8.2.2004 KUN MAA EI OLE ENÄÄ OMA\nTämä teksti päivittää kotisivun www.satanen.com aiemmat tekstit ("Suomalainen salaliitto" ja "Jatkokertomus salaliitosta") muuttuvat tämän kirjoituksen taustatiedoiksi. Tämä olkoon kiitoksena sille mielenkiinnolle, joka kotisivuun on kohdistunut. Tekijänoikeus tähän tekstiin on kirjoittajilla. Tekstiä saa lainata vapaasti, mutta lähde mainittava.\n"Kun maa ei ole enää oma"-otsikko syntyi pohdittuamme käsitteitä "eurooppalaisuus" ja "eurooppalainen identiteetti". Kohtuudella Euroopan historiaan perehtyneinä saatoimme todeta: Käsittämätöntä! Miksi näin?\nKun tutkitaan eurooppalaisten historiaa, eurooppalaista kulttuuria ja väitetyn identiteetin taustoja, mitä sieltä löydämme. Sotia, väkivaltaa, alistamista, ihmiskunnan mielettömyyden koko kirjon. Eikä tämä mielettömyys rajoitu vain Euroopan maantieteelliselle alueelle, vaan kaikkialle, mihin "eurooppalainen" on levittänyt vaikutusvaltaansa. Yhtäläisenä piirteenä on alkuperäiskulttuurien ja myös alkuperäiskansojenkin tuho, kokonaan tai osittain. Ja aina yhtä varmasti, maan riistäminen alkuperäisväestöltä. Valitettavasti tämä "trendi" eurooppalaisesta sivistyksestä on nähtävissä tänäkin aikana, eurooppalaisuus Uralilta Atlantille. Olisi väärin erotella Eurooppa itäiseen tai läntiseen osaan. Yhtä väärin on rajoittaa Eurooppa koskemaan pelkästään Euroopan unionin aluetta.\nPala yhdentymisen historiaa.\nToisen maailmansodan aikana syntyi ajatus yhdentyneestä Euroopasta (Euroopan integraatio): "Ensimmäisellä integraation ilmenemismuodolla hiili- ja teräsyhteisöllä pyrittiin valvomaan sodankäynnin kannalta tärkeimpien materiaalien valmistusta ja hallussapitoa. Ajatus tästä, samoin kuin yleensä Euroopan poliittisesta yhdentymisestä, oli syntynyt itse asiassa jo sodan aikana, ns. federalistisen liikkeen piirissä". ( Kirjasta Selviytyvä Suomi, Maaseudun sivistysliitto 1994, sivu 23, ulkoministeri Heikki Haavisto).\nTärkeimmäksi perusteluksi integraatiolle eli yhdentymiselle, on julkisuudessa selitetty pyrkimys rauhaan Euroopassa - sitomalla valtiot toisiinsa erilaisin riippuvuussuhtein. Syntyi Euroopan talousyhteisö, Euroopan hiili- ja teräsyhteisö ja Euroopan atomienergiayhteisö. Näille luotiin ajastaan yhteinen hallinto; Komissio, ministerineuvosto, Eurooppa-neuvosto (huippukokous) ja parlamentti. Kokonaisuutta täydensi tuomioistuin. Näin oli luotu käsite Euroopan yhteisö (EY), joka toimi kansallisvaltioista riippumattomana ja tehtyjen sopimusten rajoissa, sekä oman lainsäädäntönsä puitteissa kansallisvaltioiden päätösvallan yläpuolella. Federalistien tavoite alkoi toteuttamaan itse itseään, sillä EY:stä tuli omalla voimallaan kehittyvä, itsenäinen subjekti (toimija).\nKehitys kehittyi ja eurooppalaisuus nousi esiin, luotiin ihmisiä harhauttava käsite Euroopasta subjektina. Eurooppalaiselle identiteetille voidaan antaa ilmiasuksi valta, vallanahneus, petollisuus, yms. Sen sijaan, että olisi jatkettu pysyvän rauhan rakentamista Euroopan valtioiden välille, alettiinkin suunnittelemaan valtioiden hävitystä. Tutkija Teija Tiilikainen: "Kansallisvaltioiden aika on ohi ja nyt rakennetaan säätelyjärjestelmää globalisoituvaa maailmaa ja taloutta varten".(14.11.1999 Kouvolan Sanomien kirjoituksesta: Sivu 26)\nEU-JÄSENYYS EI OLLUTKAAN TAVOITE Suomen kansalliset edut turvattiin parhaiten liittymällä Euroopan yhteisöön (5.3.1992/hallituksen EY-tiedonanto eduskunnalle). Sopimus poliittisesta unionista (EU) astui voimaan 1.11.1993. EY:n toimivaltaa laajennettiin mm. talous- ja rahaliiton toimeenpano. Maastrichtin sopimus loi Euroopan unionin, joka sittemmin omalla voimallaan on edennyt kohti federalistista tavoitetta. Kun EU saa perustuslakinsa kautta oikeudellisen aseman, EY-sulautuu unioniin ja sitä kautta syntyvä kokonaisuus on yhtä kuin valtio-oikeudellinen instituutio. EY muuttaa EU:n siihen sulautuessaan itsenäiseksi kansainvälisoikeudelliseksi subjektiksi eli toimijaksi ( viite: Valtioneuvoston EY-selonteko 9.1.1992).\nEU:n komission julkaisusta poimittua - koskien Maastrichtin sopimusta: "Sopimuksessa todetaan, että "sopimus merkitsee uutta vaihetta kehityksessä - yhä läheisemmän Euroopan kansojen välisen liiton luomiseksi". Siihen sisältyy E(T)Y:n perustamissopimusta ja Euratomin perustamissopimusta koskevien muutosten lisäksi sopimus Euroopan unionista. Tätä ei kuitenkaan saatettu loppuun Maastrichtin sopimuksella. Se on EY:n kehityksen tavoin ensimmäinen askel kohti eurooppalaista perustuslaillista järjestystä, johon myös EY voi sitten sulautua. EU on vienyt kehitystä eteenpäin Amsterdamin sopimuksella, joka allekirjoitettiin Amsterdamissa 2.10.1997 ja joka tuli voimaan 1.5.1999 jäsenvaltioiden suoritettua ratifioimismenettelyt". (Yhteisön oikeuden perusteet, Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 2000).\nVuonna 1994 käyty poliittinen kampanja EU:n puolesta ja sitä vastaan lienee syöpynyt ihmisten mieliin, kellä milläkin tavalla. Voinemme historiallisen etäisyyden päästä tarkastella asiaa ilman henkilökohtaisia anti- tai sympatioita. "Kansallisvaltioiden aika on ohi"? Globalisaatio, eli maapalloistuminen? Vuoden 1994 ns. "EU-kamppailun" päätavoitteena - kansallismielisyyden, kansallisaatteellisuuden, nationalismin hävittäminen? Muistamme, erinomaisen hyvin vahvat syytökset äärinationalismista. Sillä onhan niin, että paitsi "Euroopan perustuslaki", myös globalisaatio edellyttävät kansallisaatteellisuuden hävittämistä. Poliittisen kamppailun peruskysymyshän oli - mennäkö EU:n jäseneksi vaiko eikö. Jäsenyyspäätös piti tekemän äänestyskopissa hallituksen neuvotteleman sopimuksen pohjalta, joko hyväksyen tai hyläten. Tarkasteltaessa tapahtumia, huomio kiinnittyy itse kamppailun sisältöön. Kampanja ohjattiin pois pääasiasta - EU-jäsenyyden sisällöstä. Pääkysymykseksi muodostui kysymys siitä, ollako EU:ta vastaan vaiko sen puolesta. Kansakunta jaettiin EU:n vastustajiin ja EU:n kannattajiin. Tiedotusvälineisiin EU-vastustaja -käsite jäi elämään ja syntilistaan lisättiin sittemmin globalisaation vastaisuus. Monet muistavat WTC-tornien kohtalokkaat tapahtumat. Myös niistä uutisoinnin. Uutisoinnissa etsittiin syyllisiä - suomalaisessa viestinnässä - globalisaation vastustajista! Millaisen sopimuksen hallitus jäsenyydestä oli neuvotellut? Mihin oltiin liittymässä ja millaisin ehdoin?\nGLOBALISAATIO? Maapalloistuminen, maailmanlaajuistuminen? Nykysuomen sanakirjasta (1989): Globaalinen = yleismaailmallinen, maailmanlaajuinen; kokonais-. Globaalistaa, globalisoida = tehdä globaalisemmaksi. Presidentti Halonen uudenvuoden puheessaan 1.1.2004: "Suomi on hyötynyt globalisaatiosta. Suomi tarvitsee globalisaatiostrategian. Tasavallan presidentti Tarja Halonen toivoo maan hallitukselta ja työmarkkinajärjestöiltä määrätietoista paneutumista globalisaatioon sopeutumiseen ja sen hallintaan. Presidentti sanoi uudenvuodenpuheessaan tulleensa kansainvälisissä tehtävissään entistä varmemmaksi siitä, että Suomen on itse pidettävä huolta itsestään. Halosen mukaan Suomi on menestynyt kansainvälisessä kilpailussa hyvin ja hyötynyt globalisaatiosta, kun kaupan esteiden vähenemisen myötä suomalaiset ovat voineet viedä tuotteitaan eri puolille maailmaa. Suomen on luotava tulevaisuuttaan varten kansallinen globalisaatiostrategia". (Lainaukset Satakunnan Kansa, perjantai 2.1.2004) Miten Suomi voi pitää huolta itsestään ilman päätösvaltaa omista asioistaan? Presidentin puheesta ilmenee, mitä huolenpidolla tarkoitetaan. Kysymys on huolehtia Suomen sopeutumisesta ja sopeuttamisesta globalisaatioon. Presidentin puheesta pääsee siihen käsitykseen, että suomalaisten kaupankäynti ulkomaihin ei olisi ollut mahdollista ennen nykytilannetta. Mutta, onko oikein puhua suomalaisten tuotteiden viennistä? Eikö olisi rehellisempää puhua suomalaisten työpaikkojen viennistä ulkomaille?\nGlobalisaation lähtölaukaus vuonna 1989. "Holkerin hallitus teki marraskuussa 1989 vaivihkaa päätöksen, jonka mukaan ulkomaalaiset voivat omistaa suomalaisyrityksiä - pankkeja ja vakuutuslaitoksia lukuun ottamatta - 100 prosenttisesti. Lupien myöntäminen tapahtuu käytännössä kauppa- ja teollisuusministeriön virkamiesten toimesta". (Lainaus kirjasta Konsensus, WSOY, 1990).\nEuroopan yhdysvallat? Integraation syvetessä ryhdyttiin suunnittelemaan eurooppalaista suurvaltaa tositeolla, syntyi suunnitelma Euroopan unionista, vuonna 1981. Vuonna 1990 "ensimmäiset kansallisten kansanedustuslaitosten väliset kokoukset suhtautuvat myönteisesti federalistiseen Eurooppaan".\nKäsite federalismi selitetään tietokirjallisuudessa mm.: "Valtiojärjestelmä, jossa pienet valtiot, maakunnat tai riippumattomat kaupungit luopuen osittain itsenäisyydestään yhdistyvät liittovaltioksi tai valtioliitoksi, esimerkiksi Sveitsi, Yhdysvallat, Australia". (Otavan yksiosainen tietosanakirja vuodelta 1960) "Liittovaltioiden muodostamista koskeva tai sitä tukeva ajattelutapa. Liittovaltio (federaatio) on yhteisen sopimuksen pohjalta luotu poliittinen yksikkö, suvereeni valtio, jossa yhteisiä tehtäviä hoitavan keskushallinnon rinnalla ovat rajallisen itsemääräämisoikeuden omaavat alueyksiköt tai osavaltiot. Yhteisiä tehtäviä voivat olla ulkopolitiikan ja ulkomaankaupan hoito sekä maanpuolustus. Niiden vuoksi keskushallinnon valta ulottuu osin aluehallinnon ohi aina yksilötasolle". (Weilin+Göös, Suomalainen tietosanakirja vuodelta 1989). Parhaillaan ollaan saattamassa voimaan federalistisen Euroopan perustuslakia presidentteineen kaikkineen. Ja kuin pisteenä päälle - turvatakuut! Suorastaan huvittava kirjoitus asiantuntijan kynästä: Helsingin Sanomat 2.12.1998, "Vieraskynä": "Monessa mielessä EU on jo pitkälle liittovaltioistunut. Se täyttää keskeiset liittovaltion kriteerit. Sillä on perussopimusten luoma yhteinen oikeudellinen perusta, riippumaton tuomioistuin, oma ja jäsenvaltioiden tahdosta riippumaton budjetti sekä kansalaisuus. EU tekee myös eron jäsenvaltioiden ja ulkopuolisten välille. Pian sillä on myös itsenäisen keskuspankin hoidossa oleva yhteinen raha. EU on kehittynyt liittovaltion suuntaan hallitusten tekemin ja kansallisten parlamenttien ratifioimin päätöksin ilman suurta suunnitelmaa". (Professori ja Jean Monnet -oppituolin haltija (Esko Antola) Turun yliopistossa).\nKun Suomesta tehtiin unionin jäsen, silloinen presidentti kertoi kansalle valtiomme itsenäisyyden vahvistuvan. "Presidentin mielestä suomalaisilla on kaikki syy olla tyytyväisiä EU-jäsenyyteen. "Se on ilman muuta vahvistanut Suomen itsenäisyyttä. Olin sitä mieltä ennen, kuin haimme jäsenyyttä, ja olen siitä nyt vielä vakuuttuneempi", hän arvioi. ...". (Suomen Kuvalehti n:o 49/5.12.1996) Kansalle ei kerrottu, että valtiomme joutui luovuttamaan valtion lainsäädäntö-, toimeenpano- ja tuomiovaltaa Euroopan yhteisölle. "EY-jäsenyydestä seuraisi, että lainsäädäntö -, toimeenpano- ja tuomiovallan osalta tarvitaan perustuslaintasoisia säännöksiä toimivallan siirtämiseksi EY:n toimielimille". (Valtioneuvoston selonteko eduskunnalle EY-jäsenyyden vaikutuksista Suomelle - 9.1.1992 sivu 25 ). Kansalle ei kerrottu, että menetämme muun muassa oman rahamme, ulkomaankauppamme ja maatalouspolitiikkamme, siis päätösvaltamme niitä koskevissa asioissa. Kansalaisille ei myöskään kerrottu sitä, että Euroopan yhteisön tuomioistuin omaa yksinoikeuden päättää unionin kansalaisten perusvapauksien sisällöstä. Tästä esimerkkinä voimaan tullut kansalaisen luovutusvelvollisuus eikä meillä ole enää edes oman maan passioikeutta.\nTämä maa, Suomi, ei ole enää omamme, sillä eurooppalaiset satelliitit valvovat elämäämme. Euroopan keskushallinnon tarkastajat tutkivat, mitä maallemme teemme ja miten täällä elämme. "EU päättää maataloudestamme. - Ensimmäisenä on EU:n yhteinen maatalouspolitiikka, sitten vasta kansalliset erillistoimenpiteet, sanoi Juha Korkeaoja. (maatalousministeri vuonna 2004, tammikuun 28., SataSeutu -lehdessä sivulla 6). Hallituksen lakiesitys n:o 145 vuoden 1994 valtiopäivät: "EY:lle on annettu yksinomainen toimivalta maatalouspolitiikan tavoitteiden toteuttamiseksi. Jäsenvaltiot eivät voi noudattaa kansallista maatalouspolitiikkaa tai antaa kansallisia säännöksiä asioista, joista on säännelty yhteisötasolla". Natura-alueet eivät nekään ole oikeudellisesti enää päätösvallassamme. Petokannastakin maassamme päätetään Euroopan keskushallinnossa.\nSe, mitä ihmettelemme, on päättäjiemme toiminta Euroopan unioniin liittyvissä asioissa. Kuvittelevatko he, ettei tulevaisuudessa kirjoiteta historiaa? Tässä pieni ote Euroopan keskushallinnon julkaisusta vuodelta 2000, ikään kuin kysymyksen perustaksi: "Perustettu Euroopan unioni ei korvaa Euroopan yhteisöjä (EY), kuten tiedotusvälineissä toisinaan väitetään, vaan täydentää niitä uusilla politiikoilla ja uusilla yhteistyön muodoilla". ( Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 2000). "Ulkopolitiikan uusi ympäristö: Suomen hallitus päätyi syksyllä 1992 arviossaan siihen, että Suomen kansalliset edut ja kansainväliset pyrkimykset ovat parhaiten turvattavissa liittymällä jäseneksi Euroopan yhteisöön, joka Maastrichtin sopimuksen myötä muuttui viime vuoden lopulla Euroopan unioniksi". (Kirjasta Selviytyvä Suomi, Maatalouden sivistysliitto, vuonna 1994, ulkoministeri Haaviston artikkeli, sivulla 22).