Sotatieteiden päivillä pyritään rakentamaan entistä monipuolisempaa näkemystä tulevaisuuden sodasta - Maanpuolustuskorkeakoulu\nSotatieteiden päivät järjestetään ensimmäistä kertaa täysin virtuaalisina. Seminaarin teemana on ”Sodan kuvan muutos”, joka ohjaa osallistujia pohtimaan laaja-alaisesti asevoimien olemassaolon ja kehittämisen tarkoitusta sekä sen käyttöperiaatteita ja toimintamalleja niin menneisyydessä kuin tulevaisuudessa. 3.– 4.11.2021 järjestettävän seminaarin puhujakattaus onkin aiempaa monipuolisempi.\nMaanpuolustuskorkeakoulun ja Suomen Sotatieteellisen Seuran yhteiset Sotatieteiden päivät järjestetään jo kymmenettä kertaa 3.–4.11.2021. Päivien tavoitteena on tuoda monipuolisesti esille akateemista sotatieteellistä tutkimusta ja edistää siihen liittyvää verkottumista. Perinteikästä tapahtumaa on muovattu vallitsevaan tilanteeseen sopivaksi ja se järjestetään ensimmäistä kertaa virtuaalisesti. Toteutustapa on mahdollistanut entistä laajemman kattauksen aihepiirin asiantuntijoita ulkomailta asti.\nTämän vuoden teeman pohjalta tavoitteena on avata uusia näkökulmia aihepiirin tutkimukseen. Vaikka seminaarin teemana on "Sodan kuvan muutos", jo aloituspaneelikeskustelun otsikko ”Näkökulmia tulevaisuuden turvallisuusuhkiin” pyrkii laajentamaan näkökulmaa turvallisuusuhkista pelkän sotilaallisen, aseellisen sodankäynnin ulottuvuuden ulkopuolelle. Tähän keskusteluun kuuluu olennaisena kysymys, miten ylipäänsä ymmärrämme termin "sota", jonka muutosta haluamme tutkia ja ymmärtää. Maanpuolustuskorkeakoulun tutkimusjohtaja Hannu Kari kuvaakin Sotatieteiden päiviä yleisesti keskustelunavaukseksi niin oman organisaation kuin yhteiskunnankin suuntaan.\n– Ajatuksena on tuoda avointa tieteellistä keskustelua meille tärkeästä kokonaisuudesta eli sodan kuvan muutoksesta. Tarkoituksena on saada tiedeyhteisöön uudenlaista ajattelua sekä osallistua yhteiskunnalliseen keskusteluun, Kari sanoo.\nAiemmin Santahaminassa paikan päällä järjestetyt Sotatieteen päivät ovat keränneet keskimäärin noin 150 aiheesta kiinnostunutta kuulemaan tuoreimmasta sotatieteiden tutkimuksesta. Uusi toteutustapa mahdollistaa osallistumisen matalammalla kynnyksellä ja tässä vaiheessa ilmoittautuneita onkin jo enemmän aiempiin vuosiin verraten. Erikoissuunnittelija Matti Muhli kertoo, että toteutustapa on osaltaan mahdollistanut myös kansainvälisesti korkeatasoisten puhujien, kuten ranskalaisen ydinaseasiantuntijan tohtori Bruno Tertrais’n, saamisen tapahtuman luennoitsijoiksi.\nYhtäältä etäosallistuminen madaltaa osallistumiskynnystä, mutta toisaalta seminaarin toinen keskeinen elementti, sosiaalinen verkottuminen, jää tällä toteutustavalla vajavaiseksi.\n– Sotatieteiden päivillä on kaksijakoinen funktio: tiedon jakaminen ja vastaanottaminen sekä sosiaalinen verkottuminen. Muodollinen puoli pystytään järjestämään, mutta epävirallista sosiaalista verkottumista kahvitauoilla ei voida näillä yhteyksillä toteuttaa, Kari huomauttaa.\nTulevaisuudessa vastaavan kaltaisissa seminaareissa tullaan Karin ja Muhlin mukaan hyödyntämään hybridijärjestelyjä. Verkottumisen kannalta kuitenkin suositaan sitä, että suurin osa tulee paikalle. Erityisen tärkeänä he näkevät sen tohtoriopiskelijoiden kannalta.\n– Sotatieteiden harjoittajia on Suomessa aika pieni joukko, minkä vuoksi akateemisia foorumeita, joilla tohtoriopiskelijat pääsisivät luontevasti verkostoitumaan ja esittelemään omaa tutkimustaan, on vähän. Sotatieteen päivät ovatkin Maanpuolustuskorkeakoulun opiskelijoille yksi keskeisimmistä kansallisista tiedetapahtumista, joissa he voivat päästä esittelemään omaa tutkimustaan matalalla kynnyksellä, Muhli sanoo.\nTyöryhmät läpileikkaavana esittelyfoorumina\nSotatieteiden päivien ohjelma kokonaisuudessaan koostuu sekä esitelmistä, paneelikeskustelusta että työryhmätyöskentelystä. Työryhmät keskittyvät tietyn tieteenalan tai teeman ympärille ja tavoitteena onkin saada tietystä aihealueesta kiinnostuneet yhteen.\n– Ajatuksena on pyrkiä löytämään yhteisiä teemoja, tieteenala on tietysti hyvä yhteinen nimittäjä näille. Työryhmät toimivat kyseisen tieteenalan läpileikkaavana esittelyfoorumina. Omaa tutkimustaan esittelee laaja joukko juuri tutkimusuraansa aloittelevista tohtoriopiskelijoista professoreihin. Tätä kautta voidaan löytää myös esimerkiksi yhteisiä tutkimusintressejä, Kari sanoo.\nRinnakkaisia työryhmiä on yhteensä kymmenen, minkä vuoksi Sotatieteiden päivien osallistujat joutuvat tekemään valintoja työryhmien välillä. Seminaarin päätösplenaarissa jokaisen työryhmän puheenjohtaja esittelee yhteenvedon keskeisimmistä työryhmässään esiin nousseista huomioista.\n– Yhteenveto tähtää siihen, että jokainen Sotatieteiden päivien osallistuja saisi mukaansa keskeisimmät poiminnat jokaisen työryhmän työskentelystä, Muhli sanoo.\nKari korostaa yhteenvedon merkitystä myös yleisesti sotatieteiden tutkimuksen kannalta.\n– Sotatieteissä on hyvin tärkeää ymmärtää myös muita sotatieteisiin liittyviä tieteenaloja ja niiden toimintaa. Maanpuolustuskorkeakoulun tutkimusstrategian mukaisesti meidän tulee pyrkiä luomaan ymmärrystä siitä, millaisia tulevaisuuden haasteita kohtaamme. Keskinäisriippuvuus luo haasteita, sillä tutkimus tulee kytkeä muihin aloihin ja osa-alueisiin, jotta ymmärrämme kokonaisuuden. Sotatieteiden päivät heijastelevat tätä tavoitetta, jossa niin siviili- kuin sotilasyliopistojen tutkijat pyrkivät yhdessä löytämään ratkaisuja yhteiskunnan turvallisuuden haasteisiin, Kari päättää.\nSotatieteiden päivät on kaikille aiheesta kiinnostuneille avoin seminaari. Tutustu Sotatieteiden päivien ohjelmaan ja ilmoittaudu mukaan.\nopiskeluun liittyvät tapahtumat seminaarit sotatiede


Oulun yliopisto kehittää harvaan asuttujen seutujen liikenteen digitalisaatiota | Oulun yliopisto\nOulun yliopisto kehittää harvaan asuttujen seutujen liikenteen digitalisaatiota\n14.4.2021 08:15:00 EEST | Oulun yliopisto\nEurooppalainen AURORAL-hanke hakee esimerkkejä ja kokeilee erilaisia ratkaisumalleja liikenteen, energiahuollon, turismin, terveydenhuollon ja asumisen digitalisaatioon harvaan asutuilla alueilla. Suomessa keskiössä ovat erityisesti liikkumisen ja logistiikan innovaatiot.\nHarvaan asuttujen seutujen markkinat ovat ohuet, etäisyydet pitkät ja asumistiheys pieni. Nämä tekijät haittaavat markkinalähtöisiä digitaalisia palveluita ja tekevät julkisistakin palveluista kalliita. Tästä johtuen palveluita on haasteellista ylläpitää, mikä puolestaan saattaa johtaa harvaan asuttujen seutujen näivettymiseen ja kaupunkiseutujen ja harvaan asuttujen seutujen eriytyvään kehitykseen. Teknologinen ja taloudellinen eriarvoistuminen on sekä hankala poliittinen kysymys että myös kansantaloudellinen ongelma.\nAURORAL, Architecture for Unified Regional and Open digital ecosystems for Smart Communities and wider Rural Areas Large scale application -hanke kehittää digitaalisia ratkaisuja, infrastruktuuria, liiketoimintamalleja ja palvelualustoja harvaan asuttujen seutujen lähtökohdista käsin. Uudet palvelualustat ja innovaatiot halutaan nostaa kokeiluasteelle pyrkien löytämään toimivimmat tekniset ratkaisut, apuvälineet ja toimintatavat. Viime kädessä tavoitteena on kiihdyttää harvaan asuttujen seutujen taloutta ja houkuttelevuutta sekä asuinpaikkana että yritysten sijoittumispaikkana.\nAURORAL-hankkeen kokeilut sijoittuvat eri puolille Eurooppaa. Suomessa keskiössä ovat erityisesti liikkumisen ja logistiikan innovaatiot. ”Henkilöliikenteessä uusia kokeiluja on viljalti, mutta logistiikassa julkisesti avoimia kokeiluja on vähemmän tiedossa”, sanoo Oulun yliopiston yliopisto-opettaja, diplomi-insinööri Veikko Pekkala, joka toimii AURORAL-hankkeen projektipäällikkönä.\n”Uudet toimintatavat ja erilaiset liikkumisen palvelut voivat parantaa harvaan asuttujen seutujen saavutettavuutta ja houkuttelevuutta myös asuinpaikkana”, lisää yliopisto-opettaja, diplomi-insinööri Virve Merisalo. Merisalo keskittyy erityisesti henkilöliikenteen kysymyksiin AURORAL-hankkeessa. ”Esimerkiksi Itävallassa tehdään mielenkiintoisia henkilöliikenteen kokeiluja, joihin liittyy usein myös turismin kehittäminen”, hän täydentää.\nOulun yliopiston lisäksi hankkeessa on mukana toinenkin suomalainen taho, Kemin Digipolis Oy. ”Digipolikselle AURORAL on merkityksellinen hanke. Erityisesti uudet suuret teollisuuden investoinnit, kuten Metsä Groupin biotuotetehdas, avaavat logistiikan digitalisaation kehittämiselle uusia näköaloja”, sanoo Digipolis Oy:n johtaja Seppo Ahola. ”Pyrimme osaltamme edesauttamaan digitalisaation etenemistä.”\n”AURORAL on hieno EU-tutkimuksen päänavaus monessakin mielessä ja sopii Oulun yliopiston profiiliin mainiosti: yhtäältä kehitetään uusia digitaalisia ratkaisuja ja toisaalta tuodaan näitä ratkaisuja harvaan asuttujen seutujen arkeen”, painottaa väylä- ja liikennetekniikan professori Pekka Leviäkangas Oulun yliopistosta ja jatkaa: ”Esimerkiksi joukkoliikenteeseen ja matkaketjuihin liittyen tarvitsemme uusia ratkaisuja. Niitä pyrimme kokeilemaan, kunhan sopivat kokeilualustat vain löydetään.”\nAURORAL-hankkeessa on mukana 25 partneria eri puolilta Eurooppaa. Sen kokonaisbudjetti on 16,4 miljoonaa euroa ja Eu-komission avustus hankkeelle on 14,6 miljoonaa euroa. Hanketta koordinoi Alentejon alueellinen kehittämiskomissio (Comissao de coordenacao e desenvolvimento regional do Alentejo) Portugalista. Hanke toteutetaan vuosina 2021–2024.\ndigitalisaatioEU-hankeharvaan asuttu aluejoukkoliikenneliikennelogistiikka\nProjektipäällikkö Veikko Pekkala, Oulun yliopisto, rakenteiden ja rakentamisteknologian tutkimusyksikkö, puh. 050 354 7352, sähköposti: Veikko.Pekkala@oulu.fi\nYliopisto-opettaja Virve Merisalo, Oulun yliopisto, rakenteiden ja rakentamisteknologian tutkimusyksikkö, puh. 050 436 2260, sähköposti: Virve.Merisalo@oulu.fi\nPienhiukkaspäästöille altistuminen yhteydessä sijoittajien päätöksentekoon5.5.2021 07:10:00 EEST | Tiedote\nIlmansaasteille altistuminen voi aiheuttaa monentyyppisiä psykologisia, sosiaalisia ja taloudellisia haittoja. Tästä on saatu viitteitä myös Oulun yliopiston tuoreessa tutkimuksessa. Siinä tutkijat osoittivat, että ilman pienhiukkaspitoisuudet ovat yhteydessä osakemarkkinoiden tuottoon ja markkinoiden epävakauteen eli volatiliteettiin. Löytö on merkittävä, vaikka ilmiön syy-seuraussuhteista tiedetäänkin vasta vähän.\nEurooppalaista ajattelua Ouluun – ensimmäiset UNIC-ratkaisut esitellään 12.5. pop-upissa4.5.2021 11:54:07 EEST | Tiedote\nOulun korkeakoulut ja Caverion yhteistyöhön koulutuksessa ja älykaupungin kehittämisessä3.5.2021 14:00:00 EEST | Tiedote\nOulun yliopisto, Oulun ammattikorkeakoulu ja Caverion Suomi Oy ovat tehneet strategisen kumppanuussopimuksen koulutus-, opetus- ja tutkimusyhteistyöstä. Tavoitteena on kehittää tekniikan alan korkeakoulutuksen työelämälähtöisyyttä, edistää opiskelijoiden työllistymistä sekä tarjota yrityksen henkilöstölle mahdollisuus jatkuvaan oppimiseen.\nMikä liikuttaa työvoimaa?29.4.2021 08:30:54 EEST | Tiedote\nTyön ja työvoiman kohtaanto-ongelma sekä korkeasti koulutetun työvoiman puute ovat Suomen talouden tunnettuja pullonkauloja. Yhtäältä myös talouden paikalliset shokit, kuten laajan teollisen toiminnan alasajo Kemin paperitehtaan tapaan, aiheuttavat häiriötilanteita työmarkkinoilla sekä alueellisia ja inhimillisiä ongelmia. Mistä osaavaa työvoimaa? Mitkä tekijät vaikuttavat työvoiman liikkuvuuteen, eri aloilla ja alueiden välillä. Mikä vetää ulkomaisia osaajia? Tutkijan mukaan itse työ ei ole ratkaisevin tekijä. Koulutetut liikkuvat työn perässä yllättävän vähän. Shokeista toiset alueet selviävät paremmin kuin toiset.\nTeräsosaajat solmivat strategisen kumppanuussopimuksen28.4.2021 14:53:48 EEST | Tiedote\nSSAB ja Oulun yliopisto ovat solmineet strategisen kumppanuussopimuksen. Sopimus kattaa yhteistyön terästutkimuksen, koulutuksen ja liiketoiminnan kehittämisen aloilla. Yhteistyön yhtenä tavoitteena on myös vastata globaaliin ilmastonmuutokseen.\nEtävastaanotot arkipäiväistyvät lääkärin työssä – digitaitoja vahvistetaan lääketieteen koulutuksessa27.4.2021 08:49:49 EEST | Tiedote\nEtävastaanottojen voimakas yleistyminen terveydenhuollossa asettaa uusia vaatimuksia lääketieteen perusopetukseen.\nPorojen käytöllä ajokkaina on monisatavuotinen historia27.4.2021 07:00:00 EEST | Tiedote\nOulun yliopiston arkeologit ovat saaneet selville, että poroja käytettiin ajoon eli ajokkaina Suomen Lapissa jo 700 vuotta sitten. Ajokkaiden on arveltu olleen osa varhaista poronhoitoa, mutta suora todistusaineisto on puuttunut. Nykyään ajokkaita käytetään matkailussa ja porokilpailuissa, mutta uudet tutkimustulokset todistavat niiden käytöllä olevan pitkä historia.


