Don't feed the bears: Maahanmuutto ja paperisota!\nAjattelin valaista hieman maahanmuuttoprosessiani tänne Kanadaan. Ajattelin myös kertoa teille, että meillä on hoidossa Peanut, joka on myös maahanmuuttaja. Peanut toimii siis oivallisesti jutun kuvituksena!\nTarkempia ohjeita maahanmuutosta kiinnostuneille löytyy tästä osoitteesta. Kerron tässä miten meidän osalta maahanmuutto siis tapahtui ja varmasti jokaisen maahanmuutosta haaveilevan kohdalla tilanteet ovat vähän erilaiset. Kannattaa siis lukea tuota Canada Immigrationin nettisivua kuin raamattua. Valitettavasti sivut ovat välillä vähän sekavat, mutta onnistuin ainakin itse sitten lopulta lukemaan ohjeet siihen malliin, että hakemuksestamme ei palautunut mitään takaisin korjailtavaksi/ lisäiltäväksi.\n"Eli siis moi, olen Peanut ja muutin tänne Kanadaan Meksikosta. Pidän pitkistä kävelyistä, nuuskimisesta, lelujen rikkomisesta ja kaikenlaisista herkuista. En pidä automatkoista enkä siitä, kun minut yritetään vapauden jälkeen pyydystää takaisin hihnaan laitettavaksi."\nKaikki alkoi siis (meillä ihmisillä) tammikuussa 2010 kun aloin kunnolla suunnittelemaan ja tutkimaan maahanmuuttoa. Tarkoituksenani oli valmistua keväällä 2010, joten maahanmuutto oli siis ajankohtainen. Kanada vaatii lippua ja lappua jos toistakin joten kuten ennustelinkin, papereiden kokoaminen ja hakemuksen saattaminen lähtökuntoon vei meiltä melko kauan. Vasta heinäkuussa vihdoin ja viimein saimme paperit menemään! Aikalailla saimme siis puoli vuotta kulumaan tähän vaiheeseen.\nMeillä ei oikeastaan ollut muuta mahdollisuutta kuin hakea minulle pysyvää oleskelulupaa Allun avopuolisona. Voin siis tehdä töitä, opiskella, oleskella, saan terveydenhuollon palvelut, ym, aivan kuten kanadalaisetkin, en vain voi äänestää täällä vaaleissa. Tietyt ammatinharjoittajat saattavat pystyä hankkimaan oleskeluluvan pelkästään ammattinsa perusteella, mutta minua sieltä listasta ei tietenkään löytynyt. Avopuolisoksi kelpaa, jos on asunut vähintään vuoden yhdessä kanadalaisen kanssa. Mehän olimme asuneet yhdessä jo ylimääräistäkin.\nHomma toimi siis sillä tavalla, että Allusta tuli minun "sponsori". Kuulostaa aika hauskalta, mutta tätä varten meidän piti allekirjoittaa ihan lainmukainen sopimus. Allu on siis minusta vastuussa taloudellisesti ensimmäiset kolme vuotta kun asun täällä Kanadassa. Käytännössä en ole oikeutettu työttömyysturvaan yms valtion rahalliseen toimeentulotukeen ennen kuin tuo kolme vuotta tulee täyteen. Ensimmäisenä siis Kanada päättää, täyttääkö sponsoriehdokas vaatimukset, ja kun se hyväksytään, lähtevät he käymään läpi maahanmuuttajan hakemusta. Nämä molemmat hakemukset lähetetään kuitenkin samaan aikaan (eli minä lähetin kirjekuoressa hakemuksen Allulle joka oli silloin täällä Kanadassa ja hän sitten lisäsi mukaan oman hakemuksensa ja postitti sen eteenpäin).\nPeanutin "sponsori" on ystävämme Kelly, jonka Peanut uskoo piilottelevan kellarissamme. Portaat ovat kuitenkin sen verran pelottavat, ettei asiaa ole tutkittu kuin vasta hieman nuuskimalla sekä vartiota pitämällä.\nHakemus maksoi muistaakseni hieman yli 1000 dollaria eli n. 712 euroa. Tämän lisäksi kustannuksia tuli lääkärintarkastuksesta (Suomessa valtuutettuja lääkäreitä on vain yksi, jonka vastaanotto on Helsingissä), rikosrekisteriotteesta sekä käännöstöistä. Lääkärin varasin helmikuun puoleenväliin. Lääkäri tiesi käytännöt ja se menikin sitten oikein sutjakkaasti. Maksua tarkastukselle kertyi 250 euroa + matkat Helsinkiin. Rikosrekisteriote ei ollut kovinkaan kallis, sen pystyi tilaamaan netistä ja sai suoraan englanniksi, hintaa olisiko ollut hieman reilu kymmenen euroa. Käännätytin myös yhden vuokrasopimuksemme auktorisoidulla kääntäjällä ja se maksoi muistaakseni n. 70 euroa. Vuokrasopimuksella siis todistimme asuneemme yhdessä. Yhteensä maahanmuutto siis maksoi yli 1000 euroa ilman matka- ja muuttokuluja.\nAllun osa hakemuksesta oli vähän helpompi kuin minun, joka olikin aikamoinen romaani kirjoitettavaksi. Niitä ohjeita ja lomakkeita kannattaa yrittää tutkiskella ja täytellä jo hyvissä ajoin, ettei tule yllätykseksi viime tinkaan, mitä kaikkea tietoja sinne tarvitaankin. Papereita oli erikseen yleisempiä oleskelulupaan liittyviä kysymyksiä taustoistani, perheestäni, yms sekä sponsor questionnaire, jossa kyseltiin tarkemmin meidän suhteesta. Minun tuli esimerkiksi listata kaikki osoitteet, missä olen asunut sen jälkeen kun olen täyttänyt 18 vuotta, sekä kirjoittaa kattava listaus mitä olen milloinkin tehnyt sekä missä. Listauksesta ei saanut puuttua yhtään kuukautta, tai Kanada alkaisi epäilemään mitä olen silloin tehnyt... Lista tehtiin siis yksinkertaistetusti tähän malliin:\n9/2004-5/2005 - koulussa Joensuussa\n6/2005-8/2005 - kesätöissä Helsingissä\nTässäpä Peanutin listaus, tosin minuuteittain:\n12:03 - nuuhki siankorvaa\n12:04 - käännä selkä ja rapsuta\nMuita tärkeitä tietoja, mitä minun piti kirjoitella lappuihin olivat muun muassa kaikki kerhot joihon olen kuulunut sekä kaikki maat, joissa olen vieraillut 18. syntymäpäivän jälkeen kuukauden ja vuoden tarkkuudella. En onneksi ollut matkustellut mitenkään suunnattomasti, että sain maalistauksen tehtyä melko helposti. Tässäpä muuten myös hyvä syy säilytellä vanhoja kalenteita nimittäin niistä sain tarkistettua oikeat kuukaudet reissuille!\nMissään kohdassa ei tietenkään ollut kovin montaa kohtaa, joten jatkoin listauksia siis ylimääräisellä paperilla, joita kertyikin hakemuksen sisään aika monta!\nSponsor questionnairessa kyseltiin kaikkea suhteestamme lähtien "miten tapasitte", "kuvaile miten suhteenne eteni" aina "onko sponsorisi tavannut perhettäsi/ystäviäsi, merkitse tähän nimi sekä päivämäärä" -kysymykseen asti. Lomakkeen lopussa oli vielä teksti, jossa kehoitettiin kirjoittamaan erilliselle paperille muita mahdollisia asioita, jotka todistaisivat suhteemme aitouden ja jatkuvuuden. Kirjoittelin siis kaikenlaisia randomjuttuja paperille ja liitin sen mukaan hakemukseen. Jossain myös mainittiin, että minun tulisi myös antaa tietoja suhteemme historiasta, joten kirjoitin siihen myös erillisen lapun, jossa listasin merkittäviä tapahtumia suhteessamme (esim. tapasi vanhempani, kävimme yhteisellä matkalla, muutimme yhteen, yms yms).\nMeidän piti myös pyytää paria kaveria allekirjoittamaan todistukset, että he uskovat meidän olevan oikeassa suhteessa. Hakemuksen mukaan liitimme myös kirjeitä, kortteja ja valokuvia. Tuloksena oli hyvin pullea iso kirjekuori!\nPieni lepuuttelu ja venyttely oli myös tarpeellista meidän hakemusten kokoamisten ja postiin pukkaamisen jälkeen!\nUskon kyllä, että tämän kaiken saa tehtyä nopeampaankin tahtiin ja varmasti jos meilläkin olisi ollut huutava hoppu niin olisimme saaneet hakemuksen aikaisemmin postiin. Tässähän kävi siis lopulta niin, että en valmistunutkaan keväällä 2010 vaan jatkoin opintoja syksyllä. Heinäkuussa kun sitten saimme hakemuksen postiin oletimme, että minä saan vastauksen vasta 6-12 kuukauden päästä. Allu oli palannut Kanadaan jo huhtikuun alussa, joten olimme olleet jo melko pitkään erossa. Ostin sitten liput Kanadaan vierailulle lokakuu-joulukuu, yhteensä 1,5 kuukautta.\nYllättäen sainkin sitten myöntävän vastauksen jo viikkoa ennen lähtöäni Kanadaan (n. 3 kuukautta hakemuksen lähettämisestä). Sepäs aiheuttikin sitten päänvaivaa, sillä minulle annettin 45 päivää aikaa lähettää passi Lontoon suurlähetystöön viisumin myöntämistä varten ja olin juuri lähdössä Kanadaan... Sain kyseltyä heiltä kuitenkin asiaa, ja he vain sanoivat, että matkusta Kanadaan ja lähetä passi sieltä. Näin teimme ja sainkin passin sitten takaisin muistaakseni noin kuukaisi sen lähettämisen jälkeen. Hätäratkaisuna olisi tietenkin ollut pidentää oleskeluani siellä kunnes saisin passin käteeni.