\nSopimus Euroopan unionista (ns. Maastrichtin sopimus - on poliittinen, EY:n toimivaltaa täydentävä sopimus, kunnes Euroopan unionille luodaan oikeudellinen asema, se on lainsäädännöllinen toimivalta, johon EY voi sitten sulautua. Tämä oikeustoimikelpoisuus syntyy, kun valmisteltu perustuslaki astuu voimaan. Ei liene sattumaa, että vuonna 2000 kumoutui aiempi perustuslakimme ja voimaan astui uusi perustuslaki, jossa Euroopan unionille on annettu oikeustoimikelpoinen asema, mm. pykälissä 96-97. Ei sattumaa, kun eduskunta sai Euroopan perustuslakiluonnoksen jo vuonna 1994!\nOn aika rohkeaa väittää, näinkin julkisella foorumilla, että kyse on petollisuudesta kansalaisia kohtaan. Kohdistuuhan väitteemme jopa maan ylintä johtoa kohtaan. Me, nimellämme kirjoittaneet vastaamme siitä, mitä kirjoitamme. Kuka hyvänsä tämän lukenut voi kumota väitteemme esittämällä samalla tasolla perustellut vastaväitteet. Siinä tapauksessa olemme valmiit muuttamaan näkemyksemme julkisesti tällä samalla foorumilla. Tässä muutama ote näkemyksemme tueksi:\nILTA-SANOMAT lauantaina 21.12.1991, A-P. Pietilä: "Salainen raportti tukee Suomen EY-jäsenyyttä Vain viisi ministeriä tuntee selvityksen. Ulkoministeriön laatima salainen selvitys tukee suomen EY-jäsenyyttä. Toistaiseksi vain neljä ministeriä pääministerin ja presidentin lisäksi tuntevat raportin sisällön. Pääministeri Esko Aho (kesk.) kieltäytyi eilen jyrkästi antamasta tietoja selvityksestä eduskunnan ulkoasiainvaliokunnalle". (Huomautus: Palaamme tähän artikkeliin jäljempänä, koska se on ajankohtainen juuri tämän kirjoituksen aikana).\nTiedonanto EY-jäsenyyshakemuksesta käsiteltiin 18.3.1992. Tiedonantoäänestystä ennen Suomen Kuvalehti kirjoitti : "Moni kansanedustaja ei vielä tiedä, mistä hän oikein äänestää, kun hallituksen EY-tiedonanto tuodaan runsaan viikon päästä eduskuntaan".(6.3.1992/Suomen Kuvalehti n:o 10)\n"Lainsäädäntövallan, toimeenpanovallan ja tuomiovallan luovuttaminen eräin osin EY:n toimielimille ottaen huomioon myös EY:n tuomioistuimen kehittämät oikeusperiaatteet välittömästä oikeusvaikutuksesta ja ensisijaisuudesta rajoittavat Suomen täysivaltaisuutta. Toisaalta tällainen luovutus on ristiriidassa myös kunkin valtiollisen perustehtävän luovuttamista koskevien sääntöjen ja käytännön kanssa". (Ora Meres-Wuori: Integraatioratkaisut ja Suomen ulkopoliittinen päätöksentekojärjestelmä, Ulkoasiainministeriö 1994 Helsinki).\nKun tuli aika päättää euroon siirtymisestä vuosina 1997-1998, ilmeni, että markasta oli luovuttu jo 18.11.1994, kun eduskunta hyväksyi hallituksen esityksen EU-liittymissopimuksesta (HE135). Oma raha määriteltiin muun muassa perustuslakivaliokunnassa kansallisen suvereenisuuden yhdeksi keskeiseksi tekijäksi. Ihmettelemme päätöksenteon menettelytapoja seuraavan lausunnon pohjalta. Huomionarvoista on huomata, että julkisen lausunnon antaja oli eduskunnan puhemies, Riitta Uosukainen (kok). Vuonna 2000 kumotun perustuslain mukaan eduskunnan puhemiehen tehtävänä oli muun muassa valvoa eduskunnan työskentelyn lainmukaisuutta. Suomen Kuvalehden haastattelussa vuonna 1997, 11.4., sivu 19 - eduskunnan puhemies kertoo, "ettei hänkään tiennyt nappia painaessaan (1994), että samalla äänestettäisiin Suomen markan kohtalosta".\nLehtiartikkeli vuodelta 2000, 21.3., sivu 10: "Koivisto muistelee henkilökohtaisia keskusteluja, joita hän tasavallan presidenttinä kävi Suomen EU-neuvottelujen aikana eurooppalaisten päättäjien kanssa. - En minä voinut kuvitellakaan, että me olisimme siinä vaiheessa luovuttaneet suvereniteettiamme muilta osin kuin mistä oli sovittu."\nEuroopan yhteisön kerrottiin muuttuneen Euroopan unioniksi ja kansakunta äänesti 16.10.1994 liittymisestä Euroopan unioniin. Liittyminen ei muuttaisi asemaamme itsenäisenä valtiona, itsenäisenä subjektina, itsenäisenä oikeudellisena toimijana, vaan jopa vahvistaisi itsenäisyyttämme. Itsenäisyys? Oikeutta päättää asioistamme itse. Näin olemme peruskysymysten äärellä. Kansakunta äänesti, mutta mistä? Yhdistetäänpä osia edellistä siteerauksista: Toisaalta tällainen luovutus on ristiriidassa myös kunkin valtiollisen perustehtävän luovuttamista koskevien sääntöjen ja käytännön kanssa. En minä voinut kuvitellakaan, että me olisimme siinä vaiheessa luovuttaneet suvereniteettiamme muilta osin kuin mistä oli sovittu. Moni kansanedustaja ei vielä tiedä, mistä hän oikein äänestää. Kansallisvaltioiden aika on ohi ja nyt rakennetaan säätelyjärjestelmää globalisoituvaa maailmaa ja taloutta varten.\nKun tutkitaan käsitteitä ja asioita laajemmasta näkökulmasta, kysymys ei olekaan enää pelkästä itsenäisyydestä, vaan valtion olemassaolosta. Tiedämme varsin omakohtaisesti, että tämänkaltainen kirjoittelu johtaa helposti syytteeseen nationalismista, kiihkokansallisuudesta ja EU-vastaisuudesta. "Itsenäisyyspäivä on säilyttänyt edelleen merkityksensä Suomelle ja sen kansalaisille, vaikka taloudelliset vaikeudet ovat aiheuttaneet eriarvoisuutta ja vaikka Euroopan integraatiokehityksen vastustajat ovat yrittäneet maalata kauhukuvia päätösvallan siirtymisestä maamme rajojen ulkopuolelle". (Kouvolan Sanomat 6.12.1998, "Pääkirjoitus")\nToivomme tämän lukijoilta ymmärrystä lukea asiat asioina ilman ennakkoasennetta esitettyjen tietojen, ei kirjoittajien omien näkemysten perusteella. Totta kai meillä on oma käsityksemme, itse kullakin, emmekä mekään salaa omaamme, se olisi epärehellisyyttä ja lukijan aliarvioimista. Sen sijaan, asennoitumista tarkisteltaessa on syytä korostaa, että lähtökohtamme on päätöksenteon yleinen hyväksyttävyys, -laillisuus, legitimiteetti. Kysymys ei ole integraatiosta itsestään, vaikkakin sitä sivutaan väistämättä ja siihen on pakko ottaa kantaa, jyrkälläkin tavalla. Kun kaikki asiat ovat julkisia, julkisuudessa esillä olleita ja olevia, ja asioista kiinnostuneiden tiedossa ainakin osiltaan, peruskysymykseksi jää: Onko kaikki tapahtunut hyväksyttävällä tavalla? Ovatko päättäjien perustelut kansallisten etujemme turvaamisesta kestäviä historian valossa? Ovatko menettelytavat siihen nähden oikeutettuja? Me kirjoitamme itse käsityksemme asioista, emme tarvitse ulkopuolista tahoa selittämään niitä. Vapaa yhteiskunta sallii ja sietää erilaiset mielipiteet ja -katsannot, ilman syyllistämistä. Salliihan?\nMAA, RUOKA, MAATALOUS\n"Ulkoministerin mukaan Suomi ei olisi yhteisön jäsenenä passiivinen myötäilijä vaan etujaan tarmolla ajava jäsenvaltio. Hän kehotti pohtimaan ennakkoluulottomasti, mihin Suomi liittyy, kun se mahdollisesti liittyy Euroopan unioniksi muuttuvaan Euroopan yhteisöön. - Unioni ei olisi liittovaltio tai valtioliitto vaan eräänlainen kiinteä itsenäisten valtioiden yhteistyöjärjestely. Euroopan unionissa suvereenit jäsenvaltiot luovuttaisivat vapaaehtoisesti eräitä tehtäviä unionin päätettäväksi. Tällaisessa järjestelyssä kansainvälinen asemamme ja vaikutusmahdollisuutemme vahvistuisivat, hän sanoi". Näin totesi ulkoministeri Haavisto Lalli-lehdessä 12.10.1993.\n"Euroopan unioni ei ole kansainvälinen järjestö tai liittovaltio, eikä sillä ylipäänsä ole oikeuskelpoisuutta. Euroopan yhteisöt ovat sen sijaan kansainvälisiä järjestöjä, jotka käyttävät toimivaltaansa kuuluvissa asioissa jäsenvaltioiden niille siirtämiä valtuuksia". (HE 135/1994 vp) Jäsenyys merkitsi valtion toimivallan luovuttamista - lainsäädäntö-, toimeenpano- ja tuomiovallan muodossa. Mitä tämä valtion toimivallan luovuttaminen tarkoittaa, se ilmeni jo edellä - laajassa mittakaavassa kysymys on kansallisvaltion lakkauttamisesta (viite Teija Tiilikainen).\n"Yhteisön lainsäädäntökäytännössä asetuksia käytetään ennen kaikkea niillä aloilla, joissa yhteisön toimivalta on yksinomainen ja se toteuttaa yhteistä politiikkaa". "Määrällisesti suurin osa yhteisön säädöstöstä muodostuu yhteistä maatalouspolitiikkaa ja tulliliittoa koskevista asetuksista". "EY:n tuomioistuimen oikeuskäytännössä onkin kielletty kansalliset voimaansaattamistoimet mukaan lukien inkorporointi eli asetuksen tekstin julkistaminen kansallisessa säädöskokoelmassa kansallisen säädöksen osana". "Toisaalta asetukset edellyttävät usein kansallisella tasolla annettuja täydentäviä sanktio- ja hallinnointisäännöksiä. Koska asetukset pätevät yleisesti, niiden adressaatteina sekä oikeuksien että velvollisuuksien osalta voivat olla paitsi jäsenvaltiot, myös niiden hallintoviranomaiset sekä yksityiset yritykset ja kansalaiset". (HE 135/1994 vp) Mitä edellä tarkoitetaan? Niiltä osin, kuin mitä valtion toimivaltaa - kansallista sääntelyä - on luovutettu EY:n toimielimille, jäsenvaltiolla ei ole toimivaltaa. Eli yhteisön säädöstä ei saa alistaa kansallisten päätöselimien päätösten alaiseksi. Sivuhuomautuksena todettakoon euron käyttöönoton yhteydestä tämän seikan konkretisoituminen. Kun tuli se aika (1998), että eduskunnan piti päättää, vaihtaako se Suomen oman rahan, markan yhteisvaluutta euroon. Yhteisvaluutan toteuttaminen ja täytäntöönpano siirrettiin Euroopan yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan Maastrichtin sopimuksella, eli sopimuksella Euroopan unionista. Eduskunnalla ei ollut oikeudellista toimivaltaa päättää siitä, että markka lakkautetaan ja tilalle otetaan euro. Päätös asiasta tehtiin yksinomaan Brysselissä ja markka häipyi historiaan ja katosi perustuslaistamme euron toteutuessa. Hallitusmuodon 72 pykälä häipyi olemasta, lakkasi olemasta voimassa sitä mukaa, kun ylikansalliset päätökset astuivat voimaan. Tämä tarkoitti Suomen hallitusmuodon säädöksen, eli perustuslain määräyksen kumoutumista ilman eduskunnan päätöstä, edes ilman eduskunnan oikeutta tehdä asiasta lainsäädännön mukainen päätös.\n"Maatalous. Maatalouspolitiikan tavoitteet ja periaatteet. EY:n yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteet on määritelty EY:n perustamissopimuksessa. Tavoitteita ovat maatalouden tuottavuuden lisääminen, maatalousväestön kohtuullinen elintaso, markkinoiden vakauttaminen, elintarvikehuollon turvaaminen sekä kohtuulliset kuluttajahinnat. EY:lle on annettu yksinomainen toimivalta maatalouspolitiikan tavoitteiden toteuttamiseksi. Jäsenvaltiot eivät voi noudattaa kansallista maatalouspolitiikkaa. EY:n noin 60 000 painosivua käsittävästä lainsäädännöstä noin puolet koskee maatalouspolitiikan alaa". (HE 135/1994) Maa ei siis ole enää omamme, koska meillä ei ole oikeutta päättää edes siitä, mitä maassamme kasvaa ja tuotetaan. "Jos olemme EU:n jäsen, kehityksemme riippuu myös unionin kyvystä tehdä jäsenmaille edullisia päätöksiä". (Elinkeinoelämän tutkimuslaitos - Etla -, Suomen EU-valinta, 1994).\nHallituksen esitys eduskunnalle laiksi maa- ja puutarhatalouden kansallista tuista, HE 148/1994 valtiopäivät. "Esityksen pääasiallinen sisältö. Esityksen keskeisenä tavoitteena on edistää Suomen maa- ja puutarhatalouden täysimääräistä yhdentymistä Euroopan yhteiseen maatalouspolitiikkaan sekä turvata maa- ja puutarhatalouden ylläpitäminen Suomessa. Tavoitteisiin pyritään myöntämällä maa- ja puutarhataloudelle valtion varoista siirtymäkauden tukia, pohjoista tukea sekä muuta kansallista erityistukea. Tukimuodoista päättäisi valtioneuvosto. Edellytyksenä tukien käyttöönottamiselle olisi kuitenkin Euroopan yhteisöjen komission lupa".\n2. Luku: Tukimuodot. 7§. Kansallinen erityistuki. "Ehdotetussa seitsemännessä pykälässä säädettäisiin niistä kansallisista erityistuista, joita voitaisiin myöntää liittymisestä aiheutuvien vakavien vaikeuksien poistamiseksi. Erityistuilla pyritään poistamaan sellaisia vakavia vaikeuksia, jotka aiheutuvat maa- ja puutarhataloudelle Suomen liittymisestä Euroopan unioniin. Tuen myöntäminen perustuisi liittymissopimuksen 141 artiklaan. Tukien myöntäminen edellyttäisi komission lupaa".\nHallituksen esitys eduskunnalle laiksi Euroopan yhteisön yhteisen maatalouspolitiikan täytäntöönpanosta, HE 149/1994 valtiopäivät. Esityksen pääasiallinen sisältö. "EY:n yhteistä maatalouspolitiikkaa säännellään lähinnä EY:n antamin asetuksin, jotka ovat sellaisenaan jäsenvaltioita sitovia (kirj.huom. siis ei alisteta kansalliselle päätökselle). Asetuksissa edellytetään jäsenvaltiot säätävät kansallisesti yhteistä maatalouspolitiikkaa täytäntöön panevista elimistä sekä niistä rangaistusseuraamuksista, joita voidaan määrätä yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevia säädöksiä vastaan rikkoneille. Ehdotus sisältää säännökset EY:n yhteistä maatalouspolitiikkaa täytäntöön panevista kansallisista elimistä. Maa- ja metsätalousministeriö olisi yhteisön asetuksissa tarkoitettu toimivaltainen viranomainen (kirj.huom: Yhteisön viranomainen), joka voisi siirtää toimivaltaansa kuuluvia tehtäviä alaiselleen hallinnon alan viranomaiselle ja tarvittaessa myös muun hallinnon alan viranomaiselle. Ehdotus sisältää lisäksi rangaistussäännökset. Rangaistukseksi ehdotetaan sakkoa".\n"2. Luku: Valvonta ja rangaistukset. Lain täytäntöönpano edellyttää tehokasta alueellista valvontaa, minkä vuoksi alueelliset valvontatehtävät hoitaisi maaseutuelinkeinopiiri tai sen valtuuttamat tarkastajat. Kuntatasolla valvontaa suorittaisivat myös kuntien maaseutuelinkeinoviranomaiset".\n"3. Luku: Erityiset säännökset. "Kansallisten viranomaisten tehtäväksi on jäänyt lähinnä yhteisön säännösten noudattamisen valvonta ja säännösten muu tekninen toimeenpano".\n"Laki Euroopan yhteisön maatalouspolitiikan täytäntöönpanosta. 3.