Verotettavan tulon laskeminen henkilöverotuksessa - vero.fi\nTässä ohjeessa käsitellään verotettavan ansiotulon laskemista kunnallisverotuksessa ja valtionverotuksessa sekä verotettavan pääomatulon laskemista. Ohjeessa käsitellään laskennassa huomioon otettavien tulonhankkimismenojen, puhtaasta ansiotulosta tehtävien vähennysten, viran puolesta tehtävien vähennysten sekä verosta tehtävien vähennysten edellytyksiä ja määriä.\nOhjeeseen on päivitetty työtulovähennyksen, eläketulovähennyksen, kunnallisverotuksen perusvähennyksen, kotitalousvähennyksen ja asuntolainan korkojen vähennyskelpoiset määrät sekä lisätty luvut ansiotulolajin tappiosta ja eläkevakuutusmaksuista kansainvälisissä tilanteissa.\n1 Yleistä verotettavan tulon laskemisesta\nTuloverolain (1535/1992, TVL) 29 §:n mukaan veronalaista tuloa ovat jäljempänä tuloverolaissa säädetyin rajoituksin verovelvollisen rahana tai rahanarvoisena etuutena saamat tulot. Luonnollisen henkilön ja kuolinpesän tulo jaetaan kahteen tulolajiin, joita ovat pääomatulo ja ansiotulo. TVL 30 §:n mukaan luonnolliselle henkilölle ja kuolinpesälle lasketaan erikseen verotettava ansiotulo ja verotettava pääomatulo.\nVerotettava tulo lasketaan tulolähteittäin, joita ovat elinkeinotoiminnan tulolähde, maatalouden tulolähde ja henkilökohtaisen tulon tulolähde (muun toiminnan tulolähde). Elinkeinotoiminnan ja maatalouden tulos lasketaan kumpikin erikseen ja otetaan huomioon aikaisempien vuosien tappioiden vähentämisen jälkeen jaettavana yritystulona.\nTVL 30 §:n mukaan puhdas ansiotulo lasketaan vähentämällä ansiotulosta luonnolliset vähennykset. Puhdasta ansiotuloa laskettaessa otetaan huomioon myös verovelvollisen elinkeinotoiminnan tuloksesta ansiotuloksi jaettava määrä. Jaettavaa ansiotuloa laskettaessa on elinkeinotulosta ensin vähennettävä aikaisemmilta vuosilta vahvistetut elinkeinotoiminnan tappiot (KHO 20.12.2001 taltio 3183).\nValtionverotuksen verovuoden ansiotulo lasketaan vähentämällä puhtaasta ansiotulosta valtionverotuksessa tulosta tehtävät vähennykset. Kunnallisverotuksen verovuoden tulo lasketaan vähentämällä puhtaasta ansiotulosta kunnallisverotuksessa tehtävät vähennykset. Valtionverotuksen verotettava ansiotulo ja kunnallisverotuksen verotettava tulo lasketaan vähentämällä valtionverotuksen verovuoden ansiotulosta ja kunnallisverotuksen verovuoden tulosta aikaisemmilta vuosilta vahvistetut ansiotulolajin tappiot.\nTVL 30 §:n mukaan puhdas pääomatulo lasketaan vähentämällä pääomatulosta luonnolliset vähennykset. Verovuoden pääomatulo lasketaan vähentämällä puhtaasta pääomatulosta korot sekä TVL 59 §:ssä tarkoitettu tulolähteen tappio. Verotettava pääomatulo lasketaan vähentämällä verovuoden pääomatulosta aikaisemmilta vuosilta vahvistetut pääomatulolajin tappiot.\nTässä ohjeessa on jäljempänä käsitelty tarkemmin verotettavan ansiotulon laskentaa (luku 2), puhtaasta ansiotulosta valtion- ja kunnallisverotuksessa tehtäviä vähennyksiä (luvut 3 - 5) sekä verotettavan pääomatulon laskentaa ja verotettavasta pääomatulosta tehtäviä vähennyksiä (luku 6). Ohjeen luvussa 7 on käsitelty verosta tehtäviä vähennyksiä.\nTaulukko ansio- ja pääomatulojen verotuksen toimittamisesta (pdf).\n2 Verotettavan ansiotulon laskenta\nTuloverolain vähennysjärjestelmässä ansiotuloihin kohdistuvat vähennykset tehdään korkomenoja lukuun ottamatta ansiotuloista. Tulon hankkimisesta ja säilyttämisestä johtuneiden menojen vähentämisen jälkeen saadaan puhdas ansiotulo, josta tehdään yleiset ja sosiaaliset vähennykset. Näitä ovat muun muassa eläketulovähennys, invalidivähennys, ansiotulovähennys ja perusvähennys.\nPääomatulot eivät vaikuta puhtaasta ansiotulosta tehtävien vähennysten, kuten eläketulovähennyksen ja perusvähennyksen määrään (katso kuitenkin veronmaksukyvyn alentumisvähennys).\nAnsiotulosta tehtävät vähennykset on tuloverolaissa (TVL) jaettu:\ntulonhankkimismenoihin eli luonnollisiin vähennyksiin (31, 93−95 a §)\npuhtaasta ansiotulosta valtion- ja kunnallisverotuksessa tehtäviin vähennyksiin (96−98 a §)\npuhtaasta ansiotulosta valtionverotuksessa tehtäviin vähennyksiin (100 §)\npuhtaasta ansiotulosta kunnallisverotuksessa tehtäviin vähennyksiin (101−106 §).\nLisäksi TVL:n 125−127 e §:ssä ovat säännökset verosta tehtävistä vähennyksistä. Myös alijäämähyvitys vähennetään verosta (TVL 131−134 §).\n2.2 Luonnolliset vähennykset\nTVL 29 §:n mukaan verovelvollisella on oikeus vähentää tuloistaan niiden hankkimisesta tai säilyttämisestä johtuneet menot (luonnolliset vähennykset). Luonnollisia vähennyksiä ei ole lueteltu laissa tyhjentävästi. Esimerkinomainen luettelo vähennyksistä on TVL 31 §:ssä.\nTVL 95 § 1 momentin 1 kohdan mukaan verovelvollinen saa vähentää palkkatulostaan tulonhankkimisvähennyksenä 750 euroa, kuitenkin enintään palkkatulon määrän. Tulonhankkimisvähennys tehdään viran puolesta.\nPalkkatulosta tehtävät luonnolliset vähennykset saadaan vähentää vain siltä osin kuin niiden yhteismäärä ylittää tulonhankkimisvähennyksen määrän. Työmarkkinajärjestöjen jäsenmaksut ja työttömyyskassamaksut sekä asunnon ja varsinaisen työpaikan välisten matkojen matkakustannusten vähennyskelpoinen osa (TVL 93 §) saadaan kuitenkin vähentää erikseen kokonaan tulonhankkimisvähennyksen rajoittamatta.\nLuonnollisista vähennyksistä kerrotaan tarkemmin Verohallinnon ohjeessa Tulonhankkimiskulut ansiotuloista.\n2.3 Puhdas ansiotulo\nPuhdas ansiotulo on jäännös, joka saadaan, kun veronalaisesta ansiotulosta vähennetään luonnolliset vähennykset. Puhtaaseen ansiotuloon luetaan myös Suomessa veronalaiset ulkomailta saadut tulot. Merityötulovähennykseen oikeuttava merityötulo luetaan myös puhtaaseen ansiotuloon. Pääomatulot eivät vaikuta puhtaan ansiotulon määrään (katso myös KHO 20.12.2001 taltio 3183).\n2.4 Ansiotulolajin tappio\nAnsiotulolajin tappiolla tarkoitetaan sitä määrää, jolla verovelvollisen ansiotulojen hankkimisesta tai säilyttämisestä aiheutuneiden vähennysten yhteismäärä verovuonna ylittää hänen veronalaisten ansiotulojensa määrän (TVL 118 §:n 2 momentti).\nAnsiotulolajin tappiota vahvistettaessa ei oteta huomioon vähennyksiä, jotka tehdään puhtaasta ansiotulosta valtion- ja kunnallisverotuksessa. Tällaisia vähennyksiä ovat muun muassa eläketulovähennykset, veronmaksukyvyn alentumisvähennys ja kunnallisverotuksen invalidivähennys. Tappiota vahvistettaessa ei oteta myöskään huomioon TVL 96 §:ssä tarkoitettuja pakollisia vakuutusmaksuja.\nTappio vahvistetaan jokaiselle verovelvolliselle erikseen, eikä ansiotulolajin tappiota voi vähentää esimerkiksi toisen perheenjäsenen ansiotuloista. Ansiotulolajin tappioita vähennetään luonnollisen henkilön valtionverotuksessa ja kunnallisverotuksessa seuraavan 10 verovuoden aikana sitä mukaa kuin näitä tuloja syntyy (TVL 118 §:n 1 momentti).\nTappiot vähennetään siinä järjestyksessä, jossa ne ovat syntyneet. Vahvistettu tappio vähennetään tulosta myös silloin, kun veroa ei tulon vähyyden vuoksi ole määrätty. Verovuonna vähentämättä jäänyt tappio vähennetään seuraavien verovuosien ansiotuloista sen jälkeen, kun ansiotuloista on ensin vähennetty verovuoden tulonhankkimiskulut sekä valtion- ja kunnallisverotuksessa tehtävät vähennykset. Tappio vanhenee 10 vuoden jälkeen eikä sitä voida enää tämän jälkeen vähentää verotuksessa.\n3 Puhtaasta ansiotulosta valtion- ja kunnallisverotuksessa tehtävät vähennykset\nPakollinen eläkevakuutus on vakuutus, jonka vakuutettu tai työnantaja on velvollinen lain sitovan säännöksen tai työehtosopimuksen tai muun sellaisen nojalla ottamaan. Lakisääteinen eläkevakuutus on laajempi käsite. Se kattaa myös ehdoiltaan laissa säädellyt eläkevakuutukset, joiden ottaminen on vapaaehtoista. Pakollisten ja lakisääteisten vakuutusten lisäksi on olemassa yksilöllisiä vapaaehtoisia eläkevakuutuksia.\nVerovelvollisen ja hänen puolisonsa ottamien vapaaehtoisten yksilöllisten eläkevakuutusten verotus on vuodesta 2005 alkaen siirtynyt pääomatuloverotuksen piiriin (TVL 772/2004). Vakuutusmaksut vähennetään pääomatulosta ja vakuutuksen perusteella saatu eläke verotetaan pääomatulona. Eläke verotetaan kuitenkin ansiotulona siltä osin, kuin sen maksut on aikanaan vähennetty ansiotulosta.\nEläkevakuutuksista kerrotaan tarkemmin Verohallinnon ohjeissa Työnantajan ottamat vapaaehtoiset eläkevakuutukset ja Pitkäaikaissäästämissopimuksen ja vapaaehtoisen yksilöllisen eläkevakuutuksen verotus.\nLuonnollisen henkilön maksamat eläkevakuutusmaksut ovat kokonaan tai osittain vähennyskelpoisia (TVL 54 d ja TVL 96 §). Joidenkin vakuutusten maksuja ei voi vähentää lainkaan. Tällaisia ovat esimerkiksi kertamaksullisen eläkevakuutuksen maksut.\nEläkevakuutusmaksun perusteella ei vahvisteta tappiota, koska vähennys tehdään puhtaasta ansiotulosta (TVL 118 ja TVL 30 §:n 3 momentti).\n3.1.2 Pakolliset ja lakisääteiset vakuutusmaksut\nTVL 96 §:n 1 momentin mukaan verovelvollisella on oikeus vähentää puhtaasta ansiotulostaan lakisääteinen työntekijän eläkemaksu, työttömyysvakuutusmaksu ja sairausvakuutuksen päivärahamaksu sekä omasta ja puolisonsa pakollisesta eläkevakuutuksesta suorittamansa maksut.\nVähennyskelpoisia ovat myös lakisääteisestä eläkevakuutuksesta ja tällaiseen eläkkeeseen liittyvästä eläkesäätiössä tai eläkekassassa kollektiivisesti järjestetystä lisäeläketurvasta suoritetut vakuutusmaksut.\nLakisääteisten eläkevakuutusten vakuutusmaksut eivät pienennä yksilöllisten, vapaaehtoisten vakuutusten vakuutusmaksujen vähennysoikeutta. Jos henkilö esimerkiksi maksaa osan työnantajan ottaman kollektiivisen eläkevakuutuksen maksuista, hänellä on tämän lisäksi oikeus vähentää omia vapaaehtoisia eläkevakuutusmaksujaan.\n3.1.3 Puolison eläkevakuutusmaksujen vähentäminen\nLakisääteinen työntekijän eläkemaksu ja työttömyysvakuutusmaksu sekä sairausvakuutuksen päivärahamaksu ovat henkilökohtaisia vähennyksiä, joita ei voi siirtää puolisolle. Pakolliset eläkevakuutusmaksut voidaan vähentää joko omassa tai puolison verotuksessa.\nVerovelvollisen oman tai hänen puolisonsa eläkevakuutuksen maksujen vähennyskelpoisuuden edellytyksenä on lisäksi, että saman vakuutuksen maksuja ei ole vähennetty elinkeinotulosta tai maatalouden tulosta (TVL 96 § 2 momentti). Pakollisen eläkevakuutuksen maksut vähennetään sen puolison ansiotuloista, joka on vaatinut vähennystä. Vaatimus on esitettävä ennen vähennysvuodelta toimitettavan verotuksen päättymistä.\nJos vähennystä ei voida tehdä siten kuin puolisot ovat sitä vaatineet, se tehdään ensisijaisesti sen puolison tuloista, jonka valtionverotuksen puhtaan ansiotulon määrä on suurempi (TVL 96 § 3 momentti).\nVerovelvollisen ottamien vapaaehtoisten eläkevakuutusten maksuja ei voi siirtää puolisolle vähennettäväksi.\n3.1.4 Yrittäjät, maatalousyrittäjät, apurahansaajat ja urheilijat\nYksityisen liikkeen- ja ammatinharjoittajan samoin kuin maatalousyrittäjän pakolliset ja muut lakisääteiset eläkevakuutusmaksut ovat kokonaan vähennyskelpoisia. Maatalouden ja elinkeinotoiminnan tulosta voidaan vähentää vain pakolliset eläkevakuutusmaksut. Tuloverolain mukaan ansiotulosta voidaan vähentää pakollisten maksujen (joita ei ole vähennetty elinkeinotulosta) lisäksi myös muut lakisääteiset ja vapaaehtoiset maksut. Tapaturmavakuutusmaksuista myös vapaaehtoiset maksut ovat vähennyskelpoisia elinkeinotulosta. Maatalousyrittäjien vapaaehtoisista tapaturmavakuutusmaksuista on vähennyskelpoista vain MATA -vapaa-ajan tapaturmavakuutusten maksut.\nApurahansaaja voi olla apurahatyöskentelystään maatalousyrittäjän eläkelain mukaan vakuutettu. Apurahansaaja voi vähentää maksamansa eläkevakuutusmaksut TVL 96 §:n yleisäännöksen perusteella. Apurahansaajan MYEL-vakuutukseen liittyvän ryhmähenkivakuutuksen sekä tapaturmavakuutuksen (992/2008) maksut vähennetään TVL 96 §:n 5 momentin perusteella.\n3.1.5 Kollektiivisesti järjestetty lisäeläketurva\nTVL 96 a §:n mukaan verovelvollisella on oikeus vähentää puhtaasta ansiotulostaan eläkesäätiössä, eläkekassassa tai vakuutusyhtiössä kollektiivisesti järjestetystä lisäeläketurvasta suorittamiansa maksuja 5 prosenttia eläketurvan järjestäneen työnantajan verovelvolliselle verovuonna maksaman palkan määrästä, kuitenkin enintään 5 000 euroa vuodessa.