Luxemburgin pääministerin maininta homoudestaan jäädytti tunnelmaa Arabiliiton ja EU:n huippukokouksessa\nLuxemburgin avoimesti homoseksuaalisuudestaan kertonut pääministeri totesi EU:n ja Arabiliiton huippukokouksessa Egyptissä pitämässään puheessa, että monissa arabimaissa häntä pidettäisiin rikollisena. Seurauksena oli "jäätävä hiljaisuus".\nHLBT-imago ei kuulunut Oras Tynkkysen synttäriohjelmaan\nHLBT-tasa-arvosta tunnetun kansanedustajan elämänkaariohjelmassa keskityttiin mm ilmasto- ja eläinsuojelukysymyksiin ja Tynkkysen lapsuuteen. HLBT-sektori jäi maininnatta. Kansanedustaja heitti sentään määritelmän "fallisesta energiapolitiikasta".\nMiten voimme vaikuttaa Venäjään?\nVenäjän ihmisoikeustilanne heikkenee. Sananvapautta rajoitetaan, kansalaisjärjestöjä kielletään, rauhanomaisia mielenosoituksia estetään ja toisinajattelijoita vainotaan. Kansanedustaja Oras Tynkkynen esittelee vinkkejä tavoista vaikuttaa Venäjään.\nKansanedustaja Oras Tynkkynen pohtii kolumnissaan yritysten osallistumista Suomen pride-tapahtumiin Tukholman mallin mukaan.\nKansanedustaja Oras Tynkkynen kirjoittaa, että yhdenvertaisuuskehitystä voi vauhdittaa tekemällä tosissaan töitä yhtäläisten oikeuksien eteen.\nNaisen ja miehen avioliitto ei uhattuna\nNaisella ja miehellä tulee olla oikeus mennä keskenään naimisiin. Tämän oikeuden puolesta olen itsekin valmis marssimaan, kirjoittaa kansanedustaja Oras Tynkkynen. Hän kysyy, ovatko ranskalaisten yhdenvertaiset oikeudet todella Soinin mielestä uhka.\nHS: Oras Tynkkynen ja Marko Liias tasa-arvoisesta avioliittolaista\nOras Tynkkynen ja Marko Liias, edustajainhuoneen jäsen Washingtonin osavaltiosta, toteavat yhteisartikkelissaan Helsingin Sanomissa (18.2.2013), että tasa-arvoinen avioliittolaki on hyödyksi yhteiskunnalle.\nOnnellinen loppu translaille\nKansanedustaja Oras Tynkkynen kirjoittaa kolumnissaan translain etenemisestä.\nTasa-arvoisen avioliittolain vastustajat vetosivat useaan otteeseen tutkimuksiin. Mitä niistä käy ilmi?\nTynkkyseltä sanoja ´tueks vuoden vaikean...´\nHalf Pride yleisö sai kansanedustaja Oras Tynkkyseltä uskonvahvistusta siinä, että kovia kokenut HLBT-suomalaisten tasa-arvo ei enää taantuisi.\nAjankohtaisen kakkosen homoillassa äärilaidan kristityt julistivat, että homot ovat toki ihmisinä ihan ok, mutta homoseksuaalisia "taipumuksia" ei sovi harjoittaa.\nOnko Pride-kulkue provokaatio?\nMiksi järjestää Pride-kulkueita? Eivätkö lesbot ja homot voisi ajaa oikeuksiaan hissukseen, kulissien takana?\nOras Tynkkynen haluaa Suomelle glbt-ihmisten oikeuksia edistävän lähettilään\nKansanedustaja Oras Tynkkynen HLBT-ihmisoikeuskonferenssissa Kööpenhaminassa: Suomelle lähettiläs edistämään seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen oikeuksia\nOnko viharikokset unohdettu Suomessa?\nSetan puheenjohtaja ihmettelee tänään blogissaan, missä viipyy selvitys viharikoksista Suomessa. Kari Rajamäki lupasi käynnistää selvitystyön kesäkuussa 2006, kun Oras Tynkkynen teki asiasta kirjallis


Sisustusblogi - Aveo shop - page 11\n> Sisustusblogi > Kaikki kirjoitukset > Sivu 11\n2017 joulukalenterit lapsille\nJulkaisupäivä : 29.10.2017\nTagit : joulu, joulukalenteri\nTalven ensilumi on laskeutunut ja ajatukset vievät meidän tulevaa joulua kohti. Ehkä ilahdutat lapsiasi tänäkin vuonna joulukalenterilla jo joulukuun ensimmäisestä päivästä lähtien? Aveoshopista löydät kolme erilaista joulukalenteria Ferm Livingiltä ja House Doctorilta. Kaikki kolme ovat tanskalaisia designtuotteita, joita hyvin voi käyttää vuodesta toiseen!\nHouse Doctor joulukalenteri


Jäähyväiset RALLI- englannille ;): maaliskuuta 2013\nMaria Tuli Taloon. :)\nNyt oli aika ! Hakee Maria serkku kentältä . APUAAAA!!!\nTiistai-keskiviikko yönä klo 01.05 Marian kone oli laskeutumassa Perthin kartalle. Me pirettii Priamin kaa viel viimeset yhteis treffit ilma mariaa. Sen jälkee oliki viimeset siivoilutunnit tulilla Priamin puolesta. Ite olin alottanu intensiivi joogailut Camillen kaa maanantaina joka kestää seuraavat pari vkoo. Joka päivä, aamu 6. Olin sen verra väsyny, jo siitäki et tiesin tulevan yön olevan aikamoisen lyhyt, kentältä haun takia. Joten menin ottaa pari h päikkärit enne lentokentälle lähtöä.\nAikoinaa yötöitä tehneenä, osasin viel käyttää vanhoja jippoja hyöryksi millo piti tehä yö itellensä.\nNooh.. lähtiessäni kentälle ajelee, mielessä pyöri vaan et mille parkkipaikalle nytte pitää sitte parkkeerata. Olin jo erellisillä kerroilla koittanu BUSINESS -parkin, HOP ON/OFF -parkin sekä LONG TERM parkin. Väärillä tuloksilla, rahaa hukaten. Mielessä oli SHORT TERM paikka, koska kaikki muut oli jo huonol menestyksel koitettuna.. Jossei nyt voisi enää mennä väärää.\nNooh .. siel lentokenttää lähestyes, tuliki kääntyvä kyltti sen verra nopeeta vastaan, etten kerenny ajatella ja köröttelin freewaylla ohi. Siinä oli merkinnät terminaali 1 & 2. En ollut varma mihi terminaaliin mun oli suunnattava. Mietin et kyl siel tuloo viel uus mahis. Jatkoin siis matkaa.\nPari km jälkee tuli muistissa ollut liikenneyhtymä, mutta sinne ei saanukkaa kääntyä tältä puolelta ajaes ollekaa, jote piti heittää kierros Doministic kentän tyköö, joka selvisi terminaali 3 & 4. Elikkä ensimmäinen käännös olisi ollu oikeessa.\nNooh ei muuta ku takasi.. ja tasan yheltä olin kentällä.\nOlin askarrellu tytöille Marialle ja viikon päästä saapuvalle Saanalle kyltit. Niitä askartelessa hieman lapsetti. Priamiaki hymyilytti ku näki mun teokset. Siinä kylttikäres seisoes ja orottaen mariaa sapuvan, ohikulkijoitten ilmeet kylttiini oli vaihtelevat. Muutamat hymyili, muutamil : no mikä toi ny on -ilme päällä, ja itteeni hiema hävetti välil pitää sitä siin esillä. Toivo vaa ,et tulis jo se Maria.\nNOOOH loppuje lopuks seki silet tulla tupsahti. Viime näkemisestä 1v 3kk Tree juna-asemal ku Maria aikoinaa saatti mut matkalleen. Tukat oli molemmilla kasvanu,muute jutut lähti siit ku oli viimeks jäänykki.\nMaria oli tuonu meille tuliaisiksi ruisleipää, suklaata ja salmiakkia. Makuja kotomaasta .NJAM.\nMeillä molemmilla sattu olee sopivasti Marian eka virallinen Aussipvä vapaana ja vietiin Maria Kings Parkkiin. Sää osas helliä kans, ja Maria pääs maistaa lämmintä syyspäivää +33c. Siin se meni Parkkia kattelles vähä sillä silmäl mikä on itelle jääny mielee parhaaksi, sinne tosin vois mennä uuremma kerranki. Syötii lounas parkin kahvilassa hienojen maisemien ympäröimänä, tietty kuvaukset kanssa.\nParkin jälkee Priamil oli yksityis opetustunti eessä, ja tultii kotii. Me tytöt vaihdettii rantakamppeet päälle ja säännättii Port Beachille. Maria oli ku pikkutyttö pomppies rannal : MÄ EN VOI USKOO ET NYT ON KESÄSSÄ!!! :DD. Hiema Julle !\nOltii siel loppu ilta auringonlaskuun saakka,ja oli kyl nättiä. Kuvailut.\nhaamu king`s parkissa\nTo oli itelläni paluu töihin ja oli sateinen pväki. Käytii hankkii aussi-puhelinliittymä Marialle ja illalla meillä oliki mannaporukan kaa palaveri. Maria tuli sinne mukaan, joten ne näki kaikki siinä samalla. Marialla alkaa harkka Mannassa maanantaina.\nPe olin ite iltavuoros kuutee asti töis, ja Maria oli löytäny tiensä rannalle linkalla, kysyen apuja. Menin ite töitte jälkee istuskelee Marian kaa rannalle ,katottii taas auringonlasku ja törmäsin Guidoonki joka aikoinaa oli Mannas töissä. Mentii kymmene aikaa kuuntelee Perthin suurimpaa kirkkoo yhtä amerikkalaista rokki-ylistysbändiä. Mukana sai laulaa,mut hiema hankalaa se oli ku ei oikee löytyny kunnon säveltä.\nLa mulla oliki vapaa päivä taasen, sovittii Piian kaa treffit. Mentii eka aamu combattii ,ja sielt suunnattii rannalle. Mentii eka Coogee rannalle. Se on kivan pitkä ja rauhallinen ranta... mut uimaa ku mentii ja vaikka laitoin hiekat kainaloihin, paitti hiema nauraen enkä uskonu siihe. Sukeltaessa tuntu et joku hämähäkin seitin tuntune jäi naamaa kii. Hetken mietin et joka paikas kans noita verkkojaki on. Järkiini tulles... Se oliki meduusa. AUUUUUUUUUU!!! ekaa kertaa elämässäni sain pistoksen, mariaki sai polvitaipeisii. Hiema poltti.\nSiel yks perheeisä niitä pyyrysteli ja nosti niitte päistä hiekalle. Sano siin pojallensa : älä satu lipareisiin,ne onne jokka pistää. Eli toisinsanoe just se mun "hämähäkin seitti naamassani ".\nVaihdettii rantaa Cottoesloen turistirannalle,kun Piia joutu jatkaa matkaa Chrisin takia. Näytellää Marialle rantaa jos toista, sen mitä nyt kerkee. Cottesloe oli kyl tupate täynnä. Siel alko viikko sitte taidenäyttely jote senkin takia tais olla porukka liikentees, tai sit vaa lauantai pvä ja mahtava sää :).\nLa iltana mentii kattoo Naked Fig ravintolaa Priamin soittoo Jazz bändin kaa . Illallista ,rantamaisemaa ja taustamusaa. Mikäs sen parempaa.\nHyvin meillo tääl lähteny elämä käytii. Ei kyl vielkää tunnu et joku Maria vaa tääl asusteloo kans. Mukavaa seuraaha se on ,ja iltasinki mullo seuraa ku Priamil bändi menoja. Maria alotti Maanantaina Mannassa. Kaikki uutena sille, kahvilatyöt, luomujutut ja enkunkieli. Mut kyl se siitä sitte. eiköhä sitä ripeyttä sitte alkaa kertymää ajan kanssa ja ku tottuu kuvioihin. :) . hyvää palautetta se on jo saanu asiakaspalvelusta ja söpöstä hymystä :D. Mut kyl siin hyvä kehkeytyy viel, ei huolta.\nItelläni ollu hiema ikävä enkun puhumista :O !!! empä oisi aatellu et tommone tunneki vois tulla, mut siin mieles et oppis. ku sitä tänne tulin tekee, ni haluis käyttää kaike ajan hyöryksi.\nmut kute sanoin: hyvin tääl kaiken kaikkiaan :)\nLähettänyt Henutes klo 18.44 2 kommenttia:\nTaas näitä tuttuja tunteita, ku ei oo missää nytte käyny, nii onko sitte teillekää mitn järkevää kertomista. Normi elämää, onko se liian tylsää :).\nYhen ilouutisen voin kertoo, saan suomiverta tänne parin kk ajaksi asustelemaa saman katon alle, serkkuni Marian . JEEEEEEEE!!!! <3 . on ihana nähä tuttuja kasvoja <3\nMaria tuloo työharjotteluu Mannaan, missä ite olen kans töissä. Tulee asustelemaa tänne meikäläisten kaa. Saan siis seuraa. Jeij ! <3 En malta odottaa.\nMuutama turistireissu on tehtävä, ja nyt alannu jo sillä silmällä kattoo näitä omia kotinurkkia tääl Freossa ja Perthissäki et mihin sitä Mariaa sitte pitää kiikuttaa, et saa seki hiema Aussikäsitystä. Ollaa me jo yhes menos Sydneyhin viikolopuksi toukokuussa.\nMun itseasias pitää heittää keikka Canberran kautta, joudun uusimaan passini vanhan rikkinäisen passin takia. Viime joulukuus Suomen konsultaatti on muuttanu Sydneystä Canberraa..jote sen takia käyn siel sitte. Visiittini ei ole 4h pitempi :D. Saan asiani hoidettua,ja ehkä " olen ollut täällä" -valokuvan ku nappasen,se on siinä. Aika on kortilla, ja haluun viettää Sydneyssä enemmä aikaa. Priamin ja Marian ois tarkotus tulla sit suoraa Perthistä Sydneyhin, tavataan sielä sitten. :)\nPriamin veli asuuki Sydneyssä, jote meillä on majapaikka ja turistiopas omasta takaa .Jeij. Se taitaa olla nyt "isoin" seuraava oleva reissu.