§ Maa- ja metsätalousministeriö voi lisäksi määrätä, että valvonnan täytäntöönpanossa saadaan käyttää apuna maatalous- ja puutarha-alan yhteenliittymiä. Poliisin on tarvittaessa annettava virka-apua valvonnan suorittamisessa". Valtioneuvoston EY-selonteko 9.1.1992: "(EY-jäsenyys) merkitsisi myös sitä, että Suomessa tulisivat voimaan ei vain ne EY-säädökset, joiden hyväksymistä Suomi on kannattanut, vaan myös Suomen vastustamat säädökset sikäli kuin niistä päätetään enemmistöpäätöksillä. EY:n hyväksymät asetukset tulisivat Suomessa voimaan ilman lainsäädäntöelinten jälkikäteistä hyväksymistä tai myötävaikutusta. EY-jäsenyys merkitsisi lisäksi sitä, että EY:n säädöksillä olisi etusija muihin kansallisiin säädöksiin nähden. Myös eduskunnan EY-normien hyväksymisen jälkeen päättämän uuden lain säännösten olisi väistyttävä EY-säännösten tieltä". Sopiikin kysyä, missä on maatalouselinkeinojen harjoittajien oikeusturva? He ovat suoraan ylikansallisen keskushallinnon alamaisia. Kansalliset, eli suomalaiset viranomaiset ovat velvoitettuja kohdentamaan viranomaistoimet heitä kohtaan, vaikka ne olisivat kansallisten etujemme ja oman lainsäädäntömme (mitä siitä on jäljellä?) vastaisia.\nSUOMEN LIITTYMINEN EUROOPAN UNIONIIN - MAATALOUS AVOIMENA KYSYMYKSENÄ Kansalaisilta kysyttiin 16.10.1994 äänestyksessä - valtioneuvoston tiedotteessa - kannattavatko he liittymistä Euroopan unioniin neuvotellun sopimuksen mukaisesti? Sittemmin ilmeni, että neuvottelutulos oli eräiltä osin keskeneräinen. Toisin sanoen, neuvottelutulosta ei ollut olemassakaan.\nTapaus Artikla 141! "Ongelmallista on ollut, että enempää kansanäänestysajankohtaan kuin myöskään eduskunnan päätöksentekohetkeen mennessä ei oleellisia tietoja Suomen jäsenyysehdoista vielä ole EU-komissiosta Brysselistä saatu". (Ulkoasiainvaliokunnan mietinnöstä n:o 9/1994 vp - HE 135:stä, sivu 83, 31.10.1994) "Sen lisäksi, että jäsenyyspäätöstä tehtäessä maatalouden pitkäaikaisen tuen käytön perusteet eivät ole tiedossa, avoinna on monia muita keskeisiä seikkoja. Valiokunnan saaman selvityksen mukaan komission vahvistus on saatu vain pohjoisen tuen ja LFA-tuen rajoille. Virkamiestasolla on sovittu siirtymäkauden tuista, mutta vahvistus puuttuu. Ympäristötuen ja puutarhatalouden osalta ei edes virkamiestason neuvottelutulosta ole saavutettu. Niin ikään neuvottelutulos puuttuu teollisuuden varastoarvojen (kirj.huom. elintarviketeollisuuden) alenemisen korvausperusteista". (Ulkoasiainvaliokunnan mietinnöstä n:o 9/1994 vp - HE 135:stä, sivulla 72. Helsingissä 31.10.1994, Juha Korkeaoja ja Paavo Väyrynen)\nEU-ministerivaliokunta Pöytäkirja 15/94, 18.10.1994 Luottamuksellinen "5. Valiokunta päätti, että seuraavaan kokoukseen otetaan asialistalle Suomen maatalouden kansallista tukiohjelmaa koskeva tarkennettu esitys ja että esitys jaetaan valiokunnan jäsenille etukäteen".\nEm. pöytäkirjan liitteenä on allekirjoittamaton sivu, jolla seuraava teksti: "Maa- ja metsätalousministeriö 20.10.94 19.13\nE. Liittymissopimuksen artiklan 141 mukainen tuki. Liittymissopimuksen artiklan 141 mukaan komissio voi antaa Suomelle luvan myöntää kansallisia tukia maataloustuottajille, jos Suomen liittymisestä EU:iin aiheutuu vakavia vaikeuksia, jotka ovat olemassa sen jälkeen, kun artiklojen 138, 139, 140 ja 142 määräyksiä ja yhteisössä voimassa oleviin sääntöihin perustuvia muita toimenpiteitä on sovellettu täysimääräisesti.\nSuomi varautuu tekemään vuonna 1996 perustellun esityksen artiklan 141 mukaisten tukien käytöstä, tukien kohteista, muodoista ja tasoista sekä tukien hallinnoinnista. Suomi varaa valtion budjettiin varat ennakoidun tukitarpeen kattamiseen".\nF. Kansallisen tuen hallinnointi. Kansallisen tuen maksamista varten otetaan vuosittain valtion talousarvioon määrärahat. Kansallinen tuki on tarkoitus maksaa tuen saajille hakemusten perusteella. Hakemukset tehtäisiin pääsääntöisesti maaseutuelinkeinoviranomaisille, jotka myös huolehtisivat tukien maksatuksesta hakijalle. Lisähintoja voitaisiin kuitenkin maksaa tuen saajalle teollisuuden tai kauppaliikkeiden välityksellä edellyttäen, että valvonta on luotettavasti järjestettävissä. Tukien myöntämisessä noudatettaisiin maaseutuelinkeinojen tukitehtäviä hoidettaessa noudatettavasta menettelystä (1336/92) annettua lakia. Mainittu laki sisältää tukien hallinnointia koskevat yleismääräykset, kuten valvonnasta, tuen takaisinperinnästä, salassapitovelvollisuudesta sekä muutoksenhakumenettelystä. Suomi noudattaa tuen hallinnoinnissa ja valvonnassa neuvoston asetusta (ETY 3508/92). Maa- ja metsätalousministeriöllä olisi kansallisten tukien täytäntöönpanon osalta oikeus antaa tarkempia määräyksiä".\n"EU-ministerivaliokunta Pöytäkirja 16/94 21.10.1994 Luottamuksellinen\n1. Valiokunta hyväksyi komissiolle esitettäväksi tarkistetun ehdotuksen maa- ja puutarhatalouden kansallisista tuista (liite). Ehdotukseen on koottu siirtymäkauden tukia ja ns. pohjoista tukea koskevat Suomen ehdotukset, jotka on jo aiemmin hyväksytty ja joista on käyty keskusteluja komission edustajien kanssa. Valiokunta totesi, että EU:n komissio tekee lopulliset tukitoimien hyväksyttävyyttä koskevat päätökset jäsenyyden toteuduttua. Komission asiantuntijatasolla on suomalaisosapuolelle kerrottu siirtymäkaudella käytettävien lisähintojen voivan olla hyväksyttäviä, mutta sittemmin on ilmennyt, että komission tasolla ei asiaan oltu otettu kantaa. Valiokunta keskusteli tukitoimien kokonaiskustannuksista ja valvonnasta. Päätökset jotka sisältyvät hallituksen 27.5.1994 tekemään periaatepäätökseen, ovat voimassa. Maa- ja metsätalousministeriön taholta todettiin, että valvonnalla voidaan estää ei-toivotut vaikutukset. Valiokunta totesi, että tästä kokouksesta tiedotetaan maa- ja metsätalousministeriön ja valtioneuvoston tiedotusyksikön keskenään sopimalla tavalla. Vakuudeksi EU-ministerivaliokunnan sihteeri Valtiosihteeri Veli Sundbäck"\n"EU-ministerivaliokunta 16/94 Kokouskutsu 18.10.1994 Perjantaina 21.10.1994 klo 7.45 Valtioneuvoston istuntosalissa\nAsialuettelo: 1.\tSuomen maatalouden kansallinen tukiohjelma; tarkennettu esitys EU:n komissiolle (tausta-aineisto toimitetaan torstaina 20.10.).\n"SUOMI Maa- ja metsätalousministeriö 21.10.1994 LOPULLINEN EHDOTUS MAATALOUDEN KANSALLISEKSI TUEKSI SIIRTYMÄKAUDEN AIKANA\nSivuja 28, poiminta sivulta 15, käsin kirjoitettu E: "Liittymissopimuksen artikla 141 Liittymissopimuksen artiklan 141 mukaan komission voi antaa Suomelle luvan myöntää kansallisia tukia maataloustuottajille, jos Suomen liittymisestä EU:iin aiheutuu vakavia vaikeuksia jotka ovat yhä olemassa sen jälkeen, kun artiklojen 138, 139, 140 ja 142 määräyksiä ja yhteisössä voimassa oleviin sääntöihin perustuvia muita toimenpiteitä on sovellettu täysimääräisesti. Suomi varautuu tekemään vuonna 1996 perustellun esityksen siitä, miksi artiklan 141 mukaisten tukien käyttö on välttämätöntä, mitkä ovat tuen kohteet, muodot ja tasot sekä miten tukia aiotaan hallinnoida. Suomi varaa valtion budjettiin varat ennakoidun tukitarpeen kattamiseen".\n"Tärkeintä Heikki Haaviston paimennuksessa tehdyssä ratkaisussa maatalouden kannalta on tämä: Se siirtää merkittävämmät maatalouspolitiikan erimielisyyksistä Helsingistä Brysseliin, Suomen maatalouspoliittisesta jännityskentästä unionin maatalouspoliittiseen jännityskenttään. Tästä seuraa, että suomalaiset ovat aikaisempaa yksimielisempinä puolustamassa maanviljelymme etua - suhteessa Brysseliin. He voivat olla niin EU:ssa kuin WTO:ssakin yhdessä puolustamassa ratkaisuja, joilla sinänsä väistämättömät tuotannon supistukset toteutetaan meidän maataloutemme kannalta optimaalisella tavalla". (Kalevi Sorsan kirjasta Muistikuvia, mielikuvia, sivu 175, 1995, Otava).\nTämä on ymmärrettävissä niin, että syy maataloutemme alasajoon voitiin sälyttää Brysselin päättäjien vastuulle. Etujen puolustaminen ilman kansallista päätösvaltaa?\n"Rooman sopimus II OSASTO MAATALOUS\n39. artikla 1.\tYhteisen maatalouspolitiikan tavoitteena on: a)\tLisätä maatalouden tuottavuutta edistämällä teknistä kehitystä sekä varmistamalla, että maataloustuotantoa kehitetään järkiperäisesti ja että tuotannon tekijöitä, varsinkin työvoimaa, hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla; 2 b) Tarve toteuttaa tarkoituksenmukainen mukauttaminen asteittain; ". Tästä voisi vetää sellaisen johtopäätöksen, että suomalaisesta talonpojasta on tehty Brysselin torppari. Jonka vuokrasopimus on katkolla jatkuvasti… ILTA-SANOMAT 21.12.1991 A.-P. Pietilä, sivu A 11: "SALAINEN RAPORTTI TUKEE SUOMEN EY-JÄSENYYTTÄ Vain viisi ministeriä tuntee selvityksen. Hallituksen ulkoministeriöllä teettämä selvitys on toistaiseksi laajin ja yksityiskohtaisin raportti Suomen EY-jäsenyydestä. Siihen on koottu katsaukset mm. turvallisuus-, talous- ja maatalouspolitiikasta. Varsinainen selvitys on noin 200-sivuinen, mutta tausta-aineistoineen se paisuu 1000-sivuiseksi paperinipuksi. Tähän mennessä selvitykseen ovat tutustuneet vasta pääministeri Aho, ulkoministeri Paavo Väyrynen (kesk.), liikenneministeri Ole Norrback (r.), ulkomaankauppaministeri Pertti Salolainen (kok.) ja kehitysyhteistyöministeri Toimi Kankaanniemi (krist.). Raportti sisältää yksityiskohtaiset tiedot Suomen jäsenyyden eduista ja haitoista sekä Suomen välttämättä tarvitsemista poikkeusehdoista. Raportin ensimmäinen versio luovutettiin maanantaina Mauno Koivistolle ja tiistaina sen saivat valitut ministerit.\nYhteenvetoa ei haluta julkistaa. Ulkoasiainvaliokunnassa eilen vieraillut Aho kuitenkin kieltäytyi antamasta tietoja raportista. Hänen mukaansa selvitystyö on vielä kesken. Valtiosihteeri Martti Ahtisaaren (sd.) johtaman selvitystyöryhmän työ on kuitenkin pääosiltaan valmis.\nMyönteinen EY-kanta. IS:n tietojen mukaan raportin yhteenveto on varsin myönteinen Suomen EY-jäsenyydelle. Turvallisuus- tai puolueettomuuspoliittisia esteitä ei selvityksen mukaan synny jäsenyydestä. Oleellisimmat seurannaisvaikutukset koskisivat maataloutta, jonka omavaraisuus laskisi huomattavasti alle 100 prosentin. UM:n käsityksen mukaan Suomen tulisikin vaatia pysyviä poikkeuksia EY-sopimukseensa. Suomen maatalous häviäisi mahdollisesti jopa kokonaan ilman erityisehtoja. Valtion taloudelle EY-jäsenyys aiheuttaisi myös suuria rahoitusongelmia. Rajojen avautuminen ja tavaroiden vapaa liikkuvuus kaikkien jäsenmaiden kesken merkitsisi tulli ja valmisteverotuottojen tuntuvaa vähentymistä. Valtion tulot laskisivat noin kymmeneksellä eli 17-20 miljardia markkaa vuodessa. Tämä aiheuttaisi suuria paineita niin valtion kuin kuntataloudenkin supistamiselle. Esille nousisi myös sosiaaliturvan rahoittaminen omavastuuperiaatteella. Myönteisinä vaikutuksina olisivat Suomen talouskasvun vauhdittuminen, viennin kasvu ja työttömyyden supistuminen. Nämä ovatkin tärkein peruste EY-jäsenyydelle. Työttömien määrä jäisi kuitenkin keskimääräiselle eurooppalaiselle tasolle, eli noin 7-9 prosentin tuntumaan".\nEduskunta sai valtioneuvoston selonteon EY-jäsenyyden vaikutuksista Suomelle 9.1.1992. Eduskunta äänesti - Ahon hallituksen luottamuksesta 18.3. tiedonantomenettelyllä. Hallitus oli sitonut jatkamisensa - luottamuksensa - EY-jäsenyyshakemukseen. Eduskunnan valiokunnat antoivat lausuntonsa EY-selonteosta kesällä 1992. Tuossa ulkoasianvaliokuntaan kootussa mietinnössä n:o 6/1992 vp on toteamus, joka kytkeytyy suoraan Pietilän artikkeliin: "Tässä yhteydessä valiokunta kiinnittää huomiota siihen, että valtioneuvoston selonteon käsittely on jonkin verran vaikeutunut, koska valtioneuvostolta ei ole saatu Maastrichtin sopimuksen olennaisesta sisällöstä minkäänlaista yhtenäistä suomenkielistä tekstiä. Sopimuksen englanninkielinen tekstikin saatiin ensiksi käyttöön muualta kuin valtioneuvostosta. Valiokunnan saaman selvityksen mukaan valtioneuvosto on nyttemmin ottanut huolehtiakseen sopimukseen liittyvästä käännöstyöstä". (9.4.1992)\nPerustuslakivaliokunta lausunnossaan 18/1997 vp: "Jäsenyysneuvotteluissa EU-osapuoli edellytti Maastrichtin sopimuksen pääosien hyväksymistä sellaisenaan". Ulkoasiainvaliokunnan mietintö n:o 9/1994 vp, koskien hallituksen lakiesitystä - HE 135 - EU-liittymissopimuksen voimaansaattamisesta: "On kuitenkin huomattava, että jäsenyys EU:ssa on mahdollista vain unionin Maastrichtin sopimuksella viimeksi muutetun ja täydennetyn peruskirjan, olemassa olevan yhteisölainsäädännön (ns. acquis communautaire) ja unionin instituutioiden hyväksymisen pohjalta. Neuvotteluissa on siten ollut ennen muuta kysymys niistä siirtymäjärjestelyistä, joita Suomen sopeuttaminen unionin jäsenyyteen edellyttää".\nMeillä on nyt historian näyttö siitä, että A.-P. Pietilä tiesi, mistä kirjoitti.\tMutta tiesikö Pietilä, tai - edes kansanedustajat, että kaikki oli hyväksytty jo ennakolta ja myös eduskuntaa oikeudellisesti sitovalla tavalla ennen kuin eduskunta sai edes käännöksen asioista? Mitään reunaehtoja tai erityisehtoja ei siis vakavasti ollut edes suunniteltu vaan ne tehtiin mitä ilmeisemmin kotimaisiin poliittisiin tarpeisiin. Mutta eräs kysymys on paikallaan: Ketkä hyväksyivät ennakkoehdot ja millä valtuuksilla? Menihän mm. Suomen markka ennakkoehtojen myötä.\nSatakunnan Eurooppa-tiedotuksen järjestämä tilaisuus EU.n perustuslaista Porissa 6.10.2003. Tilaisuudessa vastaajina yleisön kysymyksiin olivat kansanedustajat Mikko Elo (sd.) ja Timo Kalli (kesk.). Tilaisuuden pääpuhujana oli Suomen EU-sihteeristön päällikkö Antti Peltomäki. Hänelle esitettiin kysymys: "Milloin Suomi liittyi EY:n jäseneksi?" Pitkän harkinnan jälkeen EU-sihteeristön päällikkö totesi Suomen liittyneen EY:hyn samalla kun liityimme EU:hun vuoden 1995 alussa". Vastaus ilmentää, ettei EY ollutkaan muuttunut EU:ksi kuten esimerkiksi Heikki Haavisto niin väittikin - tiedotusvälineiden ohella.