidaan sillä, että hyväosaiset maksavat. Tämä kuulostaa siltä, että salin toinen puoli riemusta huutaen hyväksyisi tämän asian.\nParlamentaarinen ryhmä kutsuttiin periaatteiden mukaisesti koolle, koska Ylen toimintaa mielestäni kuuluu käsitellä parlamentaarisesti ja yksimielisesti. Toimeksianto oli vain ja ainoastaan se, miten Yle-veron progressiivisuutta muutetaan — ei siis rahoitusta. Jostain ihmeen kumman syystä tämä ei kelvannut yhdelle puolueelle. Yhdelle puolueelle ei kelvannut se, että vähätuloisemman kansanosan tilannetta helpotetaan. No, tunnen edustaja Turusen hyvin, ja hänellä on tämmöinen oikeudenmukaisuus kyllä mukana päätöksenteossa, ja pidän sitä ihan hyvänä, että hän yrittää edelleen koota tätä parlamentaarista ryhmää, jotta saataisiin oikeudenmukaisemmaksi tämä maksuosuus tässä tilanteessa, missä yhteiskunnassa nyt ollaan.\nEdelleen tämä asia, mihin viitattiin, eli että 2019 olisi tilanne auki: Eihän se ole auki. Indeksijäädytys on, jollei sitä yksimielisesti päätetä aukaista. [Timo Heinonen: Näin se on, oikein!] Joten se on sovittu, tilanne ei ole auki, ja nyt ihmettelen tosiaan niitä puheenvuoroja, mitkä antavat tästä tilanteesta hieman väärän kuvan. Tilanne on sovittu, tilanne ei ole auki, ja Ylen hallintoneuvostolta ei ole pyydetty lausuntoa, koska Ylen rahoitukseen ei ole oltu puuttumassa — ainoastaan helpottamista köyhemmän kansanosan osalta.\nArvoisa puhemies! On syytä sanoa, että kun olin tämän työnsä jo päättäneen työryhmän jäsen — tai ehkä olen vieläkin tämän työryhmän jäsen, en nyt ihan tiedä, miten se on — niin sanoin siellä selvästi, että tämä pienituloisten maksujen, Yle-veron, helpottaminen hyvin käy ja sopii, kannatettava ajatus, ja jätin yhdessä edustaja Krista Kiurun kanssa tätä asiaa koskevan lausuman, jossa kantamme sanottiin myös kirjallisessa muodossa. Joten kyllä, Yle-veroa voidaan tältä osin porrastaa pienituloisia suosivalla tavalla. Mutta ehtomme oli, että täytyy samalla sopia tämä vuosi 2019, koska Satosen työryhmän päätös oli, että vuoden 2018 syksyllä arvioidaan mahdollisuuksia toteuttaa vuoden 2019 indeksikorotus. [Ari Jalosen välihuuto] — Ei, ei siinä niin lue. Siinä lukee, että arvioidaan mahdollisuuksia toteuttaa vuoden 2019 indeksikorotus vuoden 2018 syksyllä, ja sitten siinä on ensi vaalikauden asioista linjaus, [Puhemies koputtaa] jossa todetaan, että ensi vaalikauden aikana tehtävät Yle-indeksikorotukset tulevat voimaan, ja sitten sanotaan, että poikkeaminen tästä [Puhemies koputtaa] edellyttää yksimielisyyttä.\nArvoisa puhemies! Siis tämä on nyt mielestäni kammottavaa. Mitä enemmän tätä keskustelua kuuntelee, sen enemmän tulen huolestuneeksi tästä asian tilasta. Täällä jo valiokunnan puheenjohtajakin, [Ari Jalonen: Ei, ei!] joka äsken käytti aika viisaan esittelypuheenvuoron, missä korostettiin parlamentaarisuutta, korostettiin yksimielisyyttä, alkaa täällä nyt sitten käymään senkaltaista argumentaatiota, että ikään kuin SDP:llä olisi jotain sitä vastaan, että voidaan porrastaa, jos hyviä malleja löytyy. Tässä äsken kuulimme, mikä on totuus: siellä on edustajien Heinäluoma ja Kiuru lausuma, missä tämä kerrotaan. Että ei nyt tässä salissa sentään mennä totuuksien ulkopuolelle tällä tavalla. Nyt on kysymys isosta periaatteesta, siitä, sovitaanko Yle-asioista yhteisesti vai eikö sovita. Ja tällä kaudella me olemme aivan liian monta kertaa nähneet tätä temppuilua, että milloin missäkin kehysriihessä ja milloin missäkin Säätytalon nurkassa hallituspuolueet keskenään sopivat ja sitten yrittävät jollain tavalla paikata, jälleen kerran, niitä virheitään, joilla tätä parlamentarismin periaatetta rikotaan. [Puhemies koputtaa] Meille sosiaalidemokraateille, jos keille, sopii tuloerojen kavennus.\nMyönnän vielä vastauspuheenvuorot edustajille Meri ja Jalonen, ja koska täällä paikalla olevat edustajat ovat kaikki pyytäneet varsinaisen puheenvuoron, sitten on paikallaan mennä varsinaisin puheenvuoroin.\nArvoisa puhemies! Nyt minä vähän hämmästelen tätä keskustelua. Täällä nyt on vedottu ensinnäkin johonkin sähköpostiin, jota meistä kukaan ei ole nähnyt, [Pia Viitanen: Työryhmän jäsen on saanut sen!] ja puhuttu siitä, että me täällä salailemme jotakin. Ei, kun nimenomaanhan tässä on käyty julkista keskustelua.\nJa mitähän sanaa nyt käyttäisin, tässä tulee semmoista, melkein sanoisin vähän kiristyksen makua siinä mielessä, että toimeksianto on Yle-vero, Yle-veron oikeudenmukainen jakaminen veronsaajien kesken, eikä puututa eurollakaan siihen, mitä Yle saa, ja tuossa edustaja Heinäluoma otti puheeksi jo osinkoverotuksen. Käydäänkö tässä nyt sitten kauppaa ihan kaikella? Jos te olette siitä samaa mieltä, että pienituloisilta voidaan vähentää Yle-veroa, niin miksi te ette nyt suostu siihen? Rahoitukseen palataan myöhemmin. Nyt kuulen täällä hyvin ristiriitaisia kommentteja siitä, mitä siellä on sovittu. SDP on täällä ilmoittanut, että heille sopii se. Palatkaa huomenna neuvottelupöytään, tehdään pienituloisille se alennus.\nNo myönnänpä vielä edustaja Heinäluomalle tähän vastauspuheenvuoron, ja sen jälkeen valiokunnan puheenjohtaja Jalonen, jonka puheenvuorosta tämä keskustelu äsken käynnistyi.\nArvoisa puhemies! Eihän se niin ole, että jos on parlamentaarinen työ ja on sovittu, että kaikki asiat sovitaan yhteisesti, niin hallituspuolueet antavat jonkun toimeksiannon ja sanovat, että sitten te vain tämän asian teette. Kyllähän se tarkoittaa sitä tietenkin, että jokainen tuo sinne omat näkemyksensä, ja me olemme tuoneet. Tämä Ylen rahoituksen epävarmuuden poistaminen on tärkeä asia. Jos sovitaan muutoksista Yle-veroon ja sitä kautta Yleisradiolle tulossa olevaan rahoitukseen pidemmällä ajalla, täytyy sopia tämä vuoden 2019 Yle-indeksin kohtalo. Se on looginen asia, että täytyy tietää, kuinka paljon vuonna 2019 tarvitaan Ylelle rahaa.\nMitä tulee muutoin tähän tilanteeseen, niin tämähän on harvinaisen selvä. Me olemme valmiit jatkamaan tätä työryhmän työtä, mutta tänäkään päivänä ilmeisesti yksikään työryhmän jäsen ei tiedä, vieläkö se työryhmä on olemassa vai ei, koska puheenjohtaja on julistanut sen työn päättyneeksi ja sitten tulee sähköposti, jossa sanotaan, että sähköpostitse pitää ilmoittaa kantoja — ei niin, että työryhmä olisi kokoontumassa, mitä oppositio on toivonut.\nArvoisa puhemies! Pyysin tähän kohtaan vastauspuheenvuoron, ettei kenellekään jää väärää mielikuvaa pöytäkirjoista. Ihmiset sitten saavat historiaa tarkistaessaan todeta tämän. Edustaja Viitasen puheenvuorosta voi nyt saada käsityksen, että näitä puheeni loppuosan keskusteluja kävin valiokunnan puheenjohtajana. Kannustan teitä kuuntelemaan puheita täällä salissa. Mainitsin ja korostin erityisesti, että tästä eteenpäin puhuu kansanedustaja Jalonen. Toivon, ettette käytä semmoisia puheenvuoroja täällä salissa, joista voi saada väärän kuvan. [Pia Viitanen: Mikä ero nyt siinä on tässä tilanteessa?]