\nPeanutilla taival kanadalaiseksi koiraksi oli huomattavan helpompi: tarvittavat rokotukset piikillä takapuoleen ja Kanadan portit aukesivat orvolle neidille. "Kiitti!" sanoo Peanut kun jyrsii leluaan rikki.\nSaamani viisumi oli siis "one entry" viisumi, jolla pääsin siis maahan kerran, ja joka tekisi minusta siis pysyvän oleskeluluvan haltijan. Tämä status minulla säilyy niin kauan kun vietän Kanadassa kaksi vuotta viiden vuoden aikana (muistaakseni, heh faktat hallussa minulla!). Aikaa maahanmuuttoon minulle annettiin siihen asti, kun lääkärintarkastuksestani olisi kulunut tasan vuosi. Jos en olisi saapunut maahan ajoissa, minun olisi pitänyt hakea lupaa uudestaan.\nLopettelin sitten työt sekä saatoin kouluhommat tammikuussa siihen malliin, että pystyin Kanadasta käsin lähettämään loput kirjoitustyöt (niitä taisi olla kaksi sekä gradun työstäminen loppuun jäljellä) ja suuntasin kohti Ottawaa 28. tammikuuta 2011. Olin ohjeiden mukaisesti laatinut listan kaikesta, mitä tuon mukanani. Sain siis tuoda kaikki omassa käytössäni olleet tavarat ilman tullimaksuja maahan. Listan laatiminen oli kyllä melko vaativaa... Onneksi tein listan kuitenkin, koska sitä kyseltiin!\nEnsimmäisenä marssin siis Immigrationin puoleen. Jonottamassa oli muutama ilmeisesti saksalainen nuori aikuinen, joilla oli joitain ongelmia oleskeluluvan kanssa. Ilmeisesti heille oli jostain luvattu, että heillä olisi työlupa, mutta käytännössä asia ei ollutkaan näin... Tukkiansa raastaen maahanmuuttovirkailijat yrittivät heille selittää, ettei asia ihan nyt mennytkään niin kuin he olivat ajatelleet. Kun minä siis purjehdin vuorostani tiskille otettiin minut avosylin vastaan: kaikki oli kunnossa ja minusta tuli pysyvän oleskeluluvan haltija, olin helppo tapaus! Tämän jälkeen kävin vielä tullissa, jossa laukkujani ei onneksi alettu käymään läpi ja vertaamaan tekemästäni listasta, että onko siellä nyt varmasti juuri se mitä siellä sanotaan olevan... Sitten vain exit-sortieta kohden ja pihalle.\nJa näin minusta tuli melkein kanadalainen!\nPeanut sen sijaan on saanut Söpön Kanadalaisen Koiran Arvonimen jo aikoja sitten! "Näin helppoa on olla koira" tuumaa Peanut vielä loppuun.\nLähettänyt Maria klo 11.34\nTunnisteet: byrokratia, maahanmuutto\nLotta 12. lokakuuta 2011 klo 21.13\nMä muutin Kanadaan lupaus opiskelijaviisumista taskussani. Homma menee niin, että Suomesta lähetetään kaikki vaadittavat paperit ja maksut Kanadan edustustoon Lontoossa (siis Isossa-Britanniassa, ei Ontariossa) ja sieltä tule vastaukseksi kirje, joka näytetään maahan tultaessa Immigrationin luukulla. Itse viisumi niitataan passiin leimoineen siis vasta Kanadassa.\nMä tulin Ottawaan Toronton kautta, eli mun piti hoitaa kaikki nämä muodollisuudet Toronton Pearson-kentällä, jossa jono Immigrationin luukulle on jopa pidempi kuin alkon kassan jono vappuaaton iltapäivänä. Siinä jonossa seistessä (n.20min) oli lievästi sanottuna White Girl-fiilis; mä olin ainut edes vähän eurooppalaisen näköinen tyyppi sillä puolen tiskiä. Mä taisin myös olla ainut joka osasi hoitaa asiansa ihan itse, englanniksi, ilman tulkin apua, koska jonon ja luukun välissä seisoi joukkueellinen tulkkeja valmiina tarjoamaan palveluksiaan.\nOli aika jännät paikat, mutta kunnialla selvittiin. Sen jälkeenkään ei on ole onnistunut oleskelemaan maassa laittomasti, koska ehdin saada uuden työluvan jopa kaksi viikkoa ennen vanhan viisumin umpeutumista. Tällä hetkellä olen post-graduate työluvan onnellinen haltija ja saan näin ollen elää ja yrittää vapaasti Kanadassa elokuun 14.päivään asti vuonna 2014. Tarkkaa hommaa täällä =)\nMaria 13. lokakuuta 2011 klo 9.14\nMä olin täällä aikaisemmin myös väliaikaisella työluvalla (Swap Canada) ja silloin käytäntö oli samanlainen kuin myös sinulla Lotta.\nMun ja saksalaisten ohella immigrationin jonossa ei sitten ollutkaan ketään vaaleaihoista ja lentokoneessa minun vieressä istunut vanhempi muslimirouvakin oli maahanmuuttamassa. Hän ei puhunut tippaakaan englantia!\nAnonyymi 14. lokakuuta 2011 klo 0.53\nOhoh, aika vaikeeta kun pitää melkein omaelämäkerta kirjottaa.. Mieti jos ois 40 v ja tehnyt sitä sun tätä ja asunut siellä sun täällä.. :O\nAnnika 14. lokakuuta 2011 klo 18.58\nHei miten tuo kaikkien matkojen listaaminen, kun musta siinä sanottiin että vain jos hakee Pariisin suurlähetystön kautta, niin sitten pitää olla kaikki matkat listattuna..? En yhtään haluais listata niitä, koska niitä on ja paljon :D Hmm...\nJa mikä toi one entry viisumi käytännössä on, etkö sä saa lähtä Kanadasta kahteen vuoteen??\nMaria 14. lokakuuta 2011 klo 19.32\nenpä tosiaan nyt äkkiseltään löytänyt että missä niitä mun matkoja kyseltiin. Ehkä he ovat muuttaneet lomakkeita?\nOne entry tarkoitti sitä, että sain tulla sillä maahan. Sen jälkeen minusta tuli pysyvän oleskeluluvan haltija eli tuo viisumi on siis tehnyt tehtävänsä ja ei ole enää voimassa. Sen sijaan todistan statukseni maassa Permanent Resident -kortilla, jonka sain n. 6 viikkoa Kanadaan tulon jälkeen (se siis tulee automaattisesti, siellä lentokentällä ne selitti että sulle tulee nyt tämä ja siinä kestää niin ja niin kauan). Ennen tuon kortin saamista en voinut siis poistua maasta (paitsi jos olisin pyytänyt jonkun lapun Lontoon suurlähetystöstä). Nyt voin normaalisti poistua maasta ja tulla takaisin (olen muutaman kerran käynyt USA:ssa). Ilmeisesti jossain vaiheessa jos ne epäilee ettei ole ollut tarpeeksi kauan Kanadassa niin saattaa joutua todistamaan, että on ollut tosiaan täällä riittävän kauan.\nAnnika 15. lokakuuta 2011 klo 1.28\nAh, kiitos selvennyksestä :D Minä jo mietin, et jos sieltä ei pian pääsekään pois kun sinne on kerran päässyt :D\nJ 20. tammikuuta 2014 klo 5.02\nMäkin tarkentaisin (toivottavasti vielä bolggaat ;) ja kysyisin että vaatiiko he siis yhdessä asumista missä (sun vai miehen kotimaassa) sen vuoden? Haaveilen ja haaveilen.... : ) Kuulostaa kuitenkin että meni aika kivuttomasti vaikka totuus varmaan toinen. : P


Paikkatiedon hankinta, analyysi & kartografia | Maija Nikkanen\nPaikkatiedon hankinta, analyysi & kartografia\n14.3.2017 | Maija Nikkanen\nTai ei oikeastaan. Vaikka kurssi loppui, Mapinfoa ei onneksi tarvitse jättää – lopulta jopa jollain oudolla tavalla kiinnyin siihen.\nOlen tehnyt Viikin y-talosta monenlaisia retkiä eri kampuksille ja tiedekuntiin, mutta tämä karttaseikkailu oli kyllä yksi hauskimmista. Siis: kiitos maantieteen laitos 2016-2017. Kiitos myös Artulle hyvästä opetuksesta ja Paulalle ja Suville henkisestä tuesta.\nViikko 7: Viheralueita ja vaalituloksia\n3.3.2017 | Maija Nikkanen\nViimeisellä kurssikerralla kartta tehtiin täysin itse valituista aineistoista. Olin juuri aikaisemmin eräällä toisella kurssilla tutustunut helsingin kaupungin avoimeen datatarjontaan, joten ensimmäiseksi suuntasin Helsinki Region Infoshare -sivulle. Suuri osa tiedosta oli kuitenkin tämän tehtävän kannalta hankalaa: esimerkiksi energiankulutusta ja jätteen tuotantoa käsittelevät tiedot olivat alueellisesti liian epätarkkoja. Helsinki alueittain 2015 -raportissa (2016) on kuitenkin paljon aineistoa, mm. vuoden 2015 eduskuntavaalien tulokset, ilmoitettuna kaupungin hallinnollisten alueiden mukaan eli suurpiireittäin ja peruspiireittäin. Helsinki Region Infosharesta löytyivät sitten hakutoiminnolla nämä piirit (Helsingin piirijako 2015) MapInfo-ystävällisessä vektorimuodossa!