\nNÄIN MYYTIIN SUOMALAISET MAANVILJELIJÄT EUROOPAN KESKUSVALLAN ALAISUUTEEN\n"Oikeusministeri Sauli Niinistön (kok) mielestä Suomen EU-jäsenyyssopimuksen hyväksyminen (18.11.1994) eduskunnassa teki perustuslakeihin aukon, josta mahtuu myös siirtyminen Euroopan talous- ja rahaliittoon Emun kolmanteen vaiheeseen (yhteisen rahan - euron - käyttöönottoon). Niinistön mielestä markasta luopuminen on enää vain hallitusmuodon sanamuodon korjaus". (Suluissa olevat kirjoittajan huomio. Hallitusmuodon sanamuotoa ei korjattu. Euro tuli käyttöön 1.1.2000, samana vuonna kun kumottiin koko itsenäisyyden aikainen perustuslaki). "Kokoomuksen puheenjohtaja Niinistö sanoo Suomen tietotoimiston haastattelussa, että EU:n perussopimuksen hyväksyminen kahden kolmasosan enemmistöllä avaisi ovet kaikelle siitä sopimuksesta seuraavalle". (Lainaukset Helsingin Sanomat, 22.10.1995).\nSiirtyminen EY:n hallinnoimaan - yhteiseen maatalouteen sisältyi Niinistön mainitsemaan perustuslailliseen aukkoon ja kuului sopimuksen seuraamuksiin. HE 149 - 1994 vp (Viite artikla 141:een)\nHallituksen esitys eduskunnalle laiksi Euroopan yhteisön yhteisen maatalouspolitiikan täytäntöönpanosta. "Esitys liittyy hallituksen esitykseen Suomen liittymisestä Euroopan unioniin tehdyn sopimuksen eräiden määräysten hyväksymisestä (EU-liittymissopimuksen voimaansaattaminen, lakiesitys 135/1994 vp). Laki on tarkoitettu tulemaan voimaan samanaikaisesti kuin Suomen jäsenyys Euroopan unionissa. Voimaantuloajankohdasta säädettäisiin asetuksella". HE 148 - 1994 vp (Viite artikla 141) Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi maa- ja puutarhatalouden kansallisista tuista. "Esitys liittyy hallituksen esitykseen Suomen liittymisestä Euroopan unioniin tehdyn sopimuksen eräiden määräysten hyväksymisestä (HE 135) ja valtion vuoden 1995 talousarvioesitykseen. Esitys on tarkoitettu käsiteltäväksi talousarvioesityksen yhteydessä. Laki on tarkoitettu tulemaan voimaan samanaikaisesti kuin Suomen jäsenyys Euroopan unionissa. Voimaantuloajankohdasta säädettäisiin asetuksella".\nSÄÄTÄMISJÄRJESTYS - viite: HE 148/1994 "Eduskunnalle annettu lakiehdotus laiksi Suomen liittymisestä Euroopan unioniin tehdyn sopimuksen eräiden määräysten hyväksymisestä käsitellään valtiopäiväjärjestyksen 69 §:n ensimmäisen momentin mukaisesti supistetussa perustuslain säätämisjärjestyksessä (kirj.huom. eduskunnan 2/3 enemmistön voimalla). Ehdotuksen mukaan ratifioimalla liittymissopimuksen (tasavallan presidentti ratifioi 8.12.1994) Suomi sitoutuisi Euroopan yhteisöjen toimialoilla sellaisiin alkuperäisten sopimusten määräyksiin, jotka ovat ristiriidassa perustuslakien eräiden säännösten kanssa (kirj. huom. Valtion lainsäädäntö-, toimeenpano- ja tuomiovalta). Säätämisjärjestykseen liittyviä näkökohtia on selostettu tarkemmin mainitussa hallituksen esityksessä (HE 135). Ehdotus laiksi maa- ja puutarhatalouden kansallisista tuista sisältää Euroopan yhteisöjen komission toimeenpanovaltaan kuuluvia toimenpiteitä. Kun ehdotuksella laiksi Suomen liittymisestä Euroopan unioniin tehdyn sopimuksen eräiden määräysten hyväksymisestä toimivallan siirrot EY:n toimielimille tehdään mahdolliseksi valtiopäiväjärjestyksen 69 §:n ensimmäisen momentin mukaisessa säätämisjärjestyksessä, ehdotus laiksi maa- ja puutarhatalouden kansallisista tuista voidaan käsitellä valtiopäiväjärjestyksen 66 pykälän mukaisessa säätämisjärjestyksessä".\nSÄÄTÄMISJÄRJESTYS - viite: HE 149/1994 " "Eduskunnalle annettu lakiehdotus laiksi Suomen liittymisestä Euroopan unioniin tehdyn sopimuksen eräiden määräysten hyväksymisestä käsitellään valtiopäiväjärjestyksen 69 §:n ensimmäisen momentin mukaisesti supistetussa perustuslain säätämisjärjestyksessä (kirj.huom. eduskunnan 2/3 enemmistön voimalla). Ehdotuksen mukaan ratifioimalla liittymissopimuksen (tasavallan presidentti ratifioi 8.12.1994) Suomi sitoutuisi Euroopan yhteisöjen toimialoilla sellaisiin alkuperäisten sopimusten määräyksiin, jotka ovat ristiriidassa perustuslakien eräiden säännösten kanssa (kirj. huom. Valtion lainsäädäntö-, toimeenpano- ja tuomiovalta). Ehdotus laiksi Euroopan yhteisön yhteisen maatalouspolitiikan täytäntöönpanosta sisältää Euroopan yhteisöjen komission toimivaltaan kuuluvia tehtäviä (EY:n komissio on samalla Euroopan unionin komissio). Kun ehdotuksella laiksi Suomen liittymisestä Euroopan unioniin tehdyn sopimuksen eräiden määräysten hyväksymisestä (HE 135) toimivallan siirrot EY:n toimielimille tehdään mahdolliseksi valtiopäiväjärjestyksen 69 §:n ensimmäisen momentin mukaisessa lainsäätämisjärjestyksessä, ehdotus laiksi Euroopan yhteisön yhteisen maatalouspolitiikan täytäntöönpanosta voidaan käsitellä valtiopäiväjärjestyksen 66 §:n mukaisessa säätämisjärjestyksessä". Valtiovarainministeri Niinistö syksyllä 1996 Maaseudun tulevaisuudessa: "Eduskunta päätti vaikeutetussa järjestyksessä EU:hun menosta. Silloin syksyllä 1994 todettiin, että myös Maastrichtin sopimus on hyväksytty".\nValtion lainsäädäntö-, toimeenpano- ja tuomiovalta perustuivat 1994 Suomen hallitusmuotoon, joka oli keskeisin osa perustuslakiamme. Eduskunnan perustuslakivaliokunta antoi HE 135:stä lausunnon n:o 14/1994, 7.10.1994. Poimintoina muutama kohta: Suomen hallitusmuodon 1 ja 2 §:n oikeudellisesta sisällöstä: "Kysymys on ensiksikin siitä, että sopimukset antavat oikeudenkäyttöpiiriimme kohdistuvaa julkista valtaa lainsäädäntö-, toimeenpano tai tuomiovallan muodossa EU-toimielimille ja tähän liittyen rajoittavan Suomen valtioelinten toimivaltaa".\n"Edellä esitetyn johdosta valiokunta katsoo useiden sopimusmääräysten olevan ristiriidassa Suomen täysivaltaisuutta koskevien Hallitusmuodon 1 ja 2 pykälän säännösten kanssa".\n"Esityksen säätämisjärjestyskannanotosta ilmenee, ettei hallituksen mielestä jäsenyyden toteuttamiseksi tarvita hallitusmuodon muutosta. Hallitusmuodon muuttamista voitaisiin valiokunnan käsityksen mukaan pitää oikeudellisesti välttämättömänä siltä osin, kuin jokin sen säännös kokonaan ja muutoin kuin tilapäisesti menettäisi nykyisen sisältönsä EU:n jäsenyyden myötä. Tällaista vaikutusta ei kuitenkaan valiokunnan arvion mukaan aiheudu liittymissopimuksesta miltään osin".\nPoimintoja eduskunnan perustuslakivaliokunnan lausunnosta 18/-97 vp: EU: "Liittymissopimuksen säätäminen supistetussa perustuslain säätämisjärjestyksessä on tehnyt poikkeuksen useasta hallitusmuodon säännöksestä, mukaan luettuna §72". (HM-72 §) edelleen valiokunta toteaa: "Suomi ei ole tehnyt Euroopan Unioniin liittyessään oikeudellisia varaumia jotka rajoittaisivat Maastrichtin sopimuksen sovellettavuutta ja velvoittavuutta Suomeen nähden, voimaansaattamislailla on Maastrichtin sopimus siten tullut voimaan saatetuksi Suomessa lainsäädännönalaan kuuluvin osin koko laajuudessaan ja Suomi on sitoutunut kaikkiin Unionin jäsenyydestä seuraaviin velvoitteisiin".\n"Jäsenyysneuvottelujen avajaiskokouksessa 1.2.1993 esitetyssä Suomen lausunnossa tähdennettiin Suomen valmiutta hyväksyä jäsenyyden mukanaan tuomat velvoitteet ja osallistua niiden toimeenpanoon sen mukaan kuin sovitaan. EMU:n kolmannen vaiheen kriteerien todettiin olevan yhteneviä Suomen hallituksen talouspoliittisten tavoitteiden kanssa. Tässä lausunnossa hallitus ilmoitti "pyrkivänsä talouspolitiikallaan määrätietoisesti tilanteeseen, jossa edellytykset kolmanteen vaiheeseen siirtymiseen ensimmäisessä ryhmässä täyttyvät"". "Tässä yhteydessä on syytä muistuttaa myös siitä tosiasiallisesta tilanteesta, jossa Suomi kävi liittymisneuvotteluja. Vanhat jäsenvaltiot saattoivat hyväksyä EMU:n kolmannen vaiheen velvoitteensa Euroopan unionista laadittavaa sopimusta ja EY:n perustamissopimuksen muuttamista koskeneessa neuvottelutapahtumassa, jonka päätöskohtana oli Maastrichtin sopimuksen hyväksyminen. Suomella, Ruotsilla ja Itävallalla ei sen sijaan ollut liittymisneuvotteluissa samanlaista valintamahdollisuutta tämän suhteen, vaan jäsenyysneuvotteluissa EU-osapuoli edellytti Maastrichtin sopimuksen pääosien hyväksymistä sellaisenaan". "EU-liittymissopimuksen voimaansaattamislain säätäminen supistetussa perustuslainsäätämisjärjestyksessä on tehnyt poikkeuksen useasta hallitusmuodon säännöksestä, mukaan luettuna myös 72§". "EU-liittymissopimusta voimaan saatettaessa käytetyn poikkeuslakimenettelyn vuoksi Suomen siirtyminen yhteiseen rahaan ei ole valtiosääntöoikeudellisesti riippuvainen hallitusmuodon 72§:n sanamuodon muuttamisesta tai kumoamisesta". "Tämän mukaisesti markka voisi lakata olemasta Suomen rahayksikkö Suomen liityttyä euroalueeseen, vaikka 72§:ää ei olisikaan muutettu". "Yhteenvetona voidaan todeta, että koska EU-liittymissopimuksen voimaansaattamislaki käsiteltiin poikkeuslakina supistetussa perustuslainsäätämisjärjestyksessä, ovat myös EMU:n kolmanteen vaiheeseen siirtymistä ja yhteisen rahan käyttöä koskevat sopimusmääräykset niiden silloisesta toteuttamisajankohtaa koskevasta epämääräisyydestä huolimatta tulleet voimaansaatetuiksi, asianomaisin kohdin myös poikkeuksina perustuslaeistamme" (vrt. PeVL 5/1997 vp ).\nHuomioita asiakirjojen ristiriitaisuudesta. Valiokunnissa toimivallan luovuttaminen Euroopan yhteisö (-i)lle on muutettu luovutukseksi Euroopan unionille, vastoin hallituksen esityksien tekstiä. Tämä oli loogista, sillä Suomessahan EY muutettiin EU:ksi! Hallitusmuodon sisältö oli menettänyt merkityksensä oikeudellisesti ja pysyvästi mm. maatalouspolitiikka, raha- ja talouspolitiikka. Esimerkkinä esitetty juuri Suomen Markkaa koskeva lausunto. Sama kohtalo oli Hallitusmuodon 1 ja 2 pykälien määräyksillä. Kun lukee edellä esitetyt eduskunnan asiakirjakohdat, tuntuu, kuin lukisi eräänlaista valtiollista sairauskertomusta. Mutta asiat selviävät, kun muistetaan, että kyse oli EY:n toimivallan laajentamisesta Maastrichtin sopimuksella, jolla luotiin myös poliittinen unioni odottamaan päivää tulevaa, että se saisi oikeudellisen aseman perustuslakinsa muodossa ja että EY sulautuessaan unioniin toisi unionille sen perustuslailliset - valtio-oikeudelliset toimivaltuudet. EY loi toimivaltansa mukaisesti mm. yhteisen rahan. Euroopan perustuslaki - Jacob Söderman 7.11.2003 Apu -lehdessä: "Uudessa Euroopan unionin perustuslaillisessa sopimuksessa, sen 17. Artiklan niin sanotussa joustavuussäännöksessä sanotaan, että EU voi ottaa toimivaltaansa minkä tahansa uuden asian, jos komissio sitä ehdottaa ja parlamentti kannattaa ja ministerineuvosto yksimielisesti tukee, ja se on tärkeä perustuslaissa asetetun tavoitteen savuttamiseksi".\nNäin valtion toimivallan luovuttaminen Euroopan yhteisöille saa laajemman merkityksen ja oikeat mittasuhteet. Ei siten ihme, että tasavallan presidentti puhuukin, että "Suomen on itse pidettävä huolta itsestään" ja että tämä huolenpito tarkoittaa vain "paneutumista globalisaatioon sopeutumiseen ja sen hallintaan". Hallinta ei kansallisella tasolla perustu Suomen eduskunnan päätösvaltaan vaan niihin toimintanormeihin, mitä EY-EU kokonaisuus säätävät. Jacob Söderman ei ilmeisesti ole lukenut Suomen uutta perustuslakia (Perustuslaki 2000) todetessaan edellä siteeratun jutun yhteydessä: "Suomen perustuslaissa ei mainita Euroopan unionia. Ensimmäisessä pykälässä todetaan, että Suomi on täysivaltainen tasavalta". Ensimmäisessä pykälässä todetaan myös, sen kolmannessa momentissa: "Suomi osallistuu kansainväliseen yhteistyöhön rauhan ja ihmisoikeuksien turvaamiseksi sekä yhteiskunnan kehittämiseksi". Lisätään tähän Etlan lausuma, niin ymmärretään, että EY-jäsenyys sisältyy samaiseen momenttiin: "Jos olemme EU:n jäsen, kehityksemme riippuu myös unionin kyvystä tehdä jäsenmaille edullisia päätöksiä". Uuden perustuslakimme 8. Luku - Kansainväliset suhteet - pykälissä 93-97 on EU, ja sille on annettu myös oikeudellinen asema! Pykälä 96:sta poimintana: "Eduskunta käsittelee ehdotukset sellaisiksi säädöksiksi, sopimuksiksi tai muiksi toimiksi, joista päätetään Euroopan unionissa ja jotka muutoin perustuslain mukaan kuuluisivat eduskunnan toimivaltaan". "Puhemiesneuvosto voi päättää tällaisen asian ottamisesta keskusteltavaksi myös täysi-istunnossa, jolloin eduskunta ei kuitenkaan tee päätöstä asiasta". Eli eduskunta ei voi tehdä päätösvaltaansa kuuluvissa asioissa päätöstä, koska eduskunnan toimivaltaa luovutettiin Euroopan yhteisöille EU-liittymissopimuksen voimaansaattamisen yhteydessä. Kun EU muuttuu oikeustoimikelpoiseksi, se on Suomen perustuslaissa jo huomioitu!\nLOPPUMIETELMIÄ Maataloudesta: Pitää muistaa että omavarainen kansallinen tuotanto on ennakkoehto kansalliselle henkiinjäämiselle. Kuten olemme kaikki varmaan huomanneet, maailmamme on kaventunut ja huomattavasti levottomampi elää. Uusimpien tutkimusten mukaan (mm. siitepölytutkimus) viljan viljely Suomessa alkoi noin 2000-2300 ennen ajanlaskun alkua. Meistä tehtiin "eurooppalaisia", kuulumme nyt "Eurooppaan". Mitä olimme ja missä olimmekaan ennen? Käykö tässä niin, että maa autioituu, vuosi vuodelta ja neljän tuhannen vuoden perinne, tieto-taito ja elämäntapamme tuhoutuvat? Kaikkihan riippuu EY-EU:n hyväntahtoisuudesta ja päätöksistä.


Hallituksen PJ/ Call out Suomi® -tuottaja Keski-Suomi & Pirkanmaa\nJohanna toimii Call out Suomi® -tuottajana Keski-Suomen ja Pirkanmaan alueella tällä hetkellä Uusia yhteistyökuvioita hän etsii myös aina, joten Johannaan saa olla yhteydessä, jos haluaa omalle paikkakunnalleen Call out Suomi® -toimintaa.\nJohanna eksyi ensimmäisen kerran housen maailmaan lähes kaksi vuosikymmentä sitten kiertäessään varastohallibileitä ja klubeja ympäri Suomea. Kiertolaisuus on pysynyt verissä ja reivattuaan aikansa myös tanssituntimaailma löytyi opiskeluaikana Joensuussa. Paluu takaisin juurille tapahtui Malmivaaran Veeran house-tuntien myötä ja samoihin aikoihin Johanna alkoi etsiä katutanssitapahtumia.\nPian hän huomasi, että katutanssimaailman tapahtumille ja ilmiöille ei ollut yhtenäistä portaalia, joten hän päätti perustaa Flowwin katutanssikulttuuriin erikoistuneen verkkolehden, joka myöhemmin on muuntautunut sivustoksi. Flowwin myötä verkostot laajenivat ja hän pääsi toteuttamaan erilaisia katutanssitapahtumia ja kiinnostui kulttuurituottajan ammatista. Kulttuurituottaja (AMK), Äänisuunnitellija (AMK) ja tanssi-liiketerapian ohjaajan koulutus ovat mahdollistaneet tälle naiselle moninaiset työtehtävät tanssin ja nuorisotyön parissa. Näiden töiden yhdistäminen katutanssikulttuurin keinoin on löytynyt kilautettuaan kaverille, Ramona Panulalle, inspiroiduttuaan hänen tuottamista Call out Jameista kesällä 2016. Tästä on alkanut yhteinen taival ja kulttuurisen nuorisotyön kehittäminen katutanssi- ja hiphop-kulttuurin keinoin.


yhteisöllisyys | SocialMediocracy.com\nSosiaalisen Median koulutusten taso Suomessa\nDate : March 29th, 2012Category : Linkedin, Social Media, Social networks, Sosiaalinen Media, sosiaaliset verkostot, yhteisöllisyysAuthor : Tom30 Comments\nTämä hyvin pitkä kirjoitus on synkkä yksinpuhelu sosiaalisen median koulutusten tilasta Suomessa. Se on samalla toivottavasti avaus jollekin uudelle, jollekin josta löytyisi uusia suuntia ja kriteerejä määritelmälle sosiaalisen median konsultti/kouluttaja/huippuosaaja.\nTämän kirjoituksen tarkoitus on provosoida ja herättää keskustelua, puhua suoraan asioista joista muuten puhutaan nurkkapöydässä supisten. Esittelen tekstissä omia kokemuksiani Some-kouluttajana, ja nimeän muutamia merkittäviä suomalaisia Some-osaajia. Ja lopussa esitän yleisen ehdotuksen sekä Some-kouluttajille että heidän palveluitaan käyttäville tahoille, toivon että nekin jotka eivät jaksa lukea koko pitkää juttua, lukisivat pari viimeistä kappaletta. Kiitos!\nOlen ollut ärsyyntynyt jo pitkään siitä miten Suomessa sosiaalisen median konsultteja ja kouluttajia syntyy kuin sieniä sateella, ja osaamisen kirjoa voi kutsua vähintäänkin laajaksi. Samaa kategoriaa on se että kun aiheesta puhutaan ja jopa hypetetään paljon, monet näkevät siinä mahdollisuuden ansaita hieman ekstraa kun oma osaaminen tuntuu lähipiirin mielestä olevan paljon keskivertoa parempi. Tehdään keikka tai kaksi, ja yht´äkkiä lukee käyntikortissa SomeGuru.\nSamaan asiaan liittyen, olen huolestunut että oikeasti kokeneet kouluttajatkaan eivät Suomessa kunnolla työllistä itseään Some-koulutuksilla, ja monen on myytävä itsensä puhumaan ja konsultoimaan aiheista jotka eivät oikeasti olekaan sitä ´core-osaamista´. Olen itse ollut siitä onnellisessa tilanteessa, että osaamiseni on ollut kysyttyä muutenkin kuin sosiaalisen median koulutuksien parissa, olen päätyökseni tehnyt muuta kuin Some-konsultointia suurimman osan aikaa. Olen sarjayrittäjä ja osakkaana useammassa yrityksessä joiden parissa toimin semi-aktiivisesti, päätyökseni toimin oululais-helsinkiläisen konsulttitalon Tj:nä ja Some on isossa roolissa tässäkin työssäni, tarkemmin tekemisiini voit tutustua LinkedInistä ja tämän linkin takaa löytyvän kouluttajaprofiilini kautta.\nNäitä em. ´ongelmia´ yritimme Kristiina Pääkkösen kanssa viime syksynä purkaa rakentamalla yhteistyöverkoston joukosta Suomen kovimpia sosiaalisen median osaajia. Kukin osaaja määritteli pääosaamisalueensa (Majors), ja toisaalta tukevat, toissijaiset osaamisalueensa (Minors). Ajatuksena oli että kun tunnistetaan osaajien vahvoja osaamisalueita, voidaan niitä ristiinmyydä ympäri Suomen ja tuottaa asiakkaille laadukkaampia koulutuksia, ehkä jopa laajempaa portfoliota one-stop-shop -mallisesti. Ja toisaalta kun ihmiset tunnistaisivat omat vahvuutensa, he myös välttäisivät myydä asiakkaille niitä heikompia osaamisalueitaan. Kaunis ajatus. Todellisuudessa kuitenkin lähes kaikki suomalaiset Some-konsultit myyvät ajoittain myös niitä heikompia osaamisalueitaan asiakkaan tällaiseen koulutukseen tarjousta pyytäessä, ymmärrettävästi Some-osaajienkin pitää maksaa laskunsa, ja aina siitä omimmasta osaamisesta ei ole kysyntää. Harvalla riittää valinnanvaraa ja pokkaa ohjata asiakkaitaan muille jos tuntee että pystyy itse vetämään järkevän koulutussetin.\nItselläni on ollut matkan varrella kaksi koulutusta jotka jälkeen päin ajateltuna olisi pitänyt joko ohjata jollekin muulle, rakentaa ja asennoitua eri tavoin, tai ainakin ottaa paremmin selvää asiakkaan todellisista odotuksista. Sinänsä hassua että kummastakaan koulutuksesta en ole mielestäni saanut huonoa palautetta, mutta itse olen jälkeen päin kokenut että en ehkä pystynyt vastaamaan odotuksiin, ja toisessa tapauksessa substanssiosaamiseni ei ehkä ollut sittenkään tarpeeksi hyvää. Ensimmäinen tällaisen huonon fiiliksen itselleni jättänyt setti oli periaatteessa omaan ydinosaamiseeni liittyvä koulutus, mutta asiakasyritys oli sen verran toimialan toiselta laidalta, että koin antamani yleisluennon olleen liian yleisellä tasolla ainakin muutamien osallistujien odotuksiin liittyen – olisi ollut parempi selvittää etukäteen millaista settiä oikeastaan odotettiin, ja asennoitua hieman vakavammin ko. koulutukseen.\nToinen tapaus oli melko hiljattain, pidin erään oppilaitoksen puitteissa opetushenkilökunnalle yleisluennon Somen käytöstä opetuksessa. Avoimen tarjouskilpailun kautta tullut koulutus oli tarjouspyynnön kuvauksen mukaan yleisluento, ja mielestäni sellaisenaan minulla oli siihen hyvä substanssi, mutta todellisuudessa ainakin muutamat osallistujat mielestäni odottivat enemmän workshop-tyyppistä ja tiettyihin työkaluihin keskittyvää koulutusta yleisemmän ja laajemman kuvauksen sijaan. Tälläkään kertaa ei tullut negatiivista palautetta, osallistujilta tuli itse asiassa muutamia positiivisia kommentteja, ja järjestäjien taholta muutama kommentti koskien tulevia koulutuksia jotka keskittyvät enemmän käytännön tekemiseen yleiskuvauksen sijaan. Silti, omat fiilikseni olivat että tässä tarjouspyynnön kuvaus ja odotukset olivat osalla osallistujista eri tasolla, ja en mielestäni pystynyt antamaan niin paljon substanssia näille henkilöille kuin olisin halunnut. Ensi kerralla otan paremmin selvää odotusten tasosta, ja jätän syvällisemmät workshopit opetuspuolella Harto Pönkän ja Miika Salavuon hoidettaviksi.\nOlen pyrkinyt mahdollisimman paljon luottamaan oman osaamiseni ulkoreunoilla olevissa tapauksissa ihmisiin joiden tiedän näistä alueista omaavan sitä kaivattua substanssiosaamista. Viimeksi tänään olen pyytänyt mukaan tarjouspyyntöön toisen Some-osaajan, eilen jätin suuren tarjouksen jossa osatoteuttajana toinen kouluttaja, ja pari viikkoa sitten yksi aiemmista asiakkaistani käytti kauttani tullutta toista kouluttajaa niin että laskutus kulki kauttani. Tämän kirjoituksen lopussa muuten nimeän muutamia omien alojensa kovimpia Some-osaajia Suomessa, suosittelen heitä lämpimästi. Henkilöitä joita olen käyttänyt kumppaneina tai alihankkijoina ovat mm. Vesa Ilola, Harto Pönkä, Jukka Weissenfelt, ja vastaavasti minua ovat käyttäneet mm. Teemu Korpi, Kristiina ’MEME’ Pääkkönen, Harto Pönkä ja Aki Kakko. Kiitos heille ja niillekin joiden nimiä en tässä maininnut! Toivoisin että mahdollisimman moni Some-osaaja ottaisi näistä henkilöistä mallia ja käyttäisi hyväkseen sitä osaamista mitä muilta kouluttajilta löytyy, eikä myisi asiakkaille näennäiskoulutuksia ja vaarantaisi tällä tavoin kaikkien koulutusten mainetta. Parhaimmillaankin huonosti vedetyt tai mahdollisesti väärää/vanhaa/vajaata informaatiota jakavat, ja pahimmillaan täysin asiakkaan uskon Somen hyödyntämiseen karkottavat koulutukset eivät aina edes pilaa ko. kouluttajan mainetta kun asiakas ei pysty tunnistamaan hyvää kouluttajaa ja sisältöä huonosta, mutta pilaavat tämän yrityksen mahdollisuuden hyödyntää Somea oikeilla tavoilla. Ja suurella varmuudella asiakas ei enää osta koulutusta tai konsultaatiota muilta vastaavalla osaamisprofiililla olevilta kouluttajilta.\nYleensä en huonosti kilpailutettuihin, suunnitteilla oleviin koulutuksiin reagoi vaikka huomaisin että kouluttaja olisi reilustikin heikompitasoinen osaamiseltaan, mutta viime viikolla tein poikkeuksen, mielestäni huomasin huomattavan räikeän virheen. Tunnen ko. asiakkaan hyvin, olen toiminut heidän kanssaan pitkään ja vetänyt useita koulutuksia heille, mutta nyt oli asiakkaan päässä uusi henkilö joka ei aiemmista tapaamisistamme ja keskusteluistamme huolimatta ollut tunnistanut osaamisalueitani, tai ehkä jostain muusta syystä ei halunnut näitä hyödyntää. Sen sijaan että olisin saanut häneltä tarjouspyynnön koskien ko. koulutusta joka osui omalle osaamisalueelleni (ja josta minulla on asiakkaan kanssa puitesopimus), oli tällainen koulutus ostettu suoraan (tai kilpailutettu suljetusti) yhdeltä hyvin tunnetulta yritykseltä. Ensin en aikonut reagoida mitenkään, mutta totesin että en halua tilanteen toistuvan. Ilmoitin asiakkaalle että en oikein ymmärtänyt miksi tämä yritys oli valittu ko. aiheen kouluttajaksi kun heidän substanssinsa tunnetaan laajalti ja se ei osunut yksiin koulutettavan aiheen kanssa, voisitteko ystävällisesti kertoa koulutuksen sisällöstä tarkemmin. Vastauksessa mainittiin muutamia seikkoja jotka entisestään korostivat aiheen olleen selkeästi enemmän minun kuin tämän ko. yrityksen osaamista, ja kun lisäksi kouluttajan nimi kuulosti täysin tuntemattomalta, päätin tarkistaa henkilön substanssin ennen kuin vastaisin asiakkaalle. Tarkistaessani hänen osaamistaan kävi selville että kouluttajalla ei ole käytännössä minkäänlaista substanssiosaamista tähän koulutukseen, päin vastoin, häneltä puuttuu täysin aihealueen tuntemus ja on palkattu yritykseen vasta hiljattain tämän osaamisalueen ulkopuolelta. Sain tietooni hänen ’oikeat’ vahvuutensa, jotka olivat täysin muussa toiminnassa. Vastasin asiakkaalle ja totesin tässä tapahtuneen sellaisen virheen jonka koin olevan haitaksi paitsi koulutukselle itselleen, myös olevan niin kaukana substanssista että se saattaa haitata paitsi heidän, myös tällaisten Some-koulutusten mainetta. Perustelin näkemykseni laajasti. Jään odottamaan miten asiakas reagoi. Saattaa olla että menetin kanta-asiakkaan tai pilasin valittamalla maineeni, mutta tuntui että erilaisia ylilyöntejä Some-koulutuksissa on viime aikoina ollut niin paljon että jonkun pitää nostaa kissa pöydälle. Haluankin tässä ja nyt kyseenalaistaa Some-kouluttajien osaamista, haluan että ne jotka ovat havainneet saman ongelman ja haluavat tehdä jotain asian hyväksi, kommentoivat ja jakavat tätä kirjoitusta niin että asiasta saadaan kunnon keskustelu aikaan. Miten asiakas voisi erottaa hyvät ja kokeneet osaajat heikommista tai kokemattomammista? Minulla on tähän ehdotus joka löytyy jäljempänä tässä kirjoituksessa.\nOlen joskus kuullut sanottavan että minkä tahansa alan asiantuntijaksi tulee 6 vuoden koulutuksella tai 10.000 tunnin työkokemuksella. Näen kuitenkin jatkuvasti ihmisiä kutsuvan itseään tai kutsuttavan asiantuntijoiksi kun Some-osaamista on takana vaikkapa 2 vuotta. Vaimoni kommentoi jupinaani sanomalla että nykyään asiantuntijaksi tulee 4 vuodessa, mutta pidän mieluummin rimaa korkeammalla ja haastan suomalaiset Some-osaajat kertomaan avoimesti kokemuksestaan ja osaamisalueistaan. Kun alalle ei varsinaisesti ole mitään pätevöittävää koulutusta, asiantuntijaksi voi siis tulla vain työkokemuksella. Montako vuotta kokemusta SINÄ asiakkaana odottaisit olevan henkilöllä joka kutsuu itseään asiantuntijaksi? Eräs kouluttaja jolta kysyin lupaa mainita hänen osaamisensa tässä kirjoituksessa tittelillä ´huippuosaaja´, kysyi että eikö ´huippuosaajan´ pitäisi olla kansainvälisesti tunnustettu osaaja ennen tuota huippu-nimitystä. Kuitenkin juuri viime viikolla törmäsin erään tapahtuman markkinointimateriaaleissa nimikkeeseen huippuosaaja, ja henkilön kokemustaustasta oli vaikea löytää edes tuota kahta vuotta syvällistä kokemusta…\nValitettavan usein huomaan että nämä SomeGurut ja ´huippuosaajat´ovat taustaltaan aivan tietynlaisia. En haluaisi yleistää, koska erinomaisia poikkeuksiakin on paljon, mutta kovin usein ihminen tuntuu Suomessa pätevöityvän Some-konsultiksi kun taustalla on pari vuotta työkokemusta mainos-, markkinointi- tai viestintätoimistosta, tai jos on opiskelujen päätyttyä lyöty kaverien kanssa firma pystyyn ja alettu hyödyntää niitä markkinointiviestinnän aineopinnoissa saavutettuja huippuosaamisia. Ja em. työkokemukseksi Some-osaajan pitää olla toiminut assarina tai markkinoinnin suunnittelijana. Kyllä välillä pelottaa asiakkaiden puolesta… Varsinkin silloin kun mennään yleisluennoista syvemmälle substanssiin.\nNyt tietysti Sinulle saattaa herätä kysymys millä kompetenssilla tässä mutisen. Sen verran pitää nostaa omaa häntää, että alla muutamalla rivillä mistä oma substanssini Somen suhteen on kertynyt.\n– Some-kokemukseni juontaa juurensa vuoteen 1999 ja ensimmäiseen startuppiini joka keskittyi rakentamaan mobiiliyhteisöjä, monelta monelle tapahtuvaa mobiilia tiedonvälitystä markkinointi-kulmalla.\n– Vuodesta 2004 olen ollut LinkedIn heavy user ja nykyisin olen Suomen verkostoitunein henkilö LinkedInissä\n– Vuonna 2009 perustin täysin Someen perustuvan rekrytointifirman ja myin sen myöhemmin VMP Groupille\n– Vuonna 2005 Tanskassa vastasin Oraclen tiettyjen markkinointikampanjoiden suunnittelusta Pohjoismaissa sisältäen mm. Some-markkinointia\n– Some-rekrytointia olen tehnyt ja kouluttanut vuodesta 2006 lähtien (silloin asuin UK:ssa), yhtenä ensimmäisistä Eurooppalaisista rekrytoijista.\nEdellä mainittujen lisäksi olen lähes kaikissa toimissani vuodesta 2004 lähtien hyödyntänyt sosiaalista mediaa monin eri tavoin, viime vuosina toimien osin täysipäiväisenä Some-kouluttajana, referenssini löydät alussa olleen linkin kautta. Koen siis että omat kannukseni on hankittu mitä tulee Somen käyttöön rekrytoinnissa ja työnantajakuvan luonnissa, työnhaussa ja henkilöbrändäyksessä, Somen yrityskäytössä yleisellä tasolla, ja crowdsourcingista sekä toimintatapana että työkalujen puolesta – unohtamatta LinkedIniä jonka parissa olen toiminut kohta 8 vuotta lähes päivittäin hyvin monipuolisesti. On monia muita toimia joissa koen olevani keskitasoa parempi, mutta pyrin mahdollisimman pitkälle toimimaan juuri edellä mainituissa. Olen jo pitkään myynyt asiakkaille kauttani muiden osaajien palveluita liittyen mm. viestintään ja Facebook-markkinointiin, ja sen linjan aion pitää jatkossakin. Minulta saa ostaa Some-palveluita laajalti, mutta muissa kuin em. aiheissa kouluttajaksi pyydän parhaat mahdolliset osaajat – toivon että voin paitsi auttaa arvostamiani osaajia saamaan toimeksiantoja, myös asiakkaita tunnistamaan huippuosaajat niistä vähemmän substanssiosaamista omaavista, ja näin parantamaan sitä kuvaa mikä Some-kouluttajista on nopeasti syntymässä.\nHaluaisin avata keskustelun ja ehdottaa että Suomen Some-osajaat järjestäytyisivät jollain tavalla, esimerkiksi yhdistykseksi. Yhdistys määrittelisi osaamistasoja tai sertifiointeja, luotaisiin esim. sivusto jonne listattaisiin kaikki Suomen Some-osaajat sen mukaan mitä osaamista heiltä löytyy, kuinka paljon kokemusta, ja sivuille voisi tuottaa esim. asiakasreferenssejä todisteeksi osaamistasosta. Toinen vaihtoehto on perustaa ryhmä joka on enemmän eksklusiivinen, jäseneksi pääsisi vain kun osaamista on kertynyt yli 4 vuotta, julkisia asiakasreferenssejä on esittää minimissään 3, ja kun lisäksi vähintään 3 jo ryhmään hyväksyttyä Some-osaajaa tunnustaa osaamisen. Rima voi kuulostaa korkealta, mutta sen ei pitäisi sitä kokeneelle osaajalle olla. Näin taattaisiin tietty laatutaso jonka asiakkaat voisivat avoimesti netistä tarkistaa. Tällöin myöskään nämä kokeneemmat osaajat eivät myisi heikompaa osaamistaan vain maksaakseen laskunsa, vaan pyrkisivät entistä kovemmin lisäämään substanssiaan, syventämään ja laajentamaan kokemustaan, ja voisivat käyttää tätä kanavaa markkinoidessaan osaamistaan laajemmalle yleisölle. Joillekin tämä voi tietysti tarkoittaa sitä että pitää hakeutua muihin töihin tai tehdä ohessa jotain muutakin työtä, mutta uskon jonkin tämän tyyppisen ratkaisun parantavan koko toimialaa monellakin eri tavalla.\nToinen avaus jonka haluan tehdä, on että alkaen tästä päivästä ja tästä kirjoituksesta, Some-osaajat lisäisivät erilaisiin profiileihinsa, nettisivuihinsa, ja sosiaalisen median sivuilleen tiedon siitä millaista osaamista heiltä oikeasti löytyy. Että asiakkaat voisivat avoimesti nähdä ja tunnistaa millaista osaamistasoa ovat ostamassa. Pyysin tätä varten muutamilta tutuilta arvostamiltani osaajilta luvan listata heidän osaamistaan. Osa heistä on jo aiemmin toimittanut minulle tiedon mitä Major- ja Minor-osaamista heiltä löytyy, osalta kysyin luvan mainita heidät yleisesti oman osaamisalueensa huippuosaajana, ja tietoisesti jätin myös ihmisiä pois tältä listalta. Listalta pois jättäminen johtui monesta eri syystä, osalle se oli osaamistasoon liittyvä kysymys, osan osaamisesta en ollut 100% varma, joidenkin kohdalla oli vaikea määritellä ydinosaamista, ja joitakin olen varmasti unohtanut tai minulla ei ollut yhteystietoja. Toivon että kukaan ei pahastu jos on jäänyt listalta pois tai jos olen unohtanut listalla olevilta jonkun osa-alueen, mutta voitte itse lisätä kommentteihin osaamistanne niin halutessanne. Itse asiassa haastan Some-osaajat lisäämään itsensä listalle, voitte vapaasti lisätä myös oman profiilinne tai nettisivunne linkin jatkoksi tähän kirjoitukseen, kun kerrotte mistä sosiaalisen median osa-alueesta Teillä on kokemusta ja kuinka paljon. Ja jatkohaasteena pyydän teitä lähettämään viestin tästä kirjoituksesta muille osaajille joiden uskotte kiinnostuneen aiheista tai kuuluvan listalle. Alkakoon keskustelu Some-osaajien substanssista tässä ja nyt, avoimesti! Ymmärrettävästi on paljon ihmisiä jotka eivät tätä kirjoitusta halua tai uskalla jakaa, ja varmasti saan paljon negatiivistakin palautetta tästä, mutta mielestäni tämä keskustelu piti aloittaa.\nAlla lyhyt lista suomalaisia Some-osaajia osaamisalueineen. Osa on listannut minulle omat osaamisalueensa itse, osalle olen nimennyt muutamia vahvuuksia, lista ei siis missään nimessä ole kattava vaan suuntaa antava. Kaikilla ei myöskään ole tuota em. 4-6 vuotta kokemusta vielä, mutta osaavat asiansa huomattavan hyvin oman arvioni mukaan.\nMajor: Rekrytointi + Henkilöbrändäys (työnhaku, asiantuntijuus) ja työnantajakuvan luonti SoMessa; Crowdsourcing; SoMe myynnin tukena; LinkedIn; Ammattimainen verkostoituminen SoMessa\nMinor: Some-verkkokaupat; Sosiaalinen CRM / BI (strategiat, ei tuotteet)\nHR: oppiminen ja osaamisen kehittäminen, koulutus, rekrytointi, perehdyttäminen, uraohjaus, osaamisen hallinta, osaamisen johtaminen\nVuorovaikutteiset ja yhteisölliset toimintatavat: joukkoäly (collective Intelligence), joukkoistaminen (crowsourcing), parvityöskentely (swarm intelligence, swarm work), ja niiden hyödyntäminen organisaatioiden toiminnassa (enterprise 2.0 / social business)\nSosiaalisen median välineiden ja yhteisöllisen teknologian hyödytäminen yllä olevissa, core: xTune, Yammer, Google docs, wikit, Linkedin, Twitter\nMajor: Yritykset sosiaalisessa mediassa; Sosiaalisen median strategiat; Sosiaalinen media markkinoinnissa; Sosiaalisen median sisällöntuotanto; Facebook + kolmannen osapuolen ohjelmat – teen itse näitä; Sisällöntuotanto; Koulutukset – organisaation some-tavoitteet ja pelisäännöt; SoMe:n linkitys kokonaisvaltaiseen markkinointiin; Sosiaalisen median välineiden ja yhteisöllisen teknologian hyödytäminen\nMinor: Verkkoyhteisöt, osallistaminen\nMajor: Sosiaalisen median seuranta; Sosiaalisen median analyysi; SoMe myynnin tukena, liidien hankinta; SoMe seuranta mainos-, viestintä- ja pr-toimistojen työkaluna\nMinor: Mainonta sosiaalisessa mediassa; Mielipidevaikuttajien tunnistaminen sosiaalisessa mediassa; Maineen rakentaminen sosiaalisessa mediassa; SoMe profiilien luonti ja linkitys (facebook, linkedin, twitter, blogit ym)\nMajor: Verkkokirjoittaminen, blogit; Journalistit/lehdet somessa; Some-sisällöntuotannon ulkoistaminen; Twitter\nMinor: Korkeakoulujen opiskelijarekrytointi somessa; Järjestöviestintä (some ja muu); Some-ohjeistukset; Kulttuuritapahtumat/-toimijat somessa; WordPress / blogialustat\nMajor; Some & toimintakulttuurin muutos (organisaatioissa); Some opetuksessa ja oppimisessa; Somen yhteisöllisyys, sosiaaliset verkostot, yhteisöllinen työskentely yms.; Somen strategiat ja ohjeistukset; Some asiakasrajapinnassa, avoimessa tuotekehityksessä ym.; Somen henkilökohtainen hyötykäyttö asiantuntijuuden kehittämisessä & verkkoidentiteetti/henkilöbrändi\nMajor: SM strategia; SM osana asiakaspalvelua; Sosiaalinen CRM, no miksei BI; FB/Twitter/G+/Nimble/Foursquare; Viestintä/tekstituotanto; Vuorovaikutus\nMinor: Yhteisöllisyys organisaatioissa\nMajor: Markkinointi; Viestintä; Työnantajakuvan luonti\nMajor: Sosiaalisen median konseptit; Sosiaalisen median sisältöstrategiat; Twitter; Sosiaalinen media osana kokonaisvaltaista viestintää; Sosialinen media osana kokonaisvaltaista markkinointia; Ammattimainen verkostoituminen sosiaalisessa mediassa; Konsultointiosaaminen: prosessikonsultointi, liiketoiminnan tuloksellinen kehittäminen; Kouluttajaosaaminen: myös business coaching ja työnohjaus; Asiakkuusosaaminen: palveluprosessi ja laadunhallinta;\nMinor: Facebook; Sisällöntuotanto, artikkelit ja copywriting\n– Toimintatavan muutos eli kuinka uusi toimintakulttuuri (kuten vaikka some) jalkautetaan yrityksen arkeen.\n– Uuutta ansaintaa uusista verkostoista. Verkostoitunut, läpinäkyvä ja ketterä yritys pärjää paremmin tulevaisuudessa.\n– Palvelujen ja ideoiden konseptointi. Kuinka kiteyttää hissipuhe, liikeidea, erilaistamistekijä. Palvelumuotoilumenetelmien hyvä hallinta\n– Sosiaalisen median (ja laajemmin digi)strategiat eli kuinka luoda kokonaiskuva jotta toiminta pystyy käynnistymään ja juurtumaan.\n– Konseptin visualistointi ja infograavit\n– Ennakointi ja hiljaiset signaalit. Mitä on tulossa ja miksi?\nAki Kakko; rekrytointi, työnantajakuvan luonti\nKristiina Forsgård; viestintä, PR, johtaminen, markkinointi\nJesse Soininen; viestintä, sisältömarkkinointi\nAnne Röngäs; opetus, oppiminen\nMajor: Selkeä koulutus siitä mitä somessa tapahtuva yhteisöllinen viestintä on – etenkin henkilökohtaisen vallankäytön välineenä, ammattimaisessa verkostoitumisessa sekä osana kokonaisvaltaista markkinointiviestintää\nMinor: Innovaatiotoiminta, liiketoiminnan tuloksen parantaminen, henkilöstön kehittäminen, koulutus, opetus, oppiminen, itsensä kehittäminen\nSaara Pajunpää; Some järjestötyössä\nHuom. myös: Pauliina Mäkelä, Eero ’Rautasilta’ Leppänen (viestintä), Miika Salavuo (oppiminen), Helene Auramo, Taneli Tikka (Crowdsourcing), ym.