Hipsulaisen Helmeilyt: Kevään viimeinen paljastava Sny-paketti\nkissatyttö 24. kesäkuuta 2014 klo 20.10\nOnpa ihanan väriset langat.\nRed Dragon 25. kesäkuuta 2014 klo 12.09\nTodella upea paketti ja kauniit langat!\nKaisula 26. kesäkuuta 2014 klo 8.49\nVoihan hitsi, mihinköhän se vironvillan lappu hukkui! Kuollaksenikaan en muista mitä siinä sanottiin, paino taisi olla vähän alle sadan gramman ja sitä ohuempaa sorttia taisi olla. Eli kauhian tarkkoja tietoja et minultakaan nyt valitettavasti saa :) Toivottavasti silti keksit jotain siitä! Tosi mukava kuulla, että paketit ovat ilahduttaneet ja hyvää kesän jatkoa! Terkuin Kaisula\nKisa 28. kesäkuuta 2014 klo 10.23\nIhanan paketin olet saanut! Paitakin valmistui ja on aivan sopiva,nyt vaan saisi tulla niitä hellekelejä :)


Loimaan Rakennustarvikevälitys / Tietosuojaseloste\nLoimaan Rakennustarvikevälitys ei myy, vaihda tai siirrä tunnistamisen mahdollistavia tietojasi ulkopuolisille osapuolille. Tämä ei sisällä luotettuja kolmansia osapuolia, jotka auttavat meitä sivustomme ylläpidossa tai liiketoimintamme suorittamisessa. Myös kolmansien osapuolten on pidettävä tiedot luottamuksellisina. Uskomme, että tietojen jakaminen on tarpeen, kun tavoitteena on tutkia, estää tai muutoin käsitellä laitonta toimintaa, petosepäilyjä tai tilanteita jotka mahdollisesti uhkaavat jonkin henkilön fyysistä turvallisuutta, käyttöehtojemme rikkomista sekä muissa lain vaatimissa tilanteissa.\nRekisteri on suojattu ulkopuolisten käytöltä ja rekisterin käyttö on suojattu henkilökohtaisin käyttäjätunnuksin ja salasanoin. Käyttäjiä sitoo salassapitovelvollisuus. Rekisteriin pääsy on ainoastaan Loimaan Rakennustarvikevälityksen työntekijöillä. Työntekijöitä sitoo vaitiolovelvollisuus.\nRekisterin nimi: Loimaan Rakennustarvikevälityksen asiakasrekisteri\nRekisterinpitäjä: Loimaan Rakennustarvikevälitys, Kuusikatu 7 A 2, 32200 Loimaa\nYhteyshenkilö rekisteriasioissa: Jaakko Koivisto, puujaska@lpr.fi


Eläköön kuvat!: Maapallo mennään kiertämään\n-Minä olen Passepartout, ja Tikon ystävä\n-Minä olen Prinsessa rakkaudessa kestävä\nMaapallo mennään kiertämään päivää kahdeksankymmentä on aikaa seikkailuun.\nKuinka aika riittänee kun päivät hupenee ja maailma on suuren suuri?\nLontoo, Hawaiji, Hongkong ne pian nähty on, ja Singapore.\nKuinka pitkä onkaan tie kun juna meitä vie ja laiva elefanttikin.\nHei tule mukaan vaan, niin hauskuus jaetaan.\nMatka maailman ympäri (80 päivässä) (Anime 80 sekai isshu) perustuu Jules Vernen kirjaan Maailman ympäri 80 päivässä. Tässä animaatioversiossa tarinan hahmot on esitetty eläiminä. Sarjan on tuottanut espanjalainen BRB Internacional ja animoinut japanilainen Nippon animation. Muita näiden kahden yhteistyössä tekemiä sarjoja ovat mm. Kolme muskettikoiraa ja Tontut.\nVuonna 1983 valmistuneessa sarjassa on 26 jaksoa, joista on tiivistetty myös elokuvaversio. Seikkailu sai jatkoa kahdessa 15-osaisessa animaatiosarjassa Matka kapteeni Nemon kanssa ja Matka maailman keskipisteeseen.\nTarinan tapahtumavuosi on 1872. Päähenkilö on Lontoossa asuva herrasmies Phileas Fogg (Maailmalla hänestä käytetään nimeä Willy Fog). Maailmanympärimatka saa alkunsa reformiklubilla, kun Fogg lyö vetoa siitä että pystyy kiertämään maailman 80 päivän aikana. Hän lähtee matkaan jo samana iltana, mukanaan aiemmin päivällä palkkaamansa uusi palvelija, Passepartout.\nMatkalle lähtee Foggin tietämättä myös Tiko, Passepartoutin hyvä ystävä. Hän on piilotellut Passepartoutin matkalaukussa. Scotland Yardin salapoliisit Fix ja Bully lähtevät varjostamaan Foggia koska tämän epäillään ryöstäneen Englannin pankista 55 000 puntaa. Vedonlyöntiin osallistunut Sullivan palkkaa Transferin sabotoimaan Foggin matkaa ja niinpä matkaajia onkin jo kahden sijasta kuusi.\nFoggin matkareitti kulkee Lontoosta Suezin, Bombayn, Calcutan, Hongkongin, Yokohaman, San Franciscon ja New Yorkin kautta takaisin Lontooseen. Hän matkustaa seurueineen junalla ja laivalla, ja joutuu turvautumaan myös norsuun, kuumailmapalloon ja resiinaan.\nMatkallaan Fogg kohtaa paljon uusia tuttavuuksia. Hänen maineensa kiirii ja monet ovat valmiita auttamaan häntä, mutta on myös henkilöitä joiden kanssa hän joutuu kahnauksiin. Foggin seurue saa matkalla myös uuden jäsenen, kun he Intian viidakossa pelastavat prinsessa Romyn, joka aiotaan polttaa leskiroviolla. Ensin hänen on määrä jäädä matkasta sukulaiensa luo, mutta kun heitä ei löydetä Fogg tarjoutuu ottamaan Romyn luokseen Lontooseen. Viimeisessä jaksossa he menevät naimisiin.\nSarja on yllättävän uskollinen alkuperäiselle kirjalle. Suurin muutos on kolmen hahmon lisääminen tarinaan. Espanjalainen Tiko ei kirjassa esiinny, ei myöskään Fixin toveri Bully. Transfer ja sitä myöten hänen lukuisat kolttosensa eivät löydy kirjasta.\nHahmot esittävän sarjan aikana useita lauluja. Alkutunnarista kuullaan pidennetty versio, lisäksi mukan on mm. Amerikasta ja matkaamisesta kertovat kappaleet. Sekä Fix että Transfer esittävät omat laulunsa. Jostain syystä suomenkielisestä versiosta on leikattu pois joitain musiikkikohtauksia.\nOnnea kaikki etsivät, harva kiireessänsä edes sitä löytää.\nOnni on yksinkertainen, alkaa siitä kun on seuraa ystävän.\nHelppoa on hymyillä, kun katsoo elämää.\nHuolet vaikka kasaantuu, ne aikaa myöten tasaantuu.\nAukaiset silmät sano itselles vain on tänään syytä olla onnellinen taas.\nSuomessa sarjaa on esitetty jo vuonna 1985 tosin silloin sarja ei ollut suomeksi dubattu vaan siinä oli espanjankielinen ääniraita ja suomenkielinen tekstitys. Suomeksi sarja dubattiin vuonna 1990 kun se esitettiin uusintana. Maailmanympärimatkalle päästiin taas 10.10.2010.\nSuomidubissa roolitus oli:\nPhileas Fogg -Eero Saarinen\nPrinsessa Romy -Kaija Kiiski\nPassepartout -Jarmo Koski\nTiko -Harri Hyttinen\nTransfer -Heikki Määttänen\nFix -Harri Hyttinen\nBully -Jarmo Heikkinen\nKoko sarja on julkaistu Suomessa dvd-boksilla, alkuperäisellä dubbauksella.\n16. Pysähdys Havaijilla\nJos sua vaara uhkaa, muista vislaa vaan.\nSiis vislaa vaan, mä tuun.\nPistä suusi suppuun niinkuin joisit pillillä.\nVedä ilmaa suuhusi kas niin sä vihellät.\nKun sä äänen puhallat niin pelko häviää.\nVaaroja on paljon mutta niistä selvitään,\nkun aina toinen toisistamme huolehdimme niinkuin tosiystävät.\nVislaa kovaa, kovaa että tiedän tulla avuksi.\nNiin pulmallisen tilanteen me yhteisvoimin voimme selvittää.\nTunnisteet: BRB Internacional, Kolme muskettikoiraa, Matka maailman ympäri, Nippon animation, Tontut, tv-sarja\nOih, Phileass Fogg on kyllä loistava sarja! Nostalgiafiilis <3. Pitäisi kyllä hommata tuo boksi, pitääpä netissä nyt tehdä hintavertailua...\n9. lokakuuta 2010 klo 8.43\nHuomenna tuo sarja alkaa, eli 10.10.2010. Maaginen päivämäärä. Tänään päästään hanhien selkään ;) Molemmat alkavat kello 10 ja ymmärtääkseni ne tulevat myös Yle Areenalle katsottavaksi. Ainakin toivomme niin.\nYksi pyyntö noihin kirjoituksiisi: Jos onnistuu niin voitko ilmoittaa aina spoilauksista erikseen? Itse en halua lukea juonipaljastuksia ollenkaan, mutta faktatietoja senkin edestä. Rajaa vaikka juttusi kahteen osioon; faktoihin ja juoniselosteeseen.\nBlogisi on parasta pitkään aikaan! Kiitos panoksestasi!\nEikös se ole "Ja Tiko on ystävä!" ? Ja eikö tuo nyt ole aika spoilaus, että menevät viimeisessä jaksossa naimisiin?? Ähh.\nSarja on aivan mahtava ja dubbaukset myös! Mulla on dvd-boksi ja se on kyllä niin mahtavaa, että siinä on kaikki ihan alkuperäiset dubatut ihanat nostalgiset jaksot <3\n9. lokakuuta 2010 klo 11.07\nMinulla meni tosiaan päivät sekaisin Peukaloisen Ja Phileaksen osalta, tuossa sivupalkissahan ne onneksi ovat oikein päin.\nJatkossa yritän muistaa laittaa juonen eteen "juoni" otsikon. Joskus en vaan oikein osaa määritellä mikä on ihan perus kuvaus sarjan aiheesta, ja milloin paljastan liikaa. Nytkin ajattelin etten juurikaan kerro matkan yksityiskohdista, mutta paljastuuhan tuossakin jo aika paljon... Seuraavia sarjaa koskevia tekstejä ei välttämättä kannata muuten lukea ollenkaan jos ei halua tietää paljastuksia. ;)\nMinun on myös vaikea muistaa etteivät muut välttämättä tiedä edes niitä suurinpia käänteitä (esimerkiksi miten Romy tulee sarjaan), kun itselle ne ovat olleet jo parikymmentä vuotta selvillä ja innostun kirjoittamaan. :D Tuo naimisiin menemisestä kertominen oli ehkä liikaa, mutta en sitä taas tuolloin tajunnut. Ajattelin että Romyn ja Foggin rakastuminen toisiinsa oli niin itsestään selvää että kaikki myös tietävät/muistavat lopun.\nAlkutunnarin Tiko kohdan minä kuulen: "Ja Tikonnn ystävä." Ja olen aina ajatellut sen olevan luonteva jatko Passepartoutin lauseelle "minä olen Passepartout" joka on siis Tikon ystävä. :D\n9. lokakuuta 2010 klo 14.03\nOlenhan minäkin näitä sarjoja nähnyt 20 vuotta sitten ensimmäisen kerran, mutta koska ne kerrat ovat jääneet ainoiksi, niin en juurikaan muista tapahtumista juurikaan.\nEhkei se pieni spoilaus sarjoissa haittaa, mutta elokuvien kohdalla se onkin isompi paha. Hyvin ovat tekstisi olleet luettavissa, mutta tuo juoni-otsikko voisi parantaa asioita entisestään.\n9. lokakuuta 2010 klo 14.40\nAah, itseltäni löytyy boxikin, mutta oli ilo sattumalta kääntää kanava, kun ohjelma alkoi telkkarista tänä aamuna. Raaakastan tätä sarjaa! Voisipa ehkä lukaista sen alkuperäisenkin kirjan joskus, eh... Todennäköisesti en voisi lukiessani kuvitella hahmoja miksikään muiksi, kuin noiksi eläinhahmoiksi, mutta mitäpä tuosta. :D\nAsia käsiteltiin jo, mutta olen samaa mieltä tuosta juonipaljastus-jutusta. Varoituksia kehiin, jos teksteissä on jotain liian paljastavaa (kuten mitä tapahtuu lopussa).\nSeuraavaksi luvassa mainostusta... Mutta ajattelin, että täällä voisi olla asiasta kiinnostusta. Eli siis: päätin laittaa pystyyn uuden Muumi-foorumin. :3 Tämä on ollut suunnitteilla jo pitkään, pitkälti siitä asti, kun se toinen yllättäen suljettiin. Olen yrittänyt etsiä vastaavaa paikkaa, mutta en ole löytänyt mitään aktiivista. Joten päätin ottaa ohjat omiin käsiini. Foorumi on vielä melko tyhjillään... Mutta asia korjaantunee piakkoin! -->\n10. lokakuuta 2010 klo 16.24\nJa ai niin, minä olen aina kuullut tuon tunnarin kohdan vain näin: "Minä olen Passepartout" "...ja Tiko, ystävä!" :D\nPitääkin ensikerralla kuunnella oikein tarkoin, mitä siinä nyt oikeasti sanotaan...\nSamoin jostain syystä tuo ihan laulun alku on minusta kuulostanut jotenkin epämääräiseltä (=en ole saanut selvää).\nOmat korvani ovat myös kuulleet sen tunnarissa olevan kohdan:\n"Minä olen Passepartout"\n"...ja Tiko, ystävä!"\nVaikkakin se hieman kuulostaa töksähtävältä.\nToisaalta en lapsenakaan täysin ymmärtänyt Prinsessan "rakkaudessa kestävä" lausahdusta. xD\n12. lokakuuta 2010 klo 16.38\nMissä Code Lyoko tai Digimon? Molemmat mahtavia sarjoja.\n13. lokakuuta 2010 klo 17.02\nDigimonista ainakin ajattelin joskun kirjoittaa.\nAhh, mukava että tätäkin tulee taas TV:stä :) Itse kuulun siihen ikäluokkaan, joka on saattanut katsoa näitä VHS:sänä, kun isosiskot ovat tallentaneet :D DVD-boxi tuolla hyllyllä komeileekin, mutta ihan kiva katsoa se TV:stäkin. Eipähän tule nukuttua niin myöhään sunnuntai aamuisin :D En sitten tiedä mikä siinä viehättää, nostalgiaa kaiketi ;) Vaikka suhtkoht vanha olen, jaksan nauraa Fixin ja Bullyn yrityksille, Tikon puhumisille, Transferin juonten epäonnistumisille ynnä muulle :')\n- Itse kuulen myös tuon "... ja Tiko, ystävä"- kohdan "Tikonnn, ystävä" :D\n7. marraskuuta 2010 klo 20.14\nNythän sarjan uusinta alkaa olla loppusuoralla, päättyy kai viikon kahden sisällä TV:ssä? Onko tietoa, mitä sen tilalle on tulossa? Jatkosarja Matka kapteeni Nemon kanssa kenties?\n21. maaliskuuta 2011 klo 16.06\nOlen kyllä jännäillyt tätä, että mikä sarja alkaa kun Matka Maailman ympäri loppuu.\nNyt löysin sitten ohjelmatiedot tarpeeksi pitkälle, ja Matka maailman ympäri saa tilalleen näytellyn Peppi Pitkätossun. Peppiä tulee 13 jakson verran.\nPeukaloisen retket näyttäisi jatkuvan kakkoskauden jaksoilla.\n21. maaliskuuta 2011 klo 17.01\nOk, kiitoksia tiedosta. Ihan hyvä sarja sekin, varmaan ruotsipuheella ja suomiteksteillä? Ainakin yhteen aikaan oli jotain dubattuja vhs:iä, mutta Ylellä varmaan alkuperäiset ääniraidat käytössä. Sääli, ettei noita kahta muuta jatkosarjaa nähdä, ainakaan vielä. Olin toivonut, että jatkaisivat niillä. Mitä nuo 2. tuotantokauden Peukaloiset on? Onko sitä samaa vanhaa Inkeri Walleniuksen juontamaa tavaraa, vai jotain muuta?\n21. maaliskuuta 2011 klo 17.10\nMuistaakseni Peukaloisen retket jatkuu ihan saumattomasti, en tiedä onko sitä edes tuotantovaiheessa jaettu kahteen kauteen vai onko jako tullut vasta myöhemmin puheisiin.\nEli ihan sama tarina Inkeri Walleniuksen kertomana jatkuu. :)\n21. maaliskuuta 2011 klo 17.50