\nMut JEEEEEEEEEE!!!! Maria tuloo tänne <3\nOon huomannu töissä ollessa, että oon saanu joittenki asiakkaite mieleen "lemppari työntekijä" paikan. Parit miehet (tairan olla täälki se pappamangneetti..erellee ) jutteloo ja hymyilöö mulle aina, mut ei kuulemma Georgialle eikä Camilelle, joittenka kaa niist puhuttii.\nYks mies sano et: " pirä kiinni aksentistas,et älä yritä ees muuttaa sitä. Pirä kiinni siitä mistä oot kotosin ."Tuumasin : uskon etten ees pysty muuttaa, vaik haluaisin. Eihä multa pohojammaakaa mihkää kariutunu vaik Jykyläs tuli viimeset vuoret asuttua. Ihmiset kyl sai hyvin vihiä ,mistä oon kotoosi.\nVein Priamin ystävänpäivä lahjaksi (tosin viikko ystispvä jälkee) Julia Stonesin kirkkokonserttii. Se ei tienny mihi oli menossa. Mä kattelin mun parhaasta ystävästä, Google mapista ,mihi pitää mennä jne. Nooh ajelles kartta päässäni avulla, tultii kirkon työ ja sanoin et tuolla se on ,kurvasin kirkon pihaan. Priam oli hiema huulipyöreenä et onko meillä kirkkotreffit. Nooh , sinne mentyä se tajus et jostai on kyse,ku ihmiset menöö "vähäpukeutuneisina" kirkkoon esp . naiset :D.\nOvella oliki jo paljastus, Julia Stone : Heavenly Sounds . Oli mies myyty. Minä myös. Oli se ihana, kanalihalla oli iho <3. Ja että se oli kaunis kirkko ja konsertti. . !!\nMuutamaa otteesee täs on tullu mietittyä omaa kasvatusta, ja verrattuna siihe mite ihmiset elelöö tääl. Yks syy on juominen. Australialaiset osaa kyl juora, mut niihhä ne suomalaisetki taitaa osata. Eron huomaa siinä ,et suomijuominen tuntuu enemmä olevan masennuslääkettä. En tarkota sillä että kaikki jois suruunsa. Ei toki ! Hauskaaki osataa pitää. Mut tääl se on enemmä elämän tapa ns. ilojuomaa.\nIte en tosin juo, suurin syy siihen on kasvatukseni. Enkä tuomitse ihmisiä ,jokka juo, koska musta se on jokasen oma asia. Mut välil tuntuu ourolta, kun täällä uskovaiset ihmisetki juo. Ehkä välil sitä on saanu liiankin suoran hengallisen kasvatuksen, et ottaa silmään "pienetkin" asiat.\nEmmä tiiä miks tästä ees avaruin, mut kait tääl vaan oppii itestäänki aikalailla ollessa. Alkaa puntaroimaa mikä on hyvää ja mikä huonoa vierä elämäs eteenpäi. Kaikestaha sitä oppii. Oppii kattoo suurimmilla silmillä elämää, ettei kaikki oo nii mustavalkosta.\nOltii Priamin isän tykönä illallisella eile. Puhuttii siin perhearvoista ym. Pidin sen kommentista ,et aikoinaa se halus antaa omalle perheelle paremman elämän mitä ite oli aikoinaa saanu. Tuoda rahaa pöytää,ja antaa hyvän kasvatuksen pojille. Se on toteutunu.\nNiin haluan iteki tehä. Paremman elämän jälkikasvulle, jos semmosta joskus siunaantuu. Haluan osata keskustella enemmä asioista asioiden oikeilla nimillä, vaikka oisikin hieman arka asianalue. Puhuminen on itelleni kehkeytyny parhaaksi terapiaksi, ehkä senki takia höpöttelen teilleki tääl mitä päähä tuloo.\nMuistan aikoinaa, ku olin ollu Elosella jo jonkinki aikaa töissä, ja ns. tutut naamat tuli vastaan päivittäin. Päätin et iha sama, jos tuntuu et haluun puhuu muutaki ku hyvän sään juttuja, avaurun. Sitä kautta tuli ihania asiakassuhteita sekä molemmi puoli kaveruutta.\nVälil se ei ehkä oo paras asia olla avoin, mut oon päättäny antaa itestäni sen ,minkä irti saan.\nSen on saanu huomata, kuinka paljon ollu siunausta itelläni matkalla. Tulin hakee normielämää, töitä,kavereita,liikuntaa,reissuja, enkun opiskeluu.. Olen saanut kaiken!\nLähettänyt Henutes klo 5.01 Ei kommentteja:


@pike62: Tämä päivä meni #ulkonakuinlumiukko Kaihulla. Sieltä koirien kanssa lenkille ja sitten Navin saunailtaan! Ja taas: vihdoinkin kotona! Upea ilma kruunasi tapahtumarikkaan päivän⛄❄🌤#mikkelinlatu #suomenlatu - Suomen Latu\n@pike62: Tämä päivä meni #ulkonakuinlumiukko Kaihulla. Sieltä koirien kanssa lenkille ja sitten Navin saunailtaan! Ja taas: vihdoinkin kotona! Upea ilma kruunasi tapahtumarikkaan päivän⛄❄🌤#mikkelinlatu #suomenlatu\nTämä päivä meni #ulkonakuinlumiukko Kaihulla. Sieltä koirien kanssa lenkille ja sitten Navin saunailtaan! Ja taas: vihdoinkin kotona! Upea ilma kruunasi tapahtumarikkaan päivän⛄❄🌤#mikkelinlatu #suomenlatu


Suuntanumero Deir al-Balah (suunta)\nPaikkakunta tai alue: Deir al-Balah\nSuuntanumero Deir al-Balah on 0825. Kuvitteelliselle puhelinnumerolle 8638196 ja suuntanumero / suunta 0825 valittava numero on 0825 8638196. Deir al-Balah sijaitsee Palestiina.\nSuuntanumeron etuliite määrittää tilaajan puhelinnumeron tiettyyn sijaintiin. Suuntanumeron lisäksi on olemassa muun tyyppisiä etuliitteitä: kansainväliset, matkapuhelinoperaattoreiden ja eri palvelujen etuliitteet. Ne yhdistetään sopimaan useisiin tarkoituksiin. Soitettaessa maasta toiseen tapauksissa, joissa puhelun vastaanottajalla on lankaverkko, maan etuliite yhdistetään suuntanumeroon ja tilaajan numeroon. Kuvitteelliselle puhelinnumerolle 8638196 suuntanumero / suunta 0825 (Deir al-Balah) ja maakoodille 00970 valittava numero on 00970 825 8638196. Jos puhelu on mobiililaitteeseen, maan numero yhdistetään matkapuhelinoperaattorin etuliitteeseen ja tilaajan numeroon. Jos soitto on tilaajalle samassa maassa, maan numero voidaan jättää pois. Kun kyseessä ovat kansalliset puhelut lankapuhelimesta toiseen, suuntanumero / suunta voidaan myös jättää pois monissa maissa, kun molemmilla tilaajilla on sama suuntanumero / suunta. Erityisesti maissa, joissa tilaajat voivat pitää saman puhelinnumeron muutettuaan toiseen paikkaan tai kaupunkiin, suuntanumero / suunta - tässä tapauksessa 0825 - on tietysti myös valittava.\nEtuliitteiden kautta käytettäviin palveluihin saattaa liittyä maksuja ei ainostaan teleoperaattoreilta, vaan myös näitä palveluja tarjoavilta yrityksiltä. Seurauksena on, että monet epäilyttävät yritykset tarjoavat palveluita, joista ei ole juurikaan hyötyä, mutta joista peritään korkeat maksut. Kasvattaakseen voittoaan edelleen, tällaiset palvelut yrittävät pitää soittajat linjalla niin kauan kuin mahdollista. Valvontaviranomaiset toimivat säännöllisesti tällaisia palveluntarjoajia vastaan, mutta siihen ei voida luottaa. Erityisnumeroiden lisäksi, jotka voidaan tunnistaa niiden etuliitteiden avulla, on myös pikavalintanumeroita. Tunnetuimpia ovat hätänumero 112 Euroopassa ja 911 Pohjois-Amerikassa. Näitä numeroita voidaan käyttää valtakunnallisesti, eikä niissä tarvitse olla etuliitteitä, ts. ilman maan numero +970 (00970) tai suuntanumero 0825 (Deir al-Balah).\nJos olet Palestiina ulkopuolella ja haluat soittaa Deir al-Balah olevalle henkilölle, tarvitset aluekoodin lisäksi sen maan maan numero, johon haluat soittaa. Palestiina maan numero on +970 (00970), joten jos olet Suomi ja haluat soittaa Deir al-Balah olevalle henkilölle, sinun on lisättävä etuliite +970 825 henkilön puhelinnumeroon. Aluekoodin edessä oleva nolla jätetään tällöin pois. Kuvitteelliselle puhelinnumerolle 8638196 suuntanumero / suunta 0825 (Deir al-Balah) ja maakoodille 00970 valittava numero on 00970 825 8638196.\nTaustatietoa yrityksestä - Tietosuoja - © 2005-2021 by Thomas Hainke (v210802)


Jo nyt esimerkiksi metsäkoneen kuljettajat voivat opetella ohjaamaan konetta pelkästään simulaation avulla, ja sairaanhoitajat voivat harjoitella potilastyötä verkossa, ilman todellista ihmiskontaktia. Tekoäly informoi kouluttajaa, jos motivaationsa kadottanut oppilas on tipahtamassa kelkasta, ja voi suositella opiskelijalle personoitua, tämän omaan oppimistahtiin ja -tavoitteisiin sopivaa materiaalia.\nTeknologiasta on paljon hyötyä, mutta onko vaarana, että samalla katoaa jotain olennaista? Nykyihmisen aivojen kun sanotaan toimivan pitkälti samalla tavalla kuin ne toimivat luolamiesaikoina. Me emme muutu samaan tahtiin kuin maailma.\nMietipä hetki esimerkiksi sitä, mikä houkuttaa ihmisiä osallistumaan koulutuksiin.\nUuden oppiminen ja osaamisen kehittäminen, kyllä - ainakin toivottavasti. Mutta vähintään yhtä suurena motiivina monelle on kanssakäyminen oman alan ihmisten kanssa, uusin ihmisiin tutustuminen ja kokemusten jakaminen. Olemme sosiaalisia olentoja.\nMiten verkkokoulutus voi vastata tähän tarpeeseen, vuorovaikutuksen kaipuuseen, kun face to face –kohtaamiset katoavat ja oppiminen siirtyy ajasta ja paikasta riippumattomaan opiskeluun näyttöpäätteiden ja mobiililaitteiden äärelle?\nRatkaisuja tähän haetaan muun muassa henkilökohtaisesta valmentamisesta ja mentoroinnista, kollaboratiivisesta käyttäjäkokemuksesta sekä interaktiivisuuteen kannustavista ratkaisuista. Laajemman koulutusryhmän sisälle voidaan esimerkiksi luoda pienryhmäkollaboraatioita, joissa jokainen oppija tuottaa omaa materiaalia, vaikkapa videoita, ja joissa on mahdollisuus keskustella muiden opiskelijoiden kanssa. Vähän niin kuin ennen muinoin luokkahuoneessa.\nPerinteisestä ajatuksesta, jossa verkkokoulutusmateriaalit julkaistiin kohderyhmälle, ollaan menossa siihen, että ymmärretään ryhmän sisällä olevan erilaisia ihmisiä ja tuodaan kollaboraatioajatus ja interaktiivisuus mukaan.\nOn kuitenkin tärkeää pitää mielessä, että koulutuksen interaktiivisuus ei synny itsestään. Se pitää suunnitella ja sitä pitää fasilitoida.\nStrateginen ajattelu kuuluu myös verkkokoulutukseen\nKun koulutusta lähdetään suunnittelemaan, kannattaa ajatusprosessi aloittaa miettimällä organisaationsa strategiaa. Vielä liian usein koulutus on pidetty irrallaan strategiasta, mikä on johtanut siihen, että organisaatiosta puuttuu pitkän tähtäimen suunnitelma ja tavoitteet koulutustoiminnalle.\nKoulutus ei ole – tai ainakaan sen ei pitäisi olla – erillinen osa organisaation laajempaa strategiaa ollakseen tehokas ja tarkoituksenmukainen. Organisaatio on aina matkalla jonnekin. Miten osaamista tulee kehittää, jotta tuohon maaliin on mahdollista päästä? Koulutuksen on siis liityttävä tiiviisti strategisiin tavoitteisiin, ja aivan samalla tavalla kuin yrityksessä mitataan strategian toteutumista, esimerkiksi seuraamalla asiakastyytyväisyyden parantumista tai liikevaihdon kasvua, myös koulutuksen vaikuttavuutta on tärkeää mitata.\nOppimisen analytiikka on samankaltaista kuin muukin bisnesanalytiikka, ja raporttien pitäisi kytkeytyä toisiinsa. Jos esimerkiksi myyjiä koulutetaan parantamaan tuotetuntemusta ja tunneälytaitoja, tulosten pitäisi kaiken järjen mukaan näkyä myös myyntiraporteissa.\nMutta koska oppiminen vaatii aikaa, toistoa ja kärsivällisyyttä, myös tuloksia tulee mitata pienellä viiveellä. Oppiminen ei ole pikaprosessi.\nMietitkö verkkokoulutusalustan hankintaa organisaatiollesi?\nOlemme kirjoittaneet oppaan, jossa käsitellään verkkokoulutusalustan hankintaa. Oppaasta saat vinkkejä siihen, mitä kaikkea on syytä huomioida, kun haluat hyödyntää verkkokoulutusympäristöä osana koulutus- ja opetustoimintaa. Lataa opas ja nauti vinkeistä!