HOW TO MAKE FALAFELS? (EKA KOKKAUSVIDEO!) | Training Drama\nHOW TO MAKE FALAFELS? (EKA KOKKAUSVIDEO!)\n03.18.2016 by liisakivi // 3 Comments\nOllaan aina juteltu Joonan kanssa siitä, että alettais tehdä vähän säännöllisemmin videoita yhdessä. Joona on ihan hirmu taitava videoiden tekijä, joten näin bloggaajana (joka ei siis hallitse videoiden tekemistä yhtään), mun oli oikeastaan pakko saada Joona mukaan kuvioihin. Okei.. ollaanhan me Joonan kanssa oltu jo melkein 14 vuotta kavereitakin, joten mikään kadulta napattu tyyppi ei siis ole kyseessä.\nViime perjantaina me tehtiin pienissä humalatiloissamme päätös: ensi viikolla kokattaisiin.\nJa mehän kokattiin.\nJoona on itsekin innostunut nyt vähän vegaaniruokavaliosta, vaikka ei sitä kokonaan noudatakaan. Kokeilunhaluinen voisi olla hyvä sana kuvaamaan häntä. Ja täähän on tosi kiva juttu, koska nyt meidän on helppo kokkailla jatkossakin erilaisia vegeruokia.\nEnsimmäisessä kokkausvideossa tehtiin falafeleita ja ehkä maailman täydellisinä kaurajukurttiin tehtyä dippiä. Siis ihan oikeesti täydellisintä! Miksen oo ennen tajunnut tehä kaurajukurtista dippiä?! Tein tuota heti seuraavana päivänä lisää, ja dippasin siihen selleriä ja porkkanaa – toimi hyvin niinkin!\nNyt onkin kysymyksen paikka: Olisiko teillä joku tietty/tietyntyylinen resepti mielessä, jonka haluaisitte seuraavaksi nähdä videolla? Ja käykääpä muuten tilaamassa Joonan kanava tästä 🙂\n(Tästä ohjeesta tulee noin 9 falafelia)\n>>Sheikkaa kaikki ainekset massaksi monitoimikoneessa/blenderissä/yms.\n>>Pyörittele valmiista massasta palloja. Massa on aika tahmeaa, mutta se on tarkoituskin. Paistaessa koostumus muuttuu!\n>>Kuumenna pannu kuumaksi. Paista runsaassa oliiviöljyssä molemmiln puolin. Kannattaa olla tarkkana, ja käännellä noita falafeleja säännöllisin väliajoin, ettei ne pala!\n>>Nauti kaurajukurttidipin ja Foodinin tahinin kanssa!\nNoin 2 dl kaurajukurttia\n>>Sekoita hyvin lusikalla\nPs. Joona sanoi hyvin: ”Onhan noi vähän kotitekosen näkösiä, mutta ainakin ihan törkeen hyviä” :DD\nCategories // hyvinvointi, kasvisruoka, lifestyle, resepti, ruoka, terveys, Yleinen Tags // falafel, gluteeniton, hyvinvointi, kasvisruoka, kokkausvideo, maidoton, resepti, sokeriton, terveys, vegaani, video\nmaaliskuu 18, 2016 at 10:44\nTosi kiva video ja taitavasti kuvattu/editoitu ! 🙂\nKiva kuulla! :)) xx\nmaaliskuu 19, 2016 at 18:00\nMenee kyllä testiin nuo falafelit! 🙂\nKaikenlaiset helpot ja nopeatekoiset vegeruoat ovat kyllä tervetulleita! Kiinnostus vegeilyä kohtaan on noussut tämän vuoden alusta lähtien, ja ruokavaliotani olen vienyt kohti kasvispainotteisempaa. Mutta sitten kun iskee inspiraationpuute (juurikin sellaisissa ”perus kotisafkoissa”) niin tuntuu vaan helpommalta iskeä broileri pannulle…


Marsipaaniunelmia: kesäkuuta 2012\nTaas marsipaanikakkua perhosilla. Sain marsipaanin kakun päälle, ilman ainuttakaan ryppyä ja koristeetkin sopii mielestäni kakkuun todella hyvin. Perhoset on tehty muottia apuna käyttäen. Ostin ne viime Helsingin reissultani Confetista. Kukkien terälehtiä muokkailin ja laitoin kuivumaan ns. foliokuppiin, että sain niihin kukan muotoa, eivätkä kukat siis vaan "makaa" kakun päällä. Samoin perhosten kanssa, nekin saivat kuivua niin, että niihin tuli lentävän perhosen muotoa.\nTäytteenä kakussa on vaniljavaahtoa ja tuoremansikkasosetta.\nLähettänyt Ritu klo 11.58 Ei kommentteja:\nAuringon keltaista verhoissa\nTilasin joku aika sitten Elloksen ale-myynnistä keittiöömme uudet verhot. Tänään paketti tuli ja pitihän ne heti silittää ja laittaa paikalleen. Ajattelin että keltainen ja valkoinen on mukavan aurinkoinen väriyhdistelmä. Täytyy yrittää edes verhoilla saada aurinkoista ilmettä, kun oikea aurinko paistaa niin harvakseltaan. Ihmeellinen kesä on kyllä tähän asti ollut. En muista koska olis kesällä satanut näin paljon. Toivotaan että heinäkuu olisi parempi ilmojen suhteen. Joku varmaan ajattelee, että miksi aina jauhan säästä, mutta minulle auringonpaiste antaa niin paljon voimaa ja virkeyttä. Pitäisköhän alkaa harkita muuttoa jonnekkin, missä paistaa aina aurinko.\nOdottelimme tuttavapariskuntaa kahville alkuillasta ja ajattelin että teen pitkästä aikaa mustikkapiirakan. Se maistuu hyvälle vaniljajäätelön kanssa ja koska pakastimestamme löytyy aina pullaa, niin siinä tarjottavat olivat sitten valmiina. Piirakan pohja on sama, mihin teen yleensä kaikki marjapiirakat ja aina onnistuu, niinkuin nytkin. Usein laitan vielä päälle kermaviiliä, turkkilaista tai kreikkalaista jugurttia, mutta nyt niistä mitään ei jääkaapista löytynyt, niinpä laitoin sitten vain pakastimesta mustikoita.\nTänään on ollut sateista koko päivän. Toivottavasti huomenna paistaa aurinko, tai on edes poutaa kun taas pitäisi nurmikko leikata. Toinen suunniteltu homma huomiseksi on se, että menen ullakkoa järjestämään ja katsomaan mitä kaikkea sieltä taas löytyy kirpparille. Minulla on nimittäin meidän autotallissa kirpputori. Sieltä löytyy kaikenlaista tavaraa, niinkuin kirpparilta yleensäkin. Pidän sitä auki kesäisin satunnaisesti, kuinka ehdinkin. Nyt lauantaina ja sunnuntaina on taas pitkästä aikaa kirpparipäivät. Jos jotakuta kiinnostaa, voin kertoa osoitteen, kun laitat sähköpostia minulle.\nMukavaa viikon alkua kaikille ja toivotaan taas auringonpaistetta.\nLähettänyt Ritu klo 22.20 1 kommentti:\nJuhannusaatto meillä vietettiin serkun ja hänen koiriensa seurassa. Serkullani on kaksi Jack russelia. Meidän Jasse tuli hyvin toimeen uusien kavereiden kanssa, parin pienen konfliktin jälkeen. Naaraspuolinen koiruli Amina, otti pari kertaa yhteen Jassen kanssa, mutta kyllä he sitten löysivät yhteisen sävelen ja loppuilta sujui hyvässä yhteisymmärryksessä.\nTässä on urospuolinen Huli. Huli on vasta vuoden vanha eli ihan pentu vielä. Jassella ja Hulilla synkkasi oikein hyvin. Ulkonakin Huli seurasi Jassea kuin hai laivaa. Merkkauksetkin piti tehdä samoihin paikkoihin kuin kaverikin. Huli taisi olla hiukan hämillään uudesta ympäristöstä, koska niitä merkkauksia tuli muutama sisällekkin. No, vedellä ja puhdistusaineilla siitäkin selvittiin.\nNaaraspuolinen Amina on kolme vuotias. Heillä tuli siis Jassen kanssa pari yhteenottoa, mutta ei mitään vakavaa. Siinä oli kysymys ilmeisesti siitä kumpi on pomo. Narttukoirathan yleensä laittaa urospuoliset ruotuun, mutta koska oltiin Jassen reviirillä, oli tilanne siltäosin vähän hankala. Mutta loppuillasta kaikki sujui hyvin ja kavereita oltiin.\nPikku Hulia alkoi jossakin vaiheessa iltaa jo väsyttää. Ei muuta kun pehmeän peiton päälle, ottamaan pienet nokoset. Pentu tarvitsee vielä paljon unta ja olihan ilta ollut muutenkin vähän jännittävä.\nAminakin malttoi jossakin vaiheessa vähän kellahtaa huilaamaan. Tarkkana piti silti olla, ettei mitään tärkeää vaan jää huomaamatta.\nJasse tarkasti vielä reviirinsä. Kaikki hajut piti käydä läpi ja jättää omat merkkinsä, kun kerran ollaan omassa pihassa. Mukava ilta meillä oli. Syötiin, saunottiin, juotiin hyviä viinejä ja musisoitiin. Tänään ei valitettavasti ole vielä aurinko näyttäytynyt, mutta toivottavasti ilma paranee. Mukavaa juhannuspäivää kaikille.\nJuhannus, keskikesän juhla. Toivottavasti saamme nauttia aurinkoisesta säästä. Eiköhän säätiedotukset ole luvanneet hyvää ilmaa, meille kaikille juhannuksen viettäjille. Me vietämme juhannusta kotosalla. Toivottavasti saamme serkkuni seuraksemme. Nautimme grilliruoasta, hyvästä viinistä, saunomisesta ja toistemme seurasta. Erityisesti juhannuksena kaipaan omaa kesämökkiä. Kuinka ihanaa olisi istua laiturilla, nauttien auringosta ja pulahtaa välillä uimaan järveen tai mereen. Toivotan kaikille rentouttavaa, aurinkoista, turvallista ja hauskaa Juhannusta hyvässä seurassa.\nHelsingin sykkeessä 150612\nHyvin nukutun yön jälkeen, menimme aamiaiselle Hotelli Katajanokan Jailbird ravintolaan. Olimme olleet siellä edellisenä iltana myös iltapalalla ja ravintola on tuttu jo aiemmilta käynneiltämme. Vankilafiilis on yritetty säilyttää, koska juomat tarjotaan peltimukeista ja ruoka peltilautasilta. Ruoka on erittäin hyvää ja aamiainenkin oli maittava ja monipuolinen.\nRavintolan takaosassa oli eristysselli joka on siis säilytetty alkuperäisessä kunnossaan. Ankea paikka tosiaan. Tosin, ei kai vankilan kuulu mikään lepokoti ollakkaan, tai ei ainakaan siihen aikaan ollut, kun Katajanokan vankila vielä oli toiminnassa.\nRekvisiitaksi selliin oli tuotu lautasellinen näkkileipää. Siinä samassa tilassa siis vangit tekivät kaikki tarpeensa, koska jonkinlainen wc-pönttökin siellä oli.\nTästä ikkunasta ainoa näkymä ulkomaailmaan. Olipahan kokemus käydä tuolla eristyssellissä. En tiedä nukkuivatko vangit pelkällä puupenkillä vai oliko heillä jonkinlainen patja. Tosin, koska kyseessä oli eristysselli, niin voi olla että nukkuivatkin pelkällä kovalla penkillä.\nAamiaisen jälkeen suuntasimme tyttäreni kanssa taas kiertelemään kaupunkia. Tietysti piti käydä vähän kauppojenkin tarjontaa katsastamassa. Esplanadi on muuten varsinainen kesäkatu. Varmaan jokaisen kahvilan ulkopuolella on pöytiä ja tuoleja. Kyllä niissä sitten väkeä riittääkin kun on kaunis ilma. Harvinaista, että kuvassa näkyvät pöydät ovat tyhjät.\nTämän liikkeen näyteikkunoissa oli upeita luxuslaukkuja ja kenkiä esillä.\nOlen aina ollut sitä mieltä, että Helsingissä on aivan ihania vanhoja rakennuksia. Niitä on oikeastaan koko keskusta täynnä. Katsoo minnepäin vain, niin aina on silmien edessä joku ihana vanha talo ja siinä upeita yksityiskohtia, mitä haluaisi valokuvata.\nLounaalle menimme teatterille, nauttimaan ihanat salaatit. Annos on niin valtava, että varmasti nälkä lähtee. Annokseen kuuluu perussalaatti, johon voi itse valita lisukkeet.\nMinä valitsin salaattiini kanaa ja mozzarellaa ja kastikkeeksi carry-hunajakastikkeen. Maku vei kielen mennessään. Suosittelen kaikille raikkaan salaatin ystäville.\nEsplanadin puistossa on ihania vanhoja kioskeja, jotka ovat aina kesällä auki. Niissä myydään jäätelöä, kahvia ja virvokkeita. Niissäkin riitti asiakkaita, koska ilma oli niin lämmin ja aurinkoinen.\nKävelimme siis läpi Esplanadin puiston, jossa riitti auringonpalvojia ja muuten aikaansa kuluttajia. Siellä oli myös sotilassoittokunta pitämässä konserttiaan ja turisteja oli todella paljon.\nHavis Amandan patsasta piti tietysti jäädä ihailemaan. Ostimme läheisestä jäätelökioskista jälkiruoaksi herkulliset jäätelöt. Kesää parhaimmillaan, aurinkoa ja jäätelöä.\nKauppatorilla kiertelyn jälkeen, suuntasimmekin kohti Katajanokkaa ja tyttäreni ja vävyni kotia.\nPikkulomani Helsingissä oli päättymässä. Lähdimme koko porukalla kohti minun kotiani ja Helsinki jäi taas taakse. Sinne palaan aina mielelläni ja nautin todella siitä kansainvälisestä ilmapiiristä mikä maamme pääkaupungissa vallitsee. Näkemiin Helsinki, nähdään taas pian.\nLähettänyt Ritu klo 0.31 2 kommenttia:\nHelsingin sykkeessä 140612\nTorstai aamuna heräsin virkeänä uuteen päivään. Tässä olen lähdössä aamiaiselle Hotel Kämpin ravintolaan. Aamiainen oli tietysti hotellin tason mukainen. Mistä tietää että on viiden tähden hotellissa, kun aterimet, sokerikot, kermakot ja kahvikannut ovat kaikki hopeaa. Ylellistä etten sanoisi. Nautimme aamiaisemme lasitetulla terassilla, mistä saimme samalla seurata kiireisiä kadulla kulkevia ihmisiä.\nPirteä tyttäreni valmiina viettämään laatuaikaa äitinsä kanssa. Mikä sen mukavampaa, kun saada olla yhdessä lapsensa kanssa. Meillä on aina hauskaa ja pidämme samoista asioista. Meillä ei ole tylsää koskaan. Ihana rakas tyttäreni.\nLounaspaikaksemme valitsimme thaimaalaisen, paikan nimi muistaakseni Tamarin. Paikka oli sisustettu tyylikkääksi, niin värien kuin koriste-esineidenkin osalta.