Sopimusoikeus, vahingonkorvausoikeus - Sivu 4 - Laki24\nx laki varallisuusoikeudellisista oikeustoimista\nx sopimuksen tulkinta\nx sopimuksen täydentäminen\nx sähköinen kaupankäynti\nx yhteistyö ja kumppanuus\nEsisopimus: Esisopimuksen sitovuus\nSitooko esisopimus? Esisopimuksella tarkoitetaan sopimusta, jolla sopijapuoli tai molemmat heistä sitoutuvat tulevaisuudessa tekemään sopimuksen joko keskenään tai kolmannen osapuolen kanssa. Esisopimus sitoo siten osapuolen tai molemmat heistä tulevaan pääsopimukseen. Tässä… Lue lisää »\nSopimusneuvottelujen sitovuus ja niiden oikeudellinen merkitys Liike-elämän sopimukset syntyvät harvoin ilman suuria ponnisteluja. Sitovaa sopimusta edeltävät lähes aina monivaiheiset sopimusneuvottelut. Tämän vuoksi on ensiarvoisen tärkeää tietää, mihin ollaan sitoutumassa. Kun… Lue lisää »\nSopimusriskit: Sopimukset ja vahingonkorvaukset\nPettikö sopimuskumppani? Sopimukset ja vahingonkorvaukset? Vahingonkorvausoikeus jaetaan meillä Suomessa kahteen osaan, sen perusteella, onko vahinko aiheutunut sopimussuhteessa vai sopimuksen ulkopuolella. Siksi puhutaan sopimusperusteisesta ja deliktiperusteisesta vahingonkorvausvastuusta. Sopimusperusteisella vastuulla eli sopimusvastuulla… Lue lisää »\nPiileekö sopimuksessasi riski? Erilaiset sopimukset sitovat ja velvoittavat yrityksiä päivittäin. Näihin sopimuksiin sisältyy useita eri riskitekijöitä. Vaikka sopimuskumppanit olisivat hyviä, vanhoja liikekumpaneita, niin silti on aina syytä tunnistaa ja analysoida… Lue lisää »\nMitä sähköinen kaupankäynti tarkoittaa? Ecommerce eli sähköinen kaupankäynti on tietoverkoissa tai niiden avulla tapahtuvaa elektronista, kaupallista transaktiotoimintaa. Elektroninen kauppa voidaan erään jaottelun mukaan jakaa kahteen päätyyppiin: epäsuoraan ja suoraan elektroniseen… Lue lisää »\nVastuuvakuutus: Liiketoiminnan suoja\nMiksi yrityksen kannattaisi ottaa vastuuvakuutus? Yritystoiminta sisältää luonnollisesti lukuisia tilanteita, joissa liiketoiminnasta saattaa aiheutua vahinkoa yrityksen sisä- tai ulkopuolisissa suhteissa. Usein nämä vahinkoja aiheuttavat tilanteet eivät ole etukäteisesti estettävissä. Yrityksellä… Lue lisää »\nYrityksen sopimukset: Yhteistyö ja kumppanuus sopimuskuvioissa\nMikä on yhteistyön ja kumppanuuden merkitys yrityksen sopimuskuvioissa? Yhteistyö liike-elämässä edellyttää luottamukseen perustuvien strategisten yhteistyöverkostojen ja erilaisten kumppanuussuhteiden rakentamista. Uuden talouden yrityksissä muutokset koetaan paljon nopeammin ja voimakkaammin kuin vanhassa… Lue lisää »\nSopimus: Sopimuksen täydentäminen ja tulkinta\nMiten sopimuksen täydentäminen eroaa sopimuksen tulkinnasta? Sopimuksen tulkinnassa on kyse sovittujen ehtojen tulkinnasta. Jos jokin seikka jää kokonaan sopimatta, astuu sopimuksen täydentäminen kuvaan. Kysymys kuuluu, mistä saadaan aineistoa sopimuksessa oleva… Lue lisää »


Islamilaisen kalenterin säätäminen - Outlook\nIslamilaisen kalenterin säätäminen\nMicrosoft Outlook tukee säätäminen islamilaisen kalenterin päivämäärä yksi tai kaksi päivää haluat tasata kanssa kuuta kohti kalenterikuukauden päivien määrän mukaan.\nEsimerkiksi kun Siirtymä arvo1 on valittuna Islamilaisen kalenteriasetukset -valintaikkunassa Jos nykyinen päivämäärä on maanantai Ramadan 5 1417, se tulee maanantai Ramadan 4 1417 ja Sovita 1417 kuukausi tehtävä sen sijaan, että 29 30 päivää.\nValitse Työkalut-valikosta Asetukset ja valitse Kalenterin asetukset.\nValitse Lisäasetukset-kohdasta Asetukset.\nValitse haluamasi siirtymäarvo Islamilaiset kalenterin asetukset -valintaikkunasta.\nMuutokset islamilaisessa kalenterissa vaikuttavat kuluvaan kuukauteen, ja päätös kalenteriin sovittamisesta tehdään yleensä kuun ensimmäisenä päivänä. Joissakin tapauksissa vaikutus voi jatkua seuraavaankin kuukauteen, jos seuraavassa kuukaudessa on alle 30 päivää.\nMuista Siirtymä-arvo on 0 (nolla) avulla voit välttää vaikuttavia kuukausiin, joita ei tarvitse muutetaan.\nTapaamiset, milloin siirtymä-arvo on ollut kasvaa kuukauden aikana luotu testiarkki mukaan yhtenä tai kahtena vuorokauden, kun tarkastelet niitä jälkeen siirtymä arvo-asetus on asetettu nolla (0).


Mielipiteitä mangakäännöksien laadusta? - Aniki\nMielipiteitä mangakäännöksien laadusta?\nViesti Kirjoittaja Kodama » Ke Helmi 02, 2005 14:54\nNyt kun me lopultakin saamme mangaa ihan kotoisalle suomenkielelle käännettynä, niin aiemmin samoja mangoja englanniksi, japaniksi tai muilla kielillä lukeneilla on mahdollisuus vertailla kuinka hyvin käännös suomeksi on onnistunut. Miten on, oletteko suomennoksiin tyytyväisiä vai pettyneitä? Onko löytynyt pahojakin "argh, miksi ne on tuon noin kääntäneet?" -tapauksia?\nOlen kuullut sanottavan, että välikielen kautta kääntäminen (esim. japani-englanti-saksa-suomi) usein heikentää käännöksen laatua, alkuperäisten vivahteiden hävitessä matkan varrella. Oletteko sitä mieltä että suomenkieliset mangat olisi parempi kääntää suoraan japanista?\nEntä mikä on mielestänne tähän mennessä paras suomennettu manga, noin kieliasunsa puolesta?\nViesti Kirjoittaja MrBrown » Ke Helmi 02, 2005 15:06\nTässä ketjussa on käyty hieman samantyylistä keskustelua: http://forums.animeunioni.org/viewtopic.php?t=1719\nMielestäni käännös tulee aina, mikäli mahdollista, tehdä alkuperäiskielestä. Tärkeimpänä syynä tuo tekstin "laimentuminen", ja mahdollisten virheiden minimointi.\nYksittäisten teosten käännöksen onnistumista on turha alkaa vertailla muista kuin kielestä josta teos on käännetty. Lukijoiden, jotka eivät ymmärrä alkuperäiskieltä, on ehkä paras arvioida suomenkielistä teosta kokonaisuutena ja jättää käännöksen laadun arviointi kustantajalle.\nMielestäni suomessa julkaistuista mangoista Dragonball on parhaiten käännetty, vaikka murteiden käyttö tuntuu välillä vähän liian yltiöpäiseltä.\nViesti Kirjoittaja Chengensai » Ke Helmi 02, 2005 16:03\nRanmassa oli yksi todella paha käännös: Ranma sanoi Akanea rumaksi!\nViesti Kirjoittaja Oami » To Helmi 03, 2005 10:58\nViesti Kirjoittaja Acolyte » To Helmi 03, 2005 12:42\nKaikissahan se pätee. Suora yhteys alkuperäiseen dataan on aina parempi kuin monen välikäden kautta saatu data. Sehän on itsestäänselvyys.\nViesti Kirjoittaja mansi » Ti Helmi 08, 2005 01:57\nAcolyte kirjoitti: Kaikissahan se pätee. Suora yhteys alkuperäiseen dataan on aina parempi kuin monen välikäden kautta saatu data. Sehän on itsestäänselvyys.\nKuten nuo kaikki Ameriikan maan kautta tulleet saavat jostain ihmeen syystä jotain lisämateriaalia tai joitakin sivuja on ihmeellisesti hävinnyt. Tuota tapahtuu harvoin, mutta silti liikaa.\nLiittynyt: Ti Helmi 08, 2005 10:55\nViesti Kirjoittaja Humppapappa » Ti Helmi 08, 2005 11:02\nIhan hyvin ne on käännetty. Ainakin DBZ:t ja Ranmat.\nViesti Kirjoittaja Cir » Ti Helmi 08, 2005 14:52\nAllekirjoittanut edustanee siinä mielessä vähemmistöä (ainakin joidenkin äänekkäämpien kommenttien perusteella), että minusta Ranman käännökset ovat olleet aivan hyviä. Eivät täydellisiä, mutta ottaen huomioon, että ne eivät ole alkuperäismateriaalista käännettyjä ym...\nSen sijaan en ole pitänyt Dragonballin käännöksistä juurikaan. Myönnän, että slangin ja murteiden käyttäminen eri hahmojen puheessa on ideana hyvä, mutta toteutuksen puolesta se häiritsee minua liiaksi. Nykypäivänä kun murteiden käyttö muutoinkin vähenee koko ajan, DB:n kieli tuntuu kankealta ja liian epärealistiselta.\nKäännösten suhteen minäkin sitten kuulun niihin, jotka kannattavat kääntämistä suoraan alkuperäismateriaalista. Varsinkin mangassa (osittain alkuperäkielen/kulttuurin vuoksi) kysytään kuitenkin kykyä "todelliseen kääntämiseen", ei niinkään "puhtaaseen kääntämiseen", minkä vuoksi jo kertaalleen käännetystä materiaalistakin voidaan saada aikaan aivan kelvollisia käännöksiä.\nViesti Kirjoittaja nalle » Ti Helmi 08, 2005 16:03\nKäyttäjiä lukemassa tätä aluetta: Ei rekisteröityneitä käyttäjiä ja 170 vierailijaa