\nArvoisa herra puhemies! Juuri hetki sitten, ihan hetki sitten, edustaja Heinäluoma kertoi lausumasta, minkä sosiaalidemokraatit ovat jättäneet tämän työryhmän työssä, ja siinä nimenomaan sanottiin, että sosiaalidemokraateille käy kyllä tämä, että progressiota lisätään. [Ari Jalonen: Jos!] Mutta se on aivan järkeenkäypää ja loogista, että silloin täytyy tietää kokonaisrahoituksen tilanne. Tämä on yksi kokonaisuus.\nEikä parlamentarismin periaatteeseen toden totta kuulu, että hallituspuolueet keskenään määrittävät, mistä parlamentaarisesti milloinkin tulee sopia. Se pitää sopia yhteisesti, mistä milloinkin sovitaan. Tämä on täysin pähkähullua.\nSen haluan vielä perussuomalaisille sanoa, että kyllä nimenomaan tämä on hallitus, joka on antanut suurituloisille oikein isolla kädellä veronkevennyksiä, keventänyt miljoonaperintöjen verotusta [Timo Heinonen: Ja kääntänyt talouden suunnan!] ja antanut apteekkarivähennyksiä, ja samaan aikaan pienituloisten eläkkeensaajien ostovoimaa on kavennettu, niin älkää te tulko puhumaan sosiaalidemokraateille tuloeroista mitään, koska itse teette valtavan eriarvoistavaa politiikkaa. Me haluamme tehdä toisenlaista politiikkaa.\nArvoisa puhemies! No, talouden suunta on kuitenkin nyt kääntynyt, ja olemme varmaan satoja kertoja täällä todenneet sen, että työllisten määrä on lähtenyt hyvään kasvuun. Viime kaudella, kun se oli teidän tavoitteenne saada talous kuntoon, tuli se satatuhatta työtöntä lisää. [Pia Viitasen välihuuto] Siitä olemme puhuneet monta kertaa. — Äsken juuri kerroitte, edustaja Viitanen, kuinka te hoidatte asioita. Niin te niitä hoidatte.\nMutta nyt pienituloiset joutuvat siis odottamaan, koska SDP on sitä mieltä, että se haluaa kytkeä tähän Ylen rahoituksen. Juuri esimerkiksi edustaja Savio ja edustaja Jalonen kertoivat, että tämä rahoituspohja ei muutu mihinkään ja Yle on saamassa eurolleen saman verran. Oli tarkoitus jakaa veronmaksajien kesken oikeudenmukaisemmin. Elikkä pienituloiset ihmiset joutuvat nyt odottamaan, vaikka te periaatteessa siis suostutte tähän, mutta kun te haluatte kytkeä tähän muita asioita, joita ei tarvitse nyt ratkaista. Se ei heidän arkeaan paljon ilahduta, että te haluatte keskustella asioista, mitkä eivät ole nyt aktuaaleja. Siellä he odottavat.\nTässä jossakin vaiheessa oli puhetta siitä, että ei se nyt niin iso raha ole. Ei vai? Kyllä minun mielestäni jokainen euro on tärkeä pienituloisille. [Pia Viitasen välihuuto] — Minä kiitän teitä kiinnostuksestanne puoluekokoukseemme. Sinne varmaan voi tulla jopa seuraamaan. Ja ihan tässä nyt sanon, että edustaja Turunen ei ole ehdolla, kun siitäkin oli jotakin epäselvyyttä.\nMe emme todellakaan ymmärrä tätä koko keskustelua, ja jos ajattelee sitä, mitä edustaja Heinäluoma aikaisemmin puhui — hän rupesi puhumaan osinkoverotuksesta — niin ei tämä työryhmä nyt voi, herra jumala, koko verotusta lähteä selvittämään. Minulla on välillä sellainen tunne, että yritetään sitten kuitenkin vaikuttaa niihin asioihin aivan väärällä tavalla. Tässä minun mielestäni on uskomatonta, että pienituloiset joutuvat nyt odottamaan sen takia. Kun te kerran suostutte, niin miksi te ette suostu? Sehän voidaan vaikka huomenna lähteä sopimaan.\nArvoisa herra puhemies! Nyt ei ehkä ole aika käydä laajempaa talouskeskustelua, mutta kun edustaja Viitanen nyt siihen tätä vei jonkin verran, [Pia Viitanen: En minä sitä vienyt vaan perussuomalaiset!] niin täytyy tietysti todeta se, että kyllä työttömyyden paha kasvu on varmasti eriarvoistavinta politiikkaa. Nyt tällä kaudella yhä useampi työtön on päässyt työn syrjään kiinni, ja se pienentää eriarvoistumista. Työ on kyllä parasta sosiaaliturvaa.\nArvoisa puhemies! Oikeastaan syynä siihen, miksi halusin vielä puheenvuoron ottaa, oli edustaja Heinäluoman puhe, jossa hän viittasi poliitikkojen saamiin suoriin puheenvuoroihin tv:ssä. Kyllä itsekin sitä hämmästelin, ja itse tietysti toivon, että tämäntyyppiset mallit eivät jatku enää.\nKun Ylen riippumattomuudesta on puhuttu, niin huolestunut olen siitä, että nimenomaan Yleisradion toiminnan takia maamme putosi sananvapauden indeksin ykköspaikalta. Olimme sananvapauden ykköspaikalla — Toimittajat ilman rajoja ‑järjestön pitämissä sananvapausindeksin listauksissa ykkössijalla — lähes kymmenen vuotta, vuodesta 2009 tähän päivään asti, ja nyt putosimme sieltä pois. Ja kun se tapahtui Yleisradion toimintojen takia, niin tietysti silloin täytyy olla erityisen huolestunut siitä, minkälaisessa tilanteessa on oltu, ja myös siitä, että Julkisen sanan neuvosto on joutunut puuttumaan Yleisradion toimintaan esimerkiksi toteamalla omassa lausunnossaan, että Yle on luovuttanut journalistista päätösvaltaansa toimituksen ulkopuolelle ja rikkonut Journalistin ohjeita, niiden kohtia 2 ja 3. Nämä ovat tietysti vakavia viestejä, ja täytyy toivoa, että Yleisradio tekee nyt kaikkensa palauttaakseen tämän uskottavuuden takaisin.\nArvoisa puhemies! Edustaja Viitanen, jälleen kerran puhuu kansanedustaja Jalonen, ihan selvyyden vuoksi. — Ylen toimintaa siis käsitellään parlamentaarisesti ja yksimielisesti. Riippumattomuutta korostaa myös se, että asioista päätetään yli hallituskausien, mikä korostaa sitä, että tämä on todellakin parlamentaarista työskentelyä.\nTe kerroitte äsken, että teille käy tämä progressiivisuuden muutos, ja samaan hengenvetoon kerroitte, että jos tehdään myös rahoitusmuutoksia Yle-indeksiin. [Pia Viitanen: Päätökset tulee tehdä samaan aikaan!] Se tarkoittaa sitä, että aikaisemmin korostamanne lausuntopyyntö Ylen hallintoneuvostolle olisi pitänyt tehdä. Tällä pyynnöllä te rikotte omaa ohjettanne. Toinen, mikä tässä on ihmettelemisen arvoista, niin nyt tämä "jos"-sana asetti sosiaalidemokraatit siihen asemaan, että teille oli tärkeämpää instituution rahoituksen lisääminen kuin köyhän kansan verohelpotukset. Te laitoitte Ylen arvokkaammaksi kuin vähätuloiset perheet.\nPuhemies! En tiedä, miten sanoisin tämän nätisti, mutta mielestäni tämä keskustelu tältä osin alkaa olla ala-arvoista. Minusta niin kansanedustaja Jalosta kuin valiokunnan puheenjohtaja Jalosta yhdistää ainakin se, että totuudessa on pysyttävä. Se yhdistää molempia. [Ari Jalonen: Juuri näin!] Ja jos täällä on dokumentoitua faktaa ja asiat on tuotu tässä salissa esiin moneen kertaan, mitä lausumia olemme jättäneet tähän työryhmään — jota nyt emme edes tiedä, onko olemassa vai ei — niin minä en hyväksy enkä suo sitä, että sen jälkeen aletaan vääristellä näitä asioita.