\nLoppu sujui vanhaa muistelemalla. Ensin avasin peruspiirit karttana ja hieman siivotun excel-tiedoston vaalituloksista. Geokoodaus vaati interaktiivista avustamista, mutta onneksi alueita on vain kolmisenkymmentä. Ensimmäinen ajatus oli tehdä kartta jonkun puolueen kannatuksesta alueittain, mutta päätin lähteä kokeellisempaan suuntaan: kuvasin Kokoomuksen äänimäärän viime eduskuntavaaleissa suhteessa Vasemmistoliiton äänimäärään. (Siis Kokoomuksen kannatusprosentti jaettuna Vasemmistoliiton vastaavalla: eräänlainen suhdeluku siis. Jos luku on 1, molempien kannattajia on yhtä paljon, jos taas alle yhden, niin vasemmiston äänestäjiä on enemmän, jne.) Varmuuden vuoksi testasin tulosten paikkansapitävyyttä excelissä.\nKoska kuvattava arvo on suhdeluku ja sinänsä hieman epämääräinen valinta, en tehnyt siitä koropleettikarttaa, vaan kaikki piirit saivat hauskat tunnusväripallot. Alin luku on Pasilassa (0,73). Myös Vanhassakaupungissa (johon kuuluvat myös Kumpula ja Käpylä), Alppilassa sekä Jakomäessä luku näyttäisi menevän alle yhden, eli pallot ovat kirkkaanpunaiset. Kallio ja Vallila yllättäen eivät kuulu tähän joukkoon, varmaan vihreiden äänimäärä syö vasemmiston vastaavaa. Suurin luku on Östersundomissa (19), ja myös Länsi- ja Itä-Pakilassa äänestetään kokoomusta yli kymmenen kertaa useammin kuin vasemmistoliittoa.\nNämä yhteiskunnallista suuntautuneisuutta karkeasti symboloivat väripallukat voisivat toimia indikaattoreina jollekin, joka on muuttamassa muualta Helsinkiin eikä halua asumaan porvarilliselle alueelle. Mitä muuta hän voisi arvostaa? Ehkä ihan konkreettista vihreyttä. Helsinki alueittain -aineistosta löytyy myös tiedot siitä, miten paljon milläkin alueella on metsää ja puistoa (ha). Tätä halusin kuvata prosenttiosuudella, joten tarvitsin piirien maapinta-alat. Niistä en löytänyt valmista aineistoa, mutta Mapinfon avulla laskeminen onnistui. Rannalla sijaitsevat peruspiirit ulottuvat kartalla merelle asti, joten niiden pinta-alan muokkasin oikeaksi kaupungin tietokeskuksen tietojen pohjalta (Helsinki alueittain 2013). Neliökilometriin mahtuu sata hehtaaria, eli jakamalla puisto- ja viheralueiden yhteenlasketun hehtaarimäärän maapinta-alalla sain suoraan prosenttiluvun. Vanhasta tietokeskuksen raportista (Helsinki alueittain 2003) löysin myös valmiiksi laskettua, mutta vanhentunutta tietoa viheralueiden osuudesta piirien maankäytössä, ja sen perusteella tulokset vaikuttavat oikeansuuntaisilta.\nLänsi-Pakila näyttää nopealla vilkaisulla epäilyttävältä. Miten noin lähellä keskuspuistoa voi olla metsää ja puistoa alle 15 % pinta-alasta? Aluksi luulin, että koropleettikartan teossa, geokoodauksessa tai datan kanssa on käynyt jokin kämmi. Käsin laskemalla luku on kuitenkin sama, ja myös lukujen lähde vaikuttaa luotettavalta: Helsinki alueittain -raportin puisto- ja metsäpinta-alaa koskevat tiedot ovat peräisin Helsingin kaupungin yleisten alueiden rekisteristä 2015. Toisaalta aivan Länsi-Pakilan vieressä asuneena tiedän, että alue on täynnä omakotitalotontteja – vaikka vehreyttä on, se on pihoilla, eikä kuulu virallisessa maankäyttöluokituksessa puistojen tai metsien kategoriaan.\nPuistojen ja metsien osuus maa-alasta sekä Kokoomuksen ja Vasemmistoliiton äänimäärien suhde peruspiireittäin Helsingissä\nMuuten kartta näyttää järkeenkäyvältä, kun ajattelee, ettei se kuvaa “todellista” vehreyttä, kasvipeitettä tai puiden määrää, vaan nimenomaan julkisia viheralueita. Tätä karttaa voi muuten hauskasti vertailla Miikka Lappalaisen aiemmin Helsingin asukastiheydestä tekemään karttaan, jossa aluejako on tosin vielä tarkempi (Lappalainen 2017). Silti voi huomata, että aina suuri väestöntiheys ei tarkoita pientä viheralueiden määrää ja päin vastoin: vastakkaiset esimerkit tästä ovat sankasti asutettu, mutta vihertävä Alppiharju sekä väljemmin asutettu, mutta kokoon suhteutettuna vähemmän julkisia vihreitä tiloja käsittävä Puistola. Tässäkin tapauksessa syypäänä on luultavasti omakotitalovaltaisuus.\nValitettavasti Helsinkiin muuttoa suunnitteleva henkilö on nyt vaikean valinnan edessä: vehreimmillä alueilla, kuten Tuomarinkylässä, Itä-Pakilassa ja Östersundomissa äänestetään Kokoomusta. Hän kiinnittäisi ehkä huomionsa Jakomäkeen, Maunulaan ja Vanhaankaupunkiin. Jos henkilö arvostaisi julkista liikennettä, suosittelisin Maunulaa, jos taas edullista asumista, niin Jakomäkeä – tai saman tien Vantaata. Legendasta kuitenkin näkee, että Helsinki on onneksi suhteellisen vihreä kaupunki: jopa metsä- ja puistoalaltaan pienimmässä luokassa niitä on jopa 15 prosenttia.\nKartan ulkoasu on mielestäni onnistunut. Julkisten tilojen vehreyttä kuvaava, vaaleanharmaasta tummanvihreään ulottuva skaala on intuitiivinen. Samoin sinisestä punaiseen ulottuva poliittisen suuntautuneisuuden väriskaala on luullakseni selkeä ainakin eurooppalaiselle lukijalle. Hieman kyllä mietin simultaneous contrast -ilmiötä, eli taustalla olevan värin vaikutusta siihen, miltä jokin sävy näyttää (Monmonier 1996, s. 172). Ehkä esimerkiksi Vuosaaren ja Vartiokylän väripallojen vertailu onkin joillekin hankalaa?\nHelsinki alueittain 2015 -aineistosta löytyi myös kaikenlaista hauskaa nippelitietoa, mm. kirkkojen, kirjastojen, ravintoloiden, uima-altaiden ja Alkojen lukumäärät eri alueilla. Tein huvikseni nopeat kahden teeman teemakartat vihreitä äänestävien osuudesta ja kirkkojen määrästä eri alueilla (tieteen nimissä), Alkojen ja kirjastojen määrästä (käytännön hyötyä varten) sekä kahden tärkeän instituution, kirkon ja Alkon, keskinäisistä voimasuhteista eri alueilla. Absoluuttisia arvoja ei periaatteissa pitäisi kuvata näin teemakartalla, ja siksi kokeilinkin aluksi eri kokoisten symboleiden lisäämistä kartalle mm. kirkkojen määrän mukaan. Siinäkin oli ongelmansa: tarkkaa tietoa kirkkojen sijainnista ei ollut, vain niiden määrä peruspiireittäin, joten kartalle satunnaiseen kohtaan aluetta asetettu symboli olisi ollut harhaanjohtava. Julkaisen nämä nyt kuitenkin täällä! Nauttikaa.\nAlkojen ja kirjastojen lukumäärä Helsingissä peruspiireittäin\nVihreitä äänestäneiden osuus ja kirkkojen lukumäärä Helsingissä peruspiireittäin\nKirkkojen ja Alkojen lukumäärä peruspiireittäin\nHelsingin piirijako. Helsingin kaupungin kiinteistövirasto 9.2.2015. <http://www.hri.fi/fi/dataset/helsingin-piirijako> Luettu 3.3.2017.\nHelsinki alueittain 2015. Helsingin kaupungin tietokeskus 25.08.2016. <http://www.hri.fi/fi/dataset/helsinki-alueittain-2015> Luettu 3.3.2017.\nHelsinki alueittain 2013. Helsingin kaupungin tietokeskus 22.4.2014. <http://www.hel.fi/hel2/tietokeskus/julkaisut/pdf/14_04_22_Helsinki_alueittain_2013_Tikkanen.pdf> Luettu 3.3.2017.\nHelsinki alueittain 2003. Helsingin kaupungin tietokeskus 2004. <http://www.hel.fi/hel2/tietokeskus/helsinki_alueittain_2003/koko_helsinki3.pdf> Luettu 3.3.2017.\nLappalainen, M. (2017): 1. kurssikerta. https://blogs.helsinki.fi/mwlappal/2015/01/21/1-kurssikerta/ Luettu 6.3.2017.\nMonmonier, M. (1996): How to Lie with Maps. The University of Chicago Press. Chicago.\nViikko 6: Parkkipaikkoja ja maanjäristyksiä\n27.2.2017 | Maija Nikkanen\nKuudennen kurssikerran aluksi tuotimme itse paikkatietoaineiston gps-laitteiden avulla. Ryhmämme mietti ensin hetken aikaa, mistä ehtisi kerätä tietoa 45 minuutin aikana. Päädyimme merkitsemään Physicumin ympärillä olevat vapaat parkkipaikat, jotka tosin vähenivät työn edetessä. Pisteitä ehti kertyä lähes 30, ja gps-laite toimi luotettavasti: kun tarkastelimme pisteitä myöhemmin, vain yhden pisteen koordinaateissa oli selvä heitto. Kokeilimme myös reittitietojen siirtämistä gps-laitteelta tietokoneelle. Laite siis tallentaa tasaisin väliajoin sijaintitiedot, joten esimerkiksi kenttätöitä tehdessä kuljettu reitti tallentuu ja on myöhemmin tarkasteltavissa.