1 Pohjois-Savon maakunnallinen turvallisuussuunnitelma LUONNOS - PDF\n1 Pohjois-Savon maakunnallinen turvallisuussuunnitelma LUONNOS\nDownload "1 Pohjois-Savon maakunnallinen turvallisuussuunnitelma 2011 2015 LUONNOS 13.5.2011"\n1 1 Pohjois-Savon maakunnallinen turvallisuussuunnitelma LUONNOS\n3 3 POHJOIS-SAVON MAAKUNNALLINEN TURVALLISUUSSUUNNITELMA Kuopio 2011\n4 4 Pohjois-Savon liiton julkaisu A:69 Taitto: Marja Partanen Painosmäärä 100 kpl Kuopio 2011 Pohjois-Savon liitto Sepänkatu 1, Kuopio, PL 247, Kuopio puh. (017) faksi: (017) ISBN ISBN (pdf) ISSN\n5 5 Sisältö TIIVISTELMÄ... 7 TURVALLISUUSSUUNNITELMAN TAUSTAA... 7 TURVALLISUUSSUUNNITELMAN TAVOITTEET... 8 TURVALLISUUSSUUNNITELMAN OSAPUOLET... 8 POHJOIS-SAVON TURVALLISUUSTILANNE TURVALLISUUSSUUNNITELMAN PAINOPISTEET TURVALLISUUSTYÖN JATKUVUUS TURVALLISUUSVIESTINTÄ LISÄTIETOJA LIITE... 25\n7 7 TIIVISTELMÄ Valtioneuvosto teki periaatepäätöksen sisäisen turvallisuuden ohjelmasta. Ohjelman tavoitteena on, että Suomi on Euroopan turvallisin maa vuoteen 2015 mennessä. Sisäisen turvallisuuden ohjelman yhtenä tavoitteena on paikallisen turvallisuussuunnittelun kehittäminen. Paikallisen turvallisuussuunnittelun painopisteisiin vuosina kuuluu kuntien turvallisuussuunnitelmien kytkeminen laajempiin alueellisiin, seutukohtaisiin tai maakunnallisiin sisäisen turvallisuuden suunnitelmiin. Pohjois-Savon maakunnan turvallisuussuunnittelun toimijat ovat tunnistaneet Pohjois-Savossa erityisesti seuraavia poikkihallinnollisia toimia sekä viranomaisja järjestökentän yhteistyötä vaativia turvallisuustyön kärkihaasteita: ikäihmisten asumisen turvallisuus; nuorten syrjäytyminen; oppilaitosten turvallisuus ja työyhteisöjen turvallisuuskulttuuri; yleisten paikkojen turvallisuus ja viihtyvyys sekä väkivalta, johon liittyen erityisesti lähisuhdeväkivalta. Pohjois-Savon maakunnallisen turvallisuussuunnitelman tarkoituksena on toimia strategisen tason puitesuunnitelmana Pohjois-Savon kuntien kuntatai seutukohtaisille suunnitelmille. Kunnat päivittävät omat kunta- tai seutukohtaiset turvallisuussuunnitelmansa maakunnallisen hankkeen ohjausryhmän linjaamien viiden painopistealueen puitteissa. Painopistealueet ovat: 1. Arjen turvallisuus: tapaturmien ja onnettomuuksien ehkäisy 2. Arjen turvallisuus: palveluiden toimivuus 3. Syrjäytymisen, erityisesti nuorten syrjäytymisen ehkäisy 4. Väkivallan hallinta ja ehkäisy 5. Päihteiden käyttöön vaikuttaminen ja omavalvonnan edistäminen Pohjois-Savon maakunnallinen turvallisuussuunnitelma painottuu arjen turvallisuutta edistäviin toimenpiteisiin. Pohjoissavolaisilla kunnilla ovat omat valmiussuunnitelmansa sekä kiinteistöjen osalta pelastussuunnitelmat. Lisäksi Pohjois-Savon ELYkeskuksen www-sivuilta löytyy Pohjois-Savon vuosittainen liikenneturvallisuuskatsaus, jossa kuvataan yksityiskohtaisesti pohjoissavolaista liikenneturvallisuustyötä ja -toimenpiteitä. Kaikilla Pohjois-Savon kunnilla on oma liikenneturvallisuussuunnitelmansa. Pohjois-Savon maakunnallisen turvallisuussuunnitelman laadintahankkeen ohjausryhmä arvioi vuosittain maakunnallisen turvallisuussuunnitelman toteutumista. Suunnitelman päivittämisestä päätetään tarpeen mukaan. TURVALLISUUSSUUNNITELMAN TAUSTAA Valtioneuvosto teki periaatepäätöksen sisäisen turvallisuuden ohjelmasta. Ohjelman tavoitteena on, että Suomi on Euroopan turvallisin maa vuoteen 2015 mennessä. Sisäisen turvallisuuden ohjelma sisältää 74 toimenpidettä turvallisuuden ylläpitämiseksi ja parantamiseksi. Ohjelmassa korostuu arjen turvallisuus, erityisesti koti- ja vapaa-ajan tapaturmien ennalta ehkäisy ja torjunta. Ohjelman toimenpanoa ja seurantaa koordinoi sisäasiainministeriö ja ohjelman toimeenpano tapahtuu paikallisella tasolla. Sisäisen turvallisuuden ohjelmassa määritellään sisäinen turvallisuus tilaksi, jossa jokainen voi nauttia oikeusjärjestelmän takaamista oikeuksista ja vapauksista sekä turvallisesta yhteiskunnasta ilman rikollisuudesta, häiriöistä, onnettomuuksista ja suomalaisen yhteiskunnan tai kansainvälistyvän maailman ilmiöistä ja muutoksista johtuvaa pelkoa tai turvattomuutta. Hyvä sisäinen turvallisuus syntyy monen eri tekijän yhteisvaikutuksesta. Turvallisuutta edistävät turvallinen koti-, asuin- ja työympäristö, toimivat peruspalvelut, hyvin suunniteltu liikenneympäristö, avunsaanti tarvittaessa ja varmuus siitä, että rikoksiin syyllistyneet joutuvat vastuuseen teoistaan. Osana sisäistä turvallisuutta on myös varautuminen suuronnettomuuksiin sekä normaaliolojen häiriötilanteista johtuviin uhkiin.\n8 8 Sisäisen turvallisuuden ohjelman yhtenä tavoitteena on paikallisen turvallisuussuunnittelun kehittäminen. Paikallisen turvallisuussuunnittelun tavoitteena on parantaa turvallisuutta vähentämällä onnettomuuksien, tapaturmien, rikosten ja häiriöiden määrää ja lisätä asukkaiden turvallisuuden tunnetta. Turvallisuussuunnittelussa tulee huomioida yhteistyö elinkeinoelämän ja järjestöjen kanssa, jota kautta mahdollistuu myös asukkaiden vaikutusmahdollisuus turvallisuutta koskevaan päätöksentekoon. Sisäisen turvallisuuden ohjelma (Turvallinen elämä jokaiselle) löytyy kokonaisuudessaan sisäasiainministeriön verkkosivuilta (www.intermin.fi). Pohjois-Savossa maakunnan turvallisuussuunnitelman laatiminen käynnistyi järjestetyllä turvallisuussuunnittelun seminaarilla käynnistyi Pohjois-Savon liitossa maakunnallisen turvallisuussuunnitelman laadinta -hanke, jolloin varsinainen turvallisuussuunnitelman teko alkoi. Pohjois-Savon maakunnallisen turvallisuussuunnitelman laadinta -hankkeen ohjausryhmätyössä ovat olleet mukana maakuntaliiton lisäksi edustajat Pohjois-Savon poliisista, Pohjois-Savon pelastuslaitokselta, Itä-Suomen AVIsta, Pohjois-Savon ELYkeskuksesta, Kuopion hiippakunnan tuomiokapitulista, Pohjois-Savon Sairaanhoitopiiristä, SPR/Vapepasta sekä kunnan sosiaali- ja terveyssektorilta. TURVALLISUUSSUUNNITELMAN TAVOITTEET Pohjois-Savon turvallisuussuunnittelun tavoitteena on kehittää kuntien toimintaympäristöjä siten, että maakunnan asukkaiden ja työntekijöiden onnettomuudet ja tapaturmat vähenevät, rikosten ja häiriöiden määrä vähenee, sosiaali- ja terveydenhuollon kustannukset alenevat sekä yleinen hyvinvointi ja turvallisuuden tunne lisääntyvät. Edellä mainittuihin tavoitteisiin pääsemiseksi on tarpeen lisätä viranomaisten ja toimijoiden välistä poikkihallinnollista yhteistyötä siten, että turvallisuusajattelu tulee osaksi kuntien päivittäistä työtä. Sisäisen turvallisuuden ohjelman painopisteiden mukaisesti maakunnallisen turvallisuussuunnittelun tavoitteena on ulottaa turvallisuusyhteistyö pohjoissavolaisista kunnista edelleen kyliin, sillä väestön ikääntymisen myötä kyläyhteisöjen merkitys arjen turvallisuutta parantavissa toimenpiteissä korostuu. Tavoitteena on, että turvallisuusasiat sisällytetään osaksi pohjoissavolaisia kyläsuunnitelmia ja turvallisuustoimenpiteitä toteuttavissa toimenpideohjelmissa huomioidaan erityisesti viranomaisten ja järjestöjen välisen yhteistyön tehostaminen. Lisäksi tavoitteena on Pohjois-Savon asukkaiden omatoimisen turvallisuuden edistäminen erityisesti turvallisuuteen liittyvän riskitietoisuuden lisäämisen ja omakohtaisen varautumisen parantamisen kautta. TURVALLISUUSSUUNNITELMAN OSAPUOLET Elinkeinoelämä Pohjois-Savossa toimi reilut yritystä vuonna Maatalous sekä metsä- ja metalliteollisuus ovat alueen merkittävimpiä teollisuuden aloja. Näiden osuus koko Suomen vientituloista on huomattava. Luontaisista vahvuuksista ponnistavat myös matkailu ja maatalous sekä elintarvike- ja kemianteollisuus. Raaka-ainepohjasta riippumattomia uusia kasvualoja ovat mm. informaatioteknologia, lääkekehitys, agrobiotekniikka, terveydenhuolto- ja ympäristöteknologia. Keskusrikospoliisin vuoden 2010 yrityksiin kohdistuvan tilannekuvan mukaan elinkeinoelämän turvallisuutta uhkaavia tekijöitä ovat mm. ulkomaalaistaustaisten ammattirikollisten tekemät omaisuusrikokset, maksuvälinepetokset, tietoturvallisuusriskit sekä rikollisuuden soluttautuminen julkisiin virastoihin ja yrityksiin. Myös työpaikoilla koetun väkivallan määrä on tilastojen mukaan lievästi lisääntynyt.\n9 9 Kunnat Pohjois-Savon maakunnassa on 21 kuntaa ja alueella asuu reilut asukasta. Alueella on viisi seutukuntaa ja seitsemän kaupunkia. Maakunnallinen turvallisuussuunnitelma toimii Pohjois-Savon kuntien kuntakohtaisten tai seutukuntakohtaisten turvallisuussuunnitelmien puitesuunnitelmana. Kunnat tunnistavat parhaiten omat paikalliset turvallisuushaasteensa ja tarpeensa ja luovat siten omat toimintasuunnitelmansa paikallisen turvallisuuden parantamiseksi. Pohjois-Savon kunnat ovat olleet mukana maakunnallisen turvallisuussuunnitelman laatimistyössä kartoittamalla kuntiensa toimintaympäristöjen ongelmia ja haasteita. Kylät Pohjois-Savossa on kylätoimikuntia ja -yhdistyksiä 288. Pohjois-Savon Kylät ry on laatinut Pohjois- Savon kyläohjelman, jossa on koottuna kylätoiminnan tarpeet ja suunniteltu konkreettisia toimenpiteitä maakunnallisen kylätoiminnan edistämiseksi. Pohjois-Savon Kylät ry:n toimintaan kuuluu mm. kylien maakunnallisten kehittämishankkeiden käynnistäminen, Pohjois-Savon kyläohjelmien edistäminen, verkostoituminen valtakunnan tasolla sekä Pohjois-Savon kyläohjelman toteuttamishankkeen hallinnointi. Pohjois-Savon pelastuslaitos Pohjois-Savon pelastuslaitos tuottaa alueen ihmisille ja yrityksille korkeatasoiset pelastustoimen palvelut ehkäisemällä ennakkoon onnettomuuksia ja antamalla onnettomuustilanteissa nopeaa ja ammattitaitoista apua kaikissa olosuhteissa. Pohjois-Savon pelastuslaitos on yksi Suomen 22 alueellisesta pelastuslaitoksesta. Pelastuslaitoksen tavoitteena on onnettomuuksien määrän pieneneminen sekä palokuolemien, palovahinkojen ja koti- ja vapaa-ajan tapaturmien väheneminen. Pohjois-Savon pelastuslaitoksella on turvallisuusviestintäsuunnitelma, jossa kuvataan, miten pelastuslaitoksen henkilöstö suorittaa lakisääteisiä valistukseen, neuvontaan, turvallisuuskoulutuksen ja muuhun henkilö- ja paloturvallisuuteen liittyviä tehtäviä koko maakunnan alueella. Suunnitelmassa esitetään kullekin kohderyhmälle (esikoululaiset, nelos- ja kahdeksasluokkalaiset, toisen asteen opiskelijat, työikäiset, vanhukset, eläkeläiset) vaadittavat turvallisuusviestintätilaisuuden minimitavoitteet. Näin turvataan samantasoinen opetus kaikille maakunnan asukkaille. Yhtenä tärkeimmistä pelastuslaitoksen turvallisuusviestinnän aiheista on kodin turvallisuus ja sen ylläpitäminen. Turvallisuusviestinnässä pyritään aina kaksisuuntaiseen toimintaan, ei pelkästään viranomaislähtöiseen viestintään. Pohjois-Savon poliisi Poliisin valtakunnallinen visio vuonna 2014 määrittelee poliisitoimen tavoitetilan, jonka mukaan Suomi on Euroopan turvallisin maa, minkä takeena on ammattitaitoinen, palvelualtis, luotettava, yhteistyöhakuinen ja tehokkaasti organisoitu poliisi. Poliisitoiminnan yhteiskunnallisen vaikuttavuuden elementit ovat kansalaisten luottamus poliisiin ja Euroopan turvallisimman maan status. Poliisin strategiassa vuosille poliisitoimelle määritellyt painopisteet ja päätoimintalinjat sisältävät ensimmäisenä kohtana rikosten, häiriöiden ja onnettomuuksien ennalta estämisen yhteistoiminnassa muiden viranomaisten ja yhteisöjen kanssa. Mm. lähipoliisitoiminnalla toteutetaan valtakunnallista visiota. Pohjois-Savon poliisi toteuttaa osaltaan poliisin valtakunnallista visiota. Erityisiä haasteita poliisille Pohjois-Savossa tuovat väestön väheneminen ja keskittyminen haja-asutusalueilta asutustaajamiin, jonka johdosta tulisi turvata poliisipalvelujen saatavuus tasapuolisesti koko maakunnan alueella. Lisäksi väestön ikääntymisen myötä turvallisuuden tunteen ylläpitämisen merkitys hyvinvointitekijänä korostuu. Pohjois-Savon liitto Pohjois-Savon liitto on maakunnan 21 kunnan muodostama lakisääteinen kuntayhtymä. Liitto toimii maakunnan ja sen asukkaiden elinolosuhteiden ja hyvinvoinnin kaikinpuoliseksi kehittämiseksi. Maakunnallisen kehitystyön tärkein tavoite on vahvistaa elämisen edellytyksiä maakunnassa. Pohjois-Savon syksyllä 2009 hyväksytyn maakuntastrategian tavoitteet muodostavat maakuntaohjelman neljä toimintalinjaa. Nämä ovat (1) talouden uudistuminen, (2) työvoiman riittävyys ja osaaminen, (3) hyvinvointipalvelut ja hyvinvointi sekä (4) toimiva ja taloudellinen palvelu- ja kuntarakenne sekä saavutettavuus.