\nOn myöskin hieman tekopyhää alkaa puhua tässä suhteessa yleisestä halusta kaventaa tuloeroja. Erityisesti perussuomalaiset joutaisivat melkein häpeämään sitä politiikkaa, mitä olette koko tämän kauden tältä osin tehneet. Ennen vaaleja lupasitte köyhälle kansalle pelastusta, ja vaalien jälkeen on kyllä riistäjän ruoska roiskunut aika lailla sinne köyhän kansan selkänahkaan. Ja sitten te yritätte jollain tällaisilla kosmeettisilla muutoksilla paikkailla ja muuttaa taas kerran mustan valkoiseksi ja puhua toista ja tehdä toista.\nOlemme sanoneet, että meille käy oikein hyvin tuloerojen kaventaminen yleisesti. Meille sopii, että käymme nämä keskustelut parlamentaarisesti yhdessä sopien myös Yle-veron osalta. En salli, että tätä totuutta täällä vääristellään. Tämä on kyllin nolo prosessi hallituspuolueiden osalta ollut, jos vedämme koko historian, mitä kahden vuoden aikana on tapahtunut, alkaen hallitusohjelman laatimisesta siellä rikottujen parlamentaaristen sääntöjen perusteella päätyen tähän kehysriiheen, jossa jälleen kerran palattiin tähän parlamentarismin yli kävelyyn. Tässä on tapahtunut niin monta kompurointia, etten soisi tämän tasoista keskustelua tässä salissa tästä asiasta.\nPuhemies! Vetoan eri puolueiden viisaisiin poliitikkoihin: Palatkaa tässä ladulle, palatkaa arvokkaalle Lex Jahvetin parlamentaariselle tielle, tehkää jotakin, jotta tämä asia saadaan rauhoitettua. Ei voi olla niin, [Puhemies koputtaa] että täällä äsken käytti puheenvuoron... — Puhemies, tulen hetkiseksi sinne.\nJoo, edustaja voi jatkaa pöntöstä. [Puhuja siirtyy puhujakorokkeelle]\nPuhemies! Olin sanomassa, että ei voi olla niin, että täällä käytti äsken puheenvuoron parlamentaarisen työryhmän jäsen, joka ei tiennyt, onko tämä työryhmä tällä hetkellä edes koossa vai ei. Ensin yksipuolisesti sen puheenjohtaja julistaa, että työryhmän työ on päättynyt, ja sitten pongahtaa sähköposteja, joissa sanotaan, että "voisitteko vuorokauden sisään kommentoida". Tämä ei ole mitenkään oikeudenmukaista eikä mitenkään järkeenkäypää, eivät tällaiset menettelyt tule kyseeseen. Niin kuin tässä on hyvin sanottu, kyseessä on luottamus ja se, että jos yhdessä sovitaan, se sovittu pidetään. Minä arvostin valiokunnan puheenjohtajan esittelypuheenvuoroa, jossa alleviivasitte todella voimakkaasti ja minusta oikein parlamentarismin periaatetta.\nPuhemies! En toivoisi, että joudun olemaan näin tuohtunut tässä salissa ja tässä pöntössä, mutta minulle tämä on vakava asia. Olen aikanani ollut kymmenen vuotta Ylen hallintoneuvostossa ja pidän arvossa sitä perinnettä, mikä Ylen suhteessa on nimenomaan eduskunnan radiona eikä minään hallituksen äänitorvena. Juuri siksi luulisin näinä päivinä hallituksen olevan erityisen varovainen siinä, ettei se anna sellaista signaalia, että poliittisesti ohjaillaan journalismia tai jotain muuta. Mutta valitettavasti jos hallitus jatkuvasti leikkii yksipuolisesti Ylen rahoituksella ja oppositio on aivan syrjäytetty ja ulkona ja aina välillä teeskennellään parlamentarismia, se ei käy. Nythän te teette juuri toisin kuin te puhutte, ja sen takia minä vetoan vakavasti, yhteistyöhaluisesti nyt eri puolueiden viisaisiin poliitikkoihin, jotka ymmärtävät tämän parlamentarismin periaatteen. Toivon todella, että tähän nyt palataan.\nArvoisa puhemies! Parlamentarismi on äärimmäisen tärkeä asia myös kansanedustaja Jaloselle, ja olen täysin samaa mieltä edustaja Viitasen kanssa, että tässä salissa tulee pysyä totuudessa ja vain totuudessa — täysin samaa mieltä — ja se koskee meitä kaikkia.\nTämän jälkeen kehotan katsomaan pöytäkirjoista, mitä edustaja Heinäluoma sanoi tästä lausumasta tai kannanotosta — mikä se sitten onkin, en ole nähnyt tämmöistä — mutta edustaja Heinäluoman puheisiin viitaten tämä progressiivisuus olisi siis sopinut, jos Ylen rahoitus muutetaan. Eli näin ollen olen pysynyt totuudessa.\nParlamentarismi on äärimmäisen tärkeää. Tässä salissa tulee pysyä totuudessa.\nArvoisa puhemies! Otin tässä vielä puheenvuoron sen takia koska minusta on hieman ristiriitaista, että edustaja Viitanen kovasti vetoaa täällä salissa, että keskustelua käytäisiin asiallisesti, ja itse asiassa, kun kuuntelen hänen adjektiivejaan ja kuvailujaan perussuomalaisista, niin minusta se ei kuulosta kovin arvokkaalta, enkä oikeastaan lähde niitä sen takia toistamaankaan täällä. Että voisi aina sitten miettiä itsekin. Tulee mieleen, että halutaan ehkä häivyttää sitä, mistä tässä keskustellaan.\nMe keskustelimme siitä työryhmästä. Mikä sen toimeksianto oli, miksi se tehtiin, elikkä minkä takia me halusimme, että pienituloiset saavat lisähelpotuksia. Hallitushan on aikaisemminkin jo antanut Yle-veroon alennuksia pienituloisille. Tätä odottaa useampi satatuhatta ihmistä. Meillä on takuueläkkeen korotusta ollut [Pia Viitanen: Paljonko ostovoima eläkkeensaajilla kasvaa? Jää miinukselle!] ja omaishoidon parantamista, mutta kuitenkin halutaan puhua rumilla adjektiiveilla, mitä en oikein itse ymmärrä, jos samaan aikaan toivoo arvokasta parlamentarismia. Ehkä siinä tosiaan näkyy sellainen tilanne, että vähän hermostuu ja että harmittaa se, että keskustelussa otetaan myös esille toistenkin näkökantoja. Totta kai puhumme SDP:n asioista, mutta jos meillä on toisenlaisia tietoja ja toisenlaisia ajatuksia ja haluamme tuoda omia ajatuksiamme esille, niin sallittakoon se myös meille.\nItselläni ei tähän ole enempää kuin että haluan vielä sen sanoa lopuksi, että kun tässä ei tosiaankaan olla puuttumassa Ylen rahoituspohjaan eurollakaan, niin minkä ihmeen takia tässä pitäisi olla niin kuin joku raskas kuulemismenettely? Minä en ymmärrä sitä yhtään. Se on vähän sama kuin jos meidän pitäisi Autoliitolta tai joltakin kysyä, saammeko me muuttaa autoveroa tai muuta, jos se instituutio ei menetä euroakaan. [Puhemies koputtaa] — Mutta, puhemies, ei minulla tässä vaiheessa muuta.\nArvoisa puhemies! Jatkaisin hieman tästä edustaja Meren käyttämästä puheenvuorosta. Kyllähän täällä edustaja Viitanen on kokeneena parlamentaarikkona oppinut käyttämään, ja hyvin käyttääkin, erittäin värikästä retoriikkaa. Äsken hän muun muassa totesi jotain suurin piirtein niin, kuinka tämä hallitus, ja ilmeisesti juurikin perussuomalaiset, on napsautellut riistäjän ruoskaa köyhän selkärankaan, näin se jotenkin meni. [Pia Viitanen: Kyllähän niin on paukkunut, valitettavasti!] Mutta eivät edellisenkään hallituksen saavutukset esimerkiksi työttömyyden vähentämisen saralla... Jos puhemies sallii tämän mainita, niin tavoitteena oli vähentää työttömyyttä 100 000:lla, no, 100 000 työtöntä tuli lisää sosiaalidemokraattisten valtiovarainministerien ja työministerin aikana. Pikemminkin nyt sitten tällä vaalikaudella on menty oikeaan suuntaan. Meillä on nyt 37 000 työtöntä vähemmän kuin vuosi sitten. Se on osin seurausta muun muassa mittavista tuloverotuksen keventämisistä, joita tämä hallitus ja eduskunta ovat kohdentaneet erityisesti pieni- ja keskituloisille.