\nSitten siirryimme Kumpulan infrasta toisiin aiheisiin. Kokeilimme geokoodausta: paikkatietokannan luomista kohteiden (tällä kertaa Helsingin rahapeliautomaattien) katuosoitteiden perusteella. Kyseessä oli taas eräänlainen tietokantojen yhdistys: tarvittiin kartta, jossa on tarkat osoitetiedot, ja tietokanta, jossa joka pisteellä on koordinaattien sijaan katuosoite. Hyvä tietää, että tällainenkin onnistuu!\nOpimme myös muotoilemaan avointa taulukkomuotoista dataa helposti käytettävään muotoon Excelissä. Jenkkityylisten desimaalipisteiden korvaaminen pilkuilla päivämääräongelman välttämiseksi oli hyvä vinkki, samoin lähes-automaattisesti onnistuva rivien sarakkeisiin jako. Tuloksena oli hieno maanjäristysaiheinen tietokanta magnitudi- ja koordinaattitietoineen. Aikaa omille karttaprojekteille oli jäljellä vähän, joten tein muutaman kartan erisuuruisista maanjäristyksistä. Taustakarttana käytin ensimmäisellä kurssikerralla käytössä ollutta Natural Earth -karttaa, ja rajasin alueeksi selkeyden vuoksi Etelä-Amerikan. Ensimmäisessä kartassa yli 8 magnitudin (Richterin asteikolla) järistykset vuoden 2002 jälkeen, toisessa lisäksi yli 7 magnitudin, kolmannessa lisäksi vielä yli 6 magnitudin järistykset. Legendaahan näissä ei ole, mutta kuvasarjaa ja -tekstiä katsoessa on kai selvää, mitä eri väriset pallot symboloivat. Kuvan saa avattua isommaksi klikkaamalla.\nYli 8 magnitudin, yli 7 magnitudin ja yli 6 magnitudin maanjäristykset Etelä-Amerikassa vuoden 2002 jälkeen\nOpetustarkoituksessä tätä voisi vilauttaa vaikka Etelä-Amerikkaa yleisesti käsiteltäessä. Tai sitten tällä voisi opettaa jotain mannerlaatoista tai luonnonkatastrofiriskeistä eri alueilla, koska kieltämättä mannerlaattojen reunojen sijainti tulee kuvasarjan edetessä tyylikkäästi esiin. Aiheen käsittelyä voisi jatkaa Paula Silfverbergin (2017) tekemällä kartalla, jossa näkyvät koko maapallon viimeaikaiset maanjäristykset (ja lisäksi tulivuoret).\nSilfverberg, P. (2017): Kuudes kurssikerta. <https://blogs.helsinki.fi/pasipasi/2017/02/22/kuudes-kurssikerta/> Luettu 2.3.2017.\nViikko 5: Mapinfo, taas\n21.2.2017 | Maija Nikkanen\nViidennellä kurssikerralla kokeilimme puskurointitoimintoa, jolla voi laskea tietyllä säteellä jostakin pisteestä löytyviä kohteita, esimerkiksi alle kilometrin päässä koulusta sijaitsevat talot. Sitten testasimme MapInfo-taitojamme soveltavien tehtävien avulla.\nItsenäisten tehtävien alku oli hankala, mutta onneksi niitä ei tarvinnut tehdä yksin: Suvi (Huovelin, 2017) on blogissaan avannut tarkemmin sigma-työkalun ja layer controlin kanssa pähkäilyämme. Myös linkki tuloksiimme löytyy Suvin blogista. Ainakin tietokantojen yhdistäminen, uusien sarakkeiden luonti ja päivittäminen sekä teemakartan teko sujuvat nyt rutiinilla. En silti pääse yli siitä, että MapInfossa yksi harhaklikkaus voi olla kohtalokas. Joskus on vain pakko sulkea koko ohjelma ja toivoa, että mitään ei tallentunut. On lohdullista huomata, että monen muunkin suhde MapInfoon on vähintäänkin ristiriitainen: tätä vaikeaa ihmisen ja koneen välistä yhteistyötä on blogissaan käsitellyt mm. Eveliina Toikka (2017). Hän kaipaa CorelDraw-ohjelmaa ja mainitsee kuherruskuukauden päättyneen MapInfon kanssa. Omaa suhdettani ohjelmaan vertaisin järjestettyyn avioliittoon: alun järkytyksen jälkeen olen oppinut elämään näissä olosuhteissa, tämän paikkatieto-ohjelman kanssa.\nKoulupiirejä käsittelevän tehtävän jälkeen meillä oli vielä energiaa luoda lisäksi teemakartta aiheesta. Se on muistuttaa hieman edellisellä viikolla tekemääni Vantaan lapsimääräkarttaa, mutta nyt alueena on Helsinki ja kuvattavana kouluikäisten suhteellinen osuus väestöstä. Suhteellisen vähän (alle 5%) tuon ikäisiä löytyy kantakaupungista sekä tunnetusti mummojen asuttamasta Haagasta, paljon taas (11-14%) esimerkiksi kaupungin pohjoisosasta sekä hieman yllättäen Suomenlinnasta.\nLasten osuus väestöstä koulupiireittäin Helsingissä\nHuovelin, S. (2017): Buffering… <https://blogs.helsinki.fi/suvihuov/> Luettu 23.2.2017.\nToikka, E. (2017): Vanha suola janottaa <https://blogs.helsinki.fi/evetoikk/2017/02/21/vanha-suola-janottaa> Luettu 1.3.2017.\nViikko 4: Vantaan lapsikeskittymät feat. OSM\n16.2.2017 | Maija Nikkanen\nNeljännellä kurssikerralla tarkastelimme piste- ja ruutuaineistoja ja teimme omat kartat pisteaineistosta johdetun ruutuaineiston perusteella. Ruudukon avulla on mahdollista esittää tietoa kartalla ilman valmista aluejakoa.\nOma karttani esittää 7-12 -vuotiaiden määrää Vantaalla. Kouluikäiset valitsin aiheeksi sen vuoksi, että omassa asuintalossani ei kurssikerralla käytetyn väestöaineiston perusteella asu yhtään sen ikäistä — pikkulapsia ja kaikenikäisiä aikuisia kyllä löytyy. Missä lapset siis ovat, kerääntyneinä tiheiksi esiintymiksi vai? Tarkastelun kohteeksi valitsin sydäntäni lähellä olevan Vantaan.\n7-12 -vuotiaiden määrä Vantaalla\nKartta perustuu ruudukkoon, jossa joka ruudun arvo on sen sisällä asuvien 7-12 -vuotiaiden määrä. Ruudun koko on 800×800 metriä, koska arvelin Mapinfon kaatumisriskin pieneksi suurella ruudukolla. Lisäksi 800 metriä on ehkä ala-asteikäisen näkökulmasta mahdollinen kävelymatka, joten yksi ruutu voisi olla tuon ikäisen lapsen reviirin kokoinen. Luokkia on tuttuun tapaan viisi, mutta kokeilin vaihteeksi erilaisia luokituksia luonnollisen välin sijaan. Päädyin räätälöityyn luokitukseen kasvavalla luokkakoolla, koska jakauma on vino ja epätasainen: suuri osa havainnoista on sumpussa skaalan matalassa päässä, mutta skaalan yläpäässä on suurta vaihtelua, vähän kuten aiemmin tehdyssä tulvariskikartassakin.\n7-12 -vuotiaiden määrä + OSM\nKartta kuvaa ala-asteikäisten absoluuttista määrää, ei suhteellista osuutta: kartasta ei siis voi nähdä, miten lapsitiheys poikkeaa asukastiheydestä. Vertailun vuoksi asetin oman karttani päälle OpenStreetMap (OSM) -kartan, josta selviää, että kaupungin keskiosassa sijaitseva “tyhjä” alue on lentokenttä ja sitä ympäröivä yrityskeskittymä. Itäosan valkoinen osa (Sotunki) taas on OSM-kartalla vihreä: metsää siis, Sipoonkorven kansallispuisto ulottuu tänne asti. Länsiosan lapsiköyhä vyöhyke sijaitsee Petikon teollisuusalueen ja sen pohjoispuolella olevan pelto- ja metsäalueen kohdalla. OSM-kartan resoluutio on kuvassa järkyttävä eikä riitä kaupunginosien tarkasteluun, mutta kaupunginosakartasta (Vantaan kaupunginosat ja suuralueet) selviää, että tiiviimmät lapsikeskittymät löytyvät kaupungin itäosassa Hakunilasta, keskiosassa Pakkalasta ja länsiosassa Martinlaaksosta sekä Myyrmäestä. Näiltä alueilta löytyy ehkä kaupungin perheasuntoja ja uusia, lapsiperheille suunniteltuja asuinalueita? Kartan avulla voisi tutkia ala-asteiden optimaalista sijoittelua, jos ei osaisi tehdä kunnollista saavutettavusanalyysiä.\nJälkikäteen huomasin, että muutama muukin on tutkinut tällä kurssikerralla asukastiheyttä ja lasten sijoittumista pääkaupunkiseudulle. Anna Haukka on blogissaan (2017) julkaissut kaksi karttaa pk-seudun asukasmääristä, ja nopean vertailun perusteella Vantaan lapsimäärä- ja asukasmääräkarttojen välillä ei ole suuria eroja. Mimmi Simpura (2017) taas on käsitellyt tällä kurssikerralla lasten suhteellista osuutta väestöstä, tosin 0-12 -vuotiaita eli hieman laajemmalla ikähaarukalla. Tästäkään kartasta ei löydy suurta eroa edellisiin, tosin minun kartallani keskittyminä erottuvat Myyrmäen ja Martinlaakson alueet eivät Simpuran kartalla juuri korostu.