\nMaksut eivät ole vähennyskelpoisia siltä osin kuin niiden määrä ylittää työnantajan lisäeläketurvasta maksaman määrän. Vähennyskelpoisuuden edellytyksenä on lisäksi, että eläkettä aletaan maksaa vanhuuseläkkeenä aikaisintaan vakuutetun täytettyä tuloverolaissa säädetyn iän.\nKollektiivisista eläkevakuutuksista on kerrottu tarkemmin Verohallinnon ohjeessa Työnantajan ottamat vapaaehtoiset eläkevakuutukset.\n3.1.6 Eläkevakuutusmaksut kansainvälisissä tilanteissa\nVerovelvollinen saattaa muuttaa Suomeen tai pois Suomesta kesken vuotta siten, että hän on osan vuodesta Suomessa yleisesti verovelvollinen ja osan vuodesta rajoitetusti verovelvollinen.\nSuomessa asuvan henkilön yleisen verovelvollisuuden aikana verotettavasta ansiotulosta ei voida vähentää sellaisia ulkomaille maksettuja pakollisia eläkevakuutusmaksuja, jotka on maksettu henkilön rajoitetun verovelvollisuuden aikana ulkomailla tehdyn työn perusteella. Rajoitetun verovelvollisuuden aikana ulkomailta saatu tulo ei ole Suomessa verotettavaa tuloa. Tällaiseen tuloon liittyvät menot ja muut vähennykset eivät ole vähennyskelpoisia Suomessa yleisen verovelvollisuuden aikana verotettavista tuloista (symmetriaperiaate).\nEsimerkki 1. Henkilö on alkuvuoden ollut Suomessa rajoitetusti verovelvollinen ja työskennellyt ulkomailla. Hän on maksanut työskentelyvaltion paikallisen lain mukaisia pakollisia eläkevakuutusmaksuja ulkomailla työskentelyn aikana. Henkilö muuttaa myöhemmin saman vuoden aikana Suomeen työskentelemään. Hän tulee Suomessa yleisesti verovelvolliseksi ja hänen palkkansa verotetaan Suomessa. Hänellä on lähtövaltiosta lähetyn työntekijän todistus ja eläkevakuutusmaksut maksetaan Suomen työskentelyn aikana lähtövaltioon. Henkilö ei voi vähentää alkuvuonna rajoitetun verovelvollisuuden aikana ulkomaille maksettuja eläkevakuutusmaksuja Suomessa yleisen verovelvollisuuden aikana verotettavasta tulosta.\nEsimerkki 2. Henkilö on asunut alkuvuoden Suomessa ja työskennellyt täällä suomalaisen työnantajan palveluksessa. Hänen palkastaan on peritty työntekijän eläkelain mukainen työntekijän pakollinen eläkevakuutusmaksu. Hän muuttaa myöhemmin samana vuonna ulkomaille ja hänestä tulee Suomessa rajoitetusti verovelvollinen. Loppuvuoden hän työskentelee ulkomailla paikallisen työnantajan palveluksessa ja hänen palkastaan peritään kyseisen valtion lainsäädännön mukainen työntekijän pakollinen eläkevakuutusmaksu. Henkilö ei saa vähentää Suomesta muuton jälkeen ulkomaille maksettua pakollista eläkevakuutusmaksua Suomessa alkuvuonna yleisen verovelvollisuuden aikana verotettavasta tulosta.\nMerityötulon verotuksessa otetaan huomioon merimiesammatin erityisolosuhteet myöntämällä merityötulosta niin sanottu merityötulovähennys. Merityötulovähennyksestä säädetään TVL 97 §:ssä. Merityötulovähennys myönnetään TVL 74 §:ssä tarkoitetun merityötulon saajalle.\nMerityötulovähennyksen määrä sekä valtionverotuksessa että kunnallisverotuksessa on 20 prosenttia merityötulon kokonaismäärästä, kuitenkin enintään 7 000 euroa. Verovelvollisen merityötulon kokonaismäärän ylittäessä 50 000 euroa merityötulovähennyksen määrä pienenee 5 prosentilla merityötulon kokonaismäärän 50 000 euroa ylittävältä osalta (299/2015).\nKauko- ja niin sanotussa cross-trade -liikenteessä (kolmansien maiden välisessä liikenteessä) työskenteleville vähennys myönnetään korotettuna kunnallisverotuksessa. Korotus on 170 euroa jokaiselta täydeltä kalenterikuukaudelta, jonka aikana alus ei käy Suomen satamassa tai muutoin Suomen rajojen sisäpuolella ja jonka ajan verovelvollinen työskentelee aluksessa (niin sanottu cross-trade ‑vähennys). Korotusta ei myönnetä siltä kalenterikuukaudelta, jona matka on alkanut, jos aloittamispäivä ei ole kalenterikuukauden ensimmäinen. Sitä vastoin matkan päättymiskuukaudelta korotus myönnetään, vaikka matka päättyisikin kesken kalenterikuukauden.\nMerityötulon verotuksesta ja merityötulosta tehtävistä vähennyksistä kerrotaan tarkemmin Verohallinnon ohjeessa Merityötulon verotus.\n3.3 Veronmaksukyvyn alentumisvähennys\n3.3.1 Vähennyksen edellytykset ja määrä\nVeronmaksukyvyn alentumisvähennyksestä säädetään TVL 98 §:ssä. Jos verovelvollisen veronmaksukyky hänen ja hänen perheensä käytettävissä olevat tulot ja varallisuus huomioon ottaen on erityisistä syistä, kuten elatusvelvollisuuden, työttömyyden tai sairauden johdosta olennaisesti alentunut, vähennetään hänen puhtaasta ansiotulostaan kohtuullinen määrä, ei kuitenkaan enempää kuin 1 400 euroa. Vähennys myönnetään täysin sadoin euroin.\nVähennystä myönnettäessä otetaan huomioon verovelvollisen ja hänen perheensä kokonaistilanne. Ensin tutkitaan, onko veronmaksukyky lain tarkoittamasta erityisestä syystä olennaisesti alentunut. Sen jälkeen tutkitaan, onko vähennys myönnettävissä ottaen huomioon verovelvollisen ja hänen perheensä veronalaiset ja verovapaat tulot ja varallisuus.\nErityisiä vähennysperusteita ovat lain mukaan elatusvelvollisuus, työttömyys ja sairaus. Nämä perusteet ovat vain esimerkkejä, mutta ne ovat erityisen merkityksellisiä harkittaessa vähennyksen myöntämistä. Erityisenä vähennysperusteena on oikeuskäytännössä pidetty myös kehitysvammaisen, CP-lapsen tai kuulovammaisen lapsen huoltamista kotihoidossa (KHO 1971 taltio 3461, KHO 4.5.1979 taltio 2056). Näissäkin tapauksissa on tutkittava, onko vähennyksen myöntäminen kohtuullista verovelvollisen tuloihin ja varallisuuteen nähden.\nInvaliditeettia, joka oikeuttaa muiden säännösten nojalla myönnettäviin vähennyksiin, ei mainita laissa veronmaksukyvyn alentumisvähennyksen myöntämisen erityisenä perusteena. Verovelvollisen ikää sellaisenaan ei myöskään voida katsoa veronmaksukykyä vähentäväksi tekijäksi, koska eläketulovähennysjärjestelmän tarkoituksena on turvata erityisesti pienituloisten eläkeläisten asema. Opiskelusta johtuva tulojen vähäisyys ei yleensä oikeuta veronmaksukyvyn alentumisvähennykseen.\nTyöttömyyden vuoksi veronmaksukyvyn ei voida katsoa sillä tavoin vähentyneen, että työttömälle olisi myönnettävä pelkästään tällä perusteella erityinen vähennys. Jos verovelvollinen on pitkäaikaistyötön, työttömyyden ohella on tällöinkin otettava huomioon työttömän huoltovelvollisuus, velat ja tulot sekä muut työttömän veronmaksukykyyn vaikuttavat tekijät, ja harkittava, olisiko hänelle myönnettävä veronmaksukyvyn olennaisen alentumisen perusteella annettava vähennys.\nVeronmaksukykyä alentavana erityisenä syynä ei voida yleensä pitää myöskään ylivelkaantumista, joka johtuu verovelvollisen omista toimenpiteistä, kuten esimerkiksi siitä, että verovelvollinen on hankkinut tulotasoonsa nähden liian kalliin asunnon. Vähennystä ei myöskään myönnetä pelkästään sillä perusteella, että verovelvollisen velkojen korkojen määrä on huomattavan suuri.\nSen sijaan jos ylivelkaantuminen johtuu siitä, että verovelvollinen on ostanut uuden asunnon ennen vanhan asunnon myyntiä, eikä ole saanut yrityksistä huolimatta myytyä vanhaa asuntoaan kohtuullisessa ajassa, voidaan tätä pitää veronmaksukykyä alentavana erityisenä syynä. Tässäkin tilanteessa on vähennystä harkittaessa otettava huomioon verovelvollisen ja hänen perheensä käytettävissä olevat tulot ja varallisuus.\nVähennys voidaan myöntää, vaikka veronmaksukyvyn alentumisperuste on syntynyt vasta verotusvuonna. Vähennys voidaan myöntää myös verovuonna kuolleen henkilön kuolinpesälle. Jos veronmaksukyvyn alentumisvähennyksen myöntämisen edellytykset selvästi ilmenevät veroilmoituksesta, vähennys tehdään verovelvollisen pyytämättäkin. Veronmaksukyvyn alentumisvähennys voidaan myöntää molemmille puolisoille, jos vähennyksen myöntämisperusteet ovat olemassa.\nVeronmaksukyvyn alentumisvähennystä ei yleensä voida myöntää täysimääräisenä, jos yksinäisen verovelvollisen vuositulon määrä ylittää 17 500 euroa tai puolisoiden yhteenlaskettu vuositulon määrä ylittää 26 500 euroa. Vähennystä ei myönnetä osittaisenakaan, jos yksinäisen verovelvollisen vuositulon määrä ylittää 27 000 euroa tai puolisoiden yhteenlaskettu vuositulon määrä ylittää 40 000 euroa. Edellä mainittuja tulorajoja korotetaan 2 500 eurolla jokaista verovelvollisen huollettavana olevaa lasta kohti.\nVuositulolla tarkoitetaan verovelvollisen puhtaiden ansiotulojen ja pääomatulojen yhteismäärää.\n3.3.2 Vähennys yksinomaan suurten sairauskulujen perusteella\nTVL 98 §:n 2 momentin mukaan yksinomaan sairaudesta johtuneiden kustannusten perusteella verovelvollisen veronmaksukyvyn voidaan katsoa olennaisesti alentuneen vain, jos hänen ja hänen perheenjäsentensä yhteenlaskettujen sairauskustannusten määrä verovuonna on vähintään 700 euroa ja samalla vähintään 10 prosenttia verovelvollisen puhtaiden pääomatulojen ja ansiotulojen yhteismäärästä. Perheenjäseninä pidetään verovelvollisen puolisoa ja alaikäisiä lapsia.\nPoikkeuksellisen suuria sairauskuluja pidetään laissa tarkoitettuna erityisenä syynä harkittaessa sitä, onko verovelvollisen veronmaksukyky olennaisesti alentunut. Kustannukset sokeritaudin, keliakian tai muun sairauden edellyttämästä ruokavaliosta voivat niin ikään olla perusteena vähennyksen myöntämiselle (KHO 1979-II-596). Vaikka TVL 98 §:n 2 momentin edellytykset (700 euroa ja 10 prosenttia) täyttyisivät, vähennyksen myöntämistä harkittaessa otetaan kuitenkin aina ensin huomioon verovelvollisen ja hänen perheensä käytettävissä olevat yhteiset tulot sekä varallisuus (KHO 1996-B-528).\nVähennyksen myöntämistä yksinomaan sairauskulujen perusteella on käsitelty Verohallinnon yhtenäistämisohjeessa.\nJos perheessä on huollettavana kehitysvammainen alaikäinen lapsi ja perheen veronalaiset kokonaistulot ovat alle 29 000 euroa, veronmaksukyvyn alentumisvähennyksenä vähennetään 1 100 euroa. Jos tulot ovat 29 100 – 57 000 euroa, vähennys on 700 euroa. Jos tulot ovat yli 57 000 euroa, vähennystä ei myönnetä. Erityistilanteissa vähennys voi olla edellä mainittua suurempi.\nLahjoitusvähennyksestä säädetään TVL 98 a §:ssa. Säännöksen mukaan luonnollinen henkilö tai kuolinpesä saa vähentää puhtaasta ansiotulostaan vähintään 850 euron ja enintään 500 000 euron suuruisen rahalahjoituksen, joka on tehty tiedettä tai taidetta edistävään tarkoitukseen Euroopan talousalueella olevalle julkista rahoitusta saavalle yliopistolle tai korkeakoululle taikka näiden yhteydessä olevalle yliopistorahastolle.\nLahjoitusvähennyksestä kerrotaan tarkemmin Verohallinnon ohjeessa Lahjoitusvähennys henkilöverotuksessa.\n4 Puhtaasta ansiotulosta valtionverotuksessa tehtävät vähennykset\n4.1 Valtionverotuksen eläketulovähennys\nTVL 100 §:n mukaan verovelvollisen puhtaasta ansiotulosta vähennetään valtionverotuksessa eläketulovähennys.\nEläke maksetaan yleensä lakisääteisen ja/tai yksilöllisen eläkevakuutuksen perusteella. Eläke voi myös perustua muuhun vakuutukseen kuin eläkevakuutukseen. Lisäksi se voi perustua yksityisoikeudelliseen oikeustoimeen, kuten kauppaan tai testamenttiin ja joissakin tapauksissa myös oikeuden päätökseen. Eläketulon erottaminen muista vakuutuskorvauksista ja toistuvaissuorituksista on eläketulovähennyksen vuoksi tärkeää.\nEläketulovähennystä ei myönnetä esimerkiksi erilaisista vakuutuksista saaduista päivärahoista tai niitä vastaavista ohimenevän työkyvyttömyyden perusteella saaduista korvauksista, koska niitä ei voida pitää eläketuloina. Liikennevakuutuksen ja potilasvakuutuksen perusteella maksettava ansionmenetyskorvaus on vahinkopäivästä lukien vuoden kuluttua katsottu eläkkeeksi, vaikka eläkepäätöstä ei olisi tehtykään. Ennen vuoden määräajan täyttymistäkin ansionmenetyskorvaus voi olla kuitenkin eläkettä, jos siitä on tehty päätös. Eläkkeensaajalle maksettu kuntoutusraha ei oikeuta eläketulovähennykseen.\nOikeutta eläketulovähennykseen ei ole TVL 112 a §:n 3 momentin tarkoitus ja sanamuoto huomioiden, jos aikanaan maksettu työttömyyspäiväraha katsotaan taannehtivasti eläketuloksi siten, että eläkelaitokset maksavat taannehtivasti eläkkeen määrän aikaisemman veronalaisen työttömyyspäivärahan maksajalle (KHO 2011:71).