\nNo sitten jos tähän Yleisradioon ja sen rahoitukseen ottaa vielä hiukan kantaa, sehän tässä oli aiheena: Yleisradio on, se on ollut ja se tulee jatkossakin olemaan parlamentin, siis eduskunnan, radio. Siitä me olemme kaikki varmasti samaa mieltä. Ymmärrän hyvin tämän parlamentarismin vaatimuksen Ylen kokonaisrahoituksen kannalta, ja sitähän me olemme tässä puolustaneet. Sitä vastoin en mitenkään ymmärrä sitä — ehkä edustaja Viitanen pystyy meitä perussuomalaisia kansanedustajia täällä nyt valistamaan — millä tavoin se, että Ylen rahoitusta mahdollisesti kerättäisiin eri tuloluokissa hieman eri tavoin kuin nykyisin, vaikuttaisi Ylen parlamentaariseen asemaan tai vaarantaisi sitä.\nArvoisa herra puhemies! Kysymys: kuka antaa toimeksiannon ryhmälle, mihin hallituspuolueet viittaavat? Sen antaa hallitus yksipuolisesti, kun pitäisi parlamentaarisesti sopia. Aika iso kysymys, mikä tässä on nyt pöydällä — aika iso.\nToinen, mikä tulee tähän Ylen rahoitukseen: Kuten täällä luettiin äsken sitaatit siitä, mitä Ylen parlamentaarinen työryhmä yhdessä sopien on linjannut, se on se, että arvioidaan mahdollisuus toteuttaa vuonna 2019 indeksikorotus. Muistutan, että tämä indeksikorotushan on nimenomaan se, mitä laki sanoo, ja poikkeus siitä on ollut se, että näitä indeksejä on nyt sitten tämän parlamentaarisen sovun seurauksena jäädytetty. Emme olisi tätä halunneet, mutta osana kokonaisuutta ja kompromissia sosiaalidemokraatit ovat tässä mukana. Mutta on vähän vaikeaa olla mukana kaikessa yhdessä sovitussa, kun hallitus koko ajan sitten poikkeaa niille sivupoluille ja menee eestaas ja pelaa tällaista minun mielestäni todella kummallista peliä, ja siksi, puhemies, vielä kerran sanon, että asia on iso, asia on vakava ja asia on hyvin periaatteellinen.\nKun joskus iloitsin siitä, että saatiin aikaiseksi tämä Satosen parlamentaarinen työryhmä, joka teki hyvää työtä, tavallaan vakautti ja pelasti Yle-rahoituksen tulevaisuudessa, ja ajattelin, että tämä jää historiaan, että joskus, kun vuosikymmenien päästä kerrataan Ylen historiaa, niin nämä ovat historiallisia hetkiä, niin vähän kyllä ikävältä näyttää varmasti se, jos esimerkiksi tämän istunnon pöytäkirjaa luetaan silloin ja mietitään, miten tällainen argumentointi täällä esimerkiksi edellisessä puheenvuorossa, sosiaalidemokraattien syyttäminen ja kaikki nämä, liittyy tähän isoon kuvaan Ylestä, sen merkityksestä Suomen kansalle Suomen kansan sivistäjänä ja tasa-arvon perusjalkana. Moni on sanonut, että peruskoulu, kirjastot ja [Puhemies koputtaa] Yleisradio ovat niitä sivistyksen perusjalkoja, ja siksi minusta ei koskaan voi liiaksi käydä tätä keskustelua, miksi tarvitsemme vakaan rahoituksen Yleisradiolle.\nPuhemies! Miksi tarvitsemme sen, että Yle voi toimia tulevaisuudessakin [Puhemies koputtaa] tietäen jatkumona oman rahoituksensa tason?\nNyt edustajaa pyydän tulemaan puhujapönttöön, jos hän aikoo jatkaa. [Puhuja siirtyy puhujakorokkeelle]\n[Timo Heinonen: Tätä puhetta ihmettelevät historiankirjoittajat!] Puhemies! Halusin kuitenkin saada tämän ajatuksen loppuun eli sen, että mielestäni on hyvin tärkeää, että nyt ja tulevaisuudessakin pystyttäisiin yhdessä määrittelemään tietynlainen jatkumo Ylen rahoitukselle. Syy on siinä, että kun me kaikki tiedämme tämän toimintaympäristön, missä tänä päivänä elämme, kaikki ne murrokset, mullistukset ja kaikki ne ihmeelliset kysymysmerkit, mitkä eri puolilla maailmaa liittyvät esimerkiksi lehdistönvapauteen, kaikkeen tähän, niin siksi on tärkeää, että meillä on hyvä julkisen palvelun Yleisradio ja että sillä on tietty vakaa käsitys omasta rahoituksestaan. Minusta on ollut hienoa ja tärkeää, että aina aika ajoin siihen on haluttu täälläkin sitten palata, että okei, myönnetään, olemme tehneet vähän virheitä siellä kehyksessä tai hallitusohjelmassa tai muualla, kun yritimme yksipuolisesti hallituksen toimin tehdä. Mutta nyt kun tilanne on jälleen kerran tämä, että tästä ollaan lipeämässä, niin haluan päättää tämän puheenvuoron siihen vetoomukseen, että nyt, viisaat poliitikot eri hallituspuolueissa, tämä asia tulee sopia ja palata normaaliin parlamentaariseen järjestykseen. [Ari Jalonen: Täysin samaa mieltä!]\nRiksdagen godkände innehållet i lagförslaget i proposition RP 13/2017 rd enligt betänkandet. Första behandlingen av lagförslaget avslutades.


Canton GLE 416.2 - Audelec Oy\nTuoteryhmät Canton Canton GLE 416.2\nCanton GLE 416.2 OnWall - Seinäkaiutin\nPuoleensavetävä ja viehättävä. Cantonin GLE-sarja on yksi myydyimmistä kaiutinsarjoista Euroopassa.\nEikä turhaan... sillä ulkoisesti kaiuttimet houkuttelevat kahdella trendikkäällä päävärivaihtoehdollaan, joita ovat musta ja valkoinen. Lisäksi nerokkaasti välilevyin eroteltu kotelorakenne mahdollistaa akustisesti jämäkän ja dynaamisen alustan elementeille. Taaksepäin suunnattu bassorefleksiaukko takaa toiston ilman matalien taajuuksien häiriöitä. Eroteltu kotelorakenne mahdollistaa myös tarkasti eritelteltävän jakosuodintekniikan.\nUudistetun Canton GLE .2 -malliston suurin muutos aiempaan on sen täysin uudistettu alumiini-mangaani diskantti, joka mahdollistaa korkeiden taajuksien toiston tarkasti jopa 40.000 Hertsiin asti, kun aiemman kangaskalotin yläraja rajoittui 30.000 Hertsiin.\nAlumiinisilla kalvoilla varustetut korkean suorituskyvyn bassoelementit ja ketterät keskialueen kaiutinelementit sekä uudistetut korkeataajuuksiset kalottidiskantit suorastaan herättävät suuriresoluutioisen äänen eloon.\nGLE-sarjan tunnusomaisia piirteitä ovat mm. maksimaalinen taajuusalue, korkea äänenpaine, tasapainoinen selkeä ääni.\nTässä kaiutinmallistossa yhdistyy tinkimätön Saksalainen insinöörityö sekä silmiä hivelevän kaunis design!\nToimintaperiaate: 2-tie seinäkaiutin\nDiskantti: 25 mm (alu-mangaani kalotti)\nBasso: 160 mm (alumiinikartio)\nNimellinen impedanssi: 4...8Ω\nHerkkyys: (1V @ 1m): 86 dB\nTaajuusalue: 45 Hz – 40 kHz\nJakotaajuus: 3.200 Hz\nTehonkesto (RMS / MAX): 60 / 100 W\nMitat (L x K x S): 170 x 295 x 100 mm\nPaino 3 kg / kpl


TP jatkaa Cupissa | Meri-Lapin urheilu\nmlurheilu / 12/09/2017\nTiistaina 12.9.2017 Pohjan stadionin nurmelle astelivat TP-47 ja VIFK Suomen Cupin kolmannen kierroksen otteluun. Joukkueet tarjosivat yleisölle tapahtumarikkaan ottelun, jonka käsikirjoitus oli viilattu loppuun saakka. Ensimmäisellä puoliajalla kummallakin joukkueella oli mahdollisuutensa maalintekoon, mutta vain kotijoukkue onnistui heiluttelemaan rysää. Tauolle poistuttiin TP:n 1-0 johtolukemissa. Toisella puoliajalla verkkoja heiluteltiin useampaan otteeseen. Ensin vieraat nousivat tasoihin pisteeltä. Tämän jälkeen isännät näyttivät jo karkaavan voittoon iskiessään maalin viimeisellä kymmenminuuttisella. Vierailijat olivat kuitenkin asiasta erimieltä ja nousivat jälleen tasoihin vain parin minuutin sisään. Peli venyi jatko-otteluun joka näytti jo päättyvän maalittomana, mutta kotijoukkueen viime hetken osuma vei torniolaiset cupissa seuraavalle kierrokselle.\nLapin Kansa: TP-47 – VIFK, 12.9.2017\n← GBK jatkoi voittoputkeaan Torniossa\nTiPS joutui taipumaan RoPS:lle →


Tuleva edullisempi iPhone kuvissa ja videolla – MobiiliBlogi\nVuosia pyörinyt huhumylly vaikuttaa vihdoin käyvän toteen: Apple on laajentamassa älypuhelinmallistoaan uudella ja aikaisempaa edullisemmalla tulokkaalla. Se antaisi Applelle nykyistä paremmat mahdollisuudet kasvattaa markkinaosuutta myös jatkossa.\nViime aikoina verkkoon on levinnyt enenevissä määrin kuvia Applen tulevasta uutuudesta. Niiden yhdenmukaisuus antaa vahvan syyn olettaa, että niissä esiintyy uutuuslaitteen prototyyppi.\nTuorein vuoto tulee Techdy-sivuston toimesta. Lähde uskoo saaneensa käsiinsä aidoin iPhonen etu- ja takapaneelit, ja onkin julkaissut niistä kuvia sekä videon. Lähteen mukaan puhelimen päämateriaalina toimii polykarbonaatti, joka tuntuu kädessä miellyttävän laadukkaalta. Näytön kooksi vahvistetaan neljä tuumaa.\nAikaisempien kuvavuotojen perusteella edullisemman iPhone-mallin odotetaan saapuvan markkinoille useissa eri väreissä. Valkoisen lisäksi laitteen takakuori on nähty keltaisena, vihreänä ja punaisena.\nVideo uutuudesta löytyy lähdelinkin takaa!\nNäyttää muotoilu ja mattaisuus vahvasti Lumiasta otetulta.\nmutta mikäs siinä, ihan hienon näkönen vehje. Jää kyllä silti hyllylle 🙂\nHienoa että köyhille tulee vaihtoehtoja Androidin lisäksi.\nLumia on se köyhien vaihtoehto, ei niitä normaalihintaisena kukaan osta.\nAinakin Apple osaa rajoittaa muovin halpaluokkaan.\nKoska eli milloinkahan tuo tulee kauppoihin, mieluummin koto-Suomessa? …ennen vai jälkeen alumiinkoteloisen… iOS 7:han tuossakin lienee käyttiksenä. …upee ja näyttävä 🙂\nJos hinta on kohdillaan voi tästä tulla helposti kaikkien aikojen myydyin älyluuri hyvin nopeasti.\nTämä tulee myös olemaan todella kova paikka windows phonen myynnille ja näkyy varmaan myös halpis androidien myynnissä.\nToivottavasti tämä luuri tulisi nyt syksyllä niin saataisiin markkinoihin vähän vipinää ja androille kunnon vastus.\nHalpis iPhonesta on kyllä huhuttu niin pitkään, että voihan se olla, että ei tänäkään vuonna sellaista edes tule 🙂\nTuskin tämä tulee taistelemaan edullisten Androidien tai WP-laitteiden kanssa kun hinta tulee kuitenkin pyörimään lähempänä 400E kuin 200E. Luultavasti tulee myymään todella hyvin, mutta miten se näkyy sitten kalliimman iPhonen myynnissä. iPad mini siirsi massat halvempaan malliin. Luultavasti niin tulee käymään myös tämän kanssa.\nEdullisen iPhonen julkaisua pidetään käytännössä varmana ja se on jo osakkeen hinnassa. Mihinkään lentoon se ei ole osaketta saanut, sillä se pyörii edelleen hieman päälle 400$. Markkinat eivät siis tunnu uskovan sen muuttavan Applen suuntaa merkittävästi.\n”iPad mini siirsi massat halvempaan malliin. Luultavasti niin tulee käymään myös tämän kanssa.”\nPaha sanoa onko se hinta vai koko. Kuitenkin kyse 2 täysin erilaisesta tuotteesta. Moni täysversion omistajakin hommannu iPad minin lisäksi.\n”Edullisen iPhonen julkaisua pidetään käytännössä varmana ja se on jo osakkeen hinnassa. Mihinkään lentoon se ei ole osaketta saanut, sillä se pyörii edelleen hieman päälle 400$. Markkinat eivät siis tunnu uskovan sen muuttavan Applen suuntaa merkittävästi.”\nTässä nyt ei ole päätä eikä häntää? miksi huhujen takia osake lähtisi jonkulaiseen nousuun? Eiköhän se nousu tapahdu (jos tapahtuu) vasta kun tuote julkaistaan, nähdään mitä se sisältää, nähdään hinta ja miten kilpailukykyisenä puhelinta pidetään. tai sitten kun nähdään miten se lähtee myymään, esim eka vkloppu jne.\nEli ei nykyisessä osakkeen hinnassa mitään halpis iPhonea ole, halpis iPhonea on huhuttu jo vuosia joten tällaisen huhun takia ei varmasti osake lähde nousuun.\nTulee tai ei, niin ei kiinnosta kun on iphone ja apple.Applen iphonehan on jo menneen talven lumia. Kyl noita muita parempia puhelinmalleja ja merkkejä löytyy.\nLuin jostain, että iphone 5 olisi valittu vihatuimmaksi puhelimeksi ja S4 suosituimmaksi\nJuu kannattaa myös ehdottomasti tsekata itse uutinen, että mistä siinä oli kyse 😉\nSiinähän oli pointtina julkaisun jälkeinen keskustelu. Ei se ole mikään yllätys, että iPhonea haukutaan ja mitä julkistettiin jne. Ainahan Applen julkistukset herättää valtavasti keskustelua sekä puolesta, että vastaan.\nTässä vähän dataa kuinka paljon iPhonesta puhuttiin vs muiden julkistuksista:\niPhone 5 siis herätti keskustelua reippaasti yli kymmenen kertaa enemmän kuin esim tämä ”suosituin” s4.\nELi kyse ei ole siis ihmisistä jotka oikeasti omistaa iPhone 5:n tai sgs4:n.\nTässä muuten vinkkiä kaikille iOS käyttäjille http://blog.gsmarena.com/download-these-great-games-and-apps-for-free-on-occasion-of-app-stores-fifth-anniversary/\nNyt saa ilmaiseksi esim 7e maksavan infinity blade 2:n, eka saattaa myös olla, samoin listalla on myös kotimainen badland peli, joka näyttää versin mielenkiintoiselta ja tähtien perusteella aika tykätty.\nTraktor dj sovellus joka normaalisti maksaa siinä 15e paikkeilla.\nIhan tyylikkään oloinen. Vähän sellanen kutina, että jos tuo tulee sijoittumaan sinne n. 400e hintaluokkaan, niin se tulee syömään lippulaivan menekkiä aika reippaasti. Sen sijaan n. 200e laite voisi olla omiaan kasvattamaan Applen markkinaosuutta reilustikkin.\nKyllä sen nyt luulisi olevan halvempi, tuohon hintaan on jo iPhone 4 tarjolla.\nIphone 5:n ovh:han on noin 699€ ja jenkkikytkyhinta $199. Oletettavasti ”halppiksen” jenkkikytky on $1, jolloin sen ovh olisi noin 500€. Eli käytännössä olisi edelleen hyvinkin high-end tuote. Sille, ken puhelimeensa haluaa/pystyy yli 400€ sijoittaa lienee melkolailla sama onko hinta sitten 450€ vai 650€.\nEn usko tuollaiseen hintaan, ei se nyt enemmän tule maksamaan kun iPhone 4 jota suomesta saa 400e. Täytyyhän sen tuota halvempi olla, mikä halpis iPhone se muuten olisi?\nTämä malli korvaa iPhone 4:n ja muut vanhat mallit, näkeehän tuon ilman lasejakin. Pointti on että voidaan myydä ”uutta vanhaa”. Viimevuoden malli muoviin käärittynä + värit, siinä kaava. Vanhoja malleja ei tulla jatkossa myymään sellaisenaan.\nIhan kuin kosketusnäytöllinen iPod.


Amnestyltä puolueellinen raportti (taas) Gazasta — Ari Rusila: Kootut kirjoitukset\nViime konflikti ja Israelin operaatio TheProtective Edge - eteni totuttuun tapaan: Hamas suuntasi mittavan rakettihyökkäykset Israelilaisia siviilejä vastaan, Israel puolustautui ja pyrki tuhoamaan rakettikapasiteettia, rakettien laukaisupaikkoja ja raketteja ampuvia terroristeja. Uutena piirteenä nyt oli Hamasin pyrkimys käydä israelilaiskibbutsien kimppuun mittavan yli 30 tunnelin kautta joiden rakentaminen on vienyt huomattavan osan Gazan siviilien olojen parantamiseen tarkoitetuista rakennusmateriaaleista. Huolimatta Israelin pyrkimyksistä syytöntä siviiliväestöä kuoli osin johtuen Hamasin tavasta käyttää heitä ihmiskilpinä.\nArto Lehkamo 5.11.2014 21:06\nNäinhän tuo asia on kuten kirjoitit. KD:n Östman sanoi saman telkkarissa. Israel käyttää aseitaan suojellakseen siviileitään; Hamas käyttää siviileitä suojellakseen aseitaan.\nPs. Mun täytyi oikein hieraista silmääni kun katsoin puoluekantaasi. Olisin odottanut jotain muuta.\nKalevi Kämäräinen 5.11.2014 22:24\nKannattaa kiinnittää huomiota "puolueellisuuden" taustoihin (s. 43):\n"The Israeli authorities should cooperate with the Commission of Inquiry set up by the UN Human Rights Council and offer them complete access to relevant personnel, documents and other material. It should also cooperate with other human rights investigations into violations of international law by all parties to the conflict. Given the conclusion reached by the UN Expert Committee in 2010, local Israeli and international human rights groups and the absence of concrete measures to reform deficient investigative mechanisms, there is as yet no official Israeli body capable of conducting investigations in accordance with international law into allegations war crimes committed or ordered by members of Israeli military and civilian officials."\nPuutteellisuudet on todettu Israelisssakin, mutta "korjausliikkeisiin" ei liene ryhdytty.\nVeikko Mäkitalo 5.11.2014 23:32\nHarvinaista herkkua VL:n edustajalta tasapuolisuudesta kumpi on kampi. Myönnän sivuuttaneeni Rusilan aiemmat blogit ennakkoluulon ja kokemuksen perusteella, mikä usein ilmenee vasemmistolaisessa todellisuudessa. Iso peukku Rusilalle, varteenotettavalle vaikuttajalle harvalukuisessa vasemmistoälymystössä. Job well done.\nPertti Väänänen 6.11.2014 00:19\nTäytyy todellakin antaa Rusilalle tunnustusta. Näin järkevää tekstiä ko. aiheesta voi lukea harvoin suomeksi.\nAri Rusila 6.11.2014 03:14\nKiitos kehuista. Mielipiteet ovat omiani ja puolueen virallinen kanta traditionaalisesti poikkeaa omastani tässä kysymyksessä melko lailla. Olen pelkästään rivijäsen enkä sen suurempi vaikuttaja.\nPekka Heliste 6.11.2014 00:41\nIsraelhan piilottelee sostilaitaan siviilien joukossa.\nEsim Tel Avivin kenttä on sotilaskenttä ja ahävittäjät operoivat sieltä, kun pommittavat Gazaa. Aivan samoin suomen armeija käyttää Helsinki-Vnataan kenttää sotilaskenttänä\nSamoin Israelilainen paikallinen komentja esitteli johtokeskustaan , joka oli Ashkelonin kaupungin keskustassa olevan asuinrakennuksen kellarissa\nJa näkyyhän tuo uhriluvuista, kuka siviilejä ampuu:Yli 2000 kuollutta gazalaista siviiliä, kolme israelilaista\nAri Rusila 6.11.2014 01:12\nHamasin käyttämät raketit ovat ohjauskyvyttömiä eli ne suunnataan yleisesti Israeliin erottelematta sotilas- ja siviilikohteita, myös hyökkäystunnelit on suunnattu pääosin siviilejä vastaan.\nGazalaisia kuoli operaation aikana 2157 ja näistä vain runsas puolet oli siviilejä.\nIsraelilaisia siviilejä kuoli Hamasin ponnekkaista yrityksistä huolimatta vähän koska Israel on panostanut siviiliväestönsä suojeluun merkittäviä resursseja kuten pommisuojat, ennakkovaroitusjärjestelmät ja ohjuspuolustus. Hamas puolestaan on käyttänyt resurssejaan siviiliväestön suojelun asemasta mm hyökkäystunneleiden rakentamiseen.\nPekka Heliste 6.11.2014 11:30\nIsrael käyttää pommeja, jotka rikkovat pommisuojatkin, on aivan turha rakenta pommisuojia sellaisia aseita vastaan.\nEsim suomalainen rauhanturvaaja uoli Istaelin jättipommin alla vaikka oli pommisuojassa, siis vastaavassa, joita Israel käyttää\nSuomenkin pommisuojat ovat jo turhia, ne suojaavat vain pieniltä aseilta.Edes 50 metriä kalliota ei suojaa nykyaikaisia aseita vastaan\nJa mm tykistö ja krh ampuvat ballistisella radoilla tarkasti, samoin saksalaisten V2 toimi samoin kuin palestiinalaisten raketit\nJa "vain" 1100 siviiliä kuoli.Mutta nehän olivatkin muslimeja , eivät ihmisiä ?\nAri Rusila 6.11.2014 12:52 Vastaus kommenttiin #8\nPH: Ja "vain" 1100 siviiliä kuoli.\nSanalla vain viittaan väitteeseen yli 2000 kuolleesta siviilistä. Sanaa vain voi myös perustella vertaamalla siviiliuhrien määrää kuolleiden taistelijoiden määrään. Viimeaikaisissa konflikteissa Afganistanissa suhde on ollut noin kolme siviiliä yhtä sotilasta kohden, Irakissa ja kosovossa suhdeluku oli siviilien kannalta huonompi eli neljän suhde yhteen ja edelleen Serbiassa ja Tsetseniassa tätäkin huonompi. Tässä mielessä pääsy lähelle yhden suhde yhtä osoittaa, että Israel todella on pyrkinyt välttämään siviiliuhrien syntyä.\nPekka Heliste 6.11.2014 10:31\nItse asiassaHams hyökkäsi noiden tunneleiden kautta Israelin armeijan kimppuun ja ehti surmata muutamia sotilaita\nPekka Heliste 6.11.2014 11:29\nPitää vielä täydentää sen verraan, että nihin ballistisiin aseisiin , tykkeihein, krh ja raketteihin liittyy ominaisuus, jota kutsutaan hajonnaksi.\nSitä Suomen armeijakin käyttää hyvksi samoin kuin kaikki armeijat . hajonnalla saadaan peittoa.\nMyös Israel käyttää tykistöä ja krh:ta ja ampuu niillä keskelle siviiliasutusta tietäen, että tulitus aiheuttaa siviiliuhreja\nNiklas Bergman 6.11.2014 12:00\nAmnestyn uskottavuuden puutetta konfliktin raportoinnissa tukee myös heidän omien työntekijöiden vastuuttomat lausunnot.\nKalevi Kämäräinen 6.11.2014 12:18\n"... Instead, Amnesty serves as a propaganda tool for Hamas and other terror groups," the Ministry said in a statement."\nSitten Amnestyn edustaja:\n"Israeli regimes response to our Gaza report: Amnesty is "a propaganda tool for Hamas & other terror groups” (#JSIL?) http://t.co/gqwN9O2JrK\n— kristyan benedict (@KreaseChan) November 5, 2014"\nNiklas Bergman 6.11.2014 12:43\nSamanaikaisesti edellä mainitun anti-Israel aktivisti Kristyan Benedictin lisäksi.\nHyams employs demonizing language regarding Israel: In 2008, she was signatory to a letterclaiming Israel is “a state founded on terrorism, massacres and the dispossession of another people from their land.” Hyams also stated in 2002 that “[some] of Israel’s actions, all the way back to 1948, could be called ‘ethnic cleansing’.”\nKalevi Kämäräinen 6.11.2014 13:06 Vastaus kommenttiin #14\nAri Rusila 8.11.2014 00:42 Vastaus kommenttiin #16\nKalevi Kämäräinen 8.11.2014 02:05 Vastaus kommenttiin #22\nPekka Heliste 6.11.2014 12:39\nKalevi Kämäräinen 6.11.2014 13:21\nPekka Heliste 6.11.2014 14:28 Vastaus kommenttiin #17\nAri Rusila 7.11.2014 15:25\nKalevi Kämäräinen 7.11.2014 22:23\nAri Rusila 8.11.2014 00:14\nKalevi Kämäräinen 8.11.2014 02:09 Vastaus kommenttiin #21\nAri Rusila 8.11.2014 03:26 Vastaus kommenttiin #24\nKalevi Kämäräinen 8.11.2014 15:11 Vastaus kommenttiin #25