\n10 10 Pohjois-Savon liitto vastaa maakunnallisen turvallisuussuunnitelman laadintatyöstä ja suunnitelman toteutumisen seurannasta kutsumalla vuosittain koolle hankkeen ohjausryhmän. Pohjois-Savon liitto huolehtii siitä, että turvallisuussuunnitelmassa esitettyjä toimia toteutetaan maakuntasuunnitelman sekä maakuntaohjelman ja sen toteuttamissuunnitelmien toteutuksen yhteydessä. Maakuntahallitus hyväksyy Pohjois-Savon maakunnallisen turvallisuussuunnitelman. Pohjois-Savon elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus Pohjois-Savon ELY-keskuksen Liikenne- ja infrastruktuurivastuualueen yhtenä tehtävänä on liikenteen sujumisen ja turvallisuuden parantaminen toimialueellaan. Liikenneturvallisuustoimenpiteet maanteillä koostuvat tiestön hoidosta, liikenteen ohjauksesta ja hallinnasta sekä rakenteellisista toimenpiteistä, kuten tievalaistuksesta ja kevyen liikenteen väylien rakentamisesta. Pohjois-Savon ELY-keskus tekee myös liikenneturvallisuustyötä, johon kuuluvat Itä- Suomen liikenneturvallisuussuunnitelmat ja kuntien liikenneturvallisuussuunnitelmat. Osalla Pohjois- Savon kunnista on seudullinen liikenneturvallisuussuunnitelma. Keskeisenä kumppanina Pohjois-Savon ELY-keskuksen liikenneturvallisuustyössä on Liikenneturvan Kuopion aluetoimisto. Pohjois-Savon sairaanhoitopiiri Sairaanhoitopiiri tuottaa erikoissairaanhoitopalveluiden lisäksi tulevaisuudessa myös perusterveydenhuollon ja osittain sosiaalihuollon palveluita Kysteriliikelaitoksen kautta. Tämä tuo omat haasteensa toimintaympäristön muuttuessa laajemmalle alueelle Pohjois-Savossa. Uuden terveydenhuoltolain mukaan sairaanhoitopiirin vastuut valmiussuunnittelun koordinoinnissa tulevat kasvamaan. Alueellinen valmiussuunnitelma laajenee vuoden 2011 aikana koko erityisvastuualueelle. Suunnitelmaan otetaan mukaan myös sosiaalihuollon suunnitelmat. Valmiussuunnitelmissa korostuvat entistä enemmän normaaliaikojen poikkeavat tilanteet. Näitä ovat erilaisten luonnonilmiöiden aiheuttamat ongelmat yhteiskunnan perustoiminnoissa (sähkö, lämpö, vesi jne.). Pohjois-Savon sairaanhoitopiirin yhtenä keskeisenä tavoitteena on hyvän turvallisuuskulttuurin saavuttaminen ja ylläpitäminen, joihin liittyvät jatkuva laadunhallinnan kehittäminen ja oheistuksen päivittäminen. Näillä menettelyillä yhteistyössä eri viranomaisten kanssa sairaanhoitopiiri rakentaa turvallisempaa Pohjois-Savoa ja luo osaltaan turvallisuuden tunteen kasvua. Pohjois-Savon seurakunnat Evankelisluterilaisen kirkon strategian mukaan Kirkon tehtävänä on kutsua ihmisiä armollisen Jumalan yhteyteen, tuoda elämään kestävä perustus ja rohkaista välittämään lähimmäisistä ja luomakunnasta. Tätä tehtävää hoitavat Pohjois-Savon seurakunnat omalla alueellaan ja tässä tehtävässä niitä tukee Kuopion hiippakunnan tuomiokapituli. Perustehtävää hoitaessaan seurakunnat edistävät yksilön ja yhteisön turvallisuutta vahvistamalla kansalaisten hengellistä ja henkistä hyvinvointia ja vastuullista elämäntapaa. Vastuulliseen elämäntavan vahvistamiseen kuuluu turvallisuuskasvatus. Turvallisuuskasvatus tapahtuu erityisesti päiväkerhoissa, lasten ja nuorten kerhoissa, rippikoulussa sekä erilaisissa vanhustyön ja diakoniatyön ryhmissä. Erityisesti seurakunnan diakoniatyöntekijöillä on kotikäyntityön kautta sellaista tietoa arjen turvallisuudesta, jonka jakaminen muiden toimijoiden kanssa on tärkeää. Järjestöt Järjestöt toteuttavat tehtäviä, jotka täydentävät joko viranomaispalvelujen rinnalla tai itsenäisesti viranomaisten tuottamia palveluja. Järjestöt ovat kanava paikallisiin asukkaisiin ja tästä syystä niillä on usein sellaista tietoa, joka tulee viranomaisten tietoon vasta myöhemmin. Pohjois-Savossa on lukuisia eri järjestöjen alue- ja paikallistoimistoja, esim. Suomen Punaisen Ristin Savo-Karjalan piirin aluetoimisto. Punainen Risti koordinoi Vapaaehtoista pelastuspalvelua (Vapepa). Vapepaan kuuluu 50 jäsenjärjestöä eri toimialoilta.\n11 11 Itä-Suomen Aluehallintovirasto Itä-Suomen AVI:n pelastustoimen ja varautumisen vastuualue ohjaa ja johtaa pelastustoimen suunnittelua sekä huolehtii osaltaan suunnitelmien yhteensovittamisesta. Lisäksi se valvoo ja arvioi pelastuspalvelujen saatavuutta ja tasoa. Pelastustoimen ja varautumisen vastuualue osallistuu sisäisen turvallisuuden ohjelmassa asetettujen tavoitteiden toteuttamiseen. Se edistää kumppanuuteen perustuvia järjestelyjä pelastuslaitosten kanssa sisäisen turvallisuuden ohjelman toimeenpanossa. Itä-Suomen AVI:n poliisitoimen vastuualue tukee paikallista turvallisuussuunnittelutyötä ja arvioi poliisitoimen yhteiskunnallista vaikuttavuutta ja poliisipalvelujen saatavuutta. Poliisin vastuualueen tehtävänä on varautumisen ja valmiussuunnittelun yhteensovittaminen poliisitointa koskien. Aluehallintovirastossa toimii sisäisen turvallisuuden työryhmä, jossa ovat poikkihallinnollisesti edustettuina aluehallintoviraston Peruspalvelut, Oikeusturva ja luvat -vastuualue, Ympäristölupavastuualue, Poliisitoimen vastuualue, Työsuojelun vastuualue ja Pelastustoimi ja varautuminen -vastuualue. Kutsuttuina asiantuntijoina mukana ovat myös Pohjois- Karjalan rajavartiosto, Suomen Punainen Risti Savo- Karjalan piiri, Etelä-Savon maakuntaliitto ja Pohjois- Savon elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus. Työryhmän tehtävänä on: Sisäisen turvallisuuden ohjelman alueellisen täytäntöönpanon edistäminen. Toimintaympäristön seuranta, turvallisuuden tilannekuvan ylläpitäminen, tietojenvaihto ja ennakoiva viranomaisyhteistyö. Harvaan asuttujen alueiden turvallisuuspalveluiden saatavuuden varmistaminen. Poikkihallinnollisen yhteistyön tiivistäminen sisäisen turvallisuuden edistämiseksi. POHJOIS-SAVON TURVALLISUUSTILANNE Yleinen turvallisuudentunne Pohjois-Savon maakunnan väkiluku oli asukasta vuoden 2010 lopussa. Tilastokeskuksen trendilaskelman mukaan maakunnan väkiluku vähenee ja väestön ikärakenne muuttuu voimakkaasti vuoteen 2020 mennessä väestön ikääntymisen ja nuorten väestöryhmien poismuuton takia. Väestön ikääntymisen myötä turvallisuuden tunteen ylläpitämisen merkitys hyvinvointitekijänä korostuu. Turvallisuus koskettaa jokaista ihmistä tavalla tai toisella. Tunne turvallisuudesta on hyvin omakohtainen kokemus. Selvitettäessä ihmisten turvallisuuden kokemisen tunnetta on huomioitava, että se on subjektiivinen näkemys asioista. Siitä huolimatta yksilön kokema turvallisuuden tunne on aito ja oikea riippumatta siitä, mikä sen aiheuttaa. Yleensä nuoret kokevat olonsa turvallisemmaksi kuin vanhemmat. Iän myötä turvattomuuden tunne siis kasvaa. Sukupuolella on myös merkitystä, sillä naiset kokevat noin kaksi kertaa enemmän turvattomuutta kuin miehet. Myös rikoksen, erityisesti väkivaltarikoksen uhriksi joutuminen lisää turvattomuuden tunnetta. Vuonna 2010 kaikkien rikosten määrä nousi Pohjois- Savossa 4,62 prosenttia edellisestä vuodesta. Vuonna 2010 Pohjois-Savossa poliisi kirjasi yhteensä rikosta, kun vastaavasti vuonna 2009 rikosten määrä Pohjois- Savossa oli Valtakunnallisesti kaikkien rikosten määrä nousi 0,43 prosenttia. Taulukosta 1 näkyvät Pohjois-Savon poliisille ilmoitetut rikokset ja poliisin hälytystehtävät vuosina (lähde: Pohjois-Savon poliisi). Poliisin keväällä 2009 tekemän turvallisuustutkimuksen mukaan suomalaisten turvallisuudentunne on heikentynyt vuodesta 2006 muutaman prosenttiyksikön verran. Pohjois-Savossa vuonna 2009 tutkimukseen vastaajat ovat Kuopiossa, Kiuruvedellä ja Rautalammilla kokeneet olonsa turvattomammaksi kuin muualla maakunnassa. Valtaosaltaan turvallisuuden koettiin kehittyneen vuodesta 2006 yhteensä 11 kunnassa, mutta negatiivista kehitystä koettiin kuitenkin Kiuruvedellä, Varpaisjärvellä, Juankoskella, Tervossa ja Rautalammilla. Yleisesti ottaen Pohjois-Savo näyttäytyi turvallisena paikkana asua ja elää. Taulukosta 2 näkyy, kuinka Pohjois-Savon kunnissa on turvallisuuden tunteen asuinalueella koettu muuttuneen vuonna 2009 verrattuna vuoden 2006 kyselytutkimuksen tuloksiin (lähde: Pohjois-Savon poliisi).\n12 Taulukko 1. 12\n13 Taulukko 2. 