Miksi rakastun aina vääriin miehiin - miksi rakastun renttuihin?\nPosted on 30/04/2021 08/08/2021\nMiksi rakastun aina vääriin miehiin?\nMiksi ihastun aina vaan renttuihin, varattuihin, pelureihin ja muihin huithapeleihin, vaikka etsin ihan jotain muuta?\nMiksi mulle AINA käy näin?\nHän oli ensin aivan ihana, juuri oikealla tavalla kiinnostava ja jännittävä, ei mikään tylsimys, johon kyllästyisi kuukaudessa. Kaikki oli aivan huippua, mitä nyt jouduin odottelemaan viestejä muutamia päiviä ja suunnitelmat ei aina ihan pitäneet, mutta nämä pikkuasiat varmasti muuttuisi ajan kanssa. Hän kyllä tajuaa heikot kohtansa ja muuttuu, kun huomaa, miten rakastan häntä ehdoitta.\nVaikka odotit vihdoin saavasi rakkaustarinan, jota olit aina odottanut, pian sinulle alkaa riittää ilon aiheeksi jo se, että hän sentään soittaa joskus ensimmäisenä, leppyy nopeammin ja tekee edes joskus niin kuin lupaa. Ja osoittaahan hän hellyyttä ja kohtelee sinua kauniisti – silloin tällöin.\nJos tunnistat itsesi kuvauksesta, saatat jo ajatella, että ajoittaiset hyvät hetket on kaikki, mitä sinun on mahdollista saada parisuhteesta. Että sinun roolisi on olla kumppanisi ainainen tukija/ymmärtäjä/hoivaaja ja ottaa kiltisti vastaan arvaamattomuus, kiukku, epäluotettavuus tai mykkäkoulut. Eikä se nyt niin kamalaa ole, onhan hän kuitenkin sisimmässään niin ihana. Ja voisihan sitä olla vielä huonomminkin!\nKun hän sitten jonain päivänä häipyy, alkaa väkivaltaiseksi tai tapahtuu jotain muuta, jolloin sinunkin rajasi vihdoin tulee vastaan, itket ja vannot, ettet IKINÄ enää saata itseäsi samaan tilanteeseen. Jonkin ajan kuluttua tästä tapaat uuden ihmisen, joka vaikuttaa täysin erilaiselta kuin edellinen heilasi. Hehkut onnea ja innostusta: Tällä kertaa onnistun!\nKappas kuitenkin, ajan X päästä huomaat, että olet jälleen samassa tilanteessa ja täysin samojen tunteiden äärellä. Mutta miten se on mahdollista? Hänhän vaikutti aivan erilaiselta!\nTässä artikkelissa pohdin suorasanaisesti Miksi rakastun aina vääriin miehiin/ Miksi rakastun renttuihin / Miksi aina tapaan vaan varattuja/ pelureita / muita huithapeleita -ongelmaa eli sitä, miksi ihastut ja alat suhteisiin ihmisten kanssa, jotka eivät ole lähelläkään sitä, mitä kumppanilta toivoisit.\nMiksi rakastun aina vääriin miehiin: Sitä saa, mitä ottaa vastaan\nVaikka olemme yksilöitä ja ihmissuhdekuviot- ja tilanteet voivat olla monimutkaisia, tiettyjen perusasioiden ymmärtäminen auttaa sinua tunnistamaan (ja rikkomaan!) kaavan, jota olet päätynyt toistamaan rakkaussuhteissasi, jos Miksi rakastun aina vääriin miehiin -dilemma on sinulle tuttu.\nTässä postauksessa en tule toteamaan, että rakkauselämän kolhuissasi on ollut kyse vain huonosta tuurista, ja että ensi kerralla sinua kyllä onnistaa. En nimittäin usko, että niin käy, jos et ensin ymmärrä, mikä on oma osuutesi tilanteessa, jossa kerta kerran jälkeen päädyt itseäsi vahingoittaviin ihmissuhteisiin.\nSitä saa, mitä tilaa, sanotaan. Mutta miten tilauksen saisi muutettua, jos näyttää tulevan koko ajan jotain, mitä ei ole omasta mielestään tilannut? Voisiko osuvampi sanonta olla: Sitä saa, mitä ottaa vastaan? Jos et halua päätyä ikuisesti toistamaan samaa kaavaa ja rakastumaan renttuihin, varattuihin, väkivaltaisiin, ailahtelevaisiin, välinpitämättömiin, alistaviin tai muuten sinulle haitallisiin ihmisiin, lue tämä artikkeli ajatuksella.\n06/08/2021 2 kommenttia\nMiksi rakastun aina vääriin miehiin: Haaveilet sitoutumisesta, mutta tapaat aina vaan varattuja\nTilasit mielestäsi pihvin, mutta sait eteesi kesäkeittoa. Menet uudelleen ravintolaan ja sanot tarjoilijalle haluavasi pihviä, mutta huomaamattasi kävelet itse keittiöön lappaamaan lautasellesi kesäkeittoa. Sitten itket, kun taas tuli kesäkeittoa.\nOlet saattanut jossain kohtaa elämässäsi oppia pitämään kesäkeittoa pihvinä. Siksi et erota niitä toisistaan kovin hyvin. Mielessäsi käy toki epäilyksiä, että kyseessä olisi sittenkin kesäkeitto, mutta vaiennat epäilykset ja koitat vimmatusti kuvitella kesäkeiton pihviksi. Kun jossain kohtaa tajuat, että taas tuli kesäkeittoa lautaselle, on liian myöhäistä: keitto on jo syöty ja pettymys koettu.\nKokeilet uudelleen: Tilaat pihvin, mutta saat jälleen kesäkeittoa. Otat sen vastaan -ehkä tällä kertaa se olisikin pihviä, tai ainakin alkaisi maistumaan pihviltä, jos yrität oikein kovasti. Kun tämä kuvio toistuu tarpeeksi monta kertaa, alat uskoa, että ehkä pihviä ei ole saatavilla ollenkaan, ainakaan sinulle.\nVähempikin alkaa turhauttaa ja luottamus itseen rapistua.\nRuokametaforat sikseen: Voit sanoa haavelevasi sitoutumisesta, mutta “tapaat aina vaan varattuja” tai väittää etsiväsi luotettavaa kumppania, mutta tuntea vetoa vain “pahoihin poikiin”, epärehellisiin pelailijoihin ja muihin sinua huonosti kohteleviin tyyppeihin. Miksi ihmeessä hakeudut ihmissuhteisiin, jotka ovat päinvastaisia, kuin suhde, jota sanot haluavasi?\nEtsimme rakkautta ja turvaa sieltä, missä sitä ei ole tarjolla\nJoskus käytämme koko elämämme siihen, että etsimme tyydytystä tarpeille, jotka ovat jääneet täyttämättä lapsena. Juoksemme hyväksynnän, arvostuksen, rakkauden tai huomion perässä toivoen, että vihdoin saisimme tarvitsemamme. Tässä ei sinänsä ole mitään vikaa, sillä turvalliset ihmissuhteet voivat hyvinkin paikata lapsuuden vaille jäämistä, kun voit hyvien kokemusten myötä oppia luottamaan ja turvaamaan kumppaniisi ja vähitellen muuttaa myös käsitystä itsestäsi positiivisempaan suuntaan.\nOngelma piileekin siinä, että etsimme korjaavia kokemuksia usein täysin vääristä lähteistä.\nEtsimme hyväksyntää ja rakkautta ihmisiltä, joilla on samankaltaiset haavat kuin vanhemmillamme oli, eli he eivät sen enempää kuin vanhempasikaan ole kykeneviä antamaan sinulle sitä, mitä eniten kaipaisit. Ja näin näppärästi ihan itse varmistamme, että emme saa sitä, mitä eniten tarvitsisimme. Ja sitten ihmettelemme kerta toisensa jälkeen, miten tässä taas kävi näin: Miksi rakastun aina vääriin miehiin?\nEthän menisi rautakauppaan alusvaateostoksille ja sitten ihmettelisi, mikset löydä etsimääsi?\nSanomme, että etsimme kumppanista esimerkiksi vakautta, luotettavuutta, avoimuutta, rehellisyyttä ja läheisyyttä, mutta usein kiinnostuksemme kohdistuu ihmisjoukosta ensimmäisenä siihen tyyppiin, jolla on meille tuttu tapa “näyttää rakkautta”. Tämä tapa saattaa olla esimerkiksi vaikeasti tavoiteltavan esittäminen tai muu epäselvä lapsellinen pelailu, vinoilu tai sarkastinen kommentointi tai epäilyttävän nopeasti etenevä sitoutuminen, tai vaikka lahjoihin ja rakkaudentunnustuksiin hukuttaminen.\nJos mietit, pitäisikö erota vai yrittää vielä yhdessä, saat tästä artikkelista apua pohdintaasi. Lue artikkeli klikkaamalla kuvaa.\nOletko omaksunut ikuisen ymmärtäjän roolin?\nJoku muu pitäisi edellä kuvattua käytöstä aivan muuna kuin rakkaudenosoituksena, mutta jos olet tottunut esimerkiksi siihen, että odotat viestejä toiselta päiväkausia ja uskot kaikenlaisia selityksiä siitä, kuinka “ei nyt vaan ole ehtinyt vastata”, ei hälytyskellosi välttämättä soi ollenkaan. Olet saattaneet oppia, että rakkautta näytetään juuri näin: esittämällä vaikeasti tavoiteltavaa, vetäytymällä, vinoilulla, kuittailulla, jopa raivokohtauksilla tai väkivallalla.\nKun sinulla ei ole mallia ja kokemusta paremmasta, voit helposti sekoittaa lievimmilläänkin lapsellisen – ja pahimmillaan todella vahingollisen – käytöksen rakkauteen. Et pidä raivareita minään tai tulkitse erikoisia käänteitä varoitusmerkeiksi, koska kaikki tämä on sinulle kovin tuttua. Liian usein näihin tilanteisiin päätyneinä olet omaksunut ikuisen ymmärtäjän tai “fiksaajan” roolin, joka uskoo tilanteessa kuin tilanteessa siihen, että: “kunhan vaan tuo onneton ihminen saa hyvän kodin/suhteen/työpaikan/vaimon/rakkautta/turvaa, hänestä kuoriutuu ihana kumppani”.\nIkuisen ymmärtäjän roolissa rimasi laskee jatkuvasti alemmas: Alat vähitellen iloitsemaan jo siitä, että kumppanisi on edes välillä ystävällinen, tekee joskus jotain mukavaa ja leppyy sentään nopeammin kuin viimeksi. Unohdat omat tarpeesi, koska olet elämäsi varrella oppinut, että niillä ei ole niin kovasti väliä, ja saanut käsitykselle vahvistusta luultavasti jo monissa ihmissuhteissa.\nJa vaikka et sitä myöntäisikään, uskot ainakin jollain tasolla, että tämä kohtelu on parasta mitä voit saada. Ja mitä oikeastaan ansaitset.\nMoni kutsuu puolisoaan narsistiksi. Lue artikkeli narsismista parisuhteessa klikkaamalla kuvaa.\nMiksi rakastun aina vääriin miehiin, enkä osaa viheltää peliä poikki ajoissa?\nMiksi jotkut sitten tuntuvat aina onnistuvan rakkaudessa tai ainakin siirtyvät nopeasti eteenpäin, jos heitä kohdellaan vähänkään huonosti? Mistä ihmeestä he tunnistavat vahingollisten suhteiden varoitusmerkit heti alkuunsa?\nYksinkertaistettu selitys on se, että jotkut ovat oppineet uskomaan lujasti, että he ovat rakkauden ja hyvän kohtelun arvoisia, koska ovat saaneet paljon kunnioittavaa ja rakastavaa kohtelua osakseen. Heillä on siten valmiiksi mielessään malli tällaisesta vuorovaikutuksesta ja suhteesta, ja he tunnistavat, mikä on ok ja mikä ei.\nOn paljon helpompi sanoa, että näin ei muuten minua kohdella, kun on kokemuksia hyvästä ja arvostavasta kohtelusta, ja kun aidosti luottaa, että omalle kohdalle osuu varmasti parempia tyyppejä myöhemmin.\nNämä ihmiset toteaisivat katoamistemppuja tekevän pelurin kohdalla aika pian, että: “Et taida tietää mitä haluat, kiitos, moi!” Saadessaan selville, että deitti onkin varattu, tai todistaessaan ensimmäistä raivokohtausta romanssihaaveet kuopattaisiin luultavasti siihen paikkaan.\nJos olet tottunut huonoon käytöksen sietämiseen mahdollisesti jo lapsesta saakka, ja jossain vaiheessa alkanut pitämään sitä normaalina. Siksi et osaa tai uskalla äänestää jaloillasi. Kohdassa, jossa toinen huutaisi jo seuraava, sinun mielesi suoltaa selityksiä, joiden avulla selität itsellesi suhteeseen tai tilanteeseen jäämisen.\nYhtäkkisen, oudon käytöksen taustalla voi olla lapsuudessa muodostunut käytösmalli\nJos deittisi/kumppanisi käytös muuttui yhtäkkiä suhteenne syventyessä, voi olla kyse myös siitä, että kiintymyksen ja läheisyyden lisääntyessä hän alkoi toimia “automaattiasetuksillaan” eli lapsuudessa muodostuneen käytösmallinsa mukaan. Tämä käytös, joka aktivoituu usein muutostilanteissa voi poiketa muusta käytöksestään suurestikin. Lisää lapsuudessa muodostuneista kiintymyssuhdemalleista voit lukea TÄSTÄ ARTIKKELISTA ja niiden vaikutuksesta parisuhteisiin TÄSTÄ ARTIKKELISTA.\nEhkä juuri tämän vuoksi usein sanotaan, että “hädässä ystävä tutaan”: Ihmisten käyttäytyminen stressitilanteessa paljastaa heidän “automaattiasetuksensa” – ja valitettavasti niin ollen usein myös pahimmat puolensa. Jos olet sinkku ja painiskelet “miksi rakastun aina vääriin miehiin” -dilemman kanssa, voisi olla hyvä ajatus katsoa, miten uusi ihastus käsittelee muutoksia tai haasteita ennen kuin sitoudut häneen?\nMiksi rakastun aina vääriin miehiin? Vai sittenkin: Miksi en uskalla rakastua oikeisiin?\nPinnallisella tasolla voimme ajatella, että: “Satun vaan löytämään miehiä, jotka eivät halua sitoutua, ja siksi en löydä sitoutunutta ihmissuhdetta”, mutta sisimmässämme ajattelemme vaikkapa, että: “En uskalla sitoutua, koska pelkään tulevani hylätyksi.” Koska tätä todellista syytä on kurjaa ja surullista myöntää itselleenkään, tykkäämme mieluummin pysyä tarinassamme siitä, kuinka “satumme vain törmäämään sitoutumiskyvyttömiin ihmisiin”.\nKun sanomme, että haluamme asiaa x, mutta meistä riippumattomista syistä satumme saamaan aina asiaa y, voimme säilyttää käsityksen itsestämme muuttumattomana. Jos myöntäisimme, että kyse onkin jostain muusta kuin olosuhteista, joutuisimme tutkailemaan sellaisia puolia itsessämme, jotka mieluummin piilottaisimme sekä tekemään asialle jotain, mikä voisi: 1. olla raskasta 2. epäonnistua.\nJokaisella meistä on negatiivisia uskomuksia itsestämme, vaikka emme niitä tiedostaisi. Nämä uskomukset, jotka eivät siis välttämättä perustu mitenkään totuuteen, voivat ohjata ihmissuhteidemme muodostumista ja niiden kulkua paljonkin – yleensä ilman, että sitä itse tajuamme.\nKun toimit näiden uskomuksien ohjaamana, päädyt helposti toistamaan aina onnettomasti päättyvää käsikirjoitusta, jonka lopputulos on uskomuksiesi mukainen. Kutsun tätä mielen kehittämää murhenäytelmää tragediaksi.\nSuhteen syventyessä ja muutos- tai kriisitilanteissa aktivoituu helposti lapsuudessa muodostuneen kiintymyssuhdemallin mukainen käytös, joka voi yllättää. Lue lisää klikkaamalla kuvaa!\nTragedia ohjaa "Miksi rakastun aina vääriin miehiin?" -tilanteeseen uudelleen ja uudelleen\nKun tavoittelet jotain muuta, mutta päädyt aina samaan (tuttuun) pisteeseen, olet ehkä huomaamattasi vain toiminut tragediasi käsikirjoituksen mukaan.\nKun toimii tragediansa ohjaamana palaa, päätyy tai hakeutuu – yleensä huomaamattaan- aina uudelleen niiden haitallisten olosuhteiden äärelle, jotka tuntuvat tutuimmalta ja estävät eteenpäin menemisen, kasvun sekä niiden asioiden saavuttamisen, joita eniten toivoisi elämässä.\nSanotaan vaikka, että tietoisesti ajattelet etsiväsi tasapainoista parisuhdetta, jossa myös sinusta pidettäisiin huolta. Kuitenkin ihastut ailahteleviin, epäluotettaviin “renttuihin” kerta toisensa jälkeen, koska sinulle on kehittynyt uskomus, että et ansaitse tai tarvitse rakkautta ja huolenpitoa samalla tavalla kuin muut ihmiset. Renttujen ongelmiin keskittymällä vältät tilanteen, jossa joutuisit kohtaamaan oman huolenpidon tarpeesi.\nKoska sinulla aiempien kokemuksiesi vuoksi on ennakko-oletus siitä, että huolenpitoa ei ole luvassa, päättelet, että on turvallisempaa pysyä ihmissuhteissa, joissa ei herää liikoja odotuksia eikä niihin liittyviä vaikeita tunteita. Jos yhtäkkiä alkaisit suhteeseen ihmisen kanssa, joka pitäisi sinusta huolta ja keskittyisi sinuun täysillä, voisit joutua kohtaamaan oman tarvitsevuutesi, mikä taas voisi aktivoida niin vaikeita tunteita, että se tuntuisi liian pelottavalta.\nTässä esimerkissä tragedia on siis uudelleen ja uudelleen sen uskomuksen todeksi eläminen, että osasi on huolehtia muista etkä itse ole huolenpidon arvoinen. Suojelet itseäsi kaikkein pahimmalta hakeutumalla huonoihin suhteisiin, mutta samalla varmistat, että toiveesi eivät koskaan täyty.\nMiksi rakastun aina vääriin miehiin: Renttujen ongelmiin keskittymällä vältät tilanteen, jossa joutuisit kohtaamaan oman huolenpidon tarpeesi\nVuorovaikutus “väärien miesten” kanssa voi tuntua siis paradoksaalisesti jopa turvallisimmalta, vaikka suhteenne olisikin toisten silmissä aivan kammottavaa draamaa. Turvallisuuden tunne syntyy tuttuudesta, kun tiedät, miten mikäkin tilanne etenee, miten toinen reagoi, miten missäkin tilanteessa toimitaan ja millaisia tunteita tulet kokemaan. Ja mikä tärkeintä: tiedät, että selviät näiden tuttujen tunteiden kanssa, olethan selvinnyt tähänkin asti.\nJonkun toisen on helppo todeta: “Minä olisin tuossa tilanteessa jo lähtenyt kävelemään/sanonut suorat sanat!” Jos ei ole samankaltaisia kokemuksia esimerkiksi siitä, mitkä voivat olla seuraukset suorista sanoista, näin onkin helppo ajatella. Pelkääminenkin kun on oppimisen tulos.\nVaikka tilanteessasi ei olisi kyse näin vakavista asioista, sinäkin olet tottunut tietynlaisiin ihmissuhdekuvioihin ja kohteluun, mikä voi olla syynä siihen, että huomaamattasi hakeudut samankaltaisiin tilanteisiin kerta kerran jälkeen ja joudut pettymään.\nMiksi rakastun aina vääriin miehiin -ajatus saa sinut rakastumaan vääriin miehiin jatkossakin\n“Miksi rakastun aina vääriin miehiin” eli uskomus, ettet oikeastaan olisi kykeneväinen rakastumaan kehenkään tasapainoiseen/vapaaseen/sitoutumishalukkaaseen ihmiseen saa vahvistusta jokaisesta samankaltaisesti päättyvästä suhdesopasta. Jokainen pettymys vahvistaa uskoasi juuri niihin kielteisiin ominaisuuksiisi, joista toivoisit pääseväsi eroon. Tästä ei ole pitkä matka siihen, että alat uskoa, että et ole rakkauden ja huolenpidon arvoinen ollenkaan, siksi on kohtalosi epäonnistua rakkaudessa.\nOman tragediansa tiedostaminen on mielestäni tärkeimpiä etappeja aikuiseksi kasvamisessa. Aikuiseksi kasvamisella tarkoitan tässä sitä, että ottaa itse vastuun omasta hyvinvoinnistaan ja valinnoistaan.\nIlman tätä tiedostamista toimimme aikuisenakin ainoastaan kotoa ja kasvuympäristöstä saatujen “tehdasasetusten” varassa – ja ellet satu olemaan maailman ainoa ihminen, joka sai 100%:sti täydellisen turvallisen ja tasapainoisen rakkauden mallin kotoaan – ei ihmissuhteitaan kannata jättää ainoastaan näiden asetusten varaan! Ellet halua sitten kiertää kehää pettymyksestä toiseen ja miettiä, miksi rakastun aina vääriin miehiin…\nKun tragediansa tiedostaa, avautuu mahdollisuus ajatella, että: “Jaahas, nyt tragediani haluaa ohjata minua tuohon tuttuun suuntaan, esimerkiksi sietämään huonoa käytöstä, mutta tiedän, että tämä ei ole sitä, mitä haen rakkaussuhteesta, joten en jää tähän tilanteeseen.”\nJos taas tragediansa sisältöä ei tunne, saattaa helposti pitää kaikkia ajatuksiaan totuutena ja ohjautua sokeasti niiden mukana.\nMitä tapahtuisi, jos et enää ajattelisi, että sinut on tuomittu epäonnistumaan rakkaudessa/tapaat vain renttuja?\nMitä tapahtuisi, jos yhtenä päivänä heräisit, ja tragediasi tilalla olisi ajatus, että olet arvokas, ihana ihminen, joka tuo paljon iloa jollekin toiselle?\nMikä kaikki muuttuisi?\nEntä minkä selitysten taakse et voisi enää piiloutua?\nJos päästäisit irti “Miksi rakastun aina vääriin miehiin” -tarinasta, siitä, että rakastut AINA renttuihin/varattuihin/vääriin miehiin, ja sen sijaan uskoisitkin, että on olemassa paljon ihania turvallisia ihmisiä, joihin voit rakastua ja jotka haluavat olla juuri sinun kanssasi, mikä muuttuisi?\nVarmaa on ainakin, että joutuisit kuoppaamaan vanhan käsityksesi täysin. Olisit tuntemattoman edessä, mikä voisi olla pelottavaa. Tuntemattomassa kun piilee mahdollisuus mokaamiseen. Saattaisit pelätä, että jos tuttu tarina ei enää suojaisi sinua rakkaudelta ja läheisyydeltä, joutuisit pettymään tavoilla, joihin et ole tottunut. Saattaisit joutua uusiin tilanteisiin ja sinulta odotettaisiin sellaisia asioita, joita olet tottunut väistelemään rakastumalla varattuihin tai muuten saavuttamattomissa oleviin ihmisiin.\nSekin riski on olemassa, että saattaisit myös vihdoin saada, mitä tilaat ja päästä eroon “miksi rakastun aina vääriin miehiin” -kierteestä!\nOn suuri helpotus, kun ei tarvitse enää miettiä jatkuvasti, miksi jatkuvasti hakkaa rakkaussuhteissaan päätä seinään ja pelätä, että on tuomittu epäonnistumaan loppuikänsä. Jonain päivänä voit hyväksyä ja todeta, että tällainen rajoittava ja surullinen uskomus minulle on joskus syntynyt, mutta sen ei tarvitse ohjata rakkauselämääni ikiliikkujan tavoin.\nKun vanhat uskomukset hellittävät otettaan, tuntuu kieltämättä aika raskaalta tajuta, miten on itse ollut aktiivinen toimija ihmissuhdesopissaan. Omien rajojen vetäminen ja uusiin tuntosarviin luottaminen vaatii harjoittelua, joka vie väistämättä aikaa ja energiaa. Se ei kuulosta houkuttelevalta, ja saatat haluta siirtää asian tarkemman pohtimisen omalla kohdallasi hamaan tulevaisuuteen.\nNäin kannattaakin ehdottomasti toimia, jos haluat, että tulevaisuuden rakkauselämäsi on toisinto tähänastisesta!\nMietitkö eroa? Lataa kuvaa klikkaamalla 4 avaimen työkalupakki parisuhteen parantamiseen tai hyvän eron harkitsemiseen.\nOnko tyyppisi pitkä, tumma ja komea vai sittenkin vaan renttu eri muodoissaan?\nKun vaikean suhteen päättymisen jälkeen tapaamme uuden ihmisen, joka on ulkomuodoltaan tai ammatiltaan täysin poikkeava kuin rentuksi tai muuten kelvottomaksi paljastunut exä, päättelemme helposti, että tämä tyyppi on TÄYSIN erilainen! Huomio kannattaisi kiinnittää kuitenkin aivan toisaalle kuin ulkoisiin seikkoihin, jos haluat rikkoa onnetonta rakkauselämän kaavaasi.\nJos olet enemmän kuin kerran pähkäillyt kysymystä “Miksi rakastun aina vääriin miehiin?”, kannattaa kysyä itseltään ainakin seuraavat kysymykset ennen kuin sitoudut kehenkään seuraavan kerran:\nMiltä sinusta tuntuu hänen seurassaan?\nMiten hän reagoi haasteisiin tai yllättäviin tilanteisiin, ja mitä nämä reaktiot saavat sinut tuntemaan?\nMiten käyttäydyt hänen seurassaan, oletko vapautunut oma itsesi?\nOdotatko, että hän muuttuu jollain tavalla ajan myötä?\nUskotko parantavasi hänet/hänen pahat tapansa rakkaudellasi?\nAjatteletko, että kaikki on suhteessanne hyvin sitten, kun…\nKun riitelette, muistuttaako tilanne ja oma roolisi siinä aiemmista suhteistasi?\nSaatko tukea ja läheisyyttä suhteessa?\nJoudutko olemaan varuillasi hänen seurassaan?\nVoitko luottaa häneen, onko hän osoittautunut sanansa arvoiseksi?\nOnko mielessäsi epäilyksiä, joita yrität vaientaa?\nOvatko ystäväsi/joku muu ollut huolissaan suhteestanne?\nMilloin kannattaa erota ja milloin pysyä parisuhteessa? Entä jos jo tietää haluavansa erota, mutta eroaminen pelottaa? Vapaudu ahdistavasta ‘Erota vai ei?’-jahkailusta ja tee levollisemmin mielin kaikilta näkökulmilta tarkkaan harkittu, arvojesi mukainen kestävä päätös jo kuukaudessa. Päätös, jota et kadu vuosia jälkikäteen (“Olisiko sittenkin pitänyt erota?” <> “Olisiko sittenkin pitänyt jäädä siihen\nLue suositusta verkkovalmennuksesta täältä »\nMiksi aina rakastun väärin miehiin: Suurin askel on uskaltaa myöntää oma osuutensa kuvioon\nLapsena et voinut vaikuttaa olosuhteisiisi, et voinut lähteä jos sinua kohdeltiin huonosti, mutta nyt voit. Voit opetella sanomaan, että ei kiitos ja seuraava!, eikä sinun tarvitse tyytyä mihin tahansa. Voit vaikuttaa elämääsi ja se tilaisuus kannattaa ottaa käyttöön.\nKun tajuaa, että kaikki tuska ja säätö rakkauselämässä ei olekaan toisista, rentuista, varatuista tai muista huithapeleista johtuvaa, eikä sen enempää pelkkää huonoa onnea, haluaisi vaipua maan alle häpeämään. Se on melko lailla pakollinen vaihe tässä valaistumisessa, mutta menee ohi. Siinä kohtaa tarvitset todella paljon myötätuntoa itseäsi kohtaan: Se, miksi olet oppinut toimimaan näin, ei ole oma syysi. Mutta vastuu on tästä eteenpäin sinulla.\nKun seuraavaksi joudut tilanteeseen, joka herättää yhtään epäilyksiä siitä, että homma päättyy itkuun ja “miksi aina rakastun vääriin miehiin” -tilanteeseen, muista, että epäilyksiin on yleensä syynsä.\nToivon, että sait tästä artikkelista vastauksia “Miksi rakastun aina vääriin miehiin” -kysymykseen ja uskoa siihen, että voit muuttaa rakkauselämäsi suuntaa. Jaathan artikkelia muillekin renttuihin rakastuville!\nTutustu myös näihin Rakkauden (r)evoluution artikkeleihin:\nTags: deittailuhuono parisuhdekumppaniparisuhdeparisuhde kriisissäparisuhdeongelmapettäminen parisuhteessariitaseurustelutunnelukot parisuhteessa