Swedish Designers -mallisto: maailmanluokan tapettisuunnittelua ja rohkeaa kuvailoa | Värisilmä\nSwedish Designers -mallisto: maailmanluokan tapettisuunnittelua ja rohkeaa kuvailoa\n14.10.2021 10:04:36 EEST | Värisilmä\nBoråstapeterin eli Ruotsin tunnetuimman ja ostetuimman tapettimerkin Swedish Designers -mallisto ihastuttaa nyt Värisilmän liikkeissä sekä verkkokaupassa. Kolmelle ruotsalaiselle eturivin suunnittelijalle annettiin vapaat kädet ja lopputulemana syntyi 35 erilaista tapettia tulvillaan väriä, kuvioiden iloittelua sekä ihastuttavaa käsityöläistunnelmaa.\nGraafisessa My Secret Garden -tapetissa on tyyliteltyjä lehtikuvioita, jotka on suunnitellut taiteilija Linnea Andersson. Muodot virtaavat rytmikkään tanssin tavoin, ja juuri tämän kuosin Linnea maalasi Depeche Moden tahtiin.\n– Boråstapeterin uniikit kuosit sopivat täydellisesti nykyaikaiseen ja ilmeikkääseen kotiin. Kehitämme jatkuvasti Värisilmän ajattoman tyylikästä tapettivalikoimaa vastaamaan asiakkaidemme kysyntään niin designin, värien kuin muotojen osalta, kertoo valikoimapäällikkö Tiina Hakola.\nMallisto täynnä tulevia klassikoita\nTervetuloa lumottuun tapettimaailmaan: Linnea Anderssonin, Petra Börnerin ja Hanna Werningin luomat uutuudet iloittelevat käsityötaidolla. Kuviot ovat rohkeita, leikkisiä, graafisia ja orgaanisia. Kuoseissa on paljon kotia piristäviä muotoja, värejä sekä kauniita köynnöskukkia.\nVaikka Swedish Designers -mallisto leikittelee kirkkailla ja heleillä väreillä, on mukana myös rauhallisempia ja hillitympiä sävymaailmoja. Jokainen tapetti myös kertoo oman tarinansa: ne henkivät rohkeutta, leikkisyyttä ja tyylikkyyttä antaen ilmettä persoonallisiin koteihin.\nKolmen johtavan ruotsalaissuunnittelijan kynästä\nPetra Börner on taiteilija, jonka kuviot syntyvät paperista kootuista kollaaseista tai vapaasti käsin maalattuina. Hänen kuvionsa ovat rytmisesti vilkkaita ja virtaavia, symmetrisiä sekä tyyliteltyjä. Petra asuu Lontoossa, mutta hän työskentelee maailmanlaajuisesti. Petra on tehnyt yhteistyötä Chanelin, Ruotsin kuninkaallisen oopperan, Louis Vuittonin, Voguen, Tiffany & Co:n ja Oscarsin kanssa. Swedish Designers -malliston Figs, Myrthle, Floral Dream sekä Hypnotic Safari -tapetit ovat hänen käsialaansa.\n– On niin jännittävää nähdä kuvioni muodossa, jossa ne saavat ottaa tarvitsemansa tilan täysin uudessa mittakaavassa. Yhteistyömme on ollut erinomaista! On ollut fantastista työskennellä asiantuntevan ja motivoituneen tiimin kanssa tietäen, että laatu on korkea läpi koko prosessin, kertoo Petra Börner.\nHanna Werning on Tukholmassa asuva graafinen suunnittelija, joka on aiemminkin piirtänyt tapettikuoseja Boråstapeterille. Hänen tyylinsä on leikkisä ja värikäs. Hanna on tehnyt yhteistyötä mm. Rörstrandin, Bookbinders Designin, Elfan, IKEA:n, Anna Suin ja House of Dagmarin kanssa. Swedish Designers -malliston Friviva, Pangsurr, Kvackstepp, Turgräs ja Zingkorre -tapetit ovat hänen käsialaansa.\n– Minun tapani työskennellä on luoda kollaaseja. Kun aloitan suunnittelun, en vielä tiedä, miltä kuosin pitäisi näyttää. Teen kukan sinne ja toisen tänne, suunnittelu on kuin palapeli, Hanna Werning selittää.\nLinnea Andersson on Göteborgissa työskentelevä taiteilija. Hänen suunnittelukielensä perustuu yksinkertaisuuteen sekä samalla monimuotoisuuteen, mikä näkyy kuvioiden levittäytyessä tilaan. Linnea maalaa käsin erittäin tarkasti ja syntyvät kuviot ovat taiteellisia ja tyylikkäitä – kuin tehtyjä moderniin kotiin. Linnealla on ollut näyttelyitä niin Ruotsissa kuin maailmalla. Hän on tehnyt aiemmin yhteistyötä mm. Arket/Klippan Yllefabrikin kanssa. Swedish Designers -malliston My Secret Garden ja My Secret Garden Gran -tapetit ovat Linnean käsialaa.\n– Taiteeni luova ydin on aina ollut rohkeus tilan haltuun ottamiseen, seinällä ja kontekstissa. Ennen kaikkea olen pitänyt muodon leikkisänä ja hauskana samalla, kun se pyrkii eteenpäin kuin käärme, jolla on selkeä tavoite, Linnea Andersson sanoo.\nRuotsista maailmalle vastuullisesti ja kestävästi\nBoråstapeter lanseeraa vuosittain viitisen kokoelmaa, jotka suunnitellaan ja valmistetaan yrityksen omassa tehtaassa Boråsin tekstiilikaupungissa. Tapetit ovat CE-merkittyjä, eli ne täyttävät ympäristölle, turvallisuudelle ja terveydelle asetetut tiukat laatuvaatimukset. Kaikki käytetyt värit ovat vesipohjaisia ja raakamateriaali on peräisin FSC-sertifioiduista ja hyvin hoidetuista Pohjois-Euroopan metsistä.\nTapettihaaveista totta maksuttoman sisustuspalvelun avulla\nUutta ilmettä olohuoneeseen, sähäkkä efektiseinä eteiseen? Värisilmän henkilökohtainen sisustusneuvoja tuntee uutuuksilla vahvistuvan valikoiman ja auttaa löytämään mieluisat, klassisen modernit tapetit inspiroiviin ympäristöihin. Tunnetila-sisustuspalvelumme tarjoaa apua maksutta kaikenkokoisiin projekteihin, ja näytepalvelumme kautta on mahdollista saada mallipalat kätevästi kotiin tai ilman toimituskuluja myymälään.\nTutustu Swedish Desigers -malliston kuvamateriaaliin Värisilmän aineistopankissa.\nPuh:050 572 3206tiina.hakola@varisilma.fi\nSuurikuvioista Figs-tapettia koristavat vehreät lehdet ja kauniit viikunat, jotka ovat tässä mallissa sinisiä. Eloisa ja aistikas tapetti luo huoneeseen lämpöä ja energiaa. Alkuperäinen malli on luotu useasta paperikerroksesta, joihin suunnittelija Petra Börner leikkasi kuosin veitsellä. Figs-tapetista on neljä väriyhdistelmää, joista jokaisella on oma luonteensa.\nFloral Dream -tapetin unenomaisessa kuosissa on kasviköynnöksiä ja pieniä ihmishahmoja, jotka muodostavat yhdessä kauniin kokonaisuuden. Alkuperäismallin on piirtänyt käsin lyijykynällä taiteilija Petra Börner. Kauempaa tapetti muistuttaa meleerattua pintaa tai jopa marmoria. Kuvassa näkyy sininen kuvio harmaanbeigellä pohjalla. Kuosista on saatavana myös kaksi muuta värivaihtoehtoa.\nVärikkäässä, kukallisessa Friviva-tapetissa on eksoottisia kasveja, mutta myös niittykukkia Ruotsin kesästä. Kaunis tapetti on Hanna Werningin käsialaa, ja siitä on neljä värivaihtoehtoa. Tapetti tarjoilee lämpimän iloisen väriskaalan, joka sopii niin isoille kuin pienillekin!\nHypnotic Safari on graafinen tapetti, jonka abstraktissa kuosissa on pehmeitä ja orgaanisia muotoja. Psykedeelisessä kuosissa vilahtelee siellä täällä silmiä. Petra Börner loi alkuperäiskuosin paperista leikkaamalla. Kuosi on nähty myös kankaana ja paperituotteissa, ja nyt se pääsee seinälle! Hypnotic Safari -tapetista on saatavilla kolme värivaihtoehtoa.\nKukikkaan Kvackstepp-tapetin kuosissa on mm. esikkoja ja alppiruusuja. Odottamattomana yksityiskohtana ihastuttavat lehtien sekaan kätkeytyneet viherkonnat. Juuri kasvikuosit ja leikkisät piirteet ovat muotoilija Hanna Werningin erikoisalaa. Uniikista Kvackstepp-tapetista on saatavana neljä värivaihtoehtoa.\nMy Secret Garden on vahva ja graafinen tapetti, jonka on suunnitellut taiteilija Linnea Andersson. Huolellisesti käsin maalaatut lehtikuviot rönsyilevät tapetissa riisutun tyylikkäänä kuosina. My Secret Garden -tapetista on saatavilla viisi värivaihtoehtoa, joissa kaikissa on pehmeä kankaanomainen vaikutelma.\nKukikkaassa Myrtle-tapetissa on ruusuja, hajuherneitä ja tulppaaneja, mutta pääosaa näyttelee kaunis myrtti, joka on onnen ja rakkauden symboli. Petra Börner loi alkuperäiskuosin paperista leikkaamalla lontoolaista Victoria & Albert Museumia varten, ja sitä painettiin rajoitettu erä Wedding Dresses 1775–2014 -näyttelyyn. Nyt uniikki kuosii esittäytyy tapettina! Myrtlestä on saatavana kaksi värivaihtoehtoa.\nKukikkaassa Pangsurr-tapetissa on leikkisä, monokromaattinen kuosi, jossa on orgaanisia ja mielikuvituksellisia kuvioita. Muotoilija Hanna Werning kuvailee sitä samanlaiseksi, kuin zoomaisi oikein lähelle pehmeään sammaleeseen ja tarkastelisi luonnon pieniä yksityiskohtia kimalaisten ja mehiläisten surratessa. Levollisesta ja miellyttävästä tapetista on saatavana kolme värivaihtoehtoa.\nZingkorre-tapetin suuressa kasvikuosissa vilahtelee siellä täällä oravia. Läheltä ne erottuvat selkeästi, mutta kauempaa katsottaessa oravat piiloutuvat tiheän kasvillisuuden joukkoon. Suunnittelija Hanna Werning sai inspiraation kuosiin oman keittiönsä ikkunan ulkopuolella puuhastelevista oravista. Zingkorre-tapetista on saatavilla kaksi värivaihtoehtoa.\nKukikkaassa Turgräs-tapetissa on pilkkuja, kukkia, lehtiä ja kilpikonnia. Ihastuttavan ja leikkisän kuosin on luonut muotoilija Hanna Werning. Kuosissa on vahvoja kuvioita ja värien runsautta, mutta myös kotoisaa harmoniaa. Turgräs-tapetista on saatavilla kolme värivaihtoehtoa.\nVärisilmä-ketju on johtava sisustuksen pintamateriaaleihin erikoistunut valtakunnallinen ketju. Väritukku Oy toimii Värisilmä-myymälöiden keskusliikkeenä, joka vastaa ketjun tuotevalikoimista, varastoinnista ja logistiikasta sekä tuotteiden markkinoinnista. Väritukun omistavat yksityiset Värisilmä-myymälät. Värisilmästä saa tutkitusti Suomen parasta palvelua: Värisilmä sai ykkössijan Kaupan Liiton ”Asiakastyytyväisyys palveluihin Suomessa” -tutkimuksissa rautakauppojen alalla sekä vuonna 2019 että 2020.\nLue lisää julkaisijalta Värisilmä\nBjelinin ympäristöystävällinen uutuus: kovetetussa Woodura-lankkulattiassa puu hyödynnetään 100-prosenttisesti30.9.2021 19:33:39 EEST | Tiedote\nModerneista tuotantoyksiköistään tunnettu ruotsalainen Välinge Innovations on kehittänyt valmistusmenetelmän, jonka avulla puulattioista saadaan kovempia ja erittäin kulutuskestäviä. Bjelin-brändin patentoidulla Woodura®-teknologialla syntyy huippulaadukasta lankkulattiaa – erittäin kilpailukykyiseen hintaan.\nAntibakteeriset Eterna-laatat tuovat välimerellistä tunnelmaa, turvallisesti26.8.2021 08:15:02 EEST | Tiedote\nHienostuneissa, kiveä jäljittelevissä Eterna-laatoissa on ainutlaatuisia turvallisuusominaisuuksia. Niissä käytetty hopeaionisointiin perustuva CleanOut-teknologia vähentää mikrobikuormitusta laattapinnalla jopa 99,9 prosenttia. StepWiseTM-teknologia puolestaan estää liukastelua.\nVårt Arkiv – Boråstapeterin rakastetut tapettiklassikot uusissa sävyissä9.6.2021 10:01:16 EEST | Tiedote\nPerinteikkäällä ruotsalaisella tapettivalmistajalla Boråstapeterilla on ainutlaatuinen historiallinen arkisto. Sieltä 11 ajatonta tapettia on saanut Vårt Arkiv -mallistossa uuden elämän päivitetyissä sävyissä. Mallit ovat kauniita yksittäin, tai upeita yhdessä!\nCottage Garden hersyy kotoisaa englantilaista maalaisromantiikkaa18.5.2021 08:34:36 EEST | Tiedote\nUpeita kukkia ja herkkiä lehtiä, kalkkipintoja sekä klassista tweediä ja skottiruutuja. Kuin astuisi Jane Austenin tai Virginia Woolfin teokseen! Boråstapeterin Cottage Garden on englantilaisen maaseudun inspiroima, lämmin ja runollinen tapettimallisto.\nTarunhohtoinen Atlantis-laattamallisto hehkuu aistikkuutta30.3.2021 10:37:52 EEST | Tiedote\nTarun mukaan salaperäinen Atlantis oli ennen mereen vajoamistaan paratiisimainen valtakunta, jonka arkkitehtuuriin ja paratiisimaiseen ilmapiiriin meren jumala Poseidonkin oli ihastunut. Atlantis-laattamallisto on kuin inspiraationsa lähde – tyylikäs ja eteerisen kaunis.\nBlend-laattamallisto täynnä kontrastia ja ajatonta trendikkyyttä30.3.2021 10:35:04 EEST | Tiedote


lomakodit – Prines: Talot ja muut | Vrbo\nPrines loma asunnot\nLöydä sinulle sopivin paikka – Prines\nKaunis huvila puutarhalla ja iso uima-allas-erillinen lastenallas\nVilla Simela: Yksityinen uima-allas, merinäköala, ilmastointi, WiFi\nLuxury Villa Elpida, lämmitetty uima-allas, poreallas, kaunis puutarha\nUpouusi huvila ainutlaatuisella merinäköalalla, uima-allas, bbq, 3 km rannalle!\nPerinteinen huvila uima-altaalla ja puutarhalla! Villa Manolia\nValitse matkakohteeksi tunnelmallinen Prines\nPuutarhoista ja rannoista tunnettu Prines on kuvankaunis paikka. Vieraanvarainen tunnelma on osa ravintoloista tunnetun kaupungin viehätystä. Suunnitteletpa perhelomaa, romanttista matkaa tai lomaa ystävien kesken, harkitse loma-asunnon vuokraamista. Niissä voit usein nauttia mukavuuksista, kuten kunnon keittiöstä ja pyykinpesumahdollisuudesta.\nLuonnonihmeet – Prines\nInnostutpa sitten ulkoilmasta tai haluat vain ihailla maisemia, Prines on upea paikka viettää aikaa luonnossa. Kokosimme listalle alueen lumoavimpia luontokohteita, jotka sijaitsevat alle 50 kilometrin päässä kaupungin keskustasta:\nRethymnonin kaupungin puutarha (4,9 km)\nKaupungin ranta (7 km)\nJeorjiupolin ranta (13 km)\nKurnasjärvi (13,4 km)\nKurtaliotikon rotko (16 km)\nPlakiaksen ranta (17,7 km)\nJulkisilla perille ja perillä – Prines\nVaraa lento lähimmälle lentokentälle, joka on Chania (CHQ-Ioannis Daskalogiannis) 33,9 km keskustasta.\nMissä voin yöpyä lähellä kohdetta Prines?\nVuonna 2020 tarjoamme ison valikoiman majoitustiloja lähellä kohdetta Prines: 1 262 lomakotia, joihin kuuluvat esim. Talot (239 kpl) ja Bungalow't (20 kpl). Löydä itsellesi ja perheellesi tai ystävillesi upea loma-asunto. Oli kyse pitkästä tai lyhyestä lomasta lähellä kohdetta Prines, paras majoitus löytyy Vrbosta.