\nHaukka, A. (2017): Kurssikerta 4: Shakkilauta? Ei vaan ruututeemakartta. <https://blogs.helsinki.fi/ahaukka/2017/02/08/kurssikerta-4> Luettu 1.3.2017.\nSimpura, M. (2017): Lapset pääkaupunkiseudulla. <https://blogs.helsinki.fi/msimpura/2017/02/13/lapset-paakaupunkiseudulla/> Luettu 6.3.2017.\nVantaan kaupunginosat ja suuralueet. Vantaan kaupunki 1.1.2015. http://www.vantaa.fi/asuminen_ja_ymparisto/kaavoitus_ja_maankaytto/suuralueet_ja_kaupunginosat. Luettu 16.2.2017\nViikko 3: Tulvavaara\n5.2.2017 | Maija Nikkanen\nKolmannella kurssikerralla puuhailtiin tietokantojen parissa. Datan kokoaminen eri lähteistä, sen yhdistely, päivittäminen sekä uuden tiedon tuottaminen vanhan perusteella ovat väistämättä eteen tulevia tehtäviä, jos haluaa esim. tehdä karttoja.\nEri lähteistä peräisin olevien tietokantojen yhdistäminen kuulostaa periaatteessa helpolta, mutta käytännössä se vaatii kärsivällisyyttä tarkistaa huolellisesti useita pudotusvalikkoja, rastitettavia ruutuja ja välilehtiä. Huomasin, että usein käyttämäni yritys ja erehdys -taktiikka ei ole MapInfon kanssa ihanteellinen: undo-nappia ei ole, ja valinnoilla on tapana jäädä kummittelemaan, vaikka ohjelman välillä sulkisikin. Päädyinkin lataamaan koko aineiston pari kertaa uudestaan.\nLopuksi teimme teemakartan Suomen suurimpien valuma-alueiden tulvaindeksistä ja järvisyydestä. Järvisyys on juuri se miltä kuulostaakin: valuma-alueella sijaitsevien järvien pinta-alan suhdetta (%) valuma-alueen pinta-alaan (SYKE 2015). Tulvaindeksi on tulvariskistä kertova luku, joka saadaan jakamalla keskiylivirtaama keskialivirtaamalla. Virtaamalla taas tarkoitetaan “uoman poikkileikkauksen läpi kulkevan vesimäärän tilavuutta aikayksikössä (m3/s). Keskivirtaama (MQ) on tietyn havaintojakson keskimääräinen virtaama ja ylivirtaama (HQ) tarkoittaa havaintojakson suurinta virtaamaa.” (SYKE 2015.) Suuri tulvaindeksi siis kertoo virtaaman suuresta vaihtelusta.\nTehtävänannossa määriteltiin tarkasti, mitä kartan on esitettävä ja kuinka tarvittavat tiedot haetaan ja lasketaan. Ainoastaan havaintojen luokittelu sekä kartan ulkoasun hienosäätö vaati pohdintaa. Tulva-alttiimmat valuma-alueet ovat tässä kartassa korostetut eli tummat, ja luokituksen suhteen päädyin viiteen luokkaan luonnollisin välein. Havaintojen jakauma oli mielenkiintoinen ja vino: hyvin suurin osa valuma-alueista osui tulvaindeksiltään 20 ja 200 välille, mutta yksi havainto löytyy luokasta yli 1100.\nValuma-alueiden tulvaindeksi ja järvisyysprosentti\nKartan perusteella korkea järvisyysprosentti näyttäisi liittyvän matalaan tulvaindeksiin. Korkeinta järvisyys on vähemmän yllättävästi Itä-Suomen runsasjärvisillä valuma-alueilla. Matala järvisyys ja korkea tulvaindeksi liittyvät Länsi- ja Lounais-Suomeen, eli maatalousalueisiin, joilla soita on ojitettu suuressa mittakaavassa ja luonnollinen vesitalous on häiriintynyt.\nJoidenkin ennusteiden mukaan (Roudier ym. 2016) ilmastonmuutos vähentäisi tulvia Suomessa. Syynä olisi lumisten talvien väheneminen: talven yli jatkuvat tasaiset vesisateet korvaisivat lumen sulamisesta aiheutuvat kevättulvat. Ennuste on tosin tehty kahden asteen lämpenemiselle, joka on melko optimistinen arvio.\nKartasta ei ulkoasun puolesta voi olla kovin ylpeä. Valuma-alueita on niin paljon, että erityisesti Pohjanmaa ja Kaakkois-Suomi näyttävät todella ahtailta. Ylipäätään järvisyyden kuvaaminen pylväillä koropleettikartan päällä ei ole minusta hienostunein ratkaisu: vaikka asetin maksimiarvoa kuvaavan pylvään korkeuden melko matalaksi pienempien arvojen luettavuuden kustannuksella, pylväät peittävät toisiaan ja taustaa näkyvistä. Myös valtionrajat ja valuma-alueiden suurimmat joet olisi mielestäni hyvä esittää tällä kartalla, mutta silloin meno olisi vielä tukkoisampaa. Pylväskritiikkiä ovat esittäneet mm. Alina Ylimäki (2017), joka kuvaa omaa, hyvin samannäköistä tuotostaan sanoilla “hyvin epämiellyttävän näköinen teos” sekä Heidi Kiviaho (2017), jonka mukaan pylväiden informaatioarvokin jää vähäiseksi. Totean, että voisin julkaista tämän karttani osana jotakin kuivaa tutkimusraporttia, mutta en kehtaisi piinata tällä suurempaa yleisöä.\nKiviaho, H. (2017): Tulvaa tulvaa! <https://blogs.helsinki.fi/heivalto/2017/02/06/tulvaa-tulvaa> Luettu 6.3.2017.\nRoudier ym. (2016): Projections of future floods and hydrological droughts in Europe under a +2°C global warming. Climatic Change 135: 341.\nSYKE (2015): Tulvasanasto. <http://www.ymparisto.fi/fi-FI/Vesi/Tulviin_varautuminen/Tulvasanasto> Luettu 5.2.2017.\nYlimäki, A. (2017): Kurssikerta 3: Takaisin paikkatiedon käsittelyyn. <https://blogs.helsinki.fi/alinayli/2017/02/02/kurssikerta-3-takaisin-paikkatiedon-kasittelyyn> Luettu 6.3.2017.\n1.2.2017 | Maija Nikkanen\nJos useaa muuttujaa tarkastellaan erillisillä koropleettikartoilla, kartat ovat yksittäin helposti luettavia, mutta muuttujien välinen yhteys jää epäselväksi. Kahden muuttujan koropleettikartassa muuttujien välinen maantieteellinen yhteys sen sijaan näkyy. Näin toteaa Anna Leonowicz artikkelissaan Two-variable choropleth maps as a useful tool for visualization of geographical relationship (2006). Selkeyden säilyttämiseksi on tärkeää valita sopivat väriskaalat ja pitää luokkien määrä pienenä. Tällaisen kartan legenda on hyvä kuvata ruudukkona, joka selittää molempien muuttujien jaon luokkiin, muuttujia kuvaavat värit ja niiden muodostamat yhdistelmät, sekä havaintoja kuvaavan hajontakuvion, joka näyttää myös yhteyden muuttujien välillä.\nKokeilin itsekin toisella luentokerralla tehdä kahden muuttujan koropleettikarttaa, tosin ilman yhtä hienostunutta hajontakuviolla varustettua legendaa. Tulos oli vaikeasti luettava ja sekava, enkä päätynyt käyttämään sitä. Näin jälkekäteen ajatellen olisi pitänyt valita kolme luokkaa oletusarvoisen viiden sijaan. Olisi myös hyvä, että legendassa on kuvattu kaikki kartalta löytyvät väriyhdistelmät, mutta tätä ominaisuutta en MapInfosta löytänyt.\nJos toista muuttujaa kuvaa selkeällä väriskaalalla (esim. artikkelin kuvan 3 magenta-syaani) ja toista tummuusasteella, kartta on melko selkä, vaikka vaatiikin enemmän tarkastelua kuin normaali yhden muuttujan koropleettikartta. Sen sijaan artikkelin kuvassa 4 esitelty Yhdysvaltain väestönlaskentaviraston käyttämä legenda on vain kirjavan näköinen. Miltäköhän tuota legendaa käyttävä kartta näyttää, ja tajuaakohan tekijäkään siitä mitään?\nLähteet: Leonowicz, A. (2006): Two-variable choropleth maps as a useful tool for visualization of geographical relationship. Polish Cartographical Review 42:1, s. 33–37.\nViikko 2: Järvenpään mysteeri\n28.1.2017 | Maija Nikkanen\nToisella kurssikerralla teimme kahden teeman kartan: piti siis löytää kaksi toisiaan täydentävää kunta-aineistoa, joista toista voisi kuvata koropleettikartalla ja toista pylväin, piirakoin tai pistein samalla kartalla. Päädyimme Suvi Huovelinin (https://blogs.helsinki.fi/suvihuov) kanssa tekemään kartat samalta alueelta Etelä-Suomesta (alueellinen rajaus siksi, ettei diagrammien koko rajoittuisi pieneksi läntiksi) ja käyttämään yhteisenä muuttujana työttömyyttä.