13\n14 14 Väkivalta Väkivaltarikosten ja pahoinpitelyrikosten määrä kasvoi vuonna 2010 Pohjois-Savossa reilut viisi prosenttia, mikä poikkeaa valtakunnan tilastosta, jossa henkeen ja terveyteen kohdistuneiden rikosten määrä pysyi lähes ennallaan. Törkeät pahoinpitelyt lisääntyivät Pohjois-Savossa yli 18 prosenttia ja muut pahoinpitelyt (pahoinpitelyt ja lievät pahoinpitelyt) lisääntyivät noin 5 prosenttia. Henkirikoksia Pohjois- Savossa tehtiin vuonna 2010 yksi enemmän kuin edellisenä vuonna. Väkivaltarikosten lisääntymisen myötä myös Pohjois-Savon katuturvallisuusindeksi laski liki kaksi prosenttia. Väkivaltarikosten lisääntymiselle ei ole olemassa yksittäistä selittävää tekijää. Tapaturmat ja onnettomuudet Tapaturmat ja väkivalta ovat suomalaisten neljänneksi yleisin kuolemansyy. Tapaturmat kotona ja vapaa-ajalla, joiden seurauksena on kuolema, ovat lisääntyneet. Yleisin syy kuolettavaan tapaturmaan on putoaminen tai kaatuminen. Myös myrkytykset ovat yleisiä. Alkoholi on usein osallisena tapaturmissa. Saunan kuumuuteen, myrkytyksiin, tulipaloihin, hukkumisiin ja kylmyyteen kuollaan useimmiten päihdyksissä. Vaikka tapaturmat ja väkivaltaiset teot eivät aina johda kuolemaan, niistä aiheutuu huomattavia kustannuksia yhteiskunnalle etenkin sairaaloiden vuodeosastoilla kertyneiden hoitopäivien muodossa. Palokuolleiden määrä Suomessa vuosina ei ole vähentynyt sisäisen turvallisuuden ohjelman mukaisesti. Palokuolleiden määrä Suomessa oli 107 henkilöä vuonna 2008, 107 henkilöä vuonna 2009 ja 80 henkilöä vuonna Pohjois- Savossa palokuolleiden määrät ovat seuraavat: 8 henkilöä vuonna 2008, 5 henkilöä vuonna 2009 ja 7 henkilöä vuonna Edellä mainitut Pohjois- Savon lukumäärät tekevät keskimäärin noin 27 palokuollutta miljoonaa asukasta kohden, mikä on neljänneksi eniten Suomen 22 pelastustoimen alueista. Tilastokeskuksen ennakkotietojen mukaan vuonna 2010 Pohjois-Savon tieliikenteessä loukkaantui yhteensä 287 henkilöä ja kuoli 8 henkilöä kun vastaavat luvut edellisvuonna olivat 279 ja 10. Vuosien keskiarvoihin verrattuna Pohjois-Savon tieliikenteen turvallisuus on ollut kohentumaan päin. Seuraavasta kuviosta näkyy, miten Pohjois-Savon pelastusalueen asukkaille sattuneet tapaturmat jakaantuivat kotona, urheilu- ja liikuntatilanteissa, liikennealueella, työssä tai päiväkodissa/koulussa tapahtuviin tapaturmiin (tieto tallentuu sairaalassa potilaan hoidon yhteydessä) vuosina\n15 15 (Lähde: THL:n tapaturmakatsaus 2010/Pohjois-Savon pelastusalue)\n16 16 Seuraavassa taulukossa näkyvät tapaturmissa kuolleet syyn mukaan Pohjois-Savon pelastusalueella vuosina Kuolemantapauksia\n17 17 Seuraavassa taulukossa on kuvattu tapaturmien ja väkivallan aiheuttamien hoitojaksojen kustannukset 1 Pohjois- Savon pelastusalueella vuonna Hoitojaksojen kustannukset Alue (tuhatta euroa) Koko Suomi Koko pelastusalue Alue Hoitojaksojen kustannukset (tuhatta euroa) Iisalmi 2291 Siilinjärvi 1466 Juankoski 691 Sonkajärvi 595 Kaavi 355 Suonenjoki 958 Karttula 215 Tervo 156 Keitele 332 Tuusniemi 289 Kiuruvesi 1286 Varkaus 3238 Kuopio Varpaisjärvi 416 Lapinlahti 881 Vesanto 288 Leppävirta 1463 Vieremä 427 Maaninka 416 Nilsiä 904 Pielavesi 870 Rautalampi 652 Rautavaara 263 (Lähde: THL:n tapaturmakatsaus 2010/Pohjois-Savon pelastusalue) 1 Taulukossa esitetyt luvut ovat arvioita, jotka perustuvat koko Suomessa laskettuihin diagnoosiryhmäkohtaisiin hoitokustannuksiin. On myös huomioitava, että esitetyissä luvuissa on mukana vain erikoissairaanhoidon osuus, huomattava osa tapaturmien kustannuksista syntyy perusterveydenhuollossa ja sairauspoissaoloina.\n18 18 Päihteet Päihteiden käyttö on suomalaisten vakavimpia terveysuhkia. Vuosittain noin henkeä kuolee alkoholin ja noin 100 huumeiden käytön seurauksena, mikä on 5 % kaikista kuolemantapauksista. Alkoholi on merkittävin suomalaisen työikäisen miehen ennenaikaiseen kuolemaan johtava tekijä. Päihteiden käytön aiheuttamista haitoista ja haittakustannuksista noin 80 % on alkoholin aiheuttamaa. Alkoholin suurkuluttajia on 5-10 % aikuisväestöstä. Eniten alkoholinkäyttöään ovat lisänneet naiset ja nuoret. Kun alkoholia käyttämään tottuneet ikäluokat yhä vanhenevat, alkoholinkäyttö tulee olemaan mukana yhä useammassa vanhuksen tapaturmassa. Samanaikaisesti myös vanhusten lääkkeiden käyttö lisääntyy ja etenkin mieliala- ja masennuslääkkeitä sekä uni- ja rauhoittavia lääkkeitä käytetään paljon. Vanhusten alkoholin ja lääkkeiden käyttö saattaa nousta tulevaisuudessa kaatumisten ja murtumien tärkeäksi vaaratekijäksi, ellei siihen pystytä tehokkaasti vaikuttamaan. Alkoholihallinnon valtakunnallisen valvontaohjelman mukaan sosiaali- ja terveyspolitiikan tavoitteena on vähentää alkoholin kokonaiskulutusta vuoteen 2011 mennessä 9,4 litraan asukasta kohden kulutuksen ollessa 10,2 litraa vuonna Alkoholijuomien myynti asukasta kohti 100 %:n alkoholina (litraa) Pohjois-Savo yhteensä 9,0 8,9 8,7 Koko maa 8,7 8,5 8,3 (Lähde: THL:n tilasto- ja indikaattoripankki Sotkanet) Hoitoon hakeutuneiden huumeasiakkaiden ensisijainen päihde oli vuonna 2006 opiaatit (41 %), piristeet (21 %), alkoholin ja huumeiden sekakäyttö (17 %), kannabis (14 %) ja rauhoittavat lääkeaineet (7 %). Opiaatteihin kuuluva buprenorfiini oli ensisijaisena hoitoon johtaneena päihteenä 31 %:lla koko asiakaskunnasta. Lähes kaksi kolmasosaa asiakkaista oli ilmoittanut käyttävänsä vähintään kolmea ainetta. Huumeasiakaskunnan keski-ikä oli 28 vuotta.\n19 19 Seuraavassa taulukossa on vertailtu päihteiden vuoksi sairaaloiden ja terveyskeskusten vuodeosastoilla hoidettujen määrää ja päihdesairauksien hoitojaksojen määrää vuotiailla koko maassa ja Pohjois-Savossa Päihteiden vuoksi sairaaloiden ja terveyskeskusten vuodeosastoilla hoidetut potilaat / 1000 asukasta Pohjois- Savo yhteensä 6,0 6,6 5,9 Koko maa 4,0 4,0 3,9 Päihdesairauksien hoitojaksot vuotiailla / 1000 vastaavanikäistä Pohjois- Savo 5,5 5,9 5,8 Koko maa 3,4 3,7 3,7 (Lähde: THL:n tilasto- ja indikaattoripankki Sotkanet) Syrjäytyminen Syrjäytyminen merkitsee yksilön tai kotitalouden joutumista taloudellisesti ja sosiaalisesti ongelmallisiin olosuhteisiin, joista mahdollisuudet vapautua ovat huonot. Syrjäytyminen on yleisintä yksinäisillä miehillä ja työttömyys on raskain syrjäyttäjä. Syrjäytymisen uhassa ovat myös vanhukset ja maahanmuuttajat. Usein syrjäytyminen on alkanut siinä vaiheessa, kun henkilö on jäänyt ammatillisen koulutuksen ulkopuolelle eikä hänellä on mitään ammatillista tutkintoa. Terveyden- ja hyvinvoinnin laitoksen tilaston mukaan nuorisotyöttömyys on Pohjois-Savossa huomattavasti yleisempää kuin koko maassa, kuten seuraavasta taulukosta nähdään. Nuorten pitkäaikainen työttömyys, asunnottomuus, pitkäaikainen toimeentulotukiasiakkuus sekä näistä seuraava elämänhallinnan pettäminen näkyy nuorten syrjäytymisenä ja muunakin pahoinvointina. Toimeentulotukiasiakkaalla on suuri syrjäytymisen uhka. Toimeentulotukea saaneiden henkilöiden määrä on ollut kasvava viime vuosina koko maassa ja Pohjois-Savossa.\n20 20 Nuorisotyöttömät, % vuotiaasta työvoimasta Koko maa yhteensä 9,0 8,8 13,8 Pohjois-Savo 12,3 12,3 18,2 (Lähde: THL:n tilasto- ja indikaattoripankki Sotkanet) TURVALLISUUSSUUNNITELMAN PAINOPISTEET Pohjois-Savon maakunnallisen turvallisuussuunnittelun toimijat ovat tunnistaneet Pohjois-Savossa erityisesti seuraavia poikkihallinnollisia toimia sekä viranomais- ja järjestökentän yhteistyötä vaativia kärkihaasteita: ikäihmisten asumisen turvallisuus; nuorten syrjäytyminen; oppilaitosten turvallisuus ja työyhteisöjen turvallisuuskulttuuri; yleisten paikkojen turvallisuus ja viihtyvyys sekä väkivalta, johon liittyen erityisesti lähisuhdeväkivalta. Pohjois-Savon kunnat ovat kartoittaneet em. painopistealueille toimintaympäristöjensä keskeisiä haasteita, jotka näkyvät seuraavasta taulukosta. Taulukosta näkyvät myös seurantamittarit, joiden avulla maakunnallisen turvallisuussuunnitelman laadinta - hankkeen ohjausryhmä seuraa painopistealoittain turvallisuuskehityksen suuntaa Pohjois-Savossa. Pohjois-Savon maakunnallisen turvallisuussuunnitelman laadinta -hankkeen ohjausryhmä on linjannut edellä mainittujen haasteiden pohjalta viisi pohjoissavolaisen turvallisuussuunnittelun painopistettä kunta- ja seutukohtaisten turvallisuussuunnitelmien perustaksi. Painopistealueet ovat: 1. Arjen turvallisuus: tapaturmien ja onnettomuuksien ehkäisy 2. Arjen turvallisuus: palveluiden toimivuus 3. Syrjäytymisen, erityisesti nuorten syrjäytymisen ehkäisy 4. Väkivallan hallinta ja ehkäisy 5. Päihteiden käyttöön vaikuttaminen ja omavalvonnan edistäminen\n21 21 PAINOPISTEET/TOIMINTAYMPÄRISTÖN HAASTEET MITTARISTO LÄHTÖTASO POHJOIS-SAVOSSA TAVOITETASO 2015 POHJOIS-SAVOSSA TIETOLÄHDE Arjen turvallisuus: tapaturmien ja onnettomuuksien ehkäisy Henkilövahinko-onnettomuudet liikenteessä (ka.): 300 loukkaantunutta ja 16 kuollutta enintään 250 loukkaantunutta ja 12 kuollutta Tilastokeskus erityisesti ikääntyneiden tapaturmat ja onnettomuudet Palokuolemien määrä : 7 henkilöä enintään 3 henkilöä PRONTO Tulipalojen määrä : 794 kpl enintään 720 kpl PRONTO Arjen turvallisuus: palveluiden toimivuus Koettu turvallisuuden tunne kunnittain Vuoden 2009 turvallisuustutkimuksen taso ei heikkene vuoden 2009 tasosta Poliisin turvallisuustutkimus erityisesti yleinen turvattomuuden tunne ja yleisten alueiden turvattomuus Yleisten paikkojen pahoinpitelyjen määrä (ka.): 747 kpl ei lisäänny keskim. tasosta Poliisin tilastot Yleisten paikkojen vahingontekojen määrä (ka.): 1175 kpl ei lisäänny keskim. tasosta Poliisin tilastot Syrjäytymisen ehkäisy erityisesti nuorten syrjäytyminen Koulutuksen ulkopuolelle jääneiden v. määrä (% vastaavanikäisestä väestöstä) 2009: 9,6% enintään 0 5% vastaavanikäisestä väestöstä THL Nuorisotyöttömien, alle 24 v. määrä (% vastaavanikäisestä väestöstä) 2009: 18,2% mahdollisimman lähelle valtakunnallista tasoa (v.2009/13,8%) THL 2 Palokuolemaksi luetaan tapahtuma, jossa ihminen kuolee tulipalon seurauksena 30 pv:n kuluessa tulipalosta onnettomuustyypeissä rakennuspalo, maastopalo, liikennevälinepalo, muu palo. 3 Rakennuspalo on palo, johon palokunta on hälytetty ja jossa palo on levinnyt syttymiskohdastaan sytyttäen rakennuksen rakenteet tai irtaimiston palamaan. Myös omatoimisesti sammutetut tai itsestään sammuneet rakennuspalot kirjataan rakennuspaloiksi, vaikka palokunnalla ei ole ollut kohteessa sammutustehtävää. 4 Yleiseksi paikaksi luokitellaan paikka, johon kenellä tahansa on vapaa pääsy. Pahoinpitelyrikoksia ovat lievä pahoinpitely, pahoinpitely ja törkeä pahoinpitely. Virallisen syytteen alaisia ovat pahoinpitely ja törkeä pahoinpitely lukien lievä pahoinpitely on myös virallisen syytteen alainen silloin, kun se kohdistuu alaikäiseen, tekijälle läheiseen henkilöön, tai henkilöön, joka suorittaa työtehtäviään.\n22 22 Nuorten (15 17 v.) tekemien rikoslakirikosten (pl. liikennerikokset) määrä (ka.): 2087 kpl ei lisäänny keskim. tasosta Poliisin tilastot Väkivallan hallinta ja ehkäisy Pahoinpitelyjen määrä (ka.): 1546 kpl ei lisäänny keskim. tasosta Poliisin tilastot erityisesti lähisuhdeväkivalta Perheväkivaltarikosilmoitusten määrä (ka.): 171 kpl ei lisäänny keskim. tasosta Poliisin tilastot Päihteiden käyttöön vaikuttaminen ja omavalvonnan edistäminen Alkoholin myynti litraa/asukas 2009: 8,7 l ei lisäänny 2009 tasosta THL erityisesti nuorten ja asunnottomien päihteiden käyttö Yleisillä paikoilla annettujen alkoholin nauttimissakkojen määrä vuoden 2011 lähtötaso ei lisäänny 2011 tasosta Poliisin tilastot Päihtymyksen takia säilöön otettujen määrä 2010: 5239 kpl ei lisäänny 2010 tasosta Poliisin tilastot 5 Rikoslakirikokset (pl. liikennerikokset). Muut rikoslakirikokset, kuten varkaus, pahoinpitely, petos jne. ilmentävät tekijässä enemmän taipumusta assosiatiiviseen käyttäytymiseen kuin liikennerikokset. 6 Perheväkivaltarikosilmoitukseksi luokitellaan teko joka kohdistuu samassa taloudessa asuvaan.\n23 23 TURVALLISUUSTYÖN JATKUVUUS Maakunnallista turvallisuussuunnitelman toteutumista arvioidaan ja seurataan vuosittain edellä kuvatun mittariston perusteella Pohjois-Savon maakunnan turvallisuussuunnitelman laadinta -hankkeen ohjausryhmän toimesta. Pohjois-Savon kuntien kunta- ja seutukohtaisiin turvallisuussuunnitelmiin suositellaan sisällytettäväksi seurantamittareita, joiden avulla kunnat voivat seurata ja arvioida kriittisesti, päästäänkö turvallisuussuunnitelmia toteuttavilla toimenpiteillä konkreettisiin tuloksiin kuntatasolla. Tavoitteena on, että Pohjois-Savon kuntien päivitetyt turvallisuussuunnitelmat hyväksytetään valtuustotasolla paikallisten toimijoiden sitouttamiseksi turvallisuustyöhön. Kunnissa turvallisuussuunnittelun toteutumisen arvioinnin välineenä suositellaan käytettävän kuntien omien arviointimenetelmien ohella Paikallisen ja seudullisen turvallisuusyhteistyön itsearviointilomaketta, joka löytyy osoitteesta TURVALLISUUSVIESTINTÄ Pohjois-Savon maakunnan turvallisuussuunnitelmasta tiedotetaan Pohjois-Savon liiton internet-sivuilla ja kunnat informoivat asukkaitaan kunta- tai seutukuntakohtaisten turvallisuussuunnitelmiensa valmistuttua omilla internet-sivuillaan ja muilla sopiviksi katsomillaan tavoilla (mm. turvallisuusseminaarit ja vastaavat teematapahtumat). Asukkaiden tavoittamiseksi kuntia suositellaan suunnittelemaan ja kehittämään turvallisuusviestintäänsä siten, että se voidaan sisällyttää osaksi kuntien yleistä viestintää.\n24 24 LISÄTIETOJA Järjestöt mukaan turvallisuussuunnitteluun -työkirja. Sisäasiainministeriö. Pelottomat puistot, kodikkaat korttelit Kaupunkien turvallisuusohjelma. Sisäasiainministeriön julkaisu 33/2010. Pohjois-Savon liikenneturvallisuuskatsaus Pohjois-Savon elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (http://www.elykeskus.fi/fi/tiedotepalvelu/2011/sivut/ita_suomi_liikenn eturvallisuuskatsaus.aspx). Pohjois-Savon kuntien turvallisuussuunnitelmat (nähtävillä kuntien www-sivuilla tai osoitteessa Pohjois-Savon maakuntaohjelma (nähtävillä osoitteessa Poikkihallinnollisen turvallisuustyön arviointi ja mittaaminen. Sisäasiainministeriön julkaisu 18/2009. Tapaturmakatsaus Pohjois-Savon Pelastusalue. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos. Tienviittoja pohjoissavolaiseen kylätoimintaan vuosille (http://www.pohjoissavonkylat.info/portaali/fi/index.php). Turvallinen elämä jokaiselle. Sisäisen turvallisuuden ohjelma. Valtioneuvoston yleisistunto Turvallisuus harvaan asutuilla alueilla Tilanneraportti Sisäasiainministeriön julkaisu 20/2009. Turvallisuustutkimus Pohjois-Savon poliisi.\n25 25 LIITE TURVALLISUUDEN HYVIÄ KÄYTÄNTÖJÄ JA HANKEIDEOITA POHJOIS-SAVOSSA Arjen mieli -hanke (laatua ja suunnitelmallisuutta mielenterveys- ja päihdetyön arkeen) Avekki-hanke (koulutus- ja toimintatapamalli väkivallan ennaltaehkäisyyn ja hallintaan) Hyvinvointiteknologian hyödyntäminen asumisturvallisuuden parantamiseksi Ennaltaehkäisevät kotikäynnit ikääntyneiden luokse Etsivän nuorisotyön toiminta Joustava perusopetus - JOPO-luokka (koulupudokkaiden aktivointi) KASTE-hanke (lasten ja perheiden hyvinvointipalveluiden kehittämishanke Itä- ja Keski- Suomessa) Katupartiotoiminta Kotien ja pihapiirien turvatarkastukset LÄHDE Voimaa matkalle -hanke (nuorten syrjäytymisen ehkäisy) Paikallisen liikenneturvallisuustyöryhmän perustaminen Palvelujen alueellistaminen Puistojen turvaremontit Saattoaputoiminta vanhusten palveluihin Seniorineuvolatoiminta Turvakävelyt kaupunkien keskustoissa ja kylillä Turvallisuusfoorumit yhteistyössä viranomaisten, järjestöjen ja yritysten kanssa Uudet palvelumuodot, esim. jalkautuvat palvelut VAMU-hanke (Varhainen mukaantulo ikäihmisten arjessa) Koulujen kriisi-/turvallisuussuunnitelmat Kuntalaiskeskustelut turvallisuusteemasta\n27 27 POHJOIS-SAVON LIITON JULKAISULUETTELO Sarja A A:1 Kunnallistalouden pitkän aikavälin kehitysnäkymistä Pohjois- Savossa, A:2 Varkauden seudun pohjoisosan seutukaava Varkaus, Leppävirta A:3 Saimaan Vuoksi, Veneily ja vesimatkailu/lähtökohtaselvitys A:4 Pohjois-Savon jätehuoltosuunnitelma A:5 Koillis-Savo. Ulkoilureitistön yleissuunnitelma A:6 Maakuntasuunnitelma Tavoitteet A:7 Koillis-Savon seutukaava. Ehdotus A:8 Lähetäänpäs käymään taululla. Satu Syrjälä: sosiaalityön suuntautumisvaihtoehdon pro gradu-tutkielma, Tampereen yliopisto 1993 A:9 Lineaarikiihdyttimen sijaintipaikkatutkimus Pohjois-Savon alueella A:10 Pohjois-Savon kalastusmatkailu 2000 A:11 Pohjois-Savon kehittämisohjelma A:12 Kyläkauppa muuttuu - Kyläkauppiaan oheislukemisto A:13 Kirkollisiin rakennuksiin ja alueisiin liittyvät uhkatekijät Pohjois- Savossa A:15 Pohjois-Savon 6-ohjelma A:16 Pohjois-Savon 5b-ohjelma A:17 Alueellinen kehittäminen yrittäjyyden ja omatoimisuuden edistäjänä Savossa A:18 Sisä-Savon seutukaava. Ehdotus A:19 Pohjois-Savon maakuntasuunnitelma 2020 A:20 Koillis-Savon seutukaava A:21 Pohjois-Savon kehittämisohjelma A:22 Varkauden seudun pohjoisosan seutukaavan muutos, Leppävirta A:23 Korjataan yhdessä - Pohjois-Savon asuntokannan korjaustoiminnan edistämisprojektin loppuraportti A:24 Pohjois-Savon elintarvikealan kehittämisohjelma v A:25 Pohjois-Savon Maakuntakuvatutkimus 2000 A:26 Pohjois-Savo vuonna 2000 nykytilanne ja aiempien maakuntasuunnitelmien tavoitteiden toteutuminen A:27 Pohjois-Savon matkailustrategia A:28 Pohjois-Savon hyvinvointiklusteri TOIMINTAOHJELMA A:29 Pohjois-Savon ICT-yritysten toimintaympäristö A:30 Pohjois-Savon maakuntasuunnitelma v A:31 Sisä-Savon seutukaava A:32 Pohjois-Savon kulttuuriklusterin käynnistämisselvitys A:33 Pohjois-Savon maakuntaohjelma A:34 PUHTAASTI PARASTA! Pohjois-Savon elintarvikealan kehittämisohjelma A:35 Euroopan unionin laajentumisen taloudelliset vaik. ja sen tarjoamat liiketoim.mahdollisuudet Suomen pk-yrityksille A:36 Kuopion seudun maakuntakaavan rakennemallien vaikutukset A:37 Kuopion seudun maakuntakaavan rakennemallien palveluverkkoselvitys A:38 Kuopion seudun maakuntakaava rakennevaihtoehtojen liikennejärjestelmät ja niiden vertailu A:39 Pohjois-Savon tietoyhteiskuntastrategia A:40 Pohjois-Savon kulttuuriklusterin kehittämisohjelma A:41 Kuopion seudun maakuntakaava, yhdistelmärakennemallin vaikutukset A:42 Ylä-Savon seudun maakuntakaava A:43 Kuopion seudun kulttuuriympäristö seutukunnan vahvuudeksi A:44 Kuopion seudun maakuntakaava A:45 Pohjois-Savon maakuntasuunnitelma 2030 A:46 Pohjois-Savon kulttuuristrategia A:47 Paikoillanne. Valmiina... A:48 Pohjois-Savon maakuntaohjelma A:49 Pohjois-Savon kaupallinen palv.verkko Maakuntakaavan palv.selvitys A:50 Pohjois-Savon kaupallinen palv.verkko Kaupan keskuk. ja keh.mahd. A:51 Opetustoimen arviointityöryhmän loppuraportti A:52 Leppävirran pohjoisosan VT5:n maakuntakaava. Ehdotus A:53 Sosiaali- ja terveyspalvelujen arviointiryhmän loppuraportti A:54 Pohjois-Savon matkailustrategia A:55 Energia- ja ympäristöteknologia (Pohjois-Savon liitto ja Savonia-akk) A:56 Euroyritykset kasvuhakuisia ja yhteistyökykyisiä A:57 PSMK:n selvityksiä: Moottoriurheilualueet A:58 PSMK:n selvityksiä: Ampumarata-alueet A:59 Itä-Suomen tavoite 1 -ohjelma; Kehittämishankkeista uusia toimintatapoja Pohjois-Savoon A:60 Leppävirran pohjoisosan valtatien 5 maakuntakaava A:61 Pohjois-Savon liikennejärjestelmäsuunnitelma. Liikennestrategia 2008 A:62 Pohjois-Savon tietohallintostrategia A:63 Pohjois-Savon maakuntasuunnitelma, maakuntastrategia A:64 Hyvästä parhaaseen. Perusterveydenhuollon, erikoissairaanhoidon ja sosiaalipalvelujen arviointiryhmän loppuraportti A:65 Opintietä ammattiin. Opetustoimen arviointiryhmän loppuraportti A:66 Pohjois-Savon kulttuuriympäristöselvitys, osa 2. A:67 Pohjois-Savon maakuntakaava Maakuntakaavaselostus A:68 Pohjois-Savon kuntien sosiaali- ja terveydenhuollon palvelusetelikäytännöt 2010 A:69 Pohjois-Savon maakunnallinen turvallisuussuunnitelma Sarja B B:1 Pohjois-Savon Liiton kuntainliittosuunnitelma , toimintasuunnitelma 1991 ja talousarvio 1991 B:2 Pohjois-Savon Liiton kuntainliittosuunnitelma , toimintasuunnitelma 1992 ja talousarvio 1992 B:3 Pohjois-Savon toimipaikkarekisteri 1991 B:4 Pohjois-Savon lähiajan kehitysnäkymät 1991 B:5 Maakunnallisen kehittämisrahan seurantaraportti vuosilta B:6 Pohjois-Savon Liiton toimintakertomus vuodelta 1991 B:7 Pohjois-Savon Liiton kuntainliittosuunnitelma , toimintasuunnitelma 1993 ja talousarvio 1993 B:8 Pohjois-Savon toimipaikkarekisteri 1992 B:9 Pohjois-Savon Liiton toimintakertomus vuodelta 1992 B:10 Maakuntien ja kuntien muuttuva asema eurooppalaisessa yhteydessä - vaikutuksia Pohjois-Savoon B:11 Kuntayhtymäsuunnitelma , toimintasuunnitelma 1994 ja talousarvio 1994 B:12 Pohjois-Savon toimipaikkarekisteri 1993 B:13 Pohjois-Savon liiton toimintakertomus vuodelta 1993 B:14 Pohjois-Savon liiton kuntayhtymäsuunnitelma , toimintasuunnitelma 1995 ja talousarvio 1995 B:15 Pohjois-Savon toimipaikkarekisteri 1994 B:16 Savon Liiton toimintakertomus vuodelta 1994 B:17 Savon Liiton kuntayhtymäsuunnitelma , toimintasuunnitelma 1996 ja talousarvio 1996 B:18 Pohjois-Savon toimipaikkarekisteri 1995 B:19 Savon Liiton toimintakertomus vuodelta 1995B:20 Savon Liiton toimintasuunnitelma 1997, talousarvio 1997 ja taloussuunnitelma B:21 Pohjois-Savon toimipaikkarekisteri 1996 B:22 Savon Liiton toimintakertomus vuodelta 1996 B:23 Maakunnan kehittämisrahan seurantaraportti 1996, B:24 Maakuntarahan seurantaraportti 1994 B:25 Maakunnan kehittämisrahan seurantaraportti 1995 B:26 Maakunnallisen kehittämisrahaston seurantaraportti vuosilta B:27 Savon Liiton toimintasuunnitelma 1998, taloussuunnitelma , talousarvio 1998 B:28 Pohjois-Savon toimipaikkarekisteri 1997 B:29 Savon Liiton toimintakertomus vuodelta 1997 B:30 Maakunnan kehittämisrahan seurantaraportti 1997 B:31 Toiminta- ja taloussuunnitelmia sekä talousarvio 1999 B:32 Pohjois-Savon kehitykseen vaikuttavat sektoripolitiikat ja aluekehityspolitiikka sekä alueen taloussosiaalinen tila B:33 Pohjois-Savon toimipaikkarekisteri 1998 B:34 Savon Liiton toimintakertomus vuodelta 1998 B:35 Työvoimatarpeen ja ammatillisen koulutuksen kohtaaminen Pohjois- Savossa , Faktat ja visiot -loppuraportti B:36 Osaaminen ja koulutustarve Pohjois-Savon yrityksissä ja toimipaikoissa B:37 Maakunnan kehittämisrahan seurantaraportti 1998 B:38 Toimintasuunnitelma ja talousarvio 2000 sekä taloussuunnitelma B:39 Pohjois-Savon toimipaikkarekisteri 1999 B:40 Pohjois-Savon liiton toimintakertomus vuodelta 1999 B:41 Pohjois-Savon väliaikainen ammattikorkeakoulu kokeilusta vakinaiseksi ammattikorkeakouluksi B:42 Maakunnan kehittämisrahan seurantaraportti 1999 B:43 Pohjois-Savon liiton toimintasuunnitelma 2001 sekä talousarvion 2001 puitteet B:44 Pohjois-Savon toimipaikkarekisteri 2000\n28 28 B:45 Pohjois-Savon liiton toimintakertomus vuodelta 2000 B:46 Maakunnan kehittämisrahan seurantaraportti 2000 B:47 Maakunnallisen kehittämisrahaston seurantaraportti vuosilta B:48 Pohjois-Savon liiton toimintasuunnitelma ja talousarvio 2002 sekä taloussuunnitelma B:49 Pohjois-Savon liiton toimintakertomus vuodelta 2001 B:50 Maakunnan kehittämisrahan seurantaraportti 2001 B:51 Pohjois-Savon toimipaikkarekisteri 2001 B:52 Pohjois-Savon liiton toimintasuunnitelma ja talousarvio 2003 sekä taloussuunnitelma B:53 Pohjois-Savon liiton toimintakertomus vuodelta 2002 B:54 Pohjois-Savon liiton toimintasuunnitelma ja talousarvio 2004 sekä taloussuunnitelma B:55 Pohjois-Savon liiton toimintakertomus vuodelta 2003 B:56 Pohjois-Savon liiton toimintasuunnitelma ja talousarvio 2005 sekä taloussuunnitelma B:57 Pohjois-Savon liiton toimintakertomus vuodelta 2004 B:58 Pohjois-Savon liiton toimintasuunnitelma ja talousarvio 2006 sekä taloussuunnitelma B:59 Pohjois-Savon maakuntaohjelman toteuttamissuunnitelma TOTSU B:60 Pohjois-Savon liiton toimintakertomus vuodelta 2005 B:61 Pohjois-Savon liiton toimintasuunnitelma ja talousarvio 2007 sekä taloussuunnitelma B:62 Pohjois-Savon maakuntaohjelman toteuttamissuunn. TOTSU B:63 Pohjois-Savon liiton toimintakertomus vuodelta 2006 B:64 Pohjois-Savon liiton toimintasuunnitelma ja talousarvio 2008 sekä taloussuunnitelma B:65 Pohjois-Savon maakuntaohjelman toteuttamissuunnitelma TOTSU B:66 Pohjois-Savon liiton toimintakertomus vuodelta 2007 B:67 Pohjois-Savon liiton toimintasuunnitelma ja talousarvio 2009 sekä taloussuunnitelma B:68 Pohjois-Savon maakuntasuunnitelman toteuttamissuunnitelma TOTSU B:69 Pohjois-Savon maakuntasuunnitelman 2030 seurantaraportti syksy 2008 B:70 Pohjois-Savon liiton toimintakertomus vuodelta 2008 B:71 Pohjois-Savon liiton toimintasuunnitelma ja talousarvio 2010 sekä taloussuunnitelma B:72 Pohjois-Savon maakuntaohjelman toteuttamissuunnitelma B:73 Pohjois-Savon liiton toimintakertomus vuodelta 2009 B:74 Pohjois-Savon maakuntaohjelma B:75 Maakuntaohjelman ympäristöselostus B:76 Pohjois-Savon liiton toimintasuunnitelma ja talousarvio 2011 sekä taloussuunnitelma B:77 Pohjois-Savon maakuntaohjelman toteuttamissuunnitelma TOTSU B:78 Pohjois-Savon liiton toimintakertomus vuodelta 2010 ISBN ISSN ISBN (pdf)\n30 30 Pohjois-Savon maakunnallinen turvallisuussuunnitelma Pohjois-Savon liitto Sepänkatu 1 A, PL 247, KUOPIO Puh. (017) Fax (017) Kotipaikka: Kuopio A:69


DONGHUA-rullaketjut | HL Group\nKiinassa Shanghain lähellä sijaitsevat Donghuan tehtaat ovat nykyaikaisuudeltaan ja kapasiteetiltaan yksi maailman suurimmista ketjuvalmistajista, joka tuottaa vuosittain yli 30 000 kilometriä ketjua.\nAiemmin pääasiassa eurooppalaisille valmistajille alihankkijana toiminut Donghua rantautui voimallisesti Eurooppaan omalla merkillään 2009. Jo muutamassa vuodessa merkki on saanut mittavan osuuden markkinoista. Laaja ja kattava keskusvarasto Hollannin Alkmaarissa mahdollistaa tehokkaan logistiikan.\nVakiorullaketjujen lisäksi valikoimaan kuuluvat kaikki yleisimmät standardien mukaiset kuljetinketjut. Donghua-ketjut valmistetaan oman terästehtaan korkealuokkaisista kylmämuovatuista materiaaleista, joilla varmistetaan suuri tarkkuus ja toleranssien mukainen mitoitus. Valikoimaan kuuluvat myös muun muassa sahateollisuudessa käytetyt hammastetuilla sivulevyillä varustetut esivenytetyt rullaketjut.\nKaikkiin ketjukäyttöihin liittyvät ketjupyörät ovat saatavilla kauttamme, tarvittaessa myös pinnoitettuna.\nRullaketjuperheeseen on v. 2022 liittynyt uusi, korkean suorituskyvyn omaava Donghua X3 -ketju, jonka tapeissa käytetään ainutlaatuista karkaisu- ja pinnoitusmenetelmää.\nX3:n sivulevyjen muoto on optimoitu ja ketjuissa käytetään korkealuokkaista esivoitelua. Kestoikä on X3-ketjulla jopa kolme kertaa pitempi kuin vakioketjulla, myös ilman jälkivoitelua!\nTilaa DONGHUA-rullaketjut verkkokaupastamme


Lisää kasviksia, marjoja ja hedelmiä ruokavalioon! | Steffit.com\nEdellinen: Kapinallinen ajattelu terveellisiä elämätapoja kohtaan\nSeuraava: Raakasuklaan valmistuspaketti\n11 kommenttia\tNoora Turunen 17.11.2015 kello: 16:31\nMulla on ollut kanssa hieman vaikeata syödä terveellisesti koulustressin takia. Yliopiston aikana stressi vain tuntuu kasvaneen ja se on näkynyt niin syömisessä kuin ulkonäössä. Koko aika tekisi mieli jotain hyvää tai pikaruokaa, kaikkea epäterveellistä siis…\nKesällä sain asiaa eteenpäin kun ostin itselleni mehustimen. Sen avulla tulee helposti kulutettua enemmän tuoreita ”herkkuja”.\nOlin jo pitkään ajatellut alkavani ”säästämään” kaikki sokeriset yms herkut viikonlopulle ja nyt syksyn aikana se on onnistunut enemmän ja vähemmän. Viimeiset kolme viikkoa kuitenkin on mennyt niin etten ole syönyt viikolla herkkua vaan siirtänyt ne viikonlopulle! Oon aika ylpeä siitä! 🙂 Ja itseasiassa sitä huomaa että se on enemmän totuttua tapaa kuin sitä että tarvitsisi/haluaisi oikeasti syödä herkkuja. Olen esim siirtynyt aikalailla pois tavallisista sipseistä ja tortillasipseistä ja kun maistoin niitä viime viikonloppuna niin en enää nauttinut mausta. Halusin vain syödä ruissipsejä.\nAlkuviikosta on aina ollut hieman vaikeaa saada käyntiin sitä herkuttomuutta mutta kyllä tämä tästä. Muistuttaa vain itselleen että et oikeasti halua niitä ja ne maistuvat aivan taivaalliselta viikonloppuna kun et ole niitä syönyt kokonaiseen viikkoon!\nSteffi 24.11.2015 kello: 09:05\nYmmärrän.. Veikkaan, että aika monella on samantyylisiä haasteita. Ei jaksa aina panostaa ruokailuun, varsinkin kuin pää o täynnä muita asioita… Toi mehustin on muuten aika kiva juttu! Pakko myöntää, että minulla on sellainen nurkassa, mutten ole vielä käyttänyt kertaakaan… Jos näet tämän vastauksen, niin kerro ihmeessä mistä olisi helppo aloittaa? Ja miten siitä juomasta saa kylmää? Voiko sinne heittää jääpaloja, hehe? 🙂 Ehkä voisi tehdä aina ison satsin ja säilyttää kannullinen jääkaapissa. Tuollainen ”karkkipäivä” tai viikonloppu on vanha tapa mutta selvästi aika tehokas edelleen 🙂\nNoora Turunen 08.12.2015 kello: 15:20\nItse tykkään mehustaa jääkaappikylmiä hedelmiä/vihanneksia. Tai sitten teen isomman satsin ja laitan kylmenemään jääkaappiin valmiiksi. Ja jos haluaa pikajäähdyttää niin muutamaan kertaan olen kokeillut pakastimeen laittaa pullon mehua ja käännellyt silloin tällöin. On muuten hyvää! Ja jos lisää kivennäisvettä mukaan mehuun saa kivan hapokasta juotavaa..\nNyt vaan kokeilemaan ja kertomaan meille mitä tykkäät! 😉\nArro 17.11.2015 kello: 18:09\nOlipa kiva postaus, aina mukava saada konkreettisia vinkkejä! 🙂\nItse olen saanut viimeisen vuoden aikana parannettua ruokailutottumuksiani yksinkertaisesti sillä että teen eväät kotona, niin en sorru koulun juustosämpylöihin… Keitetty kananmuna, porkkanaa/banaani ja kourallinen pähkinöitä on tän hetken lempparivälipala! Smoothieita koitan nyt tänä talvena syödä enemmän kuin ennen, ne vaan tuntuvat muka hitailta ja vaivalloisilta tehdä. Äiti toi viime viikolla pakkasen täyteen marjoja niin nyt kelpaa! Mustikoita, vadelmia, mansikoita, puolukoita… ♥\nSteffi 24.11.2015 kello: 09:08\nIhana kuulla! Oon itekkin aika innoissani myös tulevista ruokapostauksista, sillä jostain ihmeen syystä minussa on syttynyt pieni kipinä liittyen ruokailuun. Aika usein itselläni se on jäänyt taka-alalle ja tärkeimpänä prioriteettina on vain runsaallinen ruoka, jonka voi valmistaa nopeesti. Siitä on esteettisyys aika kaukana ja rumat annokset eivät hirveesti inspiroi = ne eivät yleensä päädy blogiin.\nMinäkin yritän taas juoda enemmän smoothieita. Mulla on hyvä mixeri, mutta se päästää ihan hirveän kovan äänen! 😀 Ei tee mieli aamulla heti pistää rytinä soimaan. Tuo, että pakkasessa on aina marjoja on muuten superhyvä vinkki kaikille. <3\nSuvi 17.11.2015 kello: 20:26\nLihastohtorin blogisaa erittäin kattava juttu crossfitistä, antaa lajia tuntemattomalle hyvän kokonaiskuvan faktatietoineen\nSteffi 24.11.2015 kello: 09:09\nAntaa joo ihan hyvän kokonaiskuvan heille jotka eivät tiedä lajista hirveesti. Tuosta kirjoituksesta aloin hieman epäilemään, että lihastohtori on alkanut pitää lajista enemmän kuin aikaisemmin 😛 x Steffi\nSaara 18.11.2015 kello: 07:41\nKiitos mukavasta aiheesta. Itselle kovin tuttu väännön aihe tuo ruoka. Entisenä anorektikkona ruokaan ja syömiseen on pitänyt opetella ja yli vuosikymmen siinä onkin mennyt. Nykyinen syöminen on suhteellisen puhdasta ja ehkä isoin asia jonka olen opetellut on olla armollinen itselleni. Maailma ei kaadu jos joskus syö pitsaa tai turruttaa suklaanhimon fasun siniseen, niin kauan kun perusta on kunnossa. Oma perusta on rakennettu puhtaisiin raaka-aineisiin ja itsetehtyyn eli paljon kasviksia, juureksia, marjoja, hedelmiä, lihaa ja sopivati itsellesopivia maitotuotteita kuten rahkaa ja gefiiripiimää. Suurimman osan pikahiilareista olen jättänyt pois koska oma kroppa menee tukkoon ja tulee tunkkainen olo. Tämä ei siis kuitenkaan tarkoita sitä etteikö pastaa ja pitsaa ja riisiä ja leipää tekisi mieli välillä mutta säännöllisellä ruokarytmillä tästäkin ollaan selvitty.\nParhaiten syöminen pysyy raiteillaan kun suunnittelee viikon syömiset, käy hakemassa bulkkina kaupasta ja valmistaa suuremmissa määrin lounaita valmiiksi. Tässä kohtaa pakastin on kingi! Kun on aina lounasrasioita valminna jemmassa niin ei tule tenkkapoo töihin lähtiessä että mitä mä tänään syön. Samoin aika tarkasti suunnittelen töissä taot siten että mitä syön ja monelta. Vuorotyöläisenä tämä on pelastanu monelta itkopotkuraivarilta kun ei ole päässy nälkä yllättämään. Ja sitte aina muitsaa että niinä päivinä kun treenaa niin silloin yleensä on isompi nälkä 🙂\nSanoisin että puhtaasti syömisen ja säännöllisen ruokarytmin opetteluun on mennyt itsellä suunilleen 7-8 vuotta. Nyt homma on jo todellinen rutiiini. Kaupassa ei tule edes mietittyä että mitä ostaa kun kori täyttyy kasviksista ja sopivasti proteiinista. Kuulostaa tylsältä ehkä mutta itselle toimii. Kuitenkin vaikka omasta anoreksiasta alkaa olemaan yli kymmenen vuotta niin kyllä joskus tulee ahi ja ruoka ei maistu mutta niinä päivinä annan sen itselleni anteeksi koska kyllä urheilevalla ihmisellä se nälkä sieltä tulee se on ihan varma ja sitten taas ruoka maistuu 😉\nSteffi 24.11.2015 kello: 11:58\nKiitos, että jaoit tarinasi meille Saara! 🙂\nOot oikeessa, ei maailma kaadu jos välillä syö vähän epäterveellisesti. Sitä paitsi, joskus se epäterveellinen voi ollakin ihan terveellistä.\nMun pitäis vähän parantaa tuota bulkkiostamista ja lisää muovirasioita voisin myös ostaa! Olisi hyvä jos jääkaapissa olisi lähes aina jotain ruokaa, joka vaan lämmitettäisiin 🙂\nVoit olla ylpeä itsestäsi, että olet päässyt näin pitkälle. Ehkä joku lukija inspiroituu tarinastasi. Voimia ja kirkasta tulevaisuutta!\nSanna 20.11.2015 kello: 14:49\nMehustin on ommut hyvä sijoitus. Tulee tehtyä kasviksista mehuja joten menee helposti kasviksia. Syön niitä kyllä suht hyvin muutenkin mutta enemmän menee mehujen avulla. Inkiväärishotit ja punajuuriporkkanamehu on nam!\nSteffi 24.11.2015 kello: 11:59\nNam, nyt kaivan kyllä oman mehustimen esiin!


Värejä, kimalletta ja kierrätyspukuja – myös Haukio pukeutui Linnassa jo aiemmin nähtyyn fuksianpunaiseen silkkiunelmaan - ESS.fi\nTasavallan presidentti Sauli Niinistö ja rouva Jenni Haukio. Kuva: Markku Ulander\nTasavallan presidentti Sauli Niinistö ja rouva Jenni Haukio valmistautuvat Linnan juhlien kättelyyn. Haukion pukua on modifioitu uusiokäyttöön. LEHTIKUVA / Markku Ulander\n– Siellä on paljon vihreää, auringonkeltaista ja kultaista ja tosi paljon kimalletta ja paljetteja. Ei varsinaisia yllätyksiä, mutta voi sanoa, että siellä on vahvoja värejä. Pukujen tuunaaminen on selkeästi ilmastoahdistuksen myötä noussut hyvin tärkeäksi asiaksi, sanoi muotiasiantuntija ja kirjailija Mirva Saukkola.\n– Samppanjaa ja sinistä, samppanjaa ja sinistä, sitä vuorotteli, kuvaili puolestaan muotitoimittaja Jaakko Selin.\n– Jos puhutaan ihan visuaalisuudesta, niin tosi vaisua ja yllätyksetöntä. Johtuuko se siitä, että Linnassa oli aika vähän näyttelijöitä ja muusikkoja, sellaista arvostettua kulttuurin julkkisväkeä, Selin sanoi.\n– Esimerkiksi hiukset ovat auki, eikä ole varsinaista kampausta. Se on muuttunut koko ajan vapautuneemmaksi.\n– Puvussa näkyy, että on ymmärretty materiaalin taju, eli se materiaali riittää, Selin sanoi.\n– Siellä oli oikeasti ihmisten päällä kauniita pukuja, jotka oli ihan selvästi oikein funtsittu ja näkyi, että he nauttivat olostaan siinä. Mutta olisi ollut kauhean kiva tietää, keitä he olivat.\n– Turbulenssia on ollut aiemminkin monta kertaa ja siitä selvitään, Niinistö sanoi.\n– Meiltä kaikilta vaaditaan erityistä tarkkaavaisuutta ja medialukutaitoa jo sieltä ihan oikeastaan varhaislapsuudesta lähtien, Haukio sanoi.\n– Kaikissa näissä lyhyissä ilmaisuissa olisi syytä olla aika tarkka. Myöskin kaikkien viestittäjien, Niinistö sanoi.\n– Mutta tärkeintä on, että heidän korviensa välissä säilyy kontrolli.\n– Moni meistä on nähnyt, että tässä suhteessa on parantamisen varaa, mutta kaiken kaikkiaan Suomen näkymä tulevaisuuteen on vahva ja hyvä.\n– Jokainen meistä ymmärtää ihan tasan tarkkaan, mitä on tieto, mitä on totuus kontra puolivalheet tai valheet.\n– Ne ovat ainutkertaisia kohtaamisia ja niistä voi joka kerta oppia uutta, Haukio sanoi Ylelle.\n– Minä luulen, että talvisodan perinne on, että me olemme kiitollisia vapaasta elämästämme, Niinistö jatkoi.\nYhteensä Linnan juhliin oli kutsuttu noin 1 800 vierasta, joista noin 200 oli kutsuttu tieto ja yhteiskunnallinen keskustelu -teeman puitteissa.\nItsenäisyyspäivä Itsenäisyyspäivän juhlavastaanotto Vapaa-aika Yleiset vapaapäivät


233338TEMPUR NorthTempurhttps://www.isku.com/fi/fi/tuote/tempur-north-box-runkosanky-160x200cm-7cm-original-sijauspatjahttps://images.ctfassets.net/hd6qkn85oxt1/6g4nFYVlSrw4jPjR4afeBh/d2733ca168c1db2843688416cd695153/tempur-north-box-runkosanky-stone-grey.jpgInStock4398EURTEMPUR North -sänky tarjoaa yksilöllistä mukavuutta ja rauhallisia unia. Tämä kokonaisuus tarjoaa nukkujalle erinomaista laatua ja ergonomiaa. TEMPURin lämpömuotoutuva materiaali mukautuu kehon muotoon, painoon ja lämpötilaan, lievittäen kehoon kohdistuvia painopisteitä ja antaen keholle parhaan mahdollisen tuen. Tempur North Box - runkosängyn elegantti ja leijuvan kevyt muotoilu on saanut inspiraationsa pohjoisen avarista maisemista. Sängyn jalat ovat lähes näkymättömissä vuoteen alla, eikä sängynpääty kosketa lattiaa. Lopputuloksena on illuusio kuin ilmassa leijuvasta sängystä. Rauhoittava ja kevyt vaikutelma muistuttavat pohjoisen luonnon seesteydestä. Huolelliset yksityiskohdat ja luonnollinen mutkattomuus tekevät vuoteesta pysäyttävän esimerkin uudesta pohjoismaisesta muotoilusta. Sänkyyn on valittavissa pehmeämpi Cloud tai napakampi Original -tunne sijauspatjan mukaan. Sänkykokonaisuus sisältää valitut sänkyrungot, jalat ja 7cm sijauspatjan. Kuvan pääty ja tyynyt myydään erikseen. Mikäli sängyn valinta arveluttaa, jokaisessa Isku-myymälässä on koulutettu asiantuntija, joka auttaa löytämään juuri omiin tarpeisiisi sopivimman vaihtoehdon. Tutustu valikoimaan myymälässämme.\nRunkosänky 160x200cm + 7cm Original sijauspatja, Tempur


30.4.2015 09:59 Laura T.\tMissä olet Laura?\nOlen fyysinen jännittäjä. Stressi, paine ja paskat päivät tuntuvat tiivistyvän tiukasti lapaluiden väliin, jumittaen samalla koko ylä- ja keskiselän. Yrittäessäni pyöristää rankaa, tuntuu kuin kolmasosa selkärangan nikamista olisi hitsautunut kiinni toisiinsa. Pilates-tunnilla veri pakkautuu päähän katsellessani muiden käärmenaisten sulavaa liikehdintää; ohjaajan neuvoessa ylös nikama nikamalta, vieruskaveri nousee ylös satiininauhan tavoin, samaan aikaan kun itse hilaan itseäni ylös polvista tukien.\nElin muutaman vuoden henkisesti todella kuormittavaa aikaa, ja siitä muistona lihasmuistiin on jäänyt selittämättömiä lukkoja ja keskikorkeat hartiat. Kehoni on oppinut vuosien varrella päästämään paineita jo omaan tahtiinsa - iltaisin kroppa tärisee kauttaaltaan ennen kuin rentoutuu. Istuskelen sohvalla ja annan kropan rauhassa tärrätä aikansa, yleensä minuutin pari. Varsinkin kiireisinä viikkoina huomaan hartioiden päivän mittaan kipuavan kohti korvia, ja opettelenkin parhaillaan ottamaan r e n n o m m i n.\nPieniä edistysaskeleita lukuun ottamatta keskiselkä pysyy tukossa. Olen yrittänyt liikkua, venytellä ja mitä vielä. Vaahtorulla on saanut aikaan pieniä naksahduksia, mutta jättilukko pysyy. Hieronnoista, lenkeistä ja kuun sekstiileistä huolimatta.\nNiin, olen venytellyt. Mutta vasta hetki sitten tajusin lähestymiskulman olevan turhan piikkisuora. Olen etsinyt ratkaisua perinteistä suomalaisista: saunasta, lenkistä ja volttarenista, kun olisi pitänyt (taas kerran) tähytä Välimeren maihin. Eräänä iltana yhden viinilasin jälkeen äidyin tekemään muutamat spontaanit pilatesliikkeet olohuoneen lattialla, ja kas: ekalla kyyristyksellä selkärangasta kuului iloinen rivi rusahduksia.\nVastaukseni siis on: viini. Kysymykseni: miksen ole keksinyt tätä aikaisemmin?\nAmmattilaiset sanovat että keho pitää lämmitellä ennen sen venyttelemistä - minä sanon, että tärkeintä on saattaa ruho vastaanottavaiseen tilaan. Reittejä on monia; sitä voi vetää tuulihousut jalkaan ja kiertää reippaasti lähikorttelin (ammattilaisen valinta), tai istua sohvalle ja nauttia edellispäivän jämäviinin loput (Lauran valinta).\nOn adidasheimoja, vetosaliporukoita ja juoksukoulujengejä. Vapun kunniaksi lanseeraan oman ryhmäni: Viinivenyttelijät. Kärsit sitten istumatyön jumittamista pakaroista, päätetyön jökittämistä hartioista tai uuden salijäsenyyden mukanaan tuomasta kokovartalokirroosista, olet tervetullut. Ilmoittautuminen alkaa nyt.\n28.4.2015 17:03 Laura T.\tMissä olet Laura?\nKävelen ostoskeskuksen liukuovia kohti. Tuulikaapin kupeessa seisova sähkömyyjä astuu lähemmäs, kysyy monesti kysytyt kysymykset. Vastaan tutulla fraasilla: ei kiitos, sähkö kuuluu vuokraan.\n''No mites, haluaisitko sää kuitenkin tällaisen mittarin sinne sun kotiisi?'' nuori mies repeää kesken lauseensa. Naurattaa. Jään seisomaan ovien eteen - mikäs kiire tässä. Ainoa tykyttävä tekijä on lasin toisella puolella odottava aurinko, mutta se kyllä malttaa. Kieltäydyn mittarista kohteliaasti nauraen päin naamaa, ja repeilemme molemmat. Poika pohtii selvästi seuraavaa siirtoaan, lasauttaa sitten:\n''Onko sulla mökkiä?'' hän kysyy ja mittailee ystävällisesti katseellaan.\nEi, minulla 26-vuotiaalla opiskelijalla ei ole mökkiä. Olisipa.\n''No ootko aatellut rakentaa?'' Myyjän puhe sekoittuu pitkän päivän synnyttämään luovutusnauruun.\n''No arvaa oonko! Ainakin sata kertaa. Kun vaan tietäis mihin kuntaan sitä rakentaisi. Mutta homma on tämä: mulla on asuntosäästötilillä ruhtinaalliset kahdeksansataa euroa. Että ihan vielä ei kyllä pysty..''\n''Hei!'' poika keksii. ''Sillä saa jo kahdeksan tonnin mökin. Hyvä. Tehdään näin: sää päätät nyt mihin aiot mökkis rakentaa, ja me myydään sulle sinne sähköt valmiiksi.'' Tiskin takaa keskustelua seurannut kollega liittyy nauraen seuraamme ja tarjoaa näyttäviä sponsorimainoksia tulevan mökkini ulkoseiniin. Kysyn saisinko paljon alennusta. Saisin. Lupaan palata asiaan pikimmiten.


Miksi myyjä ei myy? Osa 1 – Mitä tehdä, kun uusi myyjä ei pääse työssään alkuun - WheelQ Blogi\nBlogisarjamme käsittelee yhtä myynnin esimiestyön vaikeimmista tilanteista: kun myyjä ei syystä tai toisesta onnistu tehtävässään. Esimiehen on tällöin puettava ylleen lääkärintakki ja aloitettava diagnoosi perimmäisistä syistä. On kartoitettava osa-alueet, joissa ongelma piilee, ja löydettävä täsmälääkkeet.\nJoskus uudelle myyjälle tuntuvat tapaamiset olevan kiven alla, eikä hän pääse myynnissä kunnolla edes alkuun. Tämä on usein helppo tunnistaa, koska tilanne on sekä myyjän että esimiehen selvästi nähtävissä. Tällaisessa tilanteessa tärkeintä on katsoa yhdessä myyntiprosessin alkupään perusteet kuntoon.\nHyviä tapoja päästä alkuun on ottaa tavaksi keksiä ”syy” myyntipuhelulle ja opetella pääsemään eroon luurikammosta. Myös esimiehen tai kokeneemman myyjän esimerkki on parasta perehdytystä. Voit lukea ratkaisumme kokonaisuudessaan artikkelistamme Miksi myyjä ei myy?\nProspektointia ja asiakaslistoja on varmasti jo tässä vaiheessa käyty läpi, joten on hyvä aloittaa käymällä läpi myyjän nykyiset kontaktoitavat yritykset ja varsinkin kontaktit näissä yrityksissä. Tärkeää on selvittää, että kohderyhmä ja kohdehenkilö ovat varmasti oikeita viestin kannalta.\nKeksi syy puhelulle\nJos lista näyttää päällisin puolin hyvältä ja kontaktitkin ovat oikeat, kannattaa miettiä tarkemmin ensimmäistä kohtaamista puhelimessa.\nOnko pitch kohdallaan ja kykeneekö myyjä kohdentamaan sen riittävän kiinnostavasti asiakkaan tarpeisiin? Mekaanisuudesta pääsee eroon paitsi kokemuksen myötä, myös tarpeeksi kärsivällisellä taustatyöllä. Hyvä keino on miettiä etukäteen jokin syy soittaa juuri tälle asiakkaalle.\nPuhelussa voi nostaa esille vaikkapa kontaktiyrityksen suunnitelman avata uusi Aasian-toimipiste – sekä referoida lyhyesti aiempia omia asiakkuuksia Kaukoidän suunnalla. Tai ottaa aiheeksi yleisen talouskehityksen ja sen vaikutuksen kontaktiyrityksen toimintaan – sekä miten tarjottu ratkaisu tähän vaikuttaisi. Mikä vain sellainen aihe sopii, joka on relevantti kontaktiyritykselle ja tuo tarjotun palvelun tai tuotteen luontevasti osaksi ratkaisua.\nMitä uskottavammin ja luontevammin pitch onnistutaan kohdentamaan asiakkaan senhetkiseen tilanteeseen tai kipupisteisiin, sitä suuremmalla todennäköisyydellä keskustelu ei katkea heti ensimmäiseen yhteydenottoon.\nVaikka valmistautuminen olisi kuinka huolellista, varsinkin aloittelevilla myyjillä saattaa esiintyä luurikammoa, jolloin aktiviteetit puhelimessa jäävät selvästi alle tavoitteen. Tällöin kannattaa yrittää purkaa tilanne mahdollisimman hyvissä ajoin, ettei luurikammo pääse kehittymään täysiveriseksi fobiaksi.\nRoolileikki ja esimerkki ehkäisevät tehokkaasti luurikammoa.\nHyvä lääke luurikammon ehkäisyyn on perinteinen roolileikki. Myyjä voi ottaa muutamia testipuheluita jonkun toisen työntekijän kanssa, joka tekeytyy asiakkaaksi. Näin myyjä saa tilaisuuden harjoitella puhelua vähemmän stressaavassa tilanteessa. Rooleja voi vaihdella ja välillä heittäytyä hankalaksi asiakkaaksi, välillä olla yhteistyökykyisempi, jolloin myyjä pääsee testaamaan etenemisstrategioita erityyppisissä tilanteissa.\nMyös esimerkin näyttämisellä on iso rooli motivoinnissa. Kun esimies itse soittaa myös niitä hankalampia kylmiä puheluita, myyjä voi nähdä konkreettisesti, millä käytännön keinoilla vaikeat tilanteet käännetään voitoiksi. Tehokkaan myyntiorganisaation yksi ominaispiirre on muutenkin, että hyväksi havaitut käytännöt jaetaan ja otetaan käyttöön mahdollisimman laajasti.\nBlogasimme aiemmin yleisistä ongelmista, joihin myyntiorganisaatioiden esimiehet törmäävät myynnin laadun systemaattisessa kehittämisessä.\nOn myös tärkeää, että esimies kertoo avoimesti omista epäonnistumisistaan ja torjutuksi tulemisista. Tämä antaa muille vahvan viestin siitä, että pettymykset ovat osa myyntiä ja täysin ok.\nLue koko artikkeli Miksi myyjä ei myy? tai lataa suosittu Myyjän muistilista, joka on hyvä työkalu myynnin tehostamiseen.