\nKauniita yksityiskohtia oli siellä täällä. Tarjoilijat olivat pukeutuneet thaimaalaisittain ja sieltä olivat todennäköisesti kotoisinkin. Tarjoilu oli nopeaa ja erittäin ystävällistä. Suosittelen paikkaa kyllä kaikille, jotka pitävät thaimaalaisesta ruoasta.\nItse olen ensimmäisen kerran syönyt thaimaalaista ruokaa, kun olimme mieheni kanssa Phuketissa, Thaimaassa vuonna 2006. Valitsin lounaakseni kanaa hapanimeläkastikkeessa ja riisihän kuuluu tietysti aina thaimaalaiseen ateriaan. Kana ja kastike pysyi lämpimänä lämpökynttilän avulla. Ruoka oli todella herkullista ja maittavaa.\nKun olimme kierrelleet kaupoissa jonkun aikaa, oli aika iltapäiväkahvien ja tietysti sen kanssa piti saada jotakin ihanaa leivonnaista. Menimme Cafe Esplanadille, joka oli tietysti täynnä ihmisiä, niinkuin aina. Valitsin itselleni sacherkakku palan ja kupin kahvia. Tyttäreni halusi korvapuustin, joka on isoin mitä ikinä olen missään nähnyt ja kupin cappucinoa. Näillä sitten herkuttelimme, että jaksoimme taas jatkaa kiertelyä kaupungilla.\nOlimme sopineet että tapaamme vävyni Katajanokalla. Hän odottikin meitä terassilla, mikä sijaitsee pienessä satamassa, missä oli upeita huviveneitä. Mikä ihanampaa, kuin päästä mereltä päin katselemaan upeata Helsinkiä.\nVävyni ilmoitti tyttärelleni ja minulle, että seuraavakin yö vietetään hotellissa, koska remontti heidän kodissaan on vielä kesken. Mutta nyt voi Nooa koirulikin tulla hotelliin mukaan. Hotel Kämpiin kun ei voinut koiraa viedä. Nooa oli silloin tyttäreni ystävällä yötä.\nVävy oli tilannut meille huoneen Hotelli Katajanokasta, siis entisestä vankilasta, josta on remontoitu hotelli. Vankilahan on suljettu jo vuonna 2002. Minulle iski kyllä hieman ahtaanpaikan kammo, koska vanhassa vankilassahan on sellit olleet todella pienet. Onneksi vävyni oli varannut meille huoneen, joka on todennäköisesti ollut ennen joku toimistotila eli siis oli kooltaan ihan normi hotellihuoneen kokoinen. Huoneeseen kuului jopa oma sauna. Käytävillä näky oli jotensakin ankea. Tosin, kun paikka toimi vankilana, käytävillä ei todellakaan ollut mitään kokolattiamattoja. Ulkolaisia turistejahan Hotelli Katajanokalla käy paljon, koska onhan se melkoista extremeä kun yöpyy entisessä vankilassa.\nNämä taotut kynttilänjalat olivat Jailbird ravintolassa, eristyssellin oven lähellä. Selli on jätetty alkuperäiseen kuntoon, mutta siitä lisää seuraavassa postauksessa.\nLähettänyt Ritu klo 20.48 Ei kommentteja:\nHelsingin sykkeessä 130612\nLähdin junalla kohti Helsinkiä keskiviikkona iltapäivällä ja ihana tyttäreni, kera pikku Nooan, olivat minua vastassa kun pääsin perille. Ilma oli aivan mielettömän aurinkoinen. Niinpä lähdimme kävelemään kohti Aleksanterinkatua ja Kolmen Sepän patsaan terassia.\nTerassilla nautimme kahvista ja jäätelöstä. Terassilla ollessamme, tyttäreni kertoi että emme yövykään heidän kodissaan Katajanokalla, vaan menemme yöksi hotelliin. Heidän asunnossaan tehtiin lattiaremonttia, joten sinne ei voinut vielä mennä. Niinpä odottelimme että vävyni saapuu ja kuulemme minne hotelliin hän meidät vie.\nVävyni oli varannut meille huoneen Hotelli Kämpistä. En ole ennen ollutkaan viiden tähden hotellissa Suomessa. Hotelli on aivan huikea. Ei ihme että ulkolaiset turistit suosivat tätä hotellia.\nHuone oli todella ihana ja tilava. Minulle tuotiin lisävuode huoneeseen. Tyttäreni ja vävyni luonnollisesti saivat parivuoteen. Kyllä uni maittoi upeassa vuoteessa.\nKylpyhuoneessa pinnat olivat marmoria ja kaikkea oli varattu asukkaille. Kylpytakeista ja tossuista, upeisiin kylpy ja pesuaineisiin. Pehmeitä pyyhkeitä tietenkään unohtamatta.\nKadulle oli laitettu ihania kukkaistutuksia. Joku oli keksinyt hyvän tavan laittaa kukat ylös. Pysyvät varmaan parempana, kun niitä ei pääse kukaan nyppimään.\nLähdimme vielä porukalla iltapalalle ja vähän kävelemään. Ilma oli edelleen lämmin.\nNäihin takorautaisiin kaiteisiin ihastuin todella. Koska hotelli ja rakennus ovat vanhoja, löytyy sieltä vielä tällaisia upeita taidonnäytteitä. Tuo punainen matto on vielä piste kaiken päälle. Kaunista.\nTämä upea lamppu oli monen kerroksen korkuinen. Aivan mielettömän ihana ja näyttävä.\nHotellista löytyi vaikka kuinka monta upeeta yksityiskohtaa. Näitä valtavia ruukkuja oli kaksi. Toinen oli tätä ruukkua vastapäätä eli toisen kaiteen vieressä. Ottaisin kyllä kotiinkin tuollaisen.\nKävimme vielä hotellin baarissa ottamassa iltajuomat. Sen jälkeen olikin mukava kääriytyä pehmeän peiton alle ja painaa päänsä ihanalle untuvatyynylle.\nLähettänyt Ritu klo 19.01 Ei kommentteja:


Hallitus keskittää - myös synnyttämisessä — Pauli Juhani Pitkänen\nNuoret perheet ovat kansanliikkeen omaisesti nousseet synnyttämisen keskittämistä vastaan. Kansalaisadressi on saanut vaadittavat 50000 nimeä, jotta asia joudutaan vielä käsittelemään eduskunnassa. Synnytysalan ammattilaiset, eli kätilöt pitävät hallituksen ajamaa keskittämistä täysin perusteettomana. Perusteet ovat kestämättömiä. Kun puhutaan arjen katoamisesta päätöksestä, niin tässäpä yksi esimerkki siitä.\nTässäpä heidän puheenvuoronsa :\nSirpa Abdallah 11.10.2014 09:20\nTV:ssä eräs synnyttänyt äiti Lapista kertoi että pitää viikon verran asua synnytyslaitospaikkakunnan hotellissa jotta välttyy mahdollisilta ikäviltä seurauksilta synnytyksen alkaessa.\nLieneekö hallitus ajatellut noin pitkälle että saadaan samalla hotellien käyttöasteet nousemaan, kun syrjäseutujen äidit joutuvat majoittumaan hyvissä ajoin lähemmäs sairaalaa? Positiivista vaikutusta maan talouteen syrjäseutujen asukkaiden kustannuksella. On meillä fantastinen hallitus. ;)\nPauli Pitkänen 11.10.2014 11:05\nKyllä vain. Lapissa välimatkat ovat erityisen pitkät. Tälläisella keskittämisellä tosiaan matkasynnyttämiset lisääntyvät ja se on se riski. Hallituksen kaavailema lastenlääkäri on kaukana.\nLeif Norrgård 11.10.2014 12:41\nKirjotit asiaa, Pauli!\nVoin tuskin kuvitella sitä tuskaa ja hätää, kun raskaana oleva nainen jostain Lapin perukoilta joutuu talvipakkasella matkustamaan satoja kilometrejä lähimpään synnytyssairaalaan, aiemman lähimmän synnytyssairaalan lakkauttamisen jälkeen, ja synnytyspoltot alkavatkin kiihtyä jo matkan alkutaipaleella!\nToisinaan nimittäin lapsi voi syntyä jopa 2 viikkoa laskettua aikaisemmin tai saman verran myöhemmin! Jos synnytyspoltot alkavatkin 2 viikkoa laskettua aikaisemmin, niin silloin kyseeseen voi tulla Lapin perukoilla asuville vain kotisynnytys. Se on usein hengenvaarallista!\n- Ps. minut on synnytetty kotona, saunassa, koska kotiin tullut lääkäri oli unohtanut lukitun lääkärilaukun avaimen kotiinsa. Mennessään sitä noutamaan, joutui isäni toimimaan kätilönä, koska en uteliaana jaksanut odottaa kauempaa tähän maailmaan pääsyä :) Onneksi isälläni ei ollut 'peukalo keskellä kämmentä'!\nJos synnytys viivästyykin esim. 2 viikkoa, niin tilapäisasuminen 'synnytyshotellissa' maksaa maltaita ja naisparan on otettava sitä varten pankkiluottoa! Tämä johtaa kiistatta ihmiset täysin eriarvoiseen asemaan, johtuen heidän asuinseudusta maassamme!\nEn tarkoita tällä kommentoinnillani, että olisi etsittävä syyllisiä mokoman uudistuksen, tarkemmin sanoen reilusti taantumuksellisen muutosesityksen tekijöistä, vaan torpata kyseinen mieletön idea, tarkemmin sanoen hullutus heti alkuunsa massiivisella kansalaisprotestoinnilla!\nPauli Pitkänen 11.10.2014 14:35\nKiitoksia kommentista. Koska synnyttämisen ajankohtaa ei tarkasti voida tietää, niin epävarmuuden tressi on vielä suurempi, jos sairaalan saatavuus on kaukana. Ei tässä keskustalaisena syytetä, vaan todetaan toisenlainen poliittinen kulttuuri, mitä keskustassa ei arvosteta.Sitä vastaan taistellaan, koska sylttytehdäs eli ohjiestus pohjimmiltaan lähtee sieltä.\nHallinnossa keskittäminen on siinä mielessä helpompaa, että tilalle tulee tietoverkkojen ja lappujen sähköinen käyttö, ei tarvitse mennä aina luukulle. Ollaan siirtymässä kotikoneen hyödyntämiseen.\nLeif Norrgård 11.10.2014 15:11\nAjattelen Pauli näistäkin asioista samoin kanssasi.\nMuille tiedoksi se, etten ole keskustalainen, vaan puoluepoliittisesti sitoutumaton ja moraalisesti ajatellen näkemykseni on kaikista maamme poliittisista puolueista KD:tä lähinnä.\nVaikkei seuraava avauksen aiheeseen liitykään, niin on syytä todeta:\nValitettavasti KD:kin ajaa aivan liian vaisusti heikkojen ja sorrettujen asiaa, vaikka köyhät ja heikompiosaiset pitäisi aina asettaa etusijalle ja varsinkin näin laman aikana! Vaikka puolue onkin kooltaan pieni, niin selkeitä kannanottoja se silti voisi tuoda paljon nykyistä rohkeammin ja kuuluvammin esiin!\nPauli Pitkänen 11.10.2014 15:44 Vastaus kommenttiin #13\nMinulla on tässä asiassa luterilainen näkemys, minkä puoluesihteeri Timo Laaninen myös toi esille. Maallinen ja hengellinen regimentti tulee eroittaa toisistaan. Kiihko islamilaisuus on varoittava esimerkki moisesta, mutta se ei olekkaa kristillistä.\nKuitenkin kaikella on taustansa, eikä mitään voi täysin eroittaa. Krisillinen vakaumus vaikuttaa muutamiin asioihin, jos raamatun ilmoitus otetaan vakavasti.\n"Sille vero, kelle se kuuluu, Jumalalle se, mikä Jumalalle kuuluu."\nVanhan testamentin aikana lupauksen kansan profeetat kertoivat Jumalan tahtoa myös kuningaille. Joskus se vei profeetan hengenkin.\nPauli Pitkänen 13.10.2014 17:50\nTässäpä Oulaisten Keskustan kanta asiassa yhdistyksen sivuilta.\nKeskustan Oulaisten Kunnallisjärjestö pitää erittäin tärkeänä synnytysten jatkumista Oulaskankaan sairaalassa ja olemme valmiita laajaan yhteistyöhön muiden kuntien kanssa Oulaskankaan toiminnan turvaamiseksi ja kattavan terveyspalveluverkoston säilyttämiseksi. Tähän sisältyy olennaisesti myös ammattikorkeakouluopetuksen jatkuminen Oulaisissa. Suhtaudumme myös erittäin myönteisesti tekeillä olevaan osakuntaliitokseen ja katsomme, että Oulainen pystyy hyvin tarjoamaan palvelut myös tulossa oleville uusille kuntalaisille olemassa olevilla resursseilla."\nPauli Pitkänen 18.10.2014 08:14\nAimo, tässäpä Oulun Keskustan linkki. Lähdemme lomalle. En heti löytänyt kantaa asiaan, liekö käsitelty ?


Näin paljon laitat elämäsi aikana kosmetiikkaan! - MyStyle - Ilta-Sanomat\nNäin paljon laitat elämäsi aikana kosmetiikkaan!\nJulkaistu: 28.2.2011 12:57\nNaiset panostavat kasvoihinsa, miehet vartaloonsa.\nDaily Mailissä julkaistun tutkimuksen mukaan brittinainen kuluttaa elämänsä aikana noin 156 581 euroa kosmetiikkaan. Miehet pääset vähemmällä: keskivertobrittimies kuluttaa 89 000 euroa komeutensa hoitoon. Laskuun on sisälletetty kaikki kauneudenhoito saippuasta botoxiin.\nPuolet tutkimukseen osallistuneista naisista käyttää mieluummin rahaa ja aikaa kasvoihinsa kuin vartaloonsa. Miehistä 63 prosenttia piti vartalonsa ulkonäköä tärkeämpänä kuin kasvojaan.\nQVC-ostoskanava tilaaman tutkimuksen mukaan vuositasolla naiset käyttävät kosmetiikkaan 2400 euroa. Kyselyn mukaan naiset arvostavat vartalonmuotoa eli hoikkana pysymistä ja hiuksiaan. Vartaloon rahaa menee 840 euroa ja hiuksiin 475 euroa.\nSue Leesonhttp://www.is.fi/haku/?search-term=sue+leeson QVC:ltä neuvoo järkevässä kosmetiikan kulutuksessa:\n- Älä tuhlaa rahaa ihmehoitoihin, vaan panosta laadukkaisiin tuotteisiin, joilla syntyy säännöllisellä käytöllä oikeasti tuloksia.\nKun suosikkituotteesi ovat löytyneet, etsi aktiivisesti mahdollisuuksia ostaa sitä edullisemmin: käytä hyväksi tarjouksia ja silloin tällöin myynti tulevia isompia pakkauskokoja.\nOletko kiinnostunut kauneuteen liittyvistä artikkeleista? Liity IS kauneuden FB-faniksi tästähttp://www.facebook.com/pages/Ilta-Sanomat-Kauneus/135645143151886!\nKulahtivatko converset? Näin saat ne uudenveroisiksi 27.9.2013 12:27