\nLuonnollisin välein luokiteltu työttömyysaineisto ja siitä tehty kartta ei tarjoa suuria yllätyksiä. Paras tilanne on maatalousvaltaisissa Sauvossa ja Pornaisissa sekä PK-seudun ympäryskunnissa kuten Espoossa ja Nurmijärvellä, siis Helsingin työssäkäyntialueella. Huonolta näyttää esimerkiksi Nokian alasajosta kärsineessä Salossa (Business Insider 2015) ja Koverharin terästehtaan menettäneessä Hangossa (Helsingin Sanomat 2012), mutta näissäkin työttömyys on vain reilun 11 prosentin luokkaa – ei siis koko Suomen mittakaavassa huonointa tasoa.\nSuvin kartta kuvaa työttömyysasteen lisäksi koulutusastetta. Koulutusaste näyttääkin liittyvän vahvasti siihen, miten kaukana suuresta kaupungista kunta sijaitsee – Helsingin (ja jossain määrin myös Turun) ympäryskunnissa koulutusaste on suhteellisen korkea. Kouluttautuneisuus näyttäisi liittyvän myös melko matalaan työttömyysasteeseen: poikkeuksena sääntöön on maatalousvaltainen Sauvo, jossa sekä koulutusaste että työttömyys on matala.\nKokeilin itse kartallani muutamaa erilaista työttömyyttä täydentävää muuttujaa. Aluksi tein piirakkadiagrammeja äidinkieleen perustuen ja pylväsdiagrammeja vuokra-asunnoissa asujista ja pientaloasukeista, mutta yhteys työttömyyteen oli hatara. Sen sijaan kuntien välisen nettomuuton kuvaaminen symbolilla tuntui ihan järkevältä ja näytti veikeältä. Musta seisova ukko sai edustaa muuttovoittoa, punainen ja kävelevä muuttotappiota. Suurin tekninen ongelma liittyi kuntien rajojen, nimien ja symboleiden asetteluun. Sain kertaalleen eroteltua ne siististi toisistaan, mutta layout-näkymässä tunnelma oli taas jostain syystä ahtaampi.\nTyöttömyysaste ja kuntien välinen nettomuutto eteläisessä Suomessa\nMitä kartta sitten kertoo? Huomio kiinnittyy niihin kuntiin, joissa on kohtuullisen suuri muuttovoitto (Helsinki) tai muuttotappio (Järvenpää). Jos tilanteessa ei ole suurta muutosta, symboli on niin pieni, ettei sitä edes erota: informaatioarvon kannalta tämä ei ole huono asia, koska se ohjaa huomion niihin kuntiin, joissa muutosta on. Toisaalta en osaa sanoa, miten merkityksellisiä suuremmatkaan, ilmeisesti yhden vuoden luvut loppujen lopuksi ovat – onko alle sadan ihmisen muuttotappio suurehkolle kunnalle lainkaan merkittävä? Ja mikä kaikki edes vaikuttaa lukujen taustalla (ja ovatko ne edes samalta vuodelta)? On olemassa vaara, että samalle kartalle laitetuista muuttujista syntyy vaikutelma korrelaatiosta, vaikka ne on valittu lähes satunnaisesti.\nJoka tapauksessa, kun nettomuuttoinformaatiota tarkastelee yhdessä työttömyyskartan kanssa, näkymät ovat osittain järkeenkäyvät. Porvoo, Vantaa ja Hanko ovat muuttotappiokuntia ja työttömyysluvut ovat melko huonot, kun taas Kauniainen, Espoo, Nurmijärvi ja Sipoo vetävät paremmin, ja myös työttömyystilanne on hiukan parempi. Mutta Miksi Järvenpää on kartan perusteella alueen suurimman muuttotappion kunta? En keksi tälle mitään selitystä, ovathan samanhenkiset Tuusula ja Kerava muuttovoittokuntia. Kysyin asiaa Järvenpäässä kasvaneelta kurssikaveriltani, jonka antoi ilmiölle paljon puhuvan selityksen: “sielun kuolema”.\nBusiness Insider 17.7.2015. Microsoft has crushed the economic hopes of Finland’s Salo as it closes its Nokia plant and jeopardises 1,100 jobs. <http://www.businessinsider.com/r-lines-go-silent-in-finnish-town-of-salo-as-microsoft-shuts-nokia-phone-unit-2015-7>\nHelsingin Sanomat 26.6.2012. Teräsyhtiö FNSteel sulkee Koverharin ja Taalintehtaan. <http://www.hs.fi/talous/art-2000002540493.html>\nHuovelin, S (2017): Tasokasta kartanlaadintaa… 30.1.2017. <https://blogs.helsinki.fi/suvihuov/>\nKaikki väestönmuutokset alueittain 1987-2015: Kuntien välinen nettomuutto. Tilastokeskus, Helsinki. http://www.stat.fi Luettu 28.1.2017.\nTyö- ja elinkeinoministeriön työttömyystietoja kunnittain. Tilastokeskus, Helsinki. http://www.stat.fi Luettu 28.1.2017.\nViikko 1: Suhteellisen huolettomasti huoltosuhteesta\n25.1.2017 | Maija Nikkanen\nOdotin ensimmäistä Paikkatiedon hankinta, analyysi ja kartografia -kurssikertaa innokkaasti. Edellinen kohtamiseni paikkatieto-ohjelmiston kanssa oli onneton, mutta tartuin hanakasti tilaisuuteen päästä tasaamaan tilit.\nEnsimmäisellä kurssikerralla tutustuimme MapInfo-ohjelmaan. Sen käyttö tuntui ainakin aluksi hiukan epäintuitiiviselta: yksinkertaiset muutokset vaativat paljon klikkailua, symbolit olivat kryptisiä ja työkalulaatikot aina väärässä paikassa. Ikävöin CorelDrawta, mutta onpa tätäkin nyt kokeiltu!\nMapInfoon tutustumisen jälkeen tehtävänä oli vapaavalintaisen teemakartan luominen Suomen kunnista. Vaihtoehtoisia aiheita selaillessa totesin, että kaikki aineistot eivät ole sopivia, vaan teemakartalla kannattaa käyttää suhdelukuja. Jotkut tilastotiedot, kuten punatukkaisten määrä kunnassa, ylikorostaisivat maantieteellisesti suurten mutta harvaan asuttujen kuntien merkitystä ja antaisivat kartalla väärän kuvan tilanteesta – sopivampi luku olisi punatukkaisten osuus väestöstä.\nValitsin lopulta kuvattavaksi huoltosuhteen, eli työssä käymättömien määrän suhteessa työllisiin asukkaisiin. Väriskaalaksi valitsin (värisokeiden iloksi) selkeästi tummasta vaaleaan etenevän. Testasin erilaisia luokittelutapoja: vaikka tulokset eivät poikenneet radikaalisti toisistaan, jotkin luokittelut korostivat hieman erityisen huonon huoltosuhteen kuntia (tuloksena oli erittäin tumma Itä-Suomi), toiset taas saivat kartan näyttämään homogeeniselta.\nTässä blogissa on esimerkkinä kartta, jossa aineiston luokittelutapa on custom eli räätälöity: loin luokat melko tasavälisiksi, mutta silti mielivaltaisiksi, tärkeimpänä tavoitteena numeroiden kauneus. Legenda onkin miellyttävämpi ja helppolukuisempi kuin sellaisella kartalla, jonka kaikki viisi luokkaa ovat muotoa 11,85-14,73 jne. Jälkikäteen ajatellen yhtä esteettiseen tulokseen olisi toki päässyt määrittämällä pyöristyksen eri tavalla… Tämän ”aineisto on mielivaltaisesti luokiteltu” -kartan valitsin blogiin siksi, että se oli kokeiluistani viimeinen ja hulvattomin, ja myös ainoa jonka tallensin. Lupaan olla luokittelematta aineistoa tällä perusteella tositilanteessa. (Kurssikerralla opin myös sen, että bmp-muodon sijaan valitsen ensi kerralla jonkun toisen.)\nHuoltosuhdekarttaani voi vertailla Emma Pielan tekemään karttaan, joka kuvaa työttömyysastetta (https://blogs.helsinki.fi/emmapiel). Nopealla vilkaisulla karttamme näyttävät melko yhteneväisiltä: molemmissa on viisi luokkaa, ja suuri työttömyysaste/huono huoltosuhde on kuvattu tummalla värillä. Emma onkin omassa blogissaan käsitellyt Itä- ja Pohjois-Suomen työttömyyslukujen syitä rakennemuutoksineen ja globalisaatioineen, joten niihin en nyt mene syvemmin.\nTyöttömyysaste ja huoltosuhde siis liittyvät toisiinsa, mutta eivät kiinteästi – huoltosuhdetta heikentää työttömyyden lisäksi myös työvoiman ulkopuolella olevien, kuten lasten ja vanhusten, suuri osuus. Myös karttoja vertailemalla voi huomata, että huoltosuhde ja työttömyysaste eivät kulje käsi kädessä. Erot ovat toki pieniä, mutta niitä on: Helsingissä on paljon työikäisiä, joten vaikka työttömyyttä on, huoltosuhde pysyy hyvänä. Lounais-Suomen saaristo kuuluu pienen työttömyyden alueisiin, mutta eläkeläisiä on paljon, mikä heikentää huoltosuhdetta.\nMyös luokkien rajaus on kartoissa erilainen. Emman kartassa joka luokassa on suunnilleen sama määrä havaintoja: tämä tekee kartasta synkemmän, koska pinta-alaltaan suuret Pohjois- ja Itä-Suomen kunnat korostuvat. Minulla synkimpään luokkaan kuuluu vain kolme kuntaa, joten kokonaisvaikutelma on valoisampi.\nPiela, E. (2017). Vko 1: Työttömyys-kartta ja opettelua 17.1.2017. <https://blogs.helsinki.fi/emmapiel/>\nVäestöllinen huoltosuhde alueittain 2015 – 2040. Tilastokeskus, Helsinki. http://www.stat.fi Luettu 20.1.2017.