Kaksi brittitelevision kuuminta uutta tulokasta yhdistävät voimansa tulevassa homoromanttisessa leffassa – QX\nBrittien kuumimpiin nouseviin tähtiin lukeutuvat Josh O’Connor ja Paul Mescal tullaan näkemään Oliver Hermanuksen ohjaamassa homoromanttisessa elokuvassa The History of Sound, jonka kuvaukset alkavat ensi vuonna.\nKuva: Kollaasi: Normal People/God's Own Country\nPaul Mescal ja Josh O’Connor (oikealla) tähdittävät tulevaa rakkauselokuvaa.\nJosh O’Connor tuli tunnetuksi gay-yleisölle muutaman vuoden takaisesta Francis Leen brittiläiselle lammasfarmille sijoittuvasta God’s Own Country elokuvasta. Suuren yleisön tietoisuuteen O’Connor tuli viimeistään roolistaan prinssi Charlesina Netflixin The Crown sarjassa. Irlantilaisen Paul Mescalin läpimurto puolestaan oli Normal People sarja, joka nähtiin Suomessa ainakin Ylellä ja HBO:lla.\nKaksi uuden eurooppalaisen television suosikkia yhdistävät voimansa ensimmäisen maailmansodan aikaan sijoittuvassa elokuvassa. Siinä seurataan kahden miehen, Lionelin (Mescal) ja Davidin (O’connor) matkaa läpi amerikkalaisen elämän ja folk-musiikin traditioiden. Elokuvaa kuvaillaan odottamattomaksi rakkaustarinaksi, joka kuuluu tuoda yleisön nähtäväksi.\nHermanuksen edellinen filmi Moffie nähtiin vuoden 2020 Vinokinon ohjelmistossa.\nOhjaaja kommentoi projektia Variety lehdessä: “Ihastuin välittömästi Ben Shattuckin kauniiseen novelliin ja tiesin että minun kuuluisi olla mukana tuomassa tarina valkokankaalle. Tämä kiistatta vahva tarina resonoi varmasti yleisön keskuudessa ympäri maailmaa.”\nHeti julkistamisen jälkeen sosiaalisessa mediassa heräsi kritiikki siitä etteivät O’Connor ja Mescal ole homonäyttelijöitä. Tämä tuskin yllätti ketään. Odotellessamme lisää tietoa elokuvasta, voimme käydä lukemassa Shattuckin novellin englanniksi.


Luovutusvoitto – eli miksi etuoikeuksistaan kannattaa päästää irti – Toimitus | Lily\nTero Kartastenpää kirjoittaa toimituksen blogiin kolumnin kerran kuussa. Tällä kertaa Tero laati listan asioista, joista voisi luopua.\nMaamme tulevaisuudesta tehdyt ennusteet saavat harkitsemaan eutanasiaa, koska tästä lähin suomalaisia vain sattuu enemmän. Kurjistumme. Näivetymme. Taannumme.\nTilanteelle pitäisi varmaan tehdä jotain. Jos olisin Alexander Stubb, huudahtaisin nyt: ”Hei jäbät ja giltsit, eiköhän me tsempillä tästä selvitä!”\nSen sijaan teen ehdotuksen: koska meillä on jatkossa yhä vähemmän jaettavaa, tehdään kurjistumisesta taito. Ymmärrän, että monista tämä ei ole hyvä idea. Palaan esimerkiksi silloin tällöin tuhahtelemaan Timo Soinin blogimerkinnälle, jossa hän luettelee asioita, joita perussuomalaiset haluavat säilyttää. Listalle on kirjattu lomamatkat ilman tasa-arvoluentoja, huoleton lihansyönti ja muita satunnaisia soinismeja.\nPerkeleen ankeaa. Se on sitä suomalaisuutta, joka pitää kiinni kaikesta entisestä. Sitä samaa, joka pohjaa Tuntemattoman sotilaan kohtaukseen, jossa sotilaskolmikko seisoo liikahtamatta rangaistustaan kärsimässä, vaikka neuvostokoneet pommittavat heitä. Menisitte jääräpäät suojaan ja säästäisitte muut hautausvaivalta!\nEikö sisu voisi nykyajassa tarkoittaa sitä, että on niin tiukka tyyppi, että pystyy päästämään vanhasta irti ja muokkautumaan kun tilanne niin vaatii? Pekoninystävä rakastuu lehtikaaliin.\nOn tietysti vaikea tajuta omia etuoikeuksiaan – sitä, miten vähällä vaivalla saa elää pirun nautinnollista elämää. Monista etuoikeuksista olisi kuitenkin varaa luopua ilman, että se edes satuttaa.\nSiksi olenkin laatinut käänteisen bucket listin asioista, joista minä olisin loppuelämäni aikana valmis luopumaan.\n1. Muut mantereet\nJos kaukolentomatkustus tulee liian kalliiksi tai sen epäekologisuus alkaa todella ahdistaa, ei se minua haittaa. Voin kulkea maata pitkin lähiseudulla lomamatkoillani ja pudottaa rahani naapurikulmille. Maaseutukin saa näin piriä suoneensa.\nKun ostin ensimmäisen omistuskämppäni, minut valtasi täysin uudenlainen huoli: pelko omaisuuden menettämisestä. Nyt kun olen totutellut ajatukseen seitsemän vuoden ajan, en kaipaa sitä tunnetta yhtään enempää. Ihan hyvin voisin asua tiiviimmin. Itse asiassa sanoin tästä jo pankkiherrallekin, kun uutta lainaa kyselin.\nElämän ei tarvitse olla sitä kehitystä, että aloitetaan yksiöstä ja edetään loppusijoituksena 200 neliön omakotitaloon. Minä olisin ihan tyytyväinen tähän 40 neliöön vaikka koko elämäni. Kun tarvitsen lisää tilaa, menen sinne tyhjentyvälle maaseudulle.\nKoska olen kasvanut ympäristössä, jossa iso lihapala on elämän huipennus, minulla kesti vuosia herätä todellisuuteen. Lihankasvatus – kyllä te tiedätte – kuluttaa maata ja viljaa, joilla voisi ruokkia väkeä. Tai vaikka tehdä biopolttoaineita.\nSuuria sotasankaritarinoita hehkuttavat suomalaiset jänistävät keittiössä, eivätkä rohkene vaihtaa makkaraa tofuun. Minusta on surullista, jos makuaisti ei anna periksi kaikille kasvisruokien hienouksille.\nSukulaisillani on WhatsApp-ryhmä, jossa käydään läpi yksitellen, voiko kesäasuntomme vanhaa tv-tasoa, kimchi-astiastoa tai koristenuijaa viedä kierrätykseen. Minä vastaan aina kyllä, moni sukulaisistani tuskailee täysturhasta tavarasta luopumista.\nEsinekeräily on niin rakas asia, että siitä tuskin päästään eroon, mutta onneksi himoshoppaajat ovat jo nyt keskittäneet energiansa kierrätysryhmiin.\nAjatushautomo Demos Helsingin Roope Mokka puhuu, kuinka internetin sulautumisen, esineiden printtaamisen ja uusiutuvan energian kehittymisen myötä voimme pian olla tilanteessa, jossa omistaminen ei ole järkevää. Esineitä omistetaan yhdessä, vuokrataan tai lainataan, koska ei ole mitään syytä omistaa niitä yksin käyttämättöminä. Kuulostaa upealta.\nEnnen syksyä 2008 olin vakiduunissa. Sitten tuli finanssikriisi, duunipaikka kaatui, oma ala alkoi mennä perseelleen ja työttömyys alkoi pelottaa itsevarmojakin.\nOlen kuluneen seitsemän vuoden aikana ollut paljon entistä onnellisempi sekoilevana yrittäjänä, vaikka työnkuva on vaihdellut pomottajasta järkkäilijäksi. Ei ole mitään tarvetta olla yhden työn näköinen ihminen, eikä työtitteli voi olla ihmisen tärkein mittari. Ja jos näin on, aika moni työnsä menettävä kokee olonsa yhä arvottomammaksi.\nMiksi kaksi päivää viikossa pitäisi olla joillekin koskematonta vapaata, kun tämän mahdollistavat säädökset jumittavat matkailualaa ja minun haluani käydä Alepassa lauantaiyönä? Eiköhän tässä olla valmiita siihen, ettei koko kansa ole vapaalla samaan aikaan.\n7. Suomen kieli\nSuomi on minulle rakas kieli ja työväline, mutta luulen, että tasavertainen elämä olisi helpompaa, jos kaikki yrittäisivät kommunikoida universaalilla kielellä eli englannilla. Ilman maahanmuuttajia ei vanhentuva maa vaan pärjää, eikä tänne kukaan tule, jos mökötämme pikkukielestämme.\nSuomalaisuuden tärkeimmäksi symboliksi sopii jatkossa parhaiten sää, koska sen kaikki voivat kokea tasavertaisesti ja vittuuntuneisuus yhdistää.\nNyökyttelin itsekseni lukiessani listaasi. Satuit listamaan asioita, joista olen kokenut huonoa omaatuntoa ja joiden poisjättämistä olen harkinnut tai joiden koen tarvitsevan muutosta elämässäni (numero neljä iskee aika kivasti kun poden siivouskriisiä).\nSitten pääsin seiskakohtaan ja kyllä hymy hyytyi. ”Ilman maahanmuuttajia ei vanhentuva maa vaan pärjää, eikä tänne kukaan tule, jos mökötämme pikkukielestämme.” Siis.. Mitä? Ensimmäisenä pälkähti mieleen, että heitit seiskan hiukkasen provosoidaksesi ja siten synnyttämään keskustelua.\nAsia kuitenkin vaivasi sen verran, että oli pakko vaivautua kommentoimaan.\nEnsinnäkin, koen loukkaavana kuinka pidät oletuksena, etteivät maahanmuuttajat puhu suomea. En tiedä vihjaatko lauseellasi siihen, ettei maahanmuuttajat a)halua opiskella suomea b)kykene oppimaan suomea (kukaan ei tule Suomeen koska kieli on niin ylitsepääsemättömän vaikea?). Pidät siis automaattisena sitä, että maahanmuuttaja (ihana muuten tiivistää kaikki maahanmuuttajat samaan nippuun, ulkomailla syntyneiden suomalaisten vanhempien lapsista pakolaisiin) osaa englantia, tai haluaa pitää oman äidinkielensä ja englannin ainoana kielenään. Kieli liittyy aina saumattomasti kulttuuriin, toista ei voi ymmärtää ilman toista. Toisin sanoen, väität etteivät maahanmuuttajat halua integroitua täysin supisuomalaisiksi. Kumma väite. Jokainen nokkansa ulos pistävä tapaa päivittäin täydellistä suomea puhuvia maahanmuuttajia. Enkä tosiaan usko, että tulijoiden määrä on kielestä kiinni. Ilmapiiri ja Suomen vetävyys on ihan muista asioista kiinni.\nToiseksi, jos lähdetään sille linjalle, että haluamme houkutella mahdollisimman paljon tulijoita nimenomaan kielen avulla, olisi hölmöä säätää se englanniksi. Laitetaan saman tien venäjä, arabia, somalia tms. mistä meille tulee ja mistä toivomme tulevaisuudessa eniten väkeä. Ruotsi ei varmaan kelpaa jos laitetaan koko systeemi kerralla uusiksi. Tai sitten laitetaan vaikka ranska, jos se sattuisikin tekemään comebackin. Noilla lingua francoilla kun on tapana muuttua.\nKolmanneksi, niin hellyyttävän perisuomalaista kuin alemmuudentuntosi meidän ”pikkukielestä” onkaan, suomen kieli on ainutlaatuisuudessaan juuri meidän kulttuuriamme ja historiaamme kuvastavaa metsäläishöpötystä. Suomen kulttuurin katoaminen ei hyödyttäisi yhtäkään maahanmuuttajaa, miksi hyödyttäisi? Maahanmuuttajathan saapuvat nimenomaan Suomeen ja ovat suomalaisia, eivät brittien siirtomaahan. Kulttuurit elävät ja muuntavat muotoaan, mutta edelleen vaan me pihkaannutaan, juodaan tervaa ja kettuunnutaan vaikkei kaupunkilaissuomalainen olisi eläissään metsään astunut. En usko, että lähtisit ehdottamaan saksan tai hollannin kielen muuntamista englanniksi, jotka vetävät kiitettävästi maahanmuuttajia puoleensa kielestä huolimatta. Vai ehkä ajatuksenasi oli koko Euroopan kielikirjon typistämistä englanniksi? Kammottava ajatus. Sitä en jaksa lähteä edes spekuloimaan.\nNeljänneksi, ihan oikeesti, kuka nyt ei puhu englantia herran vuonna 2015? Vanhempi sukupolvi varmaan harvemmin, mutta on sitähän ongelmaa ei sitten tulevaisuudessa olisi.\nHyi hyi sua. Agricola kääntyisi haudassaan jos saisi tietää suomalaisen kieltään töissä käyttävän olevan valmis potkaisemaan kulttuuriperintönsä hautaan. Erityisen ironista on se, että edes spekuloidaan tälläisellä, kun esim. Virossa aidosti pelätään viron kielen sammumista. Hyvin kuitenkin lietsoit mut kirjoittamaan romaanivastauksen, joka luultavasti vilisee kirjotusvirheitä väsymyksestä johtuen.\nHyviä pointteja. Kaikki paitsi viimeinen.\nEn tiedä kuinka kevyellä kynällä tämä teksti on kirjoitettu, mutta tuo 7. kohta huimaa sen verran, että on pakko kritisoida.\nEnglanti ei tarvitse yhtään vapaaehtoista omasta kielestään luopujaa tuekseen: sen ylivalta maailman kielien joukossa voi paksusti joka tapauksessa.\nKieli ei ole pelkkä väline tai symboli, se kätkee sisäänsä kokonaisen kulttuurin ja tavan käsittää ympäröivää maailmaa. Ajatus siitä, että meidän kaikkien tulisi typistää ajatusmallimme yhdeksi ja samaksi on paitsi mieletön myös kauhistuttava. Toki on mahtavaa, että löytyy lingua franca, jolla erikieliset ihmiset voivat kommunikoida keskenään, mutta miksemme toisaalta voisi supistamisen sijaan avartaa ja opetella toistemme kieliä? Sen suuren ja mahtavan englannin lisäksi.\nEntistä lingvistitä itkettää tällaiset heitot äidinkielestä luopumisesta myös siksi, että todelliset ”pikkukielet” – joihin suomi ei millään mittareilla kuulu – kuolevat pois puhujiensa mukana. Ja kielen mukana kuolee aina yksi ainutlaatuinen ajattelumaailma.


Reaaliaikaista tietoa IoT mittalaitteilla rakennustyömailta | ioLiving Uutiset\nROTI 2019 -raportissa tärkeää tietoa meille kaikille rakennetun omaisuutemme tilasta\nTänään julkaistu ROTI 2019 -raportti tarjoaa mielenkiintoista tietoa tämän hetkisestä rakennetun omaisuuden tilasta Suomessa. Raportti on puolueeton yhteenveto useista asiantuntija lausunnoista. Digitaalisten palveluiden osalta raportissa mainitaan seuraavaa:\n”Rakennuksiin, infraan ja alueisiin liittyvää tietoa täytyy hyödyntää katkeamattomana ketjuna läpi suunnittelun, rakentamisen, käytön ja ylläpidon eri vaiheiden. Tärkeässä osassa ovat tiedon ajan tasalla pitäminen, harmonisointi ja standardisointi sekä rajapintojen avaaminen ja tietoväylien käytettävyys.”\nioLiving järjestelmä on rakentamisen, käytön ja ylläpidon eri vaiheisiin sopiva palvelu, jonka avulla kaikki osapuolet saavat reaaliaikaista ja helposti ymmärrettävää tietoa. Tämän tiedon avulla pystytään tekemään faktoihin perustuvia päätöksiä ja sitä kautta tehostamaan toimintaa. Tiedon avulla asioihin pystytään myös reagoimaan nopeasti ja työt voidaan aikatauluttaa entistä tarkemmin. Se mahdollistaa todellisen tiedolla johtamisen.\nAiemmin rakennustyömailla yksittäisinä mittauksina kerätty tieto voidaan nyt kerätä ja tallentaa automaattisesti yötä päivää. Tieto pysyy tallessa ja se on helposti löydettävissä sekä jaettavissa tarvittaville tahoille myös projektin päättymisen jälkeen.\nioLiving on yhteistyössä rakennusalan toimijoiden kanssa Suomessa kehitetty palvelukokonaisuus, joka mittaa, kerää ja analysoi tietoa langattomasti. Palvelu kehittyy koko ajan vastaamaan asiakkaiden uusia tarpeita. ioLiving mittalaitteita on kymmeniä eri malleja ja ne kattavat suuren joukon mittauskohteita. Mittalaitteet on lisäksi suunniteltu niin, että ne ovat helposti muokattavissa käyttökohteiden vaatimusten mukaisesti.\nOte rakenteiden kosteusanalyysistä\nJärjestelmän käyttäminen ei vaadi erillistä laitteistoa vaan palvelu on käytettävissä tietokoneen selaimelta ja Android tai iPhone puhelimilta. ioLiving palvelu tukee yleisiä rajapintoja, joiden avulla kerätty tieto on myös helposti integroitavissa muihin järjestelmiin. ioLiving on osa rakentamisalan tarvitsemaa ekosysteemiä.


Bayern Münchenin pelityylissä vaanii vaara Mestarien liigan finaalissa – "Jos he pelaavat noin, he eivät voita" - MTVuutiset.fi\nBayern Münchenin pelityylissä vaanii vaara Mestarien liigan finaalissa – "Jos he pelaavat noin, he eivät voita"\nBayern München nujersi Mestarien liigan välierässä Lyonin.\nJulkaistu 23.08.2020 08:25\n– Flick sanoi ensimmäisenä päivänään päävalmentajana, että haluaa meidän pelaavan rohkeasti ja ottavan riskejä. Hän ei halua, että pelkäämme puolustuksen horjumista, Bayernin Thomas Müller sanoi kilpailun verkkosivuilla.\nLUE MYÖS: Mestarien liigan finaalissa nähdään maailman paras pelaaja – 32-vuotias takoo maaleja elämänsä vireessä: "Kukaan ei ole ollut lähelläkään sitä, mitä hän on esittänyt"\n– Lyon saattoi hävitä, mutta he tekivät PSG:stä suuren ennakkosuosikin finaaliin osoittamalla Bayernin haavoittuvaisuuden. PSG lipoo huuliaan katsellessaan saksalaisten korkealla puolustavaa linjaa, jonka virheitä Lyon ei pystynyt hyödyntämään, Burke arvioi kilpailun verkkosivuilla.\n– Täytyy vain pysyä rauhallisena ja valmistautua tulevaan kuin mihin tahansa muuhun peliin. Peli on jo niin erityinen, että miksi sitä pitäisi erikseen ylikorostaa motivaatiovideoilla tai -puheilla? PSG-luotsi Thomas Tuchel järkeili otteluennakossa.\nPSG teki Mestarien liigan välierässä selvää RB Leipzigista.\nMTV Uutiset LiveErikoislähetys! Merikapteeni kuvailee minkälainen Viking Amorellan karilleajopaikka on, kahta Nordean työntekijää epäillään asiakkaiden rahojen varastamisesta ja tuore Miss Suomi kertoo rattijuopumustuomiostaan – katso päivän kiinnostavimmat uutiset\nKauneusbrändi nimesi poskipunan Anne Frankin mukaan – sai aikaan someraivon: "Mitä he ajattelivat?"\nHuippulupaus siirtyy Detroit Red Wingsistä SM-liigaan\nSynkkä arvio Britanniasta: Nykymenolla 50 000 koronatapausta päivässä ensi kuussa\nMissikaunotar Adriana Gerxhalija löysi rakkauden Facebookin kautta – häät ensi kesänä Kosovossa\nPelicans–Ässät on peruttu – Lahteen matkustaa korvaava Liiga-seura\nMTV Uutiset Livessä tänään: Uusimmat tiedot Viking Amorellan turmasta, näyttävä sääilmiö maalaa taivaanrannan, Formula-viikko pyörähtää käyntiin\nHIFK:lle raju takaisku SM-liigakauden alla – tähtihyökkääjä kuukausiksi sivuun\nMuista katsoa! Poikkeuksellisen punainen auringolasku luvassa tänään – Ilmiön takana Kalifornian metsäpalot\nKuudesluokkalaiset tekivät vakavan väkivallanteon välitunnilla Vantaalla – yksi loukkaantui\nTuoreet kuvat Parkinsonin tautia sairastavasta Ozzy Osbournesta käynnistivät spekulaatiot tähden terveydestä – tytär Kelly sanoi suorat sanat arvostelijoille


NÄYTTELYOHJELMA VUONNA 1990\nNorjalaisen Kjell Bj�rgeengenin VIDEOTIE on monitasoisista kokemuksista ja ideoista koostuva videoveistos, joka tutkii liikett�, aikaa ja kommunikaatiota. Taiteilija Peer Bode kirjoittaa n�yttelyjulkaisussa: �Kohtaamme kivisen polun, digitaalikivi�, ikivanhan k�velytien, ajotien, kommunikointiv�lineen, k�yt�nn�llisen mosaiikkiristikon, tienrakennust�it�, lineaarisia kivipaneeleja, litte�n, maahan sidotun veistoksellisen muodon museon seinien sis�ll�. V�liin on merkeiksi asetettu videomonitoreja, elektronisia n�ytt�ruutuja ja v�rillisi� valosuorakulmioita, jotka hehkuvat ja liikkuvat sis�isesti. Monitoreissa esitet��n mm. sillanrakennust�iss� k�ytett�vi� kuljetusv�lineit� ja junamatkoja maanalaisella. N�it� on muunneltu s�hk�isen kuvank�sittelyn keinoin taltioimalla digitaalisesti tila- ja aikaelementtej� ja esitt�m�ll� ne �reaaliajassa� tai �jatkuvassa� ajassa.\nTeos on raskas, tonneittain kivi�, ja vanha, hitaassa geologisessa ajassa. Se on my�s kevyt, nykyisess� hetkellisyydess�, elektronisessa kybertilassa. T�m� on teoksen ulkoinen puoli. On olemassa my�s sis�inen puoli, katsojassa, yleis�ss�. Tuo sis�inen puoli on havainnon, muistin ja mielikuvituksen aluetta.\nKjell Bj�rgeengen on l�yt�nyt keinon p��st� metaforan ja assosiaation tuolle puolen aiheuttamalla assosiaatiokatkoksen, yhteyksien katkon luodakseen uusia assosiaatioita, uusia yhteyksi� varsinaisen kohteen ja kuvan ymp�rille. T�ll� tavalla h�n on saanut mukaan havainnot havainnoista, jotka koskevat mielikuvituksen, muistin ja tiedon koko kirjoa. VIDEOTIE on topologia sis�isest� ja ulkoisesta; sis�inen on havaintoa, kokemusta ja ajatusta, ulkoinen materiaalista kive� ja elektronista tapahtumaa.\nMik� on t�m� elektroninen tapahtuma? Nykyajan magiaa tai shamanismia? Modernin/ postmodernin voiman spektaakkeli? Tieteen ja analyysin voimaa? Laskelma, kaava, malli? Tallennusta ja ty�st��? �lykkyyden, n�kemisen ja olemisen keinotekoisuutta/ kyberneettisyytt�/ automaattisuutta? Keinotekoista ja v��r�� aikaa? Ep�varmuustekij�, puolittaista sattumaa?---\nVIDEOTIESS� on kaksi rataa: kivinen polku ja s�hk�isen kuvan polku, jotka l�vist�v�t ja merkitsev�t toinen toisensa. Tunnemme olomme kotoisaksi kivien seurassa. Me tunnemme ne. Me luotamme niihin. Miten on sen kuvan laita, jota kontrolloimme signaalina ja joka on elektronisuutta? Onko se ikkuna? Peili? S��t�p�yt�? Informaatiotaulukko? Verkoston muoto? Tai ehk� ei ollenkaan kuva vaan viivoja, vain viivoja merkitsem�ss� ja rajaamassa aikaa?\nTiet�myksest�mme ja kokemuksestamme huolimatta emme ole varmoja. Mutta tied�mme, havaitsemme, ett� aika, viivat, informaatio, kuva ja kivet virtaavat. Ne liikkuvat, ne matkaavat, ne vaeltavat tilassa ja ajassa. VIDEOTIE on maisemaa maisemassa, katkos tiedossa ja havainnossa sek� samalla niiden aluetta.\nKjell Bj�rgeengen k�ytt�� teknologiaa voittaakseen sen teknologisen n�kemyksen el�m�st�, ett� kaikkea, my�s itse�mme, pit�� hy�dynt�� mahdollisimman tehokkaasti. VIDEOTIE ei ole tehokkuutta, vaan hidasta paljastamista ja aukaisemista, aivan kuin matkalla moninaisen havainnoinnin ja ajattelun avaruudessa. �\nKjell Bj�rgeengen on syntynyt Norjassa 1951. H�n on opiskellut sosiologiaa, psykologiaa ja filosofiaa Oslon yliopistossa 1973-76. Valokuvauksen parissa h�n on ty�skennellyt vuodesta 1969 l�htien. Alkuvaiheessa h�n ty�skenteli ilman kameraa suoraan valokuvauspaperille k�ytt�en l�mp�- ja kemikaalik�sittelyj�. Vuodesta 1979 l�htien h�n toteutti etup��ss� fotogrammeja. Videon parissa Bj�rgeengen on ty�skennellyt vuodesta 1981 l�htien. H�n opiskellut alaa etup��ss� Yhdysvalloissa (Portable Channel, Rochester, New York; Downtown Community Television, New York City; The Experimental Television Center, Owego; New York).\nVIDEOTIE toteutetaan vuoden 1990 aikana kolmessa eri tilassa, kolmen pohjoismaisen museon yhteisty�n�; Porin taidemuseossa, Randers Kunstmuseumissa (Tanska) ja hiljattain avatussa Oslon nykytaiteen museossa. VIDEOTIE on saanut tukea Pohjoismaiselta kulttuurirahastolta, Norjan kulttuurineuvostolta ja Vederlagfondetilta.\nISBN 951-9355-25-1 Kjell Bj�rgeengen: Videotie\nK��nn�kset: Ritva P�iv�maa (artikkeli), Virpi Vainikainen\nEINO RUUTSALO, KINEETTISI� RUNOJA, KUVIA JA MAALAUKSIA\n�N�yttelyni materiaali koostuu p��asiallisesti 60-luvun teoksistani. Ty�ni ovat aikajaksolta, jolloin perinteinen maalaaminen oli j��nyt sivummalle ja rupesin tavoittelemaan v�ljemp�� ilmaisua vapain materiaalivalinnoin. Halusin laajentaa henkist� rekisteri�ni, yhdist�� elokuvieni materiaalin maalariuraani, tavoittaa spontaanimman ilmaisukielen, kolmiulotteisuuden ja erilaisia liikkeen tulkintaa tavoittelevia toteutuksia. T�m� tapahtui kohdallani ennen konkreettisen kineettisen liikkeen �l�ytymist�.\nN�iden pyrkimysteni my�t� kuin itsest��n t�rm�sin my�s kirjaimeen, tekstiin, kirjainkuvaan, kuvarunoon; moniulotteiseen kirjainilmaisuun, monikerroksiseen luettavuuteen. Katson t�m�n ilmaisutavan kohdallani kuuluvan enemm�n kuvan kuin sanallisen ilmaisun piiriin. Minulle kysymys oli pelk�st��n kuvataiteellinen.\nAsiat miellyttiv�t minua kahdesta syyst�. Ensinn�kin; halusin tekemiseni liikkuvan kuvan alueella vaikka k�ytinkin kirjainta. Toiseksi; suppeaan kielialueeseen lukeutuvana katsoin, etteiv�t omalla �kielell�ni� kirjoitetut viestit tarvinneet k��nn�st�.\nKyseiseen ty�skentelyjaksoon lukeutui runo- ja kirjainkuvien lis�ksi my�s kirjainreliefej�, yksitt�isi� neonvalokirjaimia, muovilaatikoita kolmiulotteisine kirjainkollaaseineen ja kirjainten k�ytt�� elokuvissa.\nTuohon ty�jaksoon lukeutuivat my�s maalaukset filminegatiiville, filmiruutujen manipulointi kuviksi, kokeiluelokuvat, dia-maalaukset, naulaboxit, j�temateriaalikollaasit ja kuvamontaasit. ��ninauhat olivat my�s osa tila-ajattelua. 60-luvun ty�skentelyni keskeisi� teemoja olivat siis kirjaimen, numeron ja kuvan ty�st�minen ja kehittely eri tavoin.�\nPorin taidemuseossa avataan lauantaina 31.3.1990 turkulaisen taiteilijan Jan-Erik Anderssonin (s.1954) Baby- Retrospektio, joka viett�� taiteilijan kuvataiteellisen toiminnan kymmenvuotisjuhlaa. H�nen �tavaramerkkins�, klassisen modernismin perusmuodot, kolmio, ympyr� ja neli� ilmestyiv�t kuvaan mukaan opiskeluvaiheessa 1980-luvun alussa. Siit� l�htien ne ovat uskollisesti seuranneet mukana hauskassa leikiss�, er��nlaisessa peliss�, jota taiteilija on pelannut tavallaan outsiderina, mutta tavallaan my�s tiiviisti osallisena suomalaisen taidemaailman s��nn�st�iss�.\nL�hes koko vuosikymmenen ajan Jan-Erik Andersson on k�ynyt vuoropuhelua itselleen t�rkeiden taiteilijoiden kanssa � joskus jo klassikoiksi korotettujen, mutta useimmiten l�himenneisyytemme tai aivan oman aikamme mestareiden kanssa. Taidehistorialliset viitteet yhtyv�t vahvaan omael�m�kerrallisuuteen tavalla, jolla katsoja joutuu kyseenalaistamaan totutut �pyh�t� arvot ja opitut hyv�n maun kriteerit. T�ss� kokonaisvaltaisessa prosessissa monet maailmantaiteen sankarit ovat joutuneet astumaan areenalle tasa-arvoiseen ja suoraan keskusteluun.\nSamoin kuin Jan- Erik Anderssonin taide itsess��n on jatkuvaa kommentointia, samoin my�s h�nen n�yttelyns� kommentoi er�st� kansainv�lisen taide-el�m�n ajankohtaista ilmi�t�, myytti� nuoresta nerosta, taiteilijasankarista. Viimeinen vuosikymmen on osoittanut, miten t�rke�ksi taiteilija � mieluiten juuri nuori �lupaus� � voi kohota ylikuumentuneiden taidemarkkinoiden koneistossa. Kokonainen nuori taiteilijapolvi siirtyi ennenn�kem�tt�m�n varhaisessa vaiheessa �museotaiteilijoiksi�. Kritiikki kiitti ja arvostuksen my�t� hinnat kohosivat. Seurauksena oli vaatimus entist� tehokkaammasta tuottamisesta, myynnist� ja menestyksest� taidemaailman mekanismien s��nn�llisen ruuansulatuksen turvaamiseksi. Jan- Erik Anderssonin n�yttely tuntuukin itseironisesti kysyv�n: �too much too soon?�.\nN�yttelyn yhteydess� julkaistaan suomen-, ruotsin- ja englanninkielinen Baby- Retrospective Catalogue runsaasti kuvitettuna. T�ss� yhteydess� julkaistaan mm. �bo Akademin taidehistorian professorin Sixten Ringbomin artikkeli � Taide J�RKJESTELM�N sis�ll� ja kuvataidekriitikko Leena- Maija Rossin artikkeli �Silm�n ilo ja naurun asia � saako taide pit�� hauskaa tosissaan?�\nToimitus: Marketta Sepp�l�\nK��nn�kset: Karen Kimball, Virpi Vainikainen, Kari V�h�passi\nValokuvat: Henry Edman, Antonin Halas, Esko Nummelin, Yrj� R�ikk�l�, Juhani Niiranen\nGraafinen suunnittelu: Manno Kalliom�ki\nNO MAN IS AN ISLAND � NUORTA TAIDETTA KUUBASTA\nYksik��n ihminen ei ole saari, t�ydellinen itsest��n ; jokainen on osa mannermaata, kokonaisuuden osa ; jos meri huuhtaisee mukaansa maakimpaleen, niin Eurooppa pienenee vastaavasti, samoin kuin pienenee niemimaa ja my�s maatila, joka kuuluu sinun yst�villesi ja sinulle itsellesi; jokaisen ihmisen kuolema v�hent�� minua, sill� min� sis�llyn ihmiskuntaan; �l�k� sen vuoksi konsanaan l�het� kysym��n kenelle kellot soivat; ne soivat sinulle.\nJohn Donne (1572-1631), runo Ernest Hemingwayn romaanissa �Kenelle kellot soivat?�.\nKuuban nuori taide nostaa t�n� p�iv�n� erityisen mielenkiintoisesta ja tuoreesta n�k�kulmasta esille ajankohtaiset kysymykset kansainv�lisyyden ja kansallisen tai keskustan ja periferian suhteista.\nKuubalainen kulttuuri- osana karibialaista kulttuuria � on synteesi monien rotujen ja kulttuurien vuorovaikutuksesta. �Karibialainen kulttuuri on er��nlainen aikakone, joka on yhdist�nyt sosiaalihistoriallisenkehityksen eri asteita edustavia ihmisi� eri puolista maailmaa�, toteaa kuubalainen kirjailija ja kriitikko Gerardo Mosguera, ja jatkaa:� kuulumme yht�lailla it�maiseen ja ei- l�nsimaiseen kulttuuriin ja olemmekin etuoikeutetussa asemassa mit� tulee sek� vaikutteiden omaksumiseen ett� synteesiin�.\nKaribialla kukin on tuonut mukanaan �niin rotunsa ja omaan etnokulttuuriseen identiteettiins� kuuluvan moraalis��nn�st�ns� kuin my�s historialliseen vaiheeseensa kuuluvan sis�isen tietoisuudenkin�. T�m�n vuoksi esim. ajattelun erilaisten mytologisten muotojen olemassaolo on luonnollista � muotojen, jotka el�v�t arkip�iv�n k�yt�nn�iss� ja yhtyv�t siihen l�ntiseen pragmaattiseen rationaalisuuteen, jonka Mosguera nime�� (maailmanlaajuisesti) � v�hemmist�n pakkolahjaksi enemmist�lle�.\nTuo monimuotoinen yhdistelm� ilmenee t�m�n p�iv�n kuubalaisessa kuvataiteessa er��nlaisena visuaalisena vastineena sille latinalaisamerikkalaiselle, marquezmaiselle �maagiselle realismille�, jota leimaa niin sis�istetty oman kulttuuritradition kuin l�heisen, arkip�iv�isen populaarikulttuurin hy�dynt�minenkin. Kyse ei kuitenkaan ole nostalgisesta kaipuusta omille juurille tai pit�ytymisest� folkloristiikkaan. Kansainv�lisen taiteen ajankohtaisemmatkin ilmi�t hy�dynnet��n yht�lailla k�ytt�kelpoisina menetelmin� taiteen tekemisen prosesseissa , joissa kulttuurinen vuorovaikutus on itsest��n selv� l�ht�kohta. Originaalisuuden �ongelmaa� ei sanan l�ntisess� merkityksess� yksinkertaisesti ole olemassa. Sen sijaan estoton oikeus lainoihin ja omimiseen synnytt�� sen kuubalaisen taiteen paradoksaalisen omaper�isyyden, joka heijastuu nyt n�ht�v�st� n�yttelyst�.\nOman kulttuurin tunnistaminen ja sen mahdollisuuksien oivaltaminen on synnytt�nyt varsinaisen kuubalaisen nuoren taiteen �renessanssin�. Vaikka tuon renessanssin mielenkiinto kaikkea myyttist� kohtaan tulkittaisiinkin kuubalaisen runoilijan ja kriitikon Osvaldo Sanchezin sanoin �tarpeeksi korvata retorinen (teenn�inen) rituaalisella ( transkendentaalilla)�, se ei kuitenkaan tyydy sopeutujan tai sopeuttajan rooleihin. P�invastoin, se on ottanut oikeuden kysymysten ja vaihtoehtojen esitt�miseen, kokeiluun ja uuden luomiseen. Ja mik� t�rkeint�, tuosta renessanssista heijastuu se myyttien ja magian, kitshin ja ironian, etiikan ja kriittisyyden kiehtova sekoitus, joka kyseenalaistaa itsest��n selv�n� pidetyn yht�l�ismerkin l�nsimaisen ja nykyaikaisuuden v�lill�.\nN�yttely todistaa, kuinka kuubalainen nuori taide voi omista l�ht�kohdistaan, omalla itsetietoisella ennakkoluulottomuudellaan puolustaa taiteen uuden, tasa-arvoiseen vuorovaikutukseen perustuvan monikeskisenkansainv�lisyyden vaatimusta. Se vaatii itselleenkin oikeutta vaikuttaa tuossa kansainv�lisyydess� ja muokata sit�, mutta samalla Mosqueran tavoin rauhoittelevan :�teid�n ei tarvitse pel�t�, olen varma ettei tulos muistuttaisi t�m�n p�iv�n l�ntist� kulttuuria�.\nNO MAN IS AN ISLAND - Kuuban nuorta taidetta � n�yttely esittelee nelj�toista taiteilijaa, jotka ovat i�lt��n 26-37 vuotiaita. Mukana ovat Alejandro Aquilera, Jos� Benia Vald�s, Adriano Buergos, Magdalena Combos, Consuelo Castaneda, Tomas Esson, Antonio Eligio(Tonel), Flavio Gaciandia, Rogelio L�pez Marin ( Gory), Glexis Novoa, Marta Maria P�rez, Segundo Planes, Ciro Quintana ja Carlos Rodriquez Cardenas.\nN�yttely on toteutettu Suomen ja Kuuban v�lisen kulttuurivaihto-ohjelman puitteissa Suomen opetusministeri�n ja Kuuban kulttuuriministeri�n tuella.\nN�yttelyn j�rjest�jin� ovat Centro de Desarrollo de las Artes Visuales Havannassa, Porin taidemuseo ja Suomen taiteilijaseura.\nN�yttelyyn on kuvitettu julkaisu, jossa on suomen- ,espanjan-, ja englanninkielisen� julkaistu mm. Gerardo Mosqueran, Osvaldo Sanchezin ja Antonio Eligion (Tonelin) artikkelit.\nGraafinen suunnittelu: Hilkka Kuusij�rvi\nK��nn�kset: P�ivi Sihvonen-Hautecoeur, Santiago de la Torre Moral, Sari-Hanna H�nninen, Roger Luke, Alan West\nValokuvat: Ram�n Martinez Grandel\nKANKAANP��N TAIDEKOULU 25-VUOTISJUHLAN�YTTELY\nKankaanp��n Taidekoulun toiminnan alkamisesta on t�n� syksyn� kulunut 25 vuotta. Ylti�p�iselt� tuntunut ajatus maaseudulle asettuvasta taideoppilaitoksesta on osoittanut elinkelpoisuutensa. Koulun perustajien kuvanveist�j�, sittemmin professori Kauko R�ikkeen sek� taidemaalari Juhani Tarnan ty� ei ole j�hmettynyt paikoilleen uran aukaisijoiden v�istytty� tai j�tt�ydytty� taustalle. Koulu on jatkuvasti kyennyt uusiutumaan, vastaamaan ajan haasteisiin.\nKahdeksankymment�luvun loppupuoli on ollut koulun kehityksen kannalta monella tavalla merkitt�v�. Kankaanp��n taidekoulu siirtyi kolme vuotta sitten, 1.8.1987 alkaen, ammattikasvatushallituksen alaisuuteen kuvataiteen keskiasteen oppilaitokseksi. Alusta asti taidekoulua yll�pit�nyt ja toiminnasta vastannut Kankaanp��n Taideyhdistys r.y. luovutti vetovuoronsa Kankaanp��n kaupungille pari vuotta my�hemmin, 1.8.1989. Samalla p�iv�m��r�ll� kuvataideoppilaitoksista annettu asetus vahvisti lopullisesti Kankaanp��n Taidekoulun aseman valtakunnallisena taideoppilaitoksena.\nPorin taidemuseossa sunnuntaina 23.9.1990 kello15.00 avattava Kankaanp��n Taidekoulun 25-vuotisjuhlan�yttely esittelee 19 taidekoulusta valmistunutta nuorta taiteilijaa. Mukana ovat Anne Alho, Tuomo Blomqvist, Pirkko Holm, Ensio H�rk�nen, Pekka Kaikkonen, Markku Kivinen, Kaisu Koivisto, Assi Madekivi, Pekka Mattila, Irmeli M�kil�, Pertti M�kinen, Jaakko Niemel�, Reijo Paavilainen, Antti Raitala, Jukka Remes, Teemu Saukkonen, Marjo Suikkanen, Kari Tykkyl�inen ja Riitta Uusitalo. Kokonaisuus esittelee joukon selke�sti tiedostavia, kansainv�list� taiteen kehityst� hyvin tuntevia nuoria taiteilijoita, joiden kautta Kankaanp��n Taidekoulusta v�littyy kuva aikaansa seuraavana, monipuolisena oppilaitoksena.\nKankaanp��n Taideyhdistys julkaisee n�yttelyn yhteydess� laajan, toimittaja Raimo Liljan kirjoittaman historiikin Kankaanp��n Taidekoulusta vuosina 1965-1990. N�yttelyn keskittyess� kartoittamaan taidekoulun kasvattien mielenkiintoista nykyp�iv�� valottaa historiikki 25 vuoden aikana tapahtunutta kehityst�, kirjaa tapahtumia ja esittelee er�it� taideyhdistyksen ja koulun toiminnan vaikuttajia.\nKankaanp��n Taidekoulun 25-vuotisn�yttelyn lehdist�tilaisuus j�rjestet��n Porin taidemuseossa 21.9.1990 kello 11.30 alkaen. Tilaisuudessa ovat paikalla Kankaanp��n taidekoulun pitk�aikainen kuvanveiston opettaja, vuosina 1974-74 ja 1980-82 rehtorina toiminut Ossi Somma ja taidekoulun oma kasvatti, maalauksen opettaja, rehtorina vuosina 1986, 1988-89 ja 1990 toiminut Pekka Mattila sek� historiikin toimittaja ja kirjoittaja Raimo Lilja.\nPorin taidemuseossa avataan perjantaina 2.11. kello18.00 ranskalaisen taiteilijan Jean-Charles Blais�n (s.1956 Nantes) n�yttely, joka esittelee h�nen uusinta tuotantoaan vuosilta 1987-1990.\nJean-Charles Blais aloitti taiteellisen toimintansa 1970-luvun lopulla toteuttamalla mm. installaatioita, joissa oli mahdollista yhdistell� erilaisia materiaaleja ja kuva-aiheita. Tuo materiaalien yll�tt�v� yhdistely ja uudenlaiset sovellutukset ovat seuranneet mukana h�nen 1980-luvun maalauksiinsa. Blais�lle tyypillisin ratkaisu on maalata irtirevittyjen julisteiden tai niiden palasista koottujen yhdistelmien muodostamille maalauspohjille, joita el�v�itt�v�t muotojen sattumanvaraisuus ja materiaalien karheus.\nBlais�n maalaukset luovat mielikuvan fragmenteista; ne voisivat olla osia suurista sein�maalauksista. Niiden maailma on t�ynn� latausta, joka syntyy voimakkaiden ja el�vien v�ripintojen sek� usein tummin voimakkain vedoin luonnostellun anonyymin figuurin l�sn�olosta. Maalausten figuuritkin ovat luonteeltaan fragmentaarisia: n�kyviss� voi olla vain valtava jalka tai p��t� vaille oleva ruumis, jotka ovat syntyneet intuitiivisen ty�skentelyprosessin tuloksena, niit� ei ole etuk�teen harkittu tai luonnosteltu.\nBlais on eri vaiheissaan k�ynyt vuoropuhelu modernin taiteen lukuisten traditioiden v�lill�. H�n ei ole tehnyt sit� niink��n harkittuna eleen�, vaan hy�dynt�en, sovittaen ja muuntaen omaa kulttuuriperint���n, p��m��r�n��n aina persoonallinen synteesi, joka luo aivan omat, riippumattomat traditionsa. Esim. 1980-luvun alussa h�nen l�ht�kohtanaan oli Malevitsin fauvistiset maalaukset ja niiden j�ttil�ism�iset ja k�mpel�t figuurit, jotka n�ytt�v�t rakentuvan kartiomaisista kappaleista. Sittemmin monet muutkin modernin taiteen mestarit ovat saaneet antaa oman osuutensa Blais�n maalauksiin samaa uudelleenkierr�tyksen menetelm�� noudattaen, jolla vanhat julisteet tai mik� muu tahansa materiaali ovat p��tyneet maalausten elementeiksi.\nVaikka raskastekoiset figuurit tai niiden osat ovat toistuvat aihe Blais�n maalauksissa, h�n itse pit�� jokaista teostaan �itsen�isen� ja yksin�isen�, jota ei voi liitt�� mihink��n sarjaan tai ennalta suunniteltuun teemaan. Vastaavasti hiilell� tai pastellilla toteutetut piirustukset, jotka ovat olennainen osa taiteilijan tuotantoa, ovat itsen�isi� t�it�. Ne eiv�t muodosta sarjoja eiv�tk� ole luonnoksia maalauksiin. Piirustuksilla on oma luonteensa, niiden v�lityksell� voi kertoa aivan erilaisia tarinoita kuin maalaamalla.\nJean-Charles Blais�n n�yttelyyn liittyy julkaisu, jonka on toimittanut Nizzan Matisse -museon\njohtaja , taidekriitikko Xavier Girard. Julkaisu tuo n�yttelylle taustaa esittelem�ll� taiteilijan tuotantoa Rennes�n Ecole des Beaux Arts�n opiskeluvuosilta t�h�n hetkeen asti.\nPorin j�lkeen n�yttelyyn kuuluvista piirustuksista kootaan n�yttelykokonaisuus Tallinaan Eesti Riiklike Kunstmuuseumiin tammi-helmikuulle 1991. Maalis-toukokuussa n�yttely tulee olemaan esill� Tanskassa, Nordjyllands kunstmuseumissa Aalborgissa.\nN�yttelyn j�rjestelyj� ovat tukeneet Association Francaise d�Action Artistique ja Sampo-yhti�t.\nJulkaisun toteuttanut: Atelier d`�ditions �Deux Trois Fa�ons�\nGraafinen suunnittelu ja toteutus: Gr�goire Gardette ja Xavier Girard\nTekstin yhteydess� julkaistut kuvat: Andr� Morin, Fran�ois Fernandez, Jacques Hoepffner, Konstantinos Ignatiadis


🚗 Molndal Autonvuokraus - Rentalcargroup.com\nHalpa Autonvuokraus Molndal\nVuokra-auton pysäköinti Molndal: ssa voidaan parhaiten tehdä autotallissa. Se on turvallisempi sinulle ja vuokra-autolle. Voi olla mahdollisuus pysäköidä vuokra-autosi Molndal laitamille ja liikkua julkisilla liikennevälineillä, jotka eivät ole liian kalliita ja korvaavat pysäköintimaksun, joka sinun on maksettava, jos pysäköidä kaupungin keskustaan. Muista, että monissa suurissa kaupungeissa keskusta on vain paikallisille tai tavaroiden toimitusta varten.\nParas tapa löytää Molndal on vuokrata auto. Autonvuokraus on helppo ja edullinen liikkumistapa. Vuokraamallasi autolla voit tutustua kohteen Molndal kauniiseen ympäristöön. Rentalcargroup.com toimii lukuisten autovuokraamojen kanssa Molndal.\nHyödyllistä tietoa Molndal\nKatso viimeiset 5 asiakasarvostelua. Asiakkaamme arvioivat Molndal autovuokraamon keskimäärin % palautteen perusteella.


»Halloween-suolainen piirakka - Resepti Misyan Halloween-suolainen piirakka - Uusimmat reseptit - 2022\nHalloween-suolaisten piirakoiden resepti 27-10-2018 [Päivitetty 17-02-2019]\nsiellä Halloween suolainen piirakka on idea muuttaa maalaismainen makkara ja kurpitsa täyte jotain pelottavaa tuoda pöydälle juhlimaan Halloween. Kaksi rullaa leivonnaisia tai briseeä, syksyinen täyttö ja vähän taitoa leikata Jack skellingtonin kasvot, hämmästyttävät vieraasi ensin näkymästä ja sitten mausta.\nTänä vuonna aion organisoida ystäväni Mariellan kanssa kiitoksen halloween-illallinen talossani ja me pukeudumme teemoihin. No, lähes 40-vuotiaana, ilahdun ystävääni ja tyttäriäni Elisaa ja pukeudun pukeutumiseen tilaisuuteen. En ole vieläkään 100-prosenttisesti vakuuttunut, mutta mielestäni en voi enää pidätellä: °)\nEi mitään, tämä tarkoittaa, että tämä suolainen piirakka on yksi ruokia, jotka olemme valinneet tekemään hirviömäiselle valikolle. Tervehdin nyt sinua ja toivotan teille erittäin suloista viikonloppua!\nKuinka tehdä Halloween-suolaista piirakkaa\nMashi kurpitsa, jonka olet aiemmin paistanut tai höyrytetty, ja laita se kulhoon.\nHienonna salottisipuli ja ruskista se kattilassa, lisää sitten makkara paloiksi ja paista.\nLisää kurpitsa, mausta suolalla ja pippurilla ja kypsennä kaikki, jotta se maistuu.\nSammuta lämpö ja anna sen jäähtyä vähän. Sillä välin lyö kaksi kokonaista munaa juustolla ja ripauksella suolaa.\nLisää hienonnettu stracchino, kurpitsa ja sekoita hyvin.\nVuoraa astia pergamenttipaperiin jätetyn taikinan kanssa ja kaada seos.\nLeikkaa 2 kiekkoa leivonnaislevystä: ensimmäinen hiukan suurempi kuin muotin halkaisija, joka asetetaan voitetun muotin pohjalle ja sivuille. Toisella kiekolla tulee sen sijaan olla sama halkaisija kuin muotilla: leikkaa 2 kierrosta luuran silmien tekemiseksi, kaksi reikää nenälle ja puolikuu suulle, kuten kuvassa.\nPeitä kaikki koristelulla leivonnaislevyllä ja sulje reunat hyvin.\nPaista kuumassa uunissa noin 30 minuuttia. Anna Halloween-piirakan levätä 5 minuuttia, sitten tarjoile sitä.\nVideo: Suolainen halloweenkakku (Tammikuu 2022).\nCopyright 2022 \_ Halloween-suolainen piirakka...


Suomalaisia asiantuntijoita syanidialueelle - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nSuomalaisia asiantuntijoita syanidialueelle\nKotimaa Julkaistu 14.02.2000 10:28\nSuomalaista asiantuntemusta saatetaan tarvita Unkarin Tisza-joella.\nYK on pyytänyt Suomea selvittämään, voisiko vaarallisten aineiden asiantuntijoita lähettää Unkarin Tisza-joelle. Virallista avunpyyntöä ei vielä ole saatu, mutta Unkari on ilmoittanut avunpyyntöaikeestaan YK:lle.\nVirallisen kutsun tultua Suomi on valmis lähettämään Unkariin asiantuntijaryhmän jo samana päivänä, kerrotaan sisäministeriön pelastusosastolta. Tutkijoiden mukaan kaksi viikkoa sitten romanialaiseslta kultasulattamolta vesistöön päässyt syanidi on tappanut kaikki orgaaniset eliöt Tisza-joesta.\nAustralialaisyhtiö kiistää saastuttaneensa Tonavan\nTonavan saastuttamisesta syytetty australialainen kultakaivosyhtiö kiistää syyllisyytensä.\nEsmeralda Exploration -yhtiö lähettää asiantuntijaryhmän Romaniaan todistamaan syyttömyytensä. Yhtiö on osakkaana romanialaisessa kultatehtaassa. Tonavasta löydettiin eilen tuhansia kuolleita kaloja saasteiden levitessä sinne Tiszajoesta.\nAustralialaisyhtiön edustaja totesi, että televisiossa näytetyissä kaloissa näkyi vielä liikettä.\n-Ne olisivat olleet kuolleita, jos syynä olisi syanidi. Ja jos Unkarissa on kuolleita kaloja, niin miksi ei ole ilmoitettu kuolleista kaloista Romaniassa, joka on paljon lähempänä jätepatoa?, hän kysyi.\nEsmeralda Explorationin kultakaivosyhtiö Romaniassa\nSuomi sydänsairauksien kärkimaa Yksityisistä turvallisuuspalveluista laki