\nTäyden eläketulovähennyksen määrä lasketaan siten, että täyden kansaneläkkeen määrä kerrotaan ensiksi luvulla 3,726. Näin saadusta määrästä vähennetään progressiivisen tuloveroasteikon alimman verotettavan tulon määrä ja jäännös pyöristetään seuraavaan täyteen kymmenen euron määrään. Eläketulovähennys ei kuitenkaan voi olla eläketulon määrää suurempi. Jos verovelvollisen puhdas ansiotulo on suurempi kuin täyden eläketulovähennyksen määrä, eläketulovähennystä pienennetään 38 prosentilla määrästä, jolla puhdas ansiotulo ylittää täyden eläketulovähennyksen määrän.\nPuhdas ansiotulo valtionverotuksessa on verovelvollisen ansiotulojen määrä, josta on vähennetty luonnolliset vähennykset. Valtionverotuksen täyden eläketulovähennyksen määrää laskettaessa täytenä kansaneläkkeenä pidetään yksinäiselle henkilölle verovuonna maksetun täysimääräisen kansaneläkkeen määrää.\nVuonna 2022 valtionverotuksen eläketulovähennyksen enimmäismäärä on 11 190 euroa.\nValtionverotuksessa ei myönnetä osittaistakaan eläketulovähennystä, jos verovelvollisen puhdas ansiotulo vuonna 2022 ylittää noin 40 640 euroa.\nEsimerkki 3: Verovelvollisella on vuonna 2022 eläketuloa 18 000 euroa. Hänellä ei ole muita ansiotuloja, joten puhdas ansiotulo on 18 000 euroa. Eläketulovähennys lasketaan seuraavasti valtionverotuksessa: puhtaasta ansiotulosta vähennetään eläketulovähennyksen enimmäismäärä 11 190 euroa (18 000 euroa – 11 190 euroa = 6 810 euroa). Tämä eläketulovähennyksen enimmäismäärän ylittävä osa 6 810 euroa kerrotaan 38 prosentilla, jolloin saadaan täyden eläketulovähennyksen pienenemäksi 2 587,80 euroa.\nValtionverotuksessa myönnettävä eläketulovähennys on tässä tapauksessa 8 602,20 euroa (11 190 – 2 587,80 euroa).\nEläkkeiden verotuksesta kerrotaan tarkemmin Verohallinnon ohjeessa Eläketulon verotus.\n5 Puhtaasta ansiotulosta kunnallisverotuksessa tehtävät vähennykset\n5.1 Kunnallisverotuksen eläketulovähennys\nTVL 101 §:n mukaan eläketuloa saavan verovelvollisen puhtaasta ansiotulosta kunnallisverotuksessa vähennetään kunnallisverotuksen eläketulovähennys.\nTäyden eläketulovähennyksen määrä lasketaan siten, että luvulla 1,346 kerrotun täyden kansaneläkkeen määrästä vähennetään 1 480 euroa ja jäännös pyöristetään seuraavaan täyteen kymmenen euron määrään. Eläketulovähennys ei kuitenkaan voi olla eläketulon määrää suurempi. Jos verovelvollisen puhdas ansiotulo ylittää täyden eläketulovähennyksen määrän, eläketulovähennystä pienennetään 51 prosentilla ylimenevän osan määrästä.\nPuhdas ansiotulo kunnallisverotuksessa on verovelvollisen ansiotulojen määrä, josta on vähennetty luonnolliset vähennykset. Kunnallisverotuksen täyden eläketulovähennyksen määrää laskettaessa täytenä kansaneläkkeenä pidetään verovuonna yksinäiselle henkilölle maksetun täysimääräisen kansaneläkkeen määrää.\nVuonna 2022 kunnallisverotuksen eläketulovähennyksen enimmäismäärä on 9 500 euroa.\nKunnallisverotuksen eläketulovähennystä ei myönnetä osittaisenakaan, jos puhdas ansiotulo on vuonna 2022 ylittää noin 28 130 euroa.\nEsimerkki 4: Verovelvollisella on vuonna 2022 eläketuloa 18 000 euroa. Hänellä ei ole muita ansiotuloja, joten puhdas ansiotulo on 18 000 euroa. Eläketulovähennys lasketaan seuraavasti kunnallisverotuksessa: puhtaasta ansiotulosta vähennetään eläketulovähennyksen enimmäismäärä 9 500 euroa (18 000 euroa – 9 500 euroa = 8 500 euroa). Tämä eläketulovähennyksen enimmäismäärän ylittävä osa 8 500 euroa kerrotaan 51 prosentilla, jolloin saadaan täyden eläketulovähennyksen pienenemä 4 335 euroa.\nKunnallisverotuksessa myönnettävä eläketulovähennys on tässä tapauksessa 5 165 euroa (= 9 500 euroa – 4 335 euroa).\n5.2 Kunnallisverotuksen invalidivähennys\nKunnallisverotuksen invalidivähennyksestä säädetään TVL 104 §:ssä. Säännöksen mukaan luonnollisen henkilön puhtaasta ansiotulosta kunnallisverotuksessa vähennetään invalidivähennyksenä 440 euroa, jos hänellä on sairaudesta, viasta tai vammasta aiheutunut pysyvä haitta, jonka haitta-aste esitetyn selvityksen mukaan on 100 prosenttia. Jos prosenttimäärä on pienempi, mutta vähintään 30 prosenttia, on vähennys prosenttimäärän osoittama osuus 440 eurosta. Vähennys myönnetään kuitenkin enintään muun puhtaan ansiotulon kuin eläketulon suuruisena.\nInvalidivähennyksen suuruus määrätään valtionverotuksen muun ansiotulon kuin eläketulon perusteella, josta on vähennetty luonnolliset vähennykset (TVL 104 § 4 momentti). TVL 104 §:n 5 momenttiin sisältyy säännös, jonka mukaan kunnallisverotuksen invalidivähennys on eräin edellytyksin palautettu tehtäväksi myös eläketulosta. Siten verovelvollinen, jolla on ollut veronalaista eläketuloa vuonna 1982, saa kunnallisverotuksessa vähentää vuoden 1982 suuruisen invalidivähennyksen, jollei hänellä ole voimassa olevien säännösten mukaan oikeutta tätä suurempaan invalidivähennykseen.\nInvalidivähennys myönnetään yllä mainitun säännöksen nojalla myös niissä tapauksissa, joissa vähennyksen saaminen on vuonna 1982 perustunut työkyvyttömyyseläkkeeseen, joka on lakannut ennen verovuotta. Jos verovelvollisen invalidivähennysprosentti on noussut vuodesta 1982, verovelvollisella tulee olla muuta ansiotuloa kuin eläketuloa enemmän kuin vuoden 1982 invalidivähennyksen määrä, jotta verovelvollinen hyötyisi nousseesta invalidiprosentista. Säännöstä ei sovelleta tapauksissa, joissa henkilöllä on vuonna 1982 ollut vain verovapaata eläketuloa kuten kansaneläke.\nEsimerkki 5: Verovelvollisella on ollut 50 %:n haitta-aste vuonna 1982. Hän on tuolloin saanut veronalaista työeläkettä 5 000 euroa. Verovuodesta 1993 lähtien verovelvollisella on 60 %:n haitta-aste. Hänellä on verovuonna eläketuloja 8 500 euroa. Verovelvollinen saa kunnallisverotuksen invalidivähennyksen 220 euron suuruisena (50 %:n haitta-asteen mukaan).\nEsimerkki 6: Muuten sama esimerkki kuin edellä, mutta palkkatulot ovat 2 000 euroa. Invalidivähennys on 264 euroa (60 % x 440 euroa).\nEsimerkki 7: Verovelvollisen vuoden 1982 invaliditeettiprosentti on ollut 50 ja vuoden 1982 veronalainen työeläke 2 000 euroa. Verovuodesta 1993 lähtien hänellä ei ole invaliditeettia. Verovuoden palkkatulot 8 500 euroa. Verovelvollinen saa kunnallisverotuksessa 220 euron invalidivähennyksen (50 %). Valtionverotuksessa verovelvollinen ei saa invalidivähennystä.\nVerovuonna lakisääteiseen vähimmäiseläketurvaan perustuvaa työkyvyttömyyseläkettä saaneen verovelvollisen haitta-aste katsotaan ilman eri selvitystä 100 prosentiksi, jos eläke on myönnetty täytenä. Jos työkyvyttömyyseläke on myönnetty osaeläkkeenä, haitta-aste katsotaan 50 prosentiksi, ellei verovelvollisen haitta-astetta katsota esitetyn selvityksen perusteella suuremmaksi.\nLakisääteisellä vähimmäiseläketurvalla tarkoitetaan muun muassa kansaneläkettä, työ- ja virkaeläkkeitä, tapaturma- ja liikennevakuutuseläkkeitä. Kansaneläkelaitoksen maksama työkyvyttömyyseläke samoin kuin työeläkelakien tai kansaneläkelain perusteella myönnetty yksilöllinen varhaiseläke katsotaan aina täydeksi eläkkeeksi. Työkyvyttömyyseläkettä saavan siirtyessä vanhuuseläkkeelle säilyy tällöin ilman eri selvitystä työkyvyttömyyseläkkeeseen perustuvat vähennysoikeudet.\nTuloveroasetuksen 5 §:n mukaan invalidivähennyksen saamiseksi on sairaudesta, viasta tai vammasta annettava lääkärintodistus. Kaikki sairaudet voidaan ottaa huomioon sen mukaan kuin sosiaali- ja terveysministeriön tarkemmin hyväksymät perusteet osoittavat. Sosiaali- ja terveysministeriö on antanut määräykset siitä, miten haitta-aste arvioidaan ja mitä todistusta invalidivähennyksen myöntämisessä käytetään (Sosiaali- ja terveysministeriön asetus tapaturmavakuutuslaissa tarkoitetusta haittaluokituksesta 1649/2009).\nTodistuksena käytetään lääkärinlausuntoa (B), jota täydennetään maininnalla haitan määrästä ja pysyvyydestä. Haitta-aste on yleensä määritelty prosentteina. Jos haitta-aste on ilmoitettu haittaluokkina, niin yksi haittaluokka vastaa 5 prosenttiyksikköä. Esimerkiksi haittaluokka 7 vastaa 35 prosentin invaliditeettia. Jos henkilön pysyvä haitta-aste on määritelty tapaturmaviraston käyttämien arvioimisperusteiden mukaisesti, voidaan invalidivähennys myöntää myös tapaturmaviraston päätöksen perusteella.\nVerovelvollisen ei tarvitse vuosittain esittää selvitystä invaliditeetistaan, jos invaliditeetin haitta-aste on pysynyt entisen suuruisena. Jos verovelvollisen invaliditeetin haitta-aste on verovuoden aikana suurentunut, invalidivähennys myönnetään verovuoden lopun haitta-asteen mukaan.\nTVL 143 §:n 4 momentin mukaan verovelvollinen, jolla on vuonna 1975 voimassa olleiden säännösten mukaan ollut oikeus invalidivähennykseen alemman kuin 30 prosentin haitta-asteen perusteella, saa TVL:n mukaiset invalidivähennykset aikaisemmin verotuksessa todetun prosenttimäärän mukaisena silloinkin, kun haitta-asteen prosenttimäärä on pienempi kuin 30 prosenttia\n5.3 Kunnallisverotuksen opintorahavähennys\nYhdessä perusvähennyksen kanssa opintorahavähennys turvaa opintotukijärjestelmän mukaisen 12 kuukaudelta lasketun opintorahan verottomuuden, jos tuen saajalla ei ole muita ansiotuloja.\nTVL 105 §:n mukaan verovelvollisen puhtaasta ansiotulosta vähennetään kunnallisverotuksen opintorahavähennys, jos verovelvollinen on saanut opintotukilaissa tarkoitettua opintorahaa. Sen täysi määrä on 2 600 euroa, kuitenkin enintään opintorahan määrä. Vähennystä pienennetään 50 prosentilla siitä määrästä, jolla verovelvollisen puhtaan ansiotulon määrä ylittää opintorahavähennyksen täyden määrän.\nVerovelvollisen puhtailla ansiotuloilla tarkoitetaan sitä ansiotulojen määrää, josta on vähennetty luonnolliset vähennykset. Pääomatulot eivät vaikuta opintorahavähennyksen määrään. Opintorahavähennystä ei myönnetä, jos puhtaat ansiotulot ovat 7 800 euroa tai sitä suuremmat.\nOpiskelijalle on voitu myöntää opintotukietuutena opintorahaa, opintotuen asumislisää ja opintolainan valtiontakausta. Kaksi viimeksi mainittua eivät kuitenkaan oikeuta opintorahavähennykseen, koska ne ovat verovapaita etuja.\nEsimerkki 8: Opintorahavähennys niissä tapauksissa, joissa verovelvollisella ei ole muita ansiotuloja kuin pelkkää opintorahaa:\n2 000 euroa, eli enintään opintorahan määrä\nEsimerkki 9: Opintorahavähennys silloin, kun ansiotulot ylittävät täyden opintorahavähennyksen määrän:\nPalkkatulot 4 120 euroa, opintoraha 2 000 euroa ja luonnolliset vähennykset 750 euroa.\nPuhdas ansiotulo on 5 370 euroa (4 120 + 2 000 - 750 euroa), joten opintorahavähennystä alennetaan puolella siitä määrästä, jolla puhtaat ansiotulot ylittävät opintorahavähennyksen täyden määrän.\nOpintorahavähennys on 1 215 euroa eli 2 600 – (5 370 – 2 600) x 0,5 = 1 215.\n5.4 Kunnallisverotuksen ansiotulovähennys\nKunnallisverotuksessa verovelvollisen puhtaasta ansiotulosta vähennetään kunnallisverotuksen ansiotulovähennys. Vähennys tehdään ennen perusvähennystä.\nTVL 105 a §:n mukaan vähennys lasketaan verovelvollisen ansaitsemien veronalaisten palkkatulojen, muusta toiselle suoritetusta työstä, tehtävästä tai palveluksesta saatujen ansiotulojen, ansiotulona pidettävien käyttökorvausten, ansiotulona verotettavan osingon, jaettavan yritystulon ansiotulo-osuuden sekä yhtymän osakkaan elinkeinotoiminnan tai maatalouden ansiotulo-osuuden perusteella. Ansiotulona verotettavalla osingolla tarkoitetaan ansiotulo-osingon veronalaista osaa.\nSäännöksessä on lueteltu tyhjentävästi tulot, joiden perusteella ansiotulovähennys lasketaan. Vähennystä ei siten voi saada urheilijan palkkion perusteella. Sen sijaan urheilijan palkka on ansiotulovähennyksen perusteena.\nVähennyksen määrä on 51 prosenttia edellä mainittujen tulojen 2 500 euroa ylittävältä osalta tulojen 7 230 euron määrään saakka ja sen ylittävältä osalta 28 prosenttia. Vähennyksen enimmäismäärä on kuitenkin 3 570 euroa. Verovelvollisen puhtaan ansiotulon ylittäessä 14 000 euroa vähennyksen määrä pienenee 4,5 prosentilla puhtaan ansiotulon 14 000 euroa ylittävältä osalta.\nKunnallisverotuksen ansiotulovähennystä ei myönnetä osittaisenakaan, jos verovelvollisen puhtaan ansiotulon määrä ylittää noin 93 333 euroa.\nmatkakulut (- omavastuu 750 €)\n- 1 760,00 euroa\n- 750,00 euroa\n2 412,30 euroa\n2 903,60 euroa\nVähennyksen enimmäismäärä on kuitenkin 3 570 euroa.\nKoska puhtaan ansiotulon määrä ylittää 14 000 euroa, vähennyksen määrää pienennetään 4,5 prosentilla siltä osin kuin puhdas ansiotulo ylittää 14 000 euroa. Vähennystä pienennetään 4,5 % x (15 840 – 14 000) = 82,80 euroa.\nMyönnettävän ansiotulovähennyksen määrä on siten 3 570,00 – 82,80 = 3 487,20 euroa.\n5.5 Kunnallisverotuksen perusvähennys\nTVL 106 §:ssä säädetään kunnallisverotuksen perusvähennyksestä. Jos verovelvollisen luonnollisen henkilön puhdas ansiotulo edellä mainittujen vähennysten jälkeen ei ole 3 740euron määrää suurempi, on siitä vähennettävä tämän tulon määrä. Jos puhtaan ansiotulon määrä mainittujen vähennysten jälkeen ylittää täyden perusvähennyksen määrän, vähennystä pienennetään 18 prosentilla yli menevän tulon määrästä.\nPerusvähennystä määrättäessä otetaan huomioon kaikki verovelvollisen kunnallisverotuksessa veronalaiset ansiotulot. Myös ulkomailta saadut tulot otetaan huomioon perusvähennystä myönnettäessä. Sitä vastoin pääomatulot eivät vaikuta perusvähennyksen määrään. Ennen perusvähennyksen laskemista tulosta vähennetään muut tuloverolaissa säädetyt kunnallisverotuksen vähennykset.\nVuonna 2022 kunnallisverotuksen perusvähennystä ei myönnetä osittaisenakaan, jos verovelvollisen puhtaan ansiotulon määrä edellä mainittujen vähennysten jälkeen ylittää noin 24 500 euroa.\nEsimerkki 11: Eläke on 18 000 euroa ja kunnallisverotuksen eläketulovähennys 5 165 euroa vuonna 2022.\nEnnen perusvähennystä tehdään kaikki muut vähennykset; tässä esimerkissä eläketulovähennys. Eläketulovähennyksen jälkeen ansiotulon määrä (18 000,00 euroa – 5 165 euroa = 12 835 euroa) ylittää perusvähennyksen enimmäismäärän 3 740 euroa. Ylimenevän tulon osalta vähennystä pienennetään 18 prosentilla. Vähennystä pienennetään 1 637,10 euroa (18 % x (12 835 euroa – 3 740 euroa)).\nMyönnettävän perusvähennyksen määrä on siten 2 102,90 euroa (3 740 euroa – 1 637,10 euroa).\n6 Verotettavan pääomatulon laskenta\n6.1 Pääomatulosta tehtävät vähennykset\nPääomatulosta tehtävistä vähennyksistä säädetään TVL 54 – 60 §:ssä. Verovelvollisella on oikeus vähentää pääomatuloista niiden hankkimisesta tai säilyttämisestä johtuneet menot TVL 54 §:n nojalla. Näiden luonnollisten vähennysten vähentämisen jälkeen saadaan puhdas pääomatulo.\nVerovuoden pääomatulo saadaan, kun puhtaasta pääomatulosta vähennetään luovutusvoitoista vähentämättä jäänyt luovutustappio, TVL 59 §:ssä tarkoitetut elinkeino- ja maataloustulolähteen verovuoden tappio, verotusyhtymän maatalouden verovuoden tappio, korot sekä vapaaehtoisen yksilöllisen eläkevakuutuksen ja pitkäaikaissäästämissopimuksen maksut.\nTVL 58 §:n mukaan verovelvollisella on oikeus vähentää pääomatuloistaan velkojensa korot, jos velka on tulonhankkimisvelka. Asuntovelan koroista verovelvollisella on oikeus vähentää pääomatuloistaan vain osa (TVL 58 b §:n mukaan 5 prosenttia vuodesta 2022 alkaen). Korot vähennetään siten, että ensin vähennetään asunto- ja tulonhankkimisvelan korot. Ne ovat vähennysjärjestyksen suhteen keskenään samassa asemassa. Tämän jälkeen vähennetään ensiasunnon hankintaan otetun asuntovelan korot.\nKorkojen vähentämisestä kerrotaan tarkemmin Verohallinnon ohjeessa Korkojen vähentäminen henkilöverotuksessa.\n6.2 Pääomatulolajin alijäämä\nJos pääomatuloihin kohdistuvat menot ylittävät pääomatulojen määrän, syntyy alijäämä. Pääomatulolajin alijäämä määritellään TVL 60 §:n 1 momentissa. Jos luonnollisen henkilön tai kuolinpesän vähennyskelpoisten tulonhankkimismenojen, korkomenojen ja pääomatulosta vähennettävien TVL 59 §:ssä tarkoitettujen tappioiden yhteismäärä on suurempi kuin veronalaisten pääomatulojen yhteismäärä, erotus on pääomatulolajin alijäämä.\nPääomatulolajin alijäämä lasketaan seuraavasti:\n- Tulolähteen tappio\nAlijäämä (jos miinusmerkkinen)\nJos verovelvollisella ei ole pääomatuloja eikä pääomatuloista tehtäviä muita vähennyksiä kuin korkoja, alijäämä on sama kuin korkojen määrä. Puolisoilla alijäämä muodostuu kummallekin itsenäisesti hänen omien pääomatulojensa ja niihin kohdistuvien vähennysten perusteella. Alijäämän perusteella verovelvollisella on oikeus ansiotulosta määrättävistä veroista myönnettävään alijäämähyvitykseen (TVL 131 - 134 §).\nPääomatulolajin alijäämää vahvistettaessa ei oteta huomioon TVL 50 §:n tarkoittamaa omaisuuden luovutustappiota, TVL 53 b §:n tarkoittamaa osakesäästötilin tappiota eikä TVL 35 §:ssä tarkoitettua säästöhenkivakuutuksen, kapitalisaatiosopimuksen tai määräaikaisen eläkevakuutuksen tappiota.\n6.3.1 Alijäämähyvityksen määrä, lapsikorotus ja puolisokorotus\nTVL 131 §:n 1 momentin mukaan alijäämähyvitys on pääomatulon tuloveroprosentin mukainen osuus samana verovuonna syntyneestä pääomatulolajin alijäämästä. Alijäämähyvitys on 30 prosenttia pääomatulon alijäämästä. Alijäämähyvityksen laskennassa otetaan huomioon vain samana verovuonna syntynyt pääomatulolajin alijäämä. Ansiotulosta menevästä verosta ei näin ollen voida vähentää aikaisemmilta vuosilta syntynyttä pääomatulolajin alijäämää (tappiota).\nAlijäämähyvityksen enimmäismäärä on kuitenkin enintään 1 400 euroa. Tätä enimmäismäärää korotetaan 400 eurolla, jos verovelvollisella tai puolisoilla yhdessä on ollut elätettävänään alaikäinen lapsi. Lapsikorotus on 800 euroa, jos tällaisia lapsia on ollut kaksi tai useampia. Jos verovelvolliseen sovelletaan puolisoita koskevia säännöksiä, korotetaan sen puolison alijäämähyvityksen enimmäismäärää, jonka ansiotuloista määrättävän valtion tuloveron määrä on suurempi, elleivät puolisot ole toisin vaatineet.\nPuolisot voivat vaatia lapsikorotuksen jaettavaksi lapsikohtaisesti siten, että toinen puoliso saa 400 euroa ja toinen puoliso 400 euroa. Sen sijaan lapsikorotusta ei voida pilkkoa niin, että toinen puoliso saisi esimerkiksi 200 euroa ja toinen 600 euroa.\nEsimerkki 12: A on yksinhuoltaja ja hänellä on yksi alaikäinen lapsi. A:n vuokratulot ovat 5 000 euroa. Hänellä on asuntolainan korkoja 6 000 euroa ja tulonhankkimisvelan korkoja 5 200 euroa. Asuntolainan koroista on vuonna 2022 vähennyskelpoista 5 % eli 300 euroa.\nPalkkatulot 30 000 euroa\n- Asuntolainan korot\n- Tulonhankkimislainan korot\n30 % 500 eurosta =\n1 400 euroa\n+ 400 euroa\nAnsiotulosta määrätyt verot\nEsimerkissä verovelvollinen saa vähentää koko alijäämän määrän alijäämähyvityksenä ansiotulosta määrätystä verosta. Pääomatulolajin tappiota ei synny.\nPuolisoiden verotuksessa alijäämähyvityksen enimmäismäärä on yhteinen siten, että puolison enimmäismäärästä käyttämättä jäävä osa siirretään toiselle puolisolle. TVL 131 §:n 2 momentin mukaan jos verovelvollisen, johon sovelletaan puolisoita koskevia säännöksiä, tuloveroprosentin mukainen osuus samana verovuonna syntyneestä pääomatulolajin alijäämästä ylittää alijäämähyvityksen enimmäismäärän, verovelvollisen alijäämähyvityksen enimmäismäärää korotetaan sillä määrällä, jolla verovelvollisen puolison alijäämähyvitys alittaa hänen alijäämähyvityksensä enimmäismäärän.\nJos toisen puolison alijäämä ja alijäämähyvitys on 0 euroa, korotetaan toisen puolison alijäämähyvitystä 1 400 eurolla, jolloin hänen alijäämähyvityksen enimmäismäärä on yhteensä 2 800 euroa.\nEsimerkki 13: Puolisolla A on tulonhankkimisvelan korkoja 8 000 euroa ja puolisolla B asuntolainan korkoja 6 000 euroa. Kummallakaan puolisolla ei ole pääomatuloja. Puolisoilla ei ole lapsia. Asuntolainan koroista vuonna 2022 vähennyskelpoista on 5 prosenttia eli 300 euroa.\n8 000 euroa\n2 400 euroa\n1 310 euroa\nA:n korotettu enimmäismäärä\n2 710 euroa\nA:n alijäämähyvitys 2 710 euroa ylittää hänen alijäämähyvityksensä enimmäismäärän 1 400 euroa. B:n alijäämähyvitys 90 euroa alittaa hänen alijäämähyvityksensä enimmäismäärän 1 400 euroa. Tämän vuoksi A:n alijäämähyvityksen enimmäismäärää korotetaan B:n käyttämättä jääneen alijäämähyvityksen enimmäismäärällä 1 400 euroa - 90 euroa = 1 310 euroa.\nVaikka B:llä ei olisi ansiotuloista määrättyjä veroja ja hän vaatisi oman alijäämähyvityksensä vähennettäväksi A:n verosta, siirretään A:lle B:n käyttämättömänä enimmäismääränä sama määrä eli 1 310 euroa.\n6.3.2 Alijäämähyvitys ensiasuntoon kohdistuvista koroista\nAlijäämähyvityksen pääomatulon tuloveroprosentin mukaista prosenttiosuutta pääomatulolajin alijäämästä on korotettava kahdella prosenttiyksiköllä siltä osin kuin alijäämä on muodostunut ensiasunnon hankintaan otetun asuntovelan koroista (TVL 131 § 3 momentti). Alijäämähyvitys on ensiasunnon korkojen osalta 32 prosenttia alijäämästä. Korotus ei kuitenkaan korota alijäämähyvityksen 1 400 euron enimmäismäärää.\nAsuntovelka voidaan katsoa otetuksi ensiasunnon hankintaa varten jos:\nvelka on otettu sellaisen rakennuksen tai huoneiston hankkimiseen, josta tai jonka hallintaan oikeuttavista osakkeista tai osuuksista verovelvollinen on 1.1.1993 tai sen jälkeen hankkinut omistukseensa vähintään puolet ja\njos verovelvollinen ei ole ennen 1 kohdassa tarkoitetun asunnon hankkimista omistanut vähintään puolta vakituisena asuntona käyttämästään rakennuksesta, huoneistosta tai huoneiston hallintaan oikeuttavista osakkeista tai osuuksista.\nAlijäämähyvityksen korotus ensiasunnon hankintaan otetun velan koron perusteella myönnetään enintään ensiasunnon käyttöönottovuodelta ja yhdeksältä sitä seuraavalta verovuodelta (TVL 131 § 5 momentti). Korotus koskee ensiasunnon hankkijoita ikärajoista riippumatta. Lain sanamuodon mukaan etua ei menetetä, vaikka verovelvollinen vaihtaa asuntoa mainittuna aikana. Oikeuskäytännössä on kuitenkin katsottu, että ensiasunnon myyminen ja uuden hankkiminen merkitsee samalla korotetun alijäämähyvityksen menettämistä, koska toisen asunnon hankinnan jälkeen velka on tavallista asuntolainaa (KHO 17.9.2003 taltio 2181).\nAlijäämähyvityksen korotus myönnetään vain asuntovelan koron perusteella. Asuntovelalla tarkoitetaan tässä velkaa, joka kohdistuu verovelvollisen tai hänen perheensä vakituisen asunnon hankkimiseen. Peruskorjaukseen otetun velan perusteella ei saa alijäämähyvityksen korotusta. Aikaisempi vähintään puolikkaan asunnon omistus estää lisävähennyksen myöntämisen vain, jos verovelvollinen on käyttänyt tätä asuntoa vakituisena asuntonaan.\n6.3.3 Erityinen alijäämähyvitys\nVapaaehtoisen yksilöllisen eläkevakuutuksen ja pitkäaikaissäästämissopimuksen maksut vähennetään pääomatulosta tulonhankkimismenojen, pääomatuloista vähennettävien TVL 59 §:n mukaisten tappioiden ja korkomenojen jälkeen. Siltä osin kuin pääomatulot eivät riitä maksujen vähentämiseen, huomioidaan vähentämättä jäänyt osa niin sanottuna erityisenä alijäämähyvityksenä.\nPääomatulon veroprosentin mukainen osa pääomatuloista vähentämättä jääneestä maksusta vähennetään ansiotulon verosta (TVL 131 a §). Maksujen perusteella ei vahvisteta pääomatulolajin tappiota (TVL 60 § 3 momentti).\n6.3.4 Alijäämähyvitysten vähentäminen\nEnsisijaisesti alijäämähyvitys vähennetään verovelvollisen ansiotulosta valtiolle suoritettavasta tuloverosta (TVL 132 §). Ennen alijäämähyvityksen vähentämistä valtionverosta vähennetään valtionverotuksen invalidivähennys (TVL 126 §), valtionverotuksen elatusvelvollisuusvähennys (TVL 127 §) sekä kotitalousvähennys (TVL 127 c §). Pelkästään ansiotulosta menevästä valtion tuloverosta vähennettävä määrä on kuitenkin enintään 3/4 koko alijäämähyvityksen määrästä.\nMuu osa vähennetään valtiolle suoritettavasta tuloverosta, kunnallisverosta, vakuutetun sairausvakuutusmaksusta ja kirkollisverosta. Alijäämähyvitystä ei kuitenkaan vähennetä sairausvakuutusmaksun päivärahamaksusta. Hyvitys jaetaan vähennettäväksi eri veroista näiden verojen määrän suhteessa TVL 132 §:n mukaan tehdyn vähennyksen jälkeen (TVL 133 §).\nJos verovelvolliselle ei ole määrätty verotettavasta ansiotulosta veroja tai niiden määrä ei riitä alijäämähyvityksen vähentämiseen, alijäämähyvitys tai siitä vähentämättä jäänyt määrä voidaan verovelvollisen vaatimuksesta vähentää toisen puolison ansiotulosta suoritettavasta verosta (TVL 134 §).\nVaatimus alijäämähyvityksen vähentämisestä puolisolla on tehtävä ennen verotuksen päättymistä. Alijäämähyvitys vähennetään puolisolla samalla tavalla kuin se olisi vähennetty verovelvolliselle määrätyistä veroista. Se osa alijäämästä, jota ei ole vähennetty alijäämähyvityksenä puolisonkaan verosta, vahvistetaan verovelvolliselle pääomatulolajin tappioksi.\nEsimerkki 14: Puolisot A ja B. A:lla ei ole pääomatuloja, asuntolainan vähennyskelpoiset korot ovat 3 000 euroa, ansiotuloista määrätyt verot ovat 650 euroa. B:lla ei myöskään ole pääomatuloja, tulonhankkimisvelan korot ovat 4 000 euroa ja ansiotuloista määrätyt verot ovat 9 300 euroa. A on vaatinut alijäämähyvityksen vähentämistä puolison verosta siltä osin kuin sitä ei voi vähentää hänen omista veroistaan.\n30 % 3 000 eurosta =\nAnsiotuloista määrätyt verot\n- Tulonhankkimisvelan korot\n30 % 4 000 eurosta =\n9 300 euroa\n- B:n oma alijäämähyvitys\n- A:n vähentämättä jäänyt alijäämähyvitys\n7 850 euroa\nAlijäämähyvityksen enimmäismäärän ylimenevän osan vähennyskelpoisuutta ei menetetä lopullisesti. Se vahvistetaan pääomatulolajin tappioksi.\nErityinen alijäämähyvitys vähennetään TVL 132 §:n 2 momentin mukaisesti alijäämähyvityksen jälkeen, joten se ei vaikuta alijäämähyvityksen huomioimiseen.\nErityinen alijäämähyvitys tai siitä vähentämättä jäänyt määrä siirretään puolisolle, jos verovelvollisen omat verot eivät riitä erityisen alijäämähyvityksen tekemiseen. Erityinen alijäämähyvitys vähennetään puolison verosta ilman vaatimusta (TVL 134 § 2 momentti). Erityiseen alijäämähyvitykseen ei sovelleta enimmäismääriä, vaan enimmäismäärä muodostuu vähennyskelpoisten maksujen perusteella.\n6.4 Pääomatulolajin tappio\nSiltä osin kuin alijäämää ei ole otettu huomioon verosta tehtävänä vähennyksenä, se vahvistetaan pääomatulolajin tappioksi (TVL 60 §:n 2 momentti). Erityisen alijäämähyvityksen perusteella ei kuitenkaan vahvisteta pääomatulolajin tappiota.\nPääomatulolajin tappiota voi syntyä sen vuoksi, että alijäämää ei voida kokonaan alijäämähyvityksen enimmäismäärän takia vähentää ansiotulosta määrätystä verosta. Pääomatulolajin tappiota voi syntyä myös sen vuoksi, että ansiotulosta määrätyt verot eivät riitä alijäämähyvityksen vähentämiseen.\nPääomatulolajin tappio lasketaan seuraava\nPääomatulolajin tappio =\nalijäämä – (100/30 x verosta vähennetty alijäämähyvitys)\nJos kyseessä on ensiasunnon koroista johtunut alijäämä, kertoimena käytetään 100:32. Se vastaa 32 %:n verokantaa.\nPääomatulolajin tappio vähennetään seuraavan 10 verovuoden aikana pääomatulosta sitä mukaa kuin pääomatuloa syntyy (TVL 118 §:n 3 momentti). Pääomatulolajin tappion perusteella ei voi enää myöhempinä vuosina saada alijäämähyvitystä ansiotulosta määrätyistä veroista.\nEsimerkki 15: Verovelvollisella on tulonhankkimisvelan korkoja 17 000 euroa. Hänellä ei ole pääomatuloja tai muita pääomatuloista tehtäviä vähennyksiä. Ansiotuloista määrätyt verot ja maksut ovat 770 euroa.\n30 % 17 000 eurosta =\nPääomatulolajin tappio lasketaan vähentämällä alijäämästä 100/30 x verosta vähennetty alijäämähyvitys: 17 000 euroa - (100/30 x 770 euroa) = 14 433 euroa.\n7 Verosta tehtävät vähennykset\n7.1 Veron määräytyminen\nLuonnollisen henkilön ja kuolinpesän on suoritettava valtiolle tuloveroa verotettavasta ansiotulostaan progressiivisen tuloveroasteikon perusteella ja verotettavasta pääomatulostaan tuloveroprosentin mukaan. Luonnollisen henkilön on eläketulostaan suoritettava valtiolle lisäksi eläketulon lisäveroa 5,85 prosenttia siltä osin kuin eläketulo vähennettynä eläketulovähennyksen määrällä ylittää 47 000 euroa.\nLuonnollisen henkilön ja kuolinpesän on suoritettava kunnallisverotuksen verotettavasta tulostaan tuloveroa kunnalle kuntalain (365/1995) 66 §:n mukaan vahvistetun tuloveroprosentin mukaan.\nPääomatulosta suoritetaan tuloveroa 30 prosenttia (pääomatulon tuloveroprosentti). Siltä osin kuin verovelvollisen verotettavan pääomatulon määrä ylittää 30 000 euroa, pääomatulosta suoritetaan veroa 34 prosenttia.\nTVL 125 §:n mukaan ansiotulosta valtiolle suoritettavasta tuloverosta vähennetään työtulovähennys. Siltä osin kuin vähennys ylittää ansiotulosta valtiolle suoritettavan tuloveron määrän, se tehdään kunnallisverosta, sairausvakuutuksen sairaanhoitomaksusta ja kirkollisverosta näiden verojen suhteessa. Työtulovähennys tehdään ennen muita tuloverosta tehtäviä vähennyksiä.\nVähennys on 13prosenttia edellä tarkoitettujen tulojen 2 500 euroa ylittävältä osalta. Vähennyksen enimmäismäärä on kuitenkin 1 930euroa (1 840 euroa vuonna 2021). Verovelvollisen puhtaan ansiotulon ylittäessä 33 000 euroa vähennyksen määrä pienenee 1,96 %:lla (1,89 % vuonna 2021) puhtaan ansiotulon 33 000 euroa ylittävältä osalta.\nEsimerkki 16: Palkkatulo on 45 000 euroa, matkakulut omavastuun jälkeen 1 740 euroa ja tulonhankkimisvähennys 750 euroa, joten puhdas ansiotulo on 42 510 euroa.\nTyötulovähennyksen määrä: 13 % x (45 000 euroa – 2 500 euroa) = 5 525 euroa. Vähennyksen enimmäismäärä on kuitenkin 1 930 euroa.\nKoska puhtaan ansiotulon määrä ylittää 33 000 euroa, vähennyksen määrää pienennetään 1,96 prosentilla siltä osin kuin puhdas ansiotulo ylittää 33 000 euroa. Vähennystä pienennetään 1,96 % x (42 510 euroa – 33 000 euroa) = 186,40 euroa.\nMyönnettävän työtulovähennyksen määrä on 1 930 euroa – 186,40 euroa = 1 743,60 euroa.\nVähennyksen saaminen edellyttää, että verovelvollisen puhdas ansiotulo ei vuonna 2022 ylitä noin 132 200 euroa.\n7.3 Valtionverotuksen invalidivähennys\nInvalidivähennys myönnetään eri tavalla valtion- ja kunnallisverotuksessa. Kunnallisverotuksen invalidivähennystä on käsitelty edellä kohdassa 5.2. Valtionverotuksessa vähennys tehdään valtiolle suoritettavasta ansiotulon tuloverosta TVL 126 §:n mukaisesti.\nSäännöksen mukaan verovelvollisen ansiotulosta valtiolle suoritettavasta tuloverosta vähennetään 115 euroa, jos hänellä on sairaudesta, viasta tai vammasta aiheutunut pysyvä haitta, jonka haitta-aste esitetyn selvityksen mukaan on 100 prosenttia tai, jos prosenttimäärä on pienempi, mutta kuitenkin vähintään 30 prosenttia, prosenttimäärän osoittama osuus 115 eurosta. Jos tuloveroa ei ole määrätty tai jos vero ei riitä valtionverotuksen invalidivähennyksen tekemiseen, vähennys tai siitä vähentämättä jäänyt määrä siirretään viran puolesta puolison tuloverosta vähennettäväksi.\nTyökyvyttömyyseläkkeen vaikutuksesta ja vähennyksen edellytyksistä kerrotaan tarkemmin edellä tämän ohjeen kohdassa 5.2.\n7.4 Valtionverotuksen elatusvelvollisuusvähennys\nTVL 127 §:ssä säädetään valtionverotuksen elatusvelvollisuusvähennyksestä. Säännöksen mukaan verovelvollisen, joka on verovuonna suorittanut lapsen elatusta koskevan lainsäädännön mukaisella sopimuksella tai tuomiolla vahvistettua elatusapua, ansiotulosta valtiolle suoritettavasta tuloverosta vähennetään kahdeksasosa hänen verovuonna maksamansa elatusavun määrästä, kuitenkin enintään 80 euroa alaikäistä lasta kohden. Vähennys tehdään vain sen henkilön verosta, joka on maksanut elatusapua (vähennystä ei voi siirtää tehtäväksi verovelvollisen puolison verosta).\nElatusvelvollisuusvähennyksen voi siis saada vanhempi, joka on maksanut verovuonna elatusmaksuja lapsestaan. Edellytyksenä on, että elatusmaksut perustuvat lapsen elatusta koskevan lainsäädännön mukaiseen sopimukseen tai tuomioistuimen päätökseen. Lapsen elatuksesta annetun lain (704/1975) mukaan elatusapua koskeva sopimus on tehtävä kirjallisesti ja se on toimitettava sosiaalilautakunnan vahvistettavaksi. Lain 4 §:n mukaan elatusapu voidaan vahvistaa maksettavaksi, jos vanhempi ei muulla tavoin huolehdi lapsen elatuksesta tai jos lapsi ei pysyvästi asu vanhempansa luona.\nVähennys myönnetään vain alaikäiselle lapselle maksetun elatusavun perusteella. Alaikäisellä lapsella tarkoitetaan tuloverolaissa lasta, joka on verovuoden alussa (1.1.) alle 17-vuotias. Esimerkiksi vuodelta 2022 toimitettavassa verotuksessa alaikäisiä ovat vuosina 2005 – 2022 syntyneet lapset.\nJos verovelvolliseen sovelletaan puolisoita koskevia säännöksiä, hänellä ei ole oikeutta yhteisten lasten osalta elatusvelvollisuusvähennykseen (KHO 1992-B-525). Tällainen tilanne on kyseessä esimerkiksi silloin, jos avopari, jolla on yhteinen lapsi, asuu jatkuvasti yhteisessä taloudessa.\nSosiaalilautakunta on voinut päättää, että vanhempi maksaa elatusavun kertamaksuna, jos se on tarpeen lapsen elatuksen turvaamiseksi vastaisuudessa. Edellytyksenä on se, että kertamaksu on kohtuullinen elatusavun maksajan maksukykyyn nähden. Jos vanhempi maksaa elatusmaksun kertamaksuna, elatusvelvollisuusvähennys myönnetään vain sinä verovuonna, jona kertamaksu on suoritettu.\nLapsivähennyksestä säädetään TVL 126 a §:ssä. Säännös oli väliaikaisesti voimassa verovuosina 2015−2017. Säännöksen mukaan verovelvollisen, jolla on verovuoden päättyessä huollettavanaan alaikäinen lapsi, verosta vähennetään lapsivähennys.\nLapsivähennyksen määrästä ja edellytyksistä on kerrottu tarkemmin Verohallinnon ohjeessa Lapsivähennys.\nTVL 127 a §:n mukaan verovelvollinen saa vähentää verosta osan käyttämässään asunnossa tai vapaa-ajan asunnossa tehdystä työstä maksamistaan määristä. Vähennykseen oikeuttaa tavanomainen kotitalous- hoiva- tai hoitotyö sekä asunnon ja vapaa-ajan asunnon kunnossapito- tai perusparannustyö. Vähennyksen enimmäismäärä vuodesta 2022 alkaen on 3 500 euroa. Verovuonna 2022 edellä mainittuun enimmäismäärään voi kuitenkin sisältyä muun vähennyskelpoisen työn kuin öljylämmityksestä luopumisen sekä tavanomaisen kotitalous-, hoiva- tai hoitotyön perusteella myönnettävää vähennystä enintään 2 250 euroa. Tällaisia muita vähennyskelpoisia töitä ovat muut kuin öljylämmityksestä luopumiseen kohdistuvat vähennykseen oikeuttavat asunnon kunnossapito- ja perusparannustyöt. Vähennys myönnetään siltä osin, kuin vähennettävä osa kustannuksista ylittää 100 euron omavastuun.\nKotitalousvähennyksestä kerrotaan tarkemmin Verohallinnon ohjeessa Kotitalousvähennys verotuksessa.\nOpintolainavähennyksestä säädetään opintotukilain (65/1994) 16 c – 16 f §:ssä ja TVL 127 d ja 127 e §:ssä sekä verotusmenettelystä annetun lain (VML, 1558/1995) 16 ja 65 §:ssä. Opintolainavähennyksen uusilla opiskelijoilla korvaa opintolainahyvitys, joka on säädetty TVL 92 § 1 momentin 14 kohdassa verovapaaksi sosiaalietuudeksi.\nOpintolainavähennystä käsitellään Verohallinnon ohjeessa Opintolainavähennys.\nEsimerkki 17: Vähennykseen oikeuttavaa opintolainaa on 10 000 euroa. Opintolainavähennyksen enimmäismäärä on 2 250 euroa (= 30 % x (10 000 e – 2 500 e)). Opintolainaa lyhennetään verovuonna 1 000 euroa. Käyttämätöntä vähennystä jää seuraaville vuosille 1 250 euroa (= 2 250 – 1 000).\nKansaneläkelaitos ratkaisee, onko verovelvollinen oikeutettu opintolainavähennykseen ja opintolainavähennyksen enimmäismäärään. Verohallinto saa Kelalta opintolainavähennystä varten tarpeelliset tiedot. Verohallinto myöntää vähennyksen vuosittain Kelan antamien tietojen perusteella, eikä sitä tarvitse erikseen vaatia.\nSivu on viimeksi päivitetty 31.1.2022


Henrik Willehad Åkerman – Wikipedia\nHenrik Willehad Åkerman\n(Ohjattu sivulta Henrik Åkerman)\nHenrik Willehard Åkerman (7. marraskuuta 1841 Bomarsund, Ahvenanmaa – 21. huhtikuuta 1919 Helsinki) oli suomalainen kenraalimajuri ja senaattori.\nÅkermanin vanhemmat olivat sotilasapteekkari, kollegiasessori, kartanonomistaja Henrik Gustaf Åkerman (1801–1865) ja Marie Louise Björkman (1810–1857). Hän oli naimisissa vuodesta 1865 Olga Nikolajevna Golovatševan (1845–1922) kanssa.\nÅkerman kävi Helsingin jalkaväen junkkarikoulun valmistuen sieltä 1862. Hän palveli 1862–1866 88. Pietarin jalkaväkirykmentissä ja hän ylennettiin aliluutnantiksi 1863 ja luutnantksi 1864. Tämän jälkeen Åkerman palveli 7. Porin ruotujakoisessa tarkk’ampujapataljoonassa 1866–1868 ja sen jälkeen päivystävänä upseerina Helsingin jalkaväen junkkarikoulussa. Hänestä tuli alikapteeni 1867, kapteeni 1870 ja majuri 1873. Åkerman toimi vuodesta 1874 148. Kaspian jalkaväkirykmentin 1. pataljoonan komentajana ja everstiluutnantiksi ylentämisen jälkeen 1878 hän oli 122. reservipataljoonan, Pietarin paikallispataljoonan ja 7. reservipataljoonan komentajana. \nSen jälkeen kun Åkerman ylennettiin everstiksi 1881 hän toimi Helsingin kaupungin poliisimestarina vuodesta 1882 ja oli 1888 lyhyen Viipurin läänin vt. kuvernöörinä. Hän oli Suomen sotakomissariaatin yli-intendenttinä vuodesta 1891 ja Kuopion läänin kuvernöörinä 1899–1901. Åkerman oli senaatin talousosaston jäsenenä eli senaattorina 1900–1901 ja toimi senaatin finanssitoimituskunnan päällikkönä 1900 ja kauppa- ja teollisuustoimituskunnan päällikkönä 1900–1901. Hänestä tuli kenraalimajuri 1896 ja sotapalveluksesta hän erosi 1901.\n↑ a b c d SKS Biografiakeskus : Suomalaiset kenraalit ja amiraalit Venäjän sotavoimissa 1809–1917 : Åkerman, Henrik Willehard\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Henrik_Willehad_Åkerman&oldid=15414066”\nViimeksi muokattu 25. joulukuuta 2015 kello 12.15


Miksi bitcoin käteisellä hinta on nousussa - Bitcoin käteishinta live-cad\nrikoksen yhteydessä välittäjä on vaihtanut bitcoinit euroiksi ja tilittänyt ne poliisilaitokselle, mistä ne on siirretty takaisin asianomistajille. 14 Se meni kuitenkin konkurssiin helmikuussa 2014. Se on kuitenkin värentämätön, eikä siinä rahaa pysty kopioimaan, Suomen Pankin Rahahuolto-osaston johtava neuvonantaja Kari Takala kertoo. Tällä on sekä hyvät ja huonot puolensa. Ja lopulta Bitcoin Tuulipuvun salkussa.\nBitcoinia hyödyntävä kasinopeli SatoshiDice raportoi tehneensä 33 000 BTC:n tuloksen vuonna 2012. Bitcoinien käyttöä rikollisten keskuudessa hillitsee niiden jäljitettävyys. Marraskuussa 2013 bitcoinin vaihtokurssi käväisi yli 1 200 Yhdysvaltain dollarissa.\nGlobaalisti 63 prosenttia matkapuhelimen käyttäjistä käyttä älypuhelinta ja vuoteen 2020 mennessä miljardin käyttäjän rajapyykki saavutetaan. Taloudelliset riskit muokkaa muokkaa wikitekstiä Bitcoinien rahavarannon arvo on kasvanut sen perustamisen jälkeen aaltomaisesti. 40 selvennä Bitcoinin tarjoama hajautushyöty (ks. 35 Tammikuussa 2016 tehtiin Suomen siihen mennessä suurin bitcoin-kauppa, kun Auto-Outlet Helsinki Oy myi Tesla -sähköauton digitaalista valuuttaa bitcoineja vastaan. (englanniksi) Avi Mizrahi: Bitcoin Starts 2017 with a Bang as the Price Hits 1000. Taloustieteellisesti tarkasteltuna Bitcoin on valtavirrassa yleistyneistä talousteorioista hyvin poikkeava. 55 Bitcoinien kokonaismärä ajan kuluessa. Jos sijoitat Bitcoiniin, mihin vedät rajan? Laitetaan kaupan pälle vielä vähän Bitcoin-futuureita. Toisaalta bitcoineja pitkäaikaisesti omistaville heilahtelusta koituvaa haittaa on vähentänyt se, että sen arvo on kasvanut hyvin voimakkaasti. Ajatusleikin vuoksi leikitän, että Petrillä on epäinhimilliset hermot ja Petri jatkaa holdaamista.\ncatnailz.eu / 2018 / Miksi bitcoin käteisellä hinta on nousussa


Kuinka valita hiusmuotoilija - Menettelyt\nAjat, jolloin naiset pakotettiin istumaan tunteina matkustamossa, ja heidän päänsä oli käsittämätön asia, on ohitettu. Kuten kaikki nykymaailmassa, hiusten muotoilusta on tulossa kodinkäytäntöjen omaisuutta, joissa käytetään edullisia ja tehokkaita laitteita..\nYrityksiä korvata matkat salonkiin tehtiin aikaisemmin, tätä varten keksittiin erilaisia silitysraudaita ja kiharoita, jotka eivät kuitenkaan aina antaneet toivottua vaikutusta ja voivat aiheuttaa korjaamatonta vahinkoa hiuksille. Ajan myötä mestarit ottivat huomioon aikaisempien sukupolvien kokemuksen, nykyajan kauneuden maailman toiveet ja suuntaukset. Joten oli ammattimainen muotoilutekniikka.\nEnsinnäkin styler on viimeisin hiustenmuodostustyökalu. Kyllä, ulkoisesti se voi muistuttaa tavallista curling-rautaa, mutta muotoilijan periaate on kaukana edeltäjistään.\nPlakkien ja silitysrakojen toimintaperiaate muodostui hiusten pinnan kosketuksesta kuumaan elementtiin, jossa se saavutti halutun muodon korkean lämpötilan ja hiussuulakkeen tietyn muodon vaikutuksesta. Suunnittelijalla on sama periaate, mutta jos vain yhdellä kiharatyypillä voidaan kiertää kihara, niin muotoilija erityisten suuttimien avulla tarjoaa mahdollisuuden kiertää kaikki mahdolliset kiharatyypit erilaisilla suuttimilla.\nHyvät muotoilijat, jotka hoitavat hiuksia hellävaraisemmin, sisältävät kuuman hiustenkuivaajan. Tämän vaikutuksesta voit alentaa lämmityselementin lämpötilaa, mikä vaikuttaa vähän hiuksiin. Erottuva piirre on sarjassa mukana olevien suurten suutinten määrä..\nSiten käy ilmi, että langattoman muotoilijan avulla voit luoda kaikenlaisia kiharoita, sekä pysty- että vaakasuuntaisia, retro-kampauksia, ranta-aallon vaikutuksen ja paljon muuta, minimaalisilla aikakustannuksilla ja ilman stylistojen apua.\nItse suuttimet valmistetaan yleensä erikokoisina pyöreinä ja litteinä muotoina, joissa on rei'itetty pohja.\nKuten kaikkia muotoilulaitteita löytyy jokaiseen makuun ja budjettiin. Kalliimmista malleista erottuu materiaalin paras laatu, teho, tarjottujen kampausten lukumäärä, vinkit ja toiminnot.\nYleensä voit jakaa styler-tyylin kahteen luokkaan - monimuotoinen hiusten muotoilija ja erikoistunut styler.\nMonikäyttöinen hiusten muotoilija erottuu monitoiminnallisuudestaan ja maksaa huomattavasti enemmän kuin erikoistunut. Tämä tyyppi sopii sekä kotikäyttöön että työskentelemään ohjaamossa. Tämä tyyppi sopii niille, jotka haluavat kokeilla hiuksen leikkausta ja kokeilla jotain uutta, mikä auttaa laajaa valikoimaa suuttimia, yleensä mukana. Kuumakuivaintoiminto on yleensä läsnä monityylissä..\nErikoistunut styler on budjettilaite, jonka avulla voit yleensä tehdä muutaman päivittäisen muotoilun. Tyypillisesti styler-tiedolla on kaksi toimintoa, kuten tavallinen höyryn suoristus ja pinoaminen. Useimmiten hiustenkuivaajaa ei toimiteta suunnittelussa.\nTärkeä! Kun ostat stylerin, voit kiinnittää huomiota siihen, onko mahdollista ostaa tiettyyn malliin erilaisia suuttimia, mikä lisää suoraan laitteen toimivuutta.\nMikä tahansa mallin muotoilija merkitsee seuraavien tyyppisten suuttimien olemassaoloa:\nLuo vaakasuoria kiharoita;\nKartiomainen suutin, jonka avulla kiharat voivat virtata suuresta pieneen;\nNäyttäville pystysuorille kiharoille;\nPyöreä harja lisää äänenvoimakkuutta;\nMuotoinen suutin tukkien tukkimiseksi;\nLamellisuutin, joka suorittaa silityksen;\nMonet valmistajat laajentavat vähitellen suutinvalikoimaa. Siksi, jos et tiedä miten valita hiusten kihartinvärin, jossa ei ole kiinnostavaa suutinta, voit kysyä, myydäänkö se erikseen.\nMonikäyttöinen hiusten muotoilija tai yleinen muotoilija on suunniteltu tavanomaisen curling-raudan periaatteen mukaisesti, ainoa ero on, että tällaisten laitteiden lämmityselementti on irrotettavissa. Kunkin universaalin styler-sarjan pakkauksessa on 3–10 suutinta. Jokaisen suuttimen avulla voit tehdä useita alkuperäisiä tyylejä.\nAlkaen keskimmäisestä hintaluokasta, monimuotoilijat suorittavat muotoilun kuumien hiustenkuivaajatoiminnolla. Toisin sanoen sellaisissa laitteissa suutin ei kuumene, koko prosessi suoritetaan kuuman ilman takia.\nOstaessasi yleismuotoilijaa, sinun tulee kiinnittää huomiota siihen, onko tietylle mallille myytävänä lisäsuuttimia. Joten tarvittaessa oli mahdollista laajentaa kampaajien palveluiden arsenaalia. Koska tavanomaiseen budjetin yleiseen muotoilijaan sisältyy halkaisijaltaan erilaisia curling-silitysrakoja, kartiomaisia ja spiraalisia curling-rautoja, silitysraudan muodossa oleva hiusten suoristin, pihdit aaltojen luomiseen, aaltopaine perusosan tilavuuden luomiseksi. Mikä on myös melko paljon, jos osoitat myös mielikuvitusta yhdistämällä suuttimien erilaisia vaikutuksia.\nErikoistuneet tyylittäjät tarkoittavat yleensä tyylittäjien budjettimalleja. Koska tällaisilla laitteilla on yhdestä kolmeen toiminto. Ja jos yleisten muotoilijoiden kohdalla voit ostaa suuttimia, erikoistuotteissa tätä toimintoa ei ole.\nErikoistuneita tyylilaitteita ovat esimerkiksi automaattinen rullaraudan, kierre kartiomainen ja kaksinkertainen kiharointiraudat ja volumizer, joka, vaikka radikaalisti eroaa tavallisista curling raudat, voi suorittaa vain yhden toiminnon.\nKalliimmissa malleissa, erikoistuneissa muotoilijoissa, voit silti löytää ionisaation ja hiusten kosteuttavan toiminnan.\nTietenkin muotoilija ei ole välttämättömyys, mutta ihmisille, jotka ovat tyytymättömiä hiustensa määrään, rakenteeseen tai muotoon, tämä laite on paras avustaja.\nStylerin etuna on huomattava ajan säästö tallennuksessa, suunnittelussa ja matkoissa salonkeihin. Koska kaikki mitä tarvitset kauniin kuvan luomiseksi, on kotona, tarvitset vain kymmenen minuuttia, minimaalisen vaivan ja vähän mielikuvitusta. Puhumattakaan kustannussäästöistä mestarien jatkuvasti kasvavista palveluista.\nKuinka valita hiusten kiharrin muotoilija, jolla on useita etuja tavalliseen kiharointiin nähden? Puhumattakaan runsaasta valikoimasta kampausvaihtoehtoja, joita yleiset ammattimaiset hiusmuotoilijat tarjoavat, kaikki hyvät laitemallit huolehtivat hiusten terveydestä hiuksia luotaessa. Erityisillä pinnoitteilla ja läsnä melkein kaikissa laitteissa, ionisaatiotoiminto auttaa hiuksia pysymään terveinä päivittäisessä käytössä.\nStyler on paras avustaja ihmisille, jotka kokeilevat usein kuvaa ja usein liikkeellä oleville, koska laite on melko kompakti.\nKuten kaikki modernit laitteet, ammattitaitoisia hiusmuotoilijoita edustaa joukko vaihtoehtoja. Jos tiedät, mihin kiinnittää huomiota, on mahdollista valita erityistarpeisiisi sopiva muotoilija, puhumattakaan tarpeettomasta ylimaksusta niille toiminnoille, joista ehkä ei ole mitään.\nEnsinnäkin sinun on tarkasteltava sarjan suuttimien määrää. Sitten on hyödyllistä kysyä myyjältä, tehdäänkö lisämalleja tähän malliin.\nJos tämä toiminnallisuus sopii muotoilijalle, seuraavassa vaiheessa määritetään, tarvitaanko sellaisia toimintoja kuten kuuma kuivausrumpu, ionisaatio, höyrykostutus, infrapunasäteily ja staattinen purkaus. Tietenkin, näiden toimintojen kanssa, muotoilijan hinta on korkeampi, mutta ei ole epäilystäkään siitä, että käytön aikana nämä toiminnot vain edistävät toivottua tulosta.\nLisäksi on syytä kiinnittää huomiota laitteen hallintaan, kuinka kätevä se on, elektroninen tai mekaaninen, onko näytöllä valitut asetukset. Ennen käyttöä hiuksille on tärkeää varmistaa, että lämpötila on asetettu oikein..\nTärkeä! Ennen kuin valitset hiusmuotoilijan hiukset kiharaksi, on syytä tarkistaa kaikki suuttimet, jotta ne asetetaan laitteeseen asettamatta, ja että ne ovat tukevasti kiinnittyneitä. On hyödyllistä varmistaa, että kaikille suuttimille on kansi, koska ne yleensä katoavat.\nOn hyödyllistä varmistaa, että laitteen johdot ovat riittävän pitkiä etäisyydeltä peilistä lähimpään pistorasiaan.\nKaikki yllä olevat indikaattorit vaikuttavat merkittävästi tuotteen lopullisiin kustannuksiin. Nykyisin yksinkertaisin muotoilija maksaa noin 3 tuhatta ruplaa, mutta vastaavissa laitteissa ei ole kaikkea aiottua toiminnallisuutta, hyvä muotoilija, jolla on runsaasti toimintoja ja suuttimia, on pidettävä 5 tuhatta ruplaa kohti.\nEdellä lueteltujen ominaisuuksien lisäksi on erittäin tärkeää kiinnittää huomiota myös laitteen tehoon. Koska viimeinen lämpötilan osoitin, jonka muotoilija kykenee, riippuu siitä suoraan. Korkeat lämpötilat puolestaan sallivat sinun luoda monimutkaisempia tyyliä pidemmällä toiminnolla.\nNyt tuotetaan ammattilaisia hiusmuotoilijoita, joilla on kaksi tehoindikaattoria:\n0,1 kW tehoa. Näiden laitteiden avulla voit luoda yksinkertaisia kampauksia ja ne sopivat hyvin ohuille ja hauraille hiuksille. Siksi, jos hiukset vaativat huolellista käsittelyä, on parempi pysähtyä tähän indikaattoriin;\nvälillä 0,1 - 1,5 kW. Jos hiukset ovat hyvin paksuja ja painavia, sinun on ostettava tehokkaampi styler. Sinun tulisi kuitenkin olla varovainen, koska asettamalla liian korkea lämpötila, mikään toiminto, joka on suunniteltu huolehtimaan hiuksistasi käytön aikana, ei auta.\nStylerin erittäin tärkeä ominaisuus on lämmityselementtien materiaali ja pinnoite. Jos aikaisemmin tällaisissa laitteissa hiukset joutuivat kosketuksiin metallipintojen kanssa, niin nykyään tällainen päällyste on arvoton. Metallin käytön aikana sata tervettä karvaa ei tuhoutunut, joten nykyään ne korvataan teflonilla, titaanilla ja keraamisilla materiaaleilla.\nKun valitset teflonpäällysteisen styler-muotoilijan, sinun on pidettävä mielessä materiaalin lyhyt käyttöikä. Tällaisten tyylien keskimääräinen käyttöikä on yhdestä puolitoista vuotta.\nParas vaihtoehto on titaanielementit, koska materiaalin ominaisuudet sallivat pitkään kestää korkeita lämpötiloja ja suojata hiuksia. Mutta tällaisten muotoilijoiden suurin haitta on niiden korkeat kustannukset.\nMutta keraamisella tai lasikeraamisella materiaalilla varustetut tuotteet ovat kullan ja kustannuksen kestävyyden keskiarvo. Keramiikan suhteen sinun tulee kuitenkin olla varovainen käytettäessä, koska pudottamalla muotoilija lattiaan, keramiikka halkeilee ehdottomasti.\nJos valitset keraamisen pinnoitteen, on suositeltavaa valita malli, jossa on turmaliinipinnoite. Ja jos suutin on kyllästetty keratiinilla, tämä on paras vaihtoehto tänään.\nKuten tiedät, silitysraudat, curling-silitysraudat, halvat hiusharjat-muotoilijat pilasivat valtavan määrän hiuksia. Tietysti tämä liittyy usein liian tiheään ja epäasianmukaiseen käyttöön, mutta itse hiusten lämmittäminen on erittäin negatiivinen viimeksi mainitulle..\nSiksi termostaattitoiminnon tulisi olla pakollista laitteen valinnassa, jotta terveelliset hiuksesi eivät menetä. Lämmön säätelytoiminto säästää yli sata hiukset.\nValmistaja suosittelee tyypillisesti, että ohuille ja kuiville hiuksille asetetaan lämpötila 120 asteeseen, tavallisissa olosuhteissa jopa 180 asteen lämpötilat ovat sopivia. Mutta kovien ja paksien hiusten omistajien tulisi olla varovaisia, koska tällaisten hiusten kapinalliset juosteet ovat vaikeasti rauhoittavia 220 asteessa..\nKun ostat, sinun tulee kiinnittää huomiota myös niin pieniin yksityiskohtiin:\nMillaista ruokaa styler on? Usein löydät akkukäyttöisiä malleja. Jos itsenäinen versio ei sovi, se kannattaa ottaa johdolla. On vain tarpeen tarkistaa myyjältä mahdollisuus kiinnittää johto. On parempi ottaa saranat, jotka suojaavat johtoa murtumiselta. On myös syytä kiinnittää huomiota johdon pituuteen. Valmistajat säästävät usein tästä;\nOstaessasi kannattaa ottaa huomioon lämmitettyjen levyjen koko. Jos muotoilija ostetaan lyhyille hiuksille, voit säästää rahaa ja ottaa mallin, jolla on kapeat työpinnat, jos se on pitkä ja paksu, on parempi ottaa noin 8 cm leveä pinta. Pinnan koko vaikuttaa suoraan muotoiluaikaan;\nOnko höyrygeneraattoritoimintoa. Toiminto on erittäin hyödyllinen, koska muotoilijan työ kuivaa hiukset ja höyrygeneraattorin avulla et voi olla huolissasi siitä, että hiukset muuttuvat kuiviksi ja hauraiksi. Lisäksi hiustenhoitotuotteita voidaan lisätä veteen hiustenmuodostajilla, joilla on höyry..\nKuten edellä mainittiin, markkinat ovat nyt täynnä lukuisia erilaisia malleja jokaiseen makuun ja budjettiin. Alla on arvio halvimmasta kalleimpaan, myydyimpiin tyyleihin hinnan, laadun ja toiminnallisuuden suhteen.\nErikoistunut muotoilija, jonka hintalappu on vain 1 500 ruplaa, antaa sinun käyttää sitä kihara- ja silitysraudana. Keraamisen lämmityselementin kuumennus saavuttaa 210 astetta ja sitä säätelee kuusi lämpötilaolosuhdetta. Johto on saranoitu, jolloin voit kiertää styleria akselinsa ympäri. Työnkulku on merkitty tapauksen indikaattoreilla. Suojaa ylikuumenemiselta.\nTämä muotoilija on jo varustettu hiustenkuivaajalla, jolla on kaksi suulaketta kiharaan ja yksi suoristamiseen. Stylerissa on kaksi lämpötilatilaa ja kaksi ilmansyöttötilaa sekä kylmäpuhallustoiminto. Lisäksi tarjotaan ionisointitoiminto. Kahva on kumitettu, naru 3 metriä pitkä saranoilla. Muotoilijan keskimääräinen hinta on 2500 ruplaa.\nTämä langaton hiusmuotoilija on erikoistunut tyyppi. Sen keskimääräinen teho on 0,65 kW. Tällä laitteella on sauvan kartiomainen muoto, jonka avulla voit kiertää kiharoita, joiden halkaisija on 19–32 mm. Lämmityselementin päällyste on valmistettu titaanista, jolloin sauva voi lämmetä 200 asteeseen.\nStyler sopii kaikentyyppisille hiuksille, koska siinä on 256 lämpötilatilaa. Lisäksi käytön helpottamiseksi lämmittimen pää on kumitettu, jonka avulla voit pitää styleria molemmin käsin. Mallin keskimääräinen hinta on 2800 ruplaa.\nJohtaja hintaluokassaan. Styler yhdistää harjan kiertämiseen ja silittämiseen samanaikaisesti. Siinä on 3 lämpötilaolosuhdetta ja lämmittää jopa 230 astetta, joita säätelee elektroninen ohjaus. Lämmityspinta on valmistettu keraamisesta. Ylikuumenemissuojaus tarjotaan. Tämän mallin johto on saranoilla, 2,7 metriä pitkä. Keskimääräinen hinta - 4000 ruplaa.\nArvosanan täydentää ammattilaatuisille hiuksille tarkoitettu stylisti, jonka keskimääräinen hintamerkki on 9 000 ruplaa. Laitteessa on automaattinen rullarakenne, jossa on keraaminen päällyste, ts. Styler kääntää nauhan itse. Mikä tekee sen käytöstä erittäin kätevän ja helpon. Lisäksi langattomassa hiusmuotoilijassa on 9 lämpötilatilaa, jotka on varustettu äänisignaaleilla. Maksimilämmitys jopa 230 asteeseen. Suojaa ylikuumenemiselta.\nMuodikkaan kampauksen luomisessa nykyaikaisilla naisilla on paljon auttajia tyylituotteista monitoimilaitteisiin. Yksi niistä on nimeltään styler - tekniikka hiusten kiharointiin ja suoristamiseen. Valmistajat tarjoavat suuren valikoiman toimivia koneita, heillä on erityyppisiä, toiminnallisia ja ominaisuuksia. Luokitus arvostelee parhaita hiusmuotoilijoita, jotka valittiin satojen hakijoiden joukosta. Niiden joukossa on halpoja malleja ja ylellisyyslaitteita sekä tavalliselle ostajalle suunniteltuja laitteita.\nOstajat yrittävät ottaa valmistajien valinnan vakavasti, mutta he valitsevat enimmäkseen suosittuja ja laajalti mainostettuja tuotemerkkejä. Tämä ei ole täysin totta, ja asiantuntijoiden mukaan sinun on kiinnitettävä huomiota eri tuotemerkkeihin. Antaaksesi arvion, esitetään lyhyet arvostelut jokaisesta merkistä:\nDewal on Saksasta peräisin oleva tavaramerkki, joka on perustettu vuonna 1998. Se tuottaa ammattimaisia tuotteita kampaajille ja tarjoaa asiakkailleen laajan valikoiman amatööreille ja suurille kauppayhtiöille..\nRedmond on venäläinen valmistaja, joka tuottaa pieniä kodinkoneita. Laajentaa vuosittain tuotelinjojaan ottamalla käyttöön uutta, teknistä kehitystä.\nBraun on hyvin tunnettu tavaramerkki Saksasta, perustettu vuonna 1921. Se tuottaa terveys- ja kauneuslaitteita. Vuodesta 2005 lähtien se kuuluu Procter & Gamble Corporationille, jota nimitetään johtavaksi globaalien kulutustavaroiden markkinoille..\nBaByliss on ranskalainen tuotemerkki, joka perustettiin vuonna 1960. Se tuottaa hiustenhoitotuotteita jakelua monien maiden ammattikauppaketjujen kautta..\nRemington on suosittu yhdysvaltalainen henkilökohtaisen hygienian tuotteiden valmistaja. Kuuluu suureen Spectrum Brands Corporation -yhtiöön, on voittanut monia palkintoja ja palkintoja..\nPolaris on venäläinen valmistaja, perustettu vuonna 1999. Sillä on laaja palvelukeskusverkosto Venäjän federaatiossa, myy tavaroita Aasiassa, IVY-maissa, Euroopassa.\nBeurer on Saksan vanhin yritys, perustettu vuonna 1919. Se tuottaa kauneuden ja terveyden tuotteita, sillä on laaja kehitetty kauppaketju melkein kaikkialla maailmassa..\nScarlett on nuori venäläis-kiinalainen tavaramerkki, joka perustettiin vuonna 2000. Se on yksi pienten kodinkoneiden markkinoiden johtavista paikoista, sillä on monia kodin ja terveyden lisensoituja tuotteita sekä linja kauneussalongeille..\nPhilips on suosittu tuotemerkki Alankomaista, rekisteröity vuonna 1891. Se tuottaa terveydenhuollon ja kotitalouskäyttöön tarkoitettuja laitteita sekä kulutuselektroniikkaa..\nEndever on kiinalainen, vuonna 2008 perustettu suuri huolenaihe. Yhtiötä kutsutaan yleisesti uskomattuna laadun ilmentymäksi, mikä todistetaan vuosipalkinnoilla..\nLuokitus perustuu riippumattomien arvostelujen antaneiden asiantuntijoiden mielipiteisiin. Myös todellisten ihmisten arvostelut otettiin huomioon, mikä antoi mahdollisuuden paljastaa valmistajan toimittamien tietojen luotettavuus. Lisäksi suoritettiin testaus, joka auttoi löytämään kaikki sähkölaitteiden edut ja haitat. TOP-ehdokkaita valittaessa otettiin huomioon seuraavat perusteet:\nAnalysoimalla kaikkia yllä olevia yksityiskohtia, asiantuntijat pystyivät laatimaan täydelliset, informatiiviset arvostelut parhaista hiusmuotoilijoista vuonna 2020. Lukijoiden mukavuuden vuoksi ne esitetään luokissa, joissa voit harkita ehdokkaita tyypin mukaan.\nTyylit: kaunis ja siisti muotoilu joka päivä\nTyylit ovat käteviä, helppokäyttöisiä laitteita, joiden avulla voit luoda erilaisia kampauksia ja muotoiluja. Tällaisten mallien avulla voit nopeasti luoda kauniita kiharoita suorista hiuksista, suoristaa kiharat hiukset, tehdä näyttäviä aaltoja, luoda äänenvoimakkuutta hiusjuuressa. On malleja, joissa on aallotustoiminto, samoin kuin laitteita, jotka palauttavat hauraat hiukset antaen niille sileyden, silkkisyyden.\nKun valitset munintavälineitä, sinun tulee keskittyä sen varusteisiin, suuttimien määrään. Malleja täydennetään pääsääntöisesti erikokoisilla pihdillä, siveltimillä, suoristimilla, jotka on muotoiltu silitysraudaksi. Harjoilla muodostetaan suuria ja näyttäviä aaltoja, lisätään määrää hiuksille. Pihdien avulla voit luoda ylellisiä kiharoita. Erittäin kätevät harjat, joissa on sisäänvedettävät hampaat, jotka estävät hiusjuosia takertumasta.\nTärkeä kohta on laitteen toiminnallisuus. Paras vaihtoehto on mallit, joille voit asettaa halutun lämpötilan, ilmavirran voimakkuuden. Hyvä valinta olisi malli, jossa puhaltaa kylmällä ilmalla - juuri sellaiset laitteet eivät anna hiusten tulla hauraiksi ja tylsiksi. On toivottavaa, että laitteen työpinnan päällyste on keraaminen. On myös toivottavaa, että sillä on ionisaatiotoiminto, joka vapauttaa hiukset staattisesta sähköstä. Kampaus näyttää siistiltä, kauniilta.\nUniversaali ratkaisu on monitasoinen laite, jolla on monia erilaisia toimintoja: hiustenkuivaaja, hiusharja, curling rauta, curling ironit. Sen avulla voit tehdä aallotusta, aaltoja, erilaisia kampauksia.\nMetsämarjojen verkkokauppa tarjoaa laajan valikoiman moderneja, korkealaatuisia laitteita hiusten muotoiluun, erilaisten kampausten luomiseen. Valikoimaan kuuluu malleja, joissa on automaattinen sammutus, langattomia malleja, sarjoja, joissa on erilaisia suuttimia, joiden avulla voit kelata, suoristaa hiuksia ja antaa sille sileyttä, kiiltoa, terveellistä ja kaunista ulkonäköä.\nHiusmuotoilija on erittäin kätevä asia, joka auttaa sinua käpristämään hiuksiasi ilman mitään ongelmia. Jos aiemmin vietit paljon aikaa silittämiseen, curlingiin tai klassisiin kiharoihin, tyylillä käytät paljon vähemmän aikaa. Tässä artikkelissa saat selville, mikä on hiusmuotoilija ja miten sitä käytetään..\nTämä on laite, joka voi suorittaa erilaisia toimintoja tyypistä ja sarjasta riippuen. Muotoilija kykenee käpristymään ja suoristamaan hiuksesi, se voi antaa kevyen aalon lukot, ja päinvastoin, tehdä tiukka kiharat.\nSuunnittelija, jolla on koko sarja - tätä tyyppiä pidetään hintaluokan toisena. Se sisältää monia erilaisia suuttimia, joiden avulla voit paitsi vain käpristää ja suoristaa hiuksiasi, mutta myös kuivata ne ja antaa perusmäärän.\nKlassinen - Klassinen muotoilija on sarjan suosituin. Sillä on kaksi tehtävää: hiusten kiharointi ja kuivaus.\n“Älykäs” muotoilija - “älykäs” muotoilija pystyy suorittamaan tarvittavat toimenpiteet hiuksillesi. Sinun tarvitsee vain kelata nauha erityiseen uraan ja valita ohjelma.\nJos haluat tehdä erilaisia muotoiluja, tarvitset muotoilijan, jolla on monia suuttimia. Suuttimien tulee olla suuria, pieniä, spiraali- ja vartaloaaltoja varten. Se voi sisältää myös hiusten suoristajia ja aaltolevyn..\nYritä aina ostaa laite, jossa on ohjausanturi ja lämpötilaosoitin. Siten on helpompaa asettaa haluttu ohjelma. Loppujen lopuksi, jos sinulla on ohuet hiukset, lämpötilaa voidaan aina alentaa, mutta koville ja paksuille, päinvastoin, lisää.\nTämä on erittäin hyvä vaihtoehto, joka auttaa poistamaan liian paljon hiusten sähköistymistä..\nRuuvaa kihara holkkiisi laitteen erityiseen uraan. Kääri juureen syvennetty kihara noin 2 senttimetriä. Jos sinulla on automaattinen laite, napsauta vain haluamaasi ohjelmaa. Jos ei, käännä sitten hiuslukko suuttimeen pitäen samalla muotoilijaa kuvan osoittamalla tavalla. Etsii 15 sekuntia ja avaa sitten lukko. Tee sama muiden hiusten kanssa..\nLaita erityinen suutin ja vie sitten säie sen läpi. Käsittele tällä tavalla kaikki hiukset ja ripottele niitä sitten kiinnityslakalla.\nHiustesi tulisi aina olla täysin kuivia..\nJokaisen kiharan muodostaminen ei ole suoraan hiuksen juuresta, vaan 2 cm etäisyydellä.\nValitse laite, johon virtajohto kiinnitetään saranaan. Siten et voi rikkoa sitä, mikä pidentää laitteen toimintaa pitkään.


Bravedo Sales Day 10.9.2019 @ Koskenranta - Valtteri Karjula\nBravedo Sales Day 10.9.2019 @ Koskenranta\nPosted on Published 10.12.2019 10.9.2019 by Valtteri Karjula\nViimeisen kolmen vuoden aikana tapahtumapaikka Koskenranta on tullut hyvin tutuksi täällä pidettävien Baronan tapahtumien vuoksi. Paikka sopii täydellisesti yritystilaisuuksien järjestämiseen ja sinne syntyy kerta toisensa jälkeen sykähdyttävä tunnelma. Tänään vietimme Bravedon myyntipäivää, ja tähän yhteisöön myös Barona kuuluu. Mukana tapahtumassa oli kasvuyhteisön kollegoita monesta eri maasta ja kaupungista!\nMaittavan lounaan jälkeen pääsimme aloittamaan tilaisuuden. Juontajat ja tapahtuman järjestäjät Jari Pitkälä, Anna Jalonen, Jarkko Niemikorpi ja Alpo Arasmo liekittivät tunnelman kattoon heti alkuun! Paikalle oli saapunut Bravedo-yhteisön eri yrityksistä n. 130 myynnin ja markkinoinnin ammattilaista. Tapahtuman tarkoituksena oli syventää tuntemusta Bravedon toiminnasta, tavata omia kollegoita eri yrityksistä sekä totta kai saada uusia ideoita myynnin saralla!\nJokainen antaa tänään vähintään viisi liidiä toiselle. Kaikista tärkein asia miksi me ollaan täällä, johtuu epäreilusta kilpailuedusta. Meillä on olemassa se yhteisömme kautta, joten hyödynnetään tämä!\nBravedon CDDO Iikka Lindroos havainnollisti aluksi Bravedo-yhteisön fokusalueita. Yhteisöön kuuluvat yritykset kuuluivat johonkin alla olevasta kolmesta klusterista. Edustamani Barona kuului luonnollisesti työ-klusterin alle. Sen sisällä olevien yritysten kanssa olen itsekin tehnyt eniten yhteistyötä. Saranen ja Forenom niistä minulle tutuimpina.\nBravedo on kasvuyhteisö, ja moderni tapa organisoida ja toimia. Se ei ole yhtiö, holdingyhtiö tai pääomasijoittaja.\nKetä meitä oli paikalla ja miksi?\nOsallistujista n. 60% oli meitä baronalaisia. Uusina jäseninä mukaan olivat liittyneet mm. ruotsalaiset kollegat asiakaspalvelun parista. Titteleistä myyntipäälliköt olivat isoin edustettu ryhmä, ja olipa seassa meitä markkinoijiakin. Yli 70% vieraista odotti päivältä verkostoitumista ja yhteisön toisiin kollegoihin tutustumista. Loput odotuksista jakautuivat kuvan mukaisesti.\nJuontajat esittelivät pikaisesti läpi tilaisuuteen osallistuvat yritykset ja tällöin yleisö sai nopean maistiaisen toisten tärkeimmistä asiakkuuksista ja painopisteistä. Samalla esittely antoi inspiraatiota ja havainnekuvaa tuleviin speed-datingeihin.\nPidämme speed-datingit tuolla pöydissä. Jokainen tiimi tapaa toisia tiimejä ja kellon kumahtaessa vaihdetaan pöytää. Ehdimme kiertämään nopeasti toisemme.\nHarri Krokfors, Advance B2B\nTapahtumassa tapahtuvan sparrauksen, markkinatiedon ja liidien jakamisen rinnalla päivä sisälsi myös pyydetyn puheenvuoron. Tuoreen Bravedo-yhteisön jäsenen Advance B2B:n teknologiajohtaja Harri Krokfors puhui myynnin ja markkinoinnin yhteispelistä otsikolla ”How to more that triple your business goals with sales and marketing alignment?”.\nHarrin esitys hiveli omaatuntoani, sillä koin asian erittäin tärkeäksi. Esitys oli hirmu käytännöllinen ja sisälsi suoraan käyttöön otettavia esimerkkejä. Aivan kaikkea en ehtinyt kirjoittaa muistiin. Kyse oli pitkälti kulttuurin muutoksesta, sekä siitä, että myynti ja markkinointi toimivat samassa tiimissä.\nJos sinulla olisi kaikki valta markkinoinnissa, miltä markkinointisi näyttäisi? Mitä tarvitsisit siihen, että näin tapahtuisi?\nLisäksi toimiva myynti ja markkinointi vaati suunnitelmat, myynnin ja markkinoinnin yhteiset prosessit, teknologiat ja totta kai rahaa. Mieleen jäi eräs lause kotisivuista, joista jokainen olisi ylpeä! Pieniä, mutta todella merkittäviä asioita siihen, että niin myynti kuin markkinointi kokevat tekemisen omakseen.\nYhtenä uutena roolina Harri esitteli ”liidihuntterin”. Sen tärkein tehtävä olisi etsiä liidejä ja signaaleja eri kanavista. Omasta mielestäni tuon roolin tehtävänä olisi myös suhata myynnin ja markkinoinnin välissä tukien molempia puolia.\nHarri muistutti, että myynnin ja markkinoinnin yhteispeli ei ollut rakettitiedettä, mutta vaati kuitenkin osallistujilta uuden mielenmallin. Se olikin itseasiassa koko asian vaikein kohta. Muuttuminen. Mottona toimikin hyvin lause ”learning by doing” ja näihin kokeiluihin Harri meitä kannusti!\nTapahtuma näytti vastaavan odotuksia, sillä ihmiset osallistuivat aktiivisesti speed-dating keskusteluihin. Kaikkien yhteisenä tarpeena oli tutustua uusiin kollegoihin ja sparrata myynnin ja markkinoinnin asioista. Riittävän rytmitetty ja etukäteen mietitty agenda toimi hyvin, sillä keskustelut pysyivät odotetusti työasioissa.\nSales Day-päivää varten oli myös kuvattu osallistujien puolelta ennakkovideot, ja niiden myötä järjestäjät palkitsivat parhaat osallistujat. Mainintoja ja palkintoja saivat Tarja Takala-Valtonen Barona Logistiikalta, Rami Hirvelä Finitecilta ja Dan Puha Barona HR & Financelta.\nJärjestäjät pyysivät vielä lopussa yleisöltä mielipiteitä päivästä. Millaisia oppeja tai kolahduksia kohtaamiset synnyttivät? Mitä käytännön asioita jokainen sai omaan arkeensa vietäväksi? Itselleni ehkä avaavin kohta oli Harri Krokforsin konkreettinen esitys, joka on täysin relevanttia sisältöä omaan työhöni Baronan myynnin ja kaupan toimialan markkinoinnissa.\nSuunnittelemme seuraavaa tapahtumaa keväälle 2020. Nähdään siis viimeistään silloin! Jatketaan meidän epäreilua kilpailuetua!\nKiitos paljon järjestäjille ja osallistujille! Maailma on täynnä mahdollisuuksia, kun vain myynti ja markkinointi saadaan kulkemaan rintarinnan.\n« Somevalmennus: Board Professionals Finland & Sani Leino Voiko kirjoittamiseen erikoistua? »\nSomevalmennus: Board Professionals Finland & Sani Leino\nBarona (1) Blogcast (6) Digitalisaatio (5) Henkilöbrändi (6) Ihmisyys (10) Itsensä johtaminen (14) Johtaminen (8) journalismi (2) Kokemuksia (13) Live-bloggaaminen (10) Lukeminen (3) Markkinointi (17) Matkailu (3) Myynti (9) Opiskelu (5) Puhevalta (1) Raahe (5) Rekrytointi (3) Sosiaalinen media (8) Sponsorointi (6) Tavoitteet (20) Tulevaisuus (15) Työelämä (23) Työhyvinvointi (1) Työnhaku (2) Uncategorized (4) Urheilu (9) Vaikuttajamarkkinointi (3) Yrittäjyys (2)\n© 2022 Valtteri Karjula


Tule mukaan toimintaamme! - Naarasleijonat NALE ry\nHelsinki Volley leirillä syyskuussa ennen kauden alkua.\nArvoisa katsoja, joukkueen fani tai yritys. Mikäli haluat olla tukemassa joukkuettamme, tule mukaan toimintaamme. Laajennamme joukkueen taustaorganisaatiota ja tarjoamme myös erilaisia yhteistyökumppanuuksia kuten otteluisäntä – tai emäntä, yhteistyökumppani, pelaajakumppani tai joukkueen pääkumppani.\nHelsinki Volley on pääkaupunkiseudun naislentopalloilun lippulaiva\nKeväällä 2009 perustettu Naarasleijonien edustusjoukkue Helsinki Volley on pelannut ykkössarjassa vuodesta 2010, viimeiset kuusi kautta ylemmässä jatkosarjassa.\nHelsinki Volleyn nimellä pelaa myös toinen joukkue. Naarasleijonien 2-sarjajoukkue nimittäin nousi kauden 2015 päätteeksi myös ykkössarjaan. Paikka on "vuokrattu" ensi kaudeksi, kahden viime kauden malliin PuMa Volleylle. Tarkoitus on näin antaa alueen junioripelaajille mahdollisuus kehittymiseen ykkössarjapelien kautta. Joukkue pelaa nimellä HEL Volley 2.\nHEL Volley 1-joukkuella on siis jo yhdeksäs kausi alkamassa sopivan jännittyneissä ja odottavissa asetelmissa. Naisten ykkössarja pelataan tulevalla kaudella viimeistä kertaa kaksilohkoisena. Vuoden kuluttua on tarkoitus siirtyä miesten tavoin valtakunnalliseen eli yksilohkoiseen 1-sarjaan.\nHelsinki Volleyn 1-joukkuetta valmentaa liigatasolla ja beachkentillä pelaajauran tehnyt Kirsi Hyttinen apunaan Eetu, Edvard Kuusmik ja Gina Rask. Joukkueenjohtajana jatkaa Jaana, jade, Ylitalo. Joukkueessa on kirjoilla 18 pelaajaa. Osa heistä on NaLe:n 2-sarjajoukkueen farmipelaajia. Joukkueessa jatkaa jopa yksitoista viime kauden pelaajaa, mikä kertoo siitä, että joukkueessa viihdytään ja että tekeminen on laadukasta.\nTulevalla kaudella Helsinki Volley kohtaa kotonaan ja vieraissa sisarjoukkueensa HEL Volley 2:n, LP Vampulan, Oriveden Ponnistuksen, Rantaperkiön Iskun, Raision Urheilijat ja Salon Viestin. Kolme parasta joukkuetta molemmista lohkoista jatkavat keväällä ylemmässä jatkosarjassa, jonka kaksi parasta pelaavat 1-sarjan finaaliottelut. Voittaja pääsee liigakarsintoihin.\nJoukkueen kotiareena on legendaarinen Töölön Kisahalli, joka sijaitsee keskeisellä paikalla loistavien liikenneyhteyksien päässä Helsingin keskustasta.\nTarjoamme yhteistyökumppanuuksia seuraavasti:\nOtteluisäntä tai Otteluemäntä


Haluamme tukea menestyksekästä ja vastuullista liiketoimintaa.\nHaluamme pelastaa maailman ja emme ole tavoitteen kanssa yksin!\nMyös yritysmaailmassa on ymmärretty, että pelkkä voittojen tavoittelu ei ole kestävää liiketoimintaa. Vaatimukset yrityksille kasvavat niin valtioiden, kuin yksilöidenkin taholta ja yritysvastuun kehittäminen on pian jo elinehto.\nMe haluamme tukea menestyksekästä ja vastuullista liiketoimintaa. Valmennuksemme on kehitetty luomaan vastuullisuuteen innostavaa organisaatiokulttuuria, jossa työskentelee työstään ylpeää, idearikasta ja motivoitunutta väkeä.\nTapasimme toisemme Jyväskylän Yliopiston kauppakorkeakoulun yritysten ympäristöjohtamisen koulutusohjelmassa\nHyvin pian huomasimme, että meillä on hauskaa yhdessä ja jaamme samannäköisen elämänkatsomuksen. Parisen vuotta myöhemmin idea yhteisestä yrityksestä heräsi ja kesällä 2016 perustimme viheralan yrityksen (www.mukulapuutarhat.fi) ja viljelypalstoja Keski-Suomen Muurameen (”hippiekonomit” – 10.5.2016 Keskisuomalainen). Samanaikaisesti kehitimme yrityksellemme palvelua, joka toteuttaa todellista kutsumustamme. Syntyi Mukula Sustainability – Ympäristöfasilitointi.


Fortum jatkaa koetoimintaa ja testaa kierrätyssuolatuotteen valmistamista Porin tuhkajalostamolla | fortum.fi\nFortum jatkaa koetoimintaa ja testaa kierrätyssuolatuotteen valmistamista Porin tuhkajalostamolla\n04 heinäkuu 2019, 14:33\nFortum on tehnyt Etelä-Suomen Aluehallintovirastolle ilmoituksen koetoiminnan seuraavan vaiheen käynnistämisestä Porin tuhkajalostamolla.\nKoetoiminnan ensimmäisessä vaiheessa Fortum on suorittanut tuhkajalostamolla koetoimintaa, jossa testattiin niin kutsuttua suljetun kierron menetelmää. Menetelmän avulla tuhkasta liukeneva suola otetaan talteen sen sijaan, että se johdettaisiin vesienkäsittelyprosessin jälkeen mereen.\nSeuraavan vaiheen koetoiminnan tavoitteena on, että laitoksessa pystyttäisiin tuottamaan talteen otettavasta suolasta kierrätyssuolatuotetta, joka soveltuu sekä liukkaudentorjuntaan että sorateiden pölynsidontaan.\nVaasan hallinto-oikeuden välipäätöksen mukaan laitoksella on mahdollista aloittaa myös varsinainen ympäristöluvan mukainen toiminta muutoksenhausta huolimatta. Varsinaisen toiminnan aloittamisesta tullaan tiedottamaan erikseen. Fortum jatkaa koetoimintaa laitoksella normaalin ympäristöluvan mukaisen toiminnan rinnalla heinäkuun 2020 loppuun saakka.\nVaasan Hallinto-oikeuden välipäätös (pdf/252.95 KB)


Paremmaksi tyypiksi paremmassa työelämässä - kehityskirja - Susanna Isohanni, Mikko Taskinen - E-kirja - Elisa Kirja\nSusanna Isohanni,Mikko Taskinen\nParemmaksi tyypiksi paremmassa työelämässä - kehityskirja\nParemmaksi tyypiksi -kirja on syntynyt halusta auttaa maailmaa kehittymään parempaan suuntaan. Työelämästä uutisoidaan ja siitä puhutaan nykyisin pääosin negatiivisesti. Työ voi ja saa olla inspiroiva sisältö elämässä ja siitä saa nauttia luvan kanssa. Työstä voi kehittyä yhdessä tekemiseksi hyvää maailmassa edistävien tyyppien kanssa, ja jokaisesta hyvästä tyypistäkin voi tulla yksi paremmista tyypeistä. Halusimme miettiä, mitä opittavaa meillä kaikilla on hyvistä tyypeistä ja heidän asenteistaan sekä sitä, mikä voi parantaa tilannetta työpaikoilla. Halusimme myös keskittyä ihmisten potentiaaliin tehdä ja luoda olemassa olevasta jotakin parempaa. Tähän kuuluu olennaisena osana se, mitä itse on. Työelämässä perimmäinen kysymys ei ole miksi-kysymys miksi meillä on näin, miksei meillä ole sitä ja tätä vaan miten-kysymys. Ennen kaikkea: Miten (työ)elämästä voidaan tehdä vähän parempaa, joka päivä? Miten kiinnitetään huomio myönteiseen eli resursseihin ja mahdollisuuksiin?\nKirjan ensimmäinen luku kuvaa sitä, millaisia hyvät tyypit ovat. Toisessa luvussa näkökulma on yrityksen. Miten hyvät tyypit vaikuttavat yrityksen toimintaan aina tulosta myöten ja miten hyvätyyppiys otetaan huomioon esimerkiksi rekrytointiprosessissa ja miten HR näkee hyvän tyypin merkityksen?\nKirjan pyrkimys on auttaa näkemään se, että meillä jokaisella on myötäsyntyisiä perusvalmiuksia erilaisiin hyveisiin. Hyvätyyppiys on samanlainen asia kuin hyvä kunto: voimme omalla harjoittelulla ja elintavoillamme vaikuttaa siihen. Voimme kehittyä asioissa, joissa olemme luontaisesti tai vain laiskuutemme vuoksi huonoja. Monissa ongelmissa kyse on nimenomaan henkisestä laiskuudesta. Paremmaksi tyypiksi kehittyminen edellyttää tietoista ponnistelua.