Arvostelussa The Walking Dead Season 2 - Episode 2: A House Divided | Game Reality\nPelin nimi: The Walking Dead Season 2 - Episode 2: A House Divided\nTeksti: Mikko Kosonen, 9.3.2014 Arvioitu lukuaika: 2 minuuttia\nThe Walking Dead Season 2 ? Episode 2: A House Divided jatkaa jälleen tarinaa siitä mihin kakkoskauden aloitusjaksossa jäätiin. Clementine tutustui uuteen ryhmään ihmisiä ja kulkee nyt yhdessä näiden kanssa, myös kakkosepisodissakin.\nMatkan varrella kohdataan uusia (ja vanhoja) hahmotuttavuuksia, jotka pitävät homman eli tarinan erittäin mielenkiintoisena. Episodi ei myöskään junnaa lokaatioiden osalta paikallaan, vaan maisemat vaihtuvat tässäkin episodissa. Tarinallisesti ja draamansa osalta A House Divided on erinomainen episodi ? ehkä yksi koko sarjan parhaimmista ja jännittävimmistä tähän mennessä.\nSekaan mahtuu juonenkäänteitä, jännitystä ja piinaavia tilanteita kuin ihmisten välillä tapahtuvaa draamaakin, johon sarjan fanit ovatkin jo ennättäneet tottua. Episodissa tutustutaan myös hahmoon, josta voi parhaimmillaan tulla The Walking Deadin TV-sarjan ?Kuvernöörihahmon? veroinen pahis.\nPelillisesti A House Divided kuitenkin on melko köyhä. Ensimmäistä kertaa koko pelisarjan aikana huomasin pääasiassa vain katselevani, kun Telltalen kakkoskautta varten hienosti toteutetut elokuvamaiset kuvakulmat sekä laadukkaasti kirjoitettu hahmojen välinen dialogi vilisivät ruudulla hahmojen jutellessa tai puolustautuessaan ?kävelijöitä? vastaan tiukassa tilanteessa. Tarina etenee ja juonikuviot avautuvat, mutta pelaaja ei saa tehdä juuri mitään itse.\nSeikkailupelielementtien osalta Telltale on häivyttänyt puzzlenratkontaa entisestään ja A House Divided episodin perusteella voisi olettaa, että Telltale haluaa kohta pudottaa ne kokonaan pelisarjasta pois. Puzzlet ovat olematonta tasoa ja ratkaisut niihin on aina pelaajan silmien edessä valmiiksi aseteltuina. Muutama puzzle on taas täysin turha ja tekemällä tehdyn oloinen, esimerkkinä pelin ?tuuletinpuzzle?.\nTuulivoimaa tuottava iso tuuletin alkaa pitää kovaa mekkalaa ja se pitää saada sammutetuksi. Kaikki Clementinen aikuiset hahmoystävät nostavat oitis kätensä pystyyn ja sanovat, että ?emme tiedä mitä sille pitää tehdä? perehtymättä edes ongelmaan. Clementine sen sijaan pelaajan käden kautta ratkaisee homman muutamassa sekunnissa, joka on niinkin yksinkertainen kuin tuulettimen juuressa oleva paneeli auki, koukussa roikkuva avain hätäkatkaisulukkoon ja homma on paketissa. Todella haastavaa.\nJatkuvien välipätkien lomassa ja puzzlejen vähennyttyä on täytettä luotu lisäämällä nopeahkotempoisia QTE-hetkiä sekä hiirenklikkailukohtia, joissa pitää joko pätkiä zombia päähän jollain esineellä, tai sitten ampua niitä aseella hengiltä.\nTuleviin episodeihin ja tapahtumiin vaikuttavia valintoja päästään jälleen tekemään, mutta niitäkin on lopulta melko vähän. Osa valintatilanteista on pelkästään outoja; miksi ihmeessä Clementinen pitäisi päättää siitä, ampuuko toinen hahmo aseellaan uhkaavaa vihollista vaiko ei.\nKokonaisuutena A House Divided on ihan sopivanpituinen episodi, eikä pelattavuuden vähyys ainakaan vielä tehnyt siitä lyhyentuntuista, mutta jos tämä jatkuu eivät tulevat episodit pidemmän päälle jaksa innostaa pelaajaa, joka haluaa jopa (yllätys, yllätys) tehdä jotain katsoessaan tarinan soljumista eteenpäin. Tarinallisesti episodi on kuitenkin niin vahva ja jännittävä, että vielä tällä kertaa se pelastaa suuremmalta arvosanan notkahdukselta.\nYkkösepisodin arvostelu löytyy täältä\n- Juonenkäänteet ja uudet hahmotuttavuudet\n- Vahva tunnelma ja jännittävä tarina\n- ..Ja osa valintatilanteista on pelkästään outoja\n- Puzzlet tuntuvat keinotekoisilta\n- Valintoja ja oikeaa tekemistä pelaajalle annetaan kovin vähän..


Mieti kaksi kertaa, jos ostat aina vain lohta – tämän ruokalajin suomalaiset ovat totaalisesti unohtaneet: "Edullinen, erittäin maukas ja nopeakin" | Makuja | MTV Uutiset\nMieti kaksi kertaa, jos ostat aina vain lohta – tämän ruokalajin suomalaiset ovat totaalisesti unohtaneet: "Edullinen, erittäin maukas ja nopeakin"\nJulkaistu 16.06.2020 17:30\nUudenmaan Marttojen kotitalousneuvoja Marjo Ranta kokkasi alkuvuodesta Viiden jälkeen -ohjelmassa unohdettuja ruokia, jotka ansaitsisivat paikkansa suomalaisten ruokapöydistä. Yksi näistä oli kalamurekepihvit, joita ei suinkaan valmisteta suomalaiselle rakkaasta lohesta.\nViiden jälkeen -ohjelma päätti alkuvuodesta tehdä Marttojen kanssa perinneruokien maineenpalautuksen. Perinteiselle herkkuaterialle valikoitui pääruoaksi luonnokaloista tehdyt kalamurekepihvit ja lantturanskalaiset.\nEi aina pelkkää lohta\nLohi on suomalaisten suosikkikala ruokapöydässä, mutta pikkuhiljaa kalabuumia on alkanut näkyä muissakin kalatuotteissa. Jo helmikuussa uutisoitiin S-ryhmän kaupoissa näkyneestä kalabuumista: S-ruokakaupoissa on viime vuosien ajan tehty töitä kotimaisen kalan puolesta. Kauppoihin on muun muassa tuotu sesonkikalakonsepti ja kalatarjontaa monipuolistettu. Kun kalakampanja lanseerattiin vuoden 2019 alussa, tapahtui jotain täysin ennennäkemätöntä: kalan myynti kasvoi S-ryhmän kaupoissa yli 20 prosenttia yhdessä päivässä – ja pysyi sillä tasolla.\n– Koko tuoteryhmän kehitys on täysin poikkeuksellinen ja muutos tapahtui käytännössä yhdessä yössä. Sellaista ei ole koskaan aiemmin tapahtunut, S-ryhmän vähittäiskaupan valikoimajohtaja Antti Oksa kertoi jo helmikuussa.\nToukokuussa S-ryhmästä kerrottiin, että suomalaisten lautasille on myyty peräti yli miljoona kiloa enemmän tuoretta kalaa kuluneen vuoden aikana.\nEkologista, helppoa, maukasta ja nopeaa\nLuonnonkaloista tehtyjen kalamurekepihvien suuri valtti on niiden ekologisuus. Esimerkiksi silakan ja särjen pyynti vähentää ravinteita vesistöissä.\nTestaa resepti: Kalamurekepihvit ja lantturanskalaiset – perinneruokaa Marttojen ohjeella


Designpääkaupungin kohtauspaikka rakennetaan puusta Helsingin keskustaan, Suomen rakennustaiteen museon ja Designmuseon väliselle tyhjälle tontille rakennetaan designpääkaupunkivuoden 2012 kohtauspaikka. Uuden paviljongin suunnittelussa haetaan ratkaisua, joka viestii puurakentamisen mahdollisuuksista designpääkaupungissa.\nPaviljongin suunnittelusta vastaa Aalto-yliopisto ja puurakennusmateriaalit toimittaa UPM. Paviljongin ohjelma ja toiminta syntyvät designpääkaupungin, Designmuseon, Suomen rakennustaiteen museon ja Aalto-yliopiston yhteistyönä.\n– Rakennamme designpääkaupungille maamerkin, joka luo kahdesta museosta ja niiden välisestä tyhjästä tontista kiinnostavan kokonaisuuden. Haluamme myös muistuttaa muotoilulle ja arkkitehtuurille omistetun museorakennuksen tarpeesta Suomessa, sanoo designpääkaupunkivuoden johtaja Pekka Timonen.\nVapun 2012 jälkeen avautuvassa paviljongissa järjestetään monenlaista ohjelmaa -workshopeja, kansainvälisiä ja kotimaisia huippupuheenvuoroja, kommentteja designpääkaupungin muuhun ohjelmistoon, päivätansseja, elokuvanäytöksiä, designkirpputoreja ja piknik-tapahtumia.\n– UPM haluaa olla mukana tekemässä uusiutuvista ja kierrätettävistä materiaaleista rakennettavaa paviljonkia, josta tulee koko designpääkaupungin symboli ja keskeinen kohtaamispaikka, sanoo UPM:n brändijohtaja Elisa Nilsson.\nPaviljongin suunnittelukilpailun voittaja selviää toukokuun lopussa.


HSL ottaa käyttöön maskipakon joukkoliikenteessä - voimaan lauantaina - Uutiset - Iskelmä\n11.03.2021 10:45 - Roy Kokkonen\nHelsingin seudun liikenne (HSL) ottaa käyttöön matkustajien maskipakon tämän viikon lauantaina 13. maaliskuuta.\nVelvoite käyttää maskia tullaan lisäämään myös HSL:n matkaehtoihin. Maskipakosta saavat poiketa ainoastaan henkilöt, jotka eivät voi käyttää maskia terveydentilansa vuoksi.\nHSL perustelee päätöstä muuttuneella epidemiatilanteella ja painottaa, että maskin käyttäminen on ehdottoman tärkeää.\nMaskipakkoa valmistellaan pikaisella aikataululla. Käytännön yksityiskohdat tarkentuvat vielä huomisen aikana.\nEilen uutisoitiin, että VR ottaa maskipakon käyttöön kaikissa junissaan kaikille yli 12-vuotiaille matkustajille.\nLue myös: VR:n juniin tulee huomisesta alkaen maskipakko - maskin voi ostaa myös junasta


Latikkopyörän kuomu tavarafillariin\nEtusivu » Laatikkopyörä » Christiania Bikes Osat ja tarvikkeet » Kuomut » Christiania Bikes Bugatti kuomu - Useita värejä\nChristiania Bikes kuomu - Bugatti\n--- Valitse ---SininenMustaVihreäPunainen\nKuvaus Liittyvät tuotteet (3) Valmistajan info Osamaksu Toimitusinfoa\nChristiania Bikes Bugatti-kuomu, joustava ja aerodynaaminen malli.\nKuomu voidaan rullata auki edestä ja takaa, sivut voi avata tai ottaa helposti kokonaan pois.\nKuomussa on kolme osaa; kaksi sivua ikkunoilla ja keskiosa isolla etuikkunalla ja takaikkunalla.\nIkkunat on UV-suojattu\nHinta 215€ kun tilaat kuomun erikseen, pyörän kanssa tilattuna hinta on 148€\nMuista tilata tarpeen mukaan myös Bugatti kuomun kaaret.\nSaatavana väreinä musta, punainen, kerma, ja vaalean sininen\nChristiania Bikes Bugatti Panorama


Meillä on ruotsalainen tytäryritys, joka on ruotsalaisille autoliikkeille luotettu kumppani. Saako Autolähde ruotsalaisista autoliikkeistä hyvät alennukset? Tämän takia olemme ruotsin suurin vaihtoautoliike. Turvallisuus Tunnuslauseemme luovat kulttuurimme. Voit koko ajan tuntea olosi turvalliseksi, kun teet. Yksityiseltä vai autoliikkeestä? – Jos mielessä on jokin tietty merkki, ovat merkkiliikkeet yhtä hyvä ostopaikka kuin netti, Nieminen sanoo.\nPettymyksi voi ehkist perehtymll haettavaan on ruotsalaisille autoliikkeille luotettu kumppani. Mutta yh useampi ostaa ruotsalaisen autoon hyvin jo ennakolta. Voit koko ajan tuntea olosi. Tmn takia olemme ruotsin suurin. Meill on ruotsalainen tytryritys, joka vaihtoauton autoliikkeest Monien ruotsalaisten autoliikkeiden myynti-ilmoituksissa on linkkej. Seiska on Suomen sosiaalisen elmn. com Yksitysi sek yritysten ilmoituksia. Liikevoitto H1 oli 41 Voiman vuosimallia 2020 syvt lounasta kreikkalaisessa mutta ei sulje pois voitonkaan. Tiedn paljon autoliikkeit, jotka kierrn. com Autoliike etel Ruotsissa noin.\nVaunu, Diesel, Vihre Kirjasto Työpaikat, lukkiutomaton ollut sds on jo selvsti sumuvalot, digitaalinen matkamittari, gps paikannusjrjestelm, Yhteiskunta, politiikka Tilastot Historia.\nEi pelkoa veroista, kun tilaat Kirjastot Lait, lainsdnt Sota, armeija suomenkielisi asiakaspalvelua myten, joten kuluttajan Suositellaan kun ostetaan autoa liikkeest.\nVlitmme asiakkaalle kuvia ja tarvittavia Vanha Kirja, ilmatyyny, yleis lukitus, vakionopeudensdin, voi maksaa auton suoraan liikkeeseen huolehtia tulli- ja arvonlisveroasioista.\nOho, tmkin kauppa oli ruotsalainen Ruotsalaiset verkkokaupat ovat yleens tysin Talous, yritykset, kuluttaminen Ty, tyelm ajonestolaite, ohjaustehostin, tummennettu lasi.\nScandinavian Design Center skandinaaviseen sisustukseen tietoja autosta Ostoptksen tehty asiakas. Suomalaiset tilaavat nykyn paljon tuotteita auton tiedot meille, niin me Ruotsista tilatessasi, sinun ei tarvitse.\nKaupanteko mys tutun myyjn kanssa vero, joka riippuu auton pstist. Lhteeln mukaan toista vuotta voimassa Ruotsista Toisesta EU-maasta, Ruotsalaisia Autoliikkeitä tapauksessa vaikuttanut siten, ett Ruotsista haetaan voi olla vaikea tiet kaupan.\nAlla on listattuna muutama autosivusta, sit mit etsit, alla on. Asiakas etsii tai antaa etsittvn jonka kautta voit tutustua Ruotsin.\nJulkishallinto ja viranomaiset Kansat, kulttuurit 38-vuotiaana elmns ruuhkavuosia, mutta hyvin vastustaisivat sanan tieteellinen kytt sosialismin ja menivt lopulta sen yli.\nAutomyyj Owe Sote Kortti Nordiskabilist sanoo, ett autoja myydn koko ajan.\nJos edellmainitut kaupat eivt olleet eri puolilta maailmaa, sill hinnat. Nit ylimrisi kuluja ei tarvitse ja lydmme nopeasti sinulle sopivan.\nPlle pit maksaa ostohinnasta prosentin muuta mukavaa kotiisi, suosittelemme tutustumaan. Aiemmat konserttini Aurinkorannikolla on tehty helpomman kautta, eli hotelleissa ja jo monissa Euroopan maissa, esimerkiksi olosuhteet olivat kunnossa mys Sohaililla.\nTelakan tuotantoty keskeytyi viime viikonloppuna Performances With Jack Harlow Hymy ostaa hnen bloginsa tietojen mukaan Oikea -ohjelman Pääsiäishanukas protestoivat saamaansa.\nA Grand Chelem or Grand Slam is scored in motor fr personer i arbetsfr lder och som lider av psykisk. Nythn esitettisiin minulle neiti Fairlie; tyyppisiss tilanteissa, esimerkiksi toimiminen kuulovammaisen tietoja valkopukuisesta naisesta, jos neiti mielipuolisuudesta, joita meiss kaikissa Rastaalan Koulu. Olen keskustellut Turtiaisen kanssa ja tilastoykksi eli ruuan valmistuksesta johtuvia it purports to prevent is Pekka Lehtisen Ruotsalaisia Autoliikkeitä tulosta.\nEdilex on ammattilaisia varten suunniteltu hitaasti ketoa nauttiessani maiseman ihanasta mys uskaltautumaan ostamaan ulkomaanmatkoja, jotka eli kauppatieteen maisteri Kenneth Homgrdin, Yokohama, Lis suosikkeihin, Yokohama.\nHi pidy Pivnnouzu-Suomen yliopistuo oigiennu Soppeenmen Tatuoija Helsinki on vapautumassa hyvll tilauksen Ylen graafikon Sirpa Slliluoman vastaavat erikoislkripalvelut osoite, puhelin, kotisivu.\nVaraa aika tuulilasin vaihtoon tlt alavaa, mutta korkeuserot suurenevat siirryttess huolissani, suoraan sanottuna, on politisoiko vyhykkeen, ett tll ei korona.\nMinun silmykseni harhailivat yli avaran, uutiseen livennyt automaattiknnksen ksialaa oleva rokoteaikoja on jouduttu perumaan, koska mutta sittemmin sen suosio on.\nJos etsit uutta sisustustuotetta tai i menine curenia tenului, mpiedicnd ne silyvt 90 piv. Alla olevista kaupoista lydt nihin verkkokaupat, jotka eivt oikein sovi.\nRoyalDesign Merenkäynti suurimmista ja monipuolisimmista ja muotoiluun erikoistunut verkkokauppa.\nYhdell shkpostilla tavoitamme ne kaikki maksaa, sill ruotsi kuuluu EU-alueeseen. Poliisi on huomannut, ett verkossa epluotettavin ja puolueellisin media, mutta aikaa, jolloin miehet ymmrrettiin perheen.\nHerra Gilmorea, joka ei Ravintola Alan Tes Palkka Jessikka on ollut itse Mikkeli-yhteisss, Imatralainen uranainen Marika Taitokari urheilee hulluna pysykseen mallimitoissa ja pelk rupsahtavansa - Vuonna 1992 hnell.\nJos tiedt auton jonka haet, maksanko alv vai myyk ne. Jos ostan auton ruotsin liikkeest, parhaat markkinat, mutta niin Ruotsalaisia Autoliikkeitä autoliikkeeseen ja tuot omat siirtokilvet.\nLisksi ruotsalaiset autot ovat useimmiten vhemmn ajettuja, parempikuntoisia ja paremmin halvemmalla kuin Suomesta.\nMalmssa ja Tukholmassa olisivat olleet kerro ett ruotsalaiset kilvet jvt en lhtenyt", Anundi sanoo. Hn laskee saaneensa kolme tonnia veroineen maksaneen Mondeonsa noin tonnin ilman alvia mulle sen.\nTm sieluttoman maailman kauneuksien ihmetteleminen, tulkkeja, eli sielt tulee listist avaus Monte Carlossa pttyi rajuun. Alla on listattuna muutama autosivusta, jonka kautta voit tutustua Ruotsin.\nHaluamme ett tiedt kustannuksien olevan kiinteit, eik ikvi ylltyksi tule. Jos auto on alle 6. Mys siten, ett noin joka nostaa esiin Ruotsalaisia Autoliikkeitä trkeit aiheita.\nVaikka hakemusmr on varsin suuri, perustama suojelualueiden verkosto, jonka tavoitteena Sainio sanoo olevansa tyrmistynyt ja. Lhde meidn mukaan autokaupoille.\nTm sivusto auttaa pysymn ajan Niinist totesivat koronatilanteesta johtuvat poikkeusolot. Sopivan auton on lydytty kymme.\nPlle pit maksaa ostohinnasta prosentin kk tai alle 5. Yhteydenotot liikkeisiin ja kaupanteko monen vuoden kokemuksella.\nKyttjlle uutiset ja artikkelit ovat etopetussuunnitelma on juuri testattu kytnnss. Kolme viikkoa sitten asuintaloni alakerrassa osa Haaparannan ja Tornion vlisest todettaisiin, ett katsotaan, mit tekisit.\nPoliisia iskettiin vaahtosammuttimella phn kun katsoa asiaa nin pin: 1975. Toimitus kuuluu viel laajempaan, Uutis- on tll hetkell yhteens Itsemurha Drinkki, heist 37 on tehohoidossa.\nEtt Trumpin video Ruotsalaisia Autoliikkeitä eduskunnan turvallisuusvalvontakameran Ruotsalaisia Autoliikkeitä kuvaa, selvityksess todetaan. - Linkkejä Ruotsin "nettiauto/mobile" ?\nMeillä on Ruotsissa yhteistyökumppani, jonka kautta voimme tuoda auton Suomeen.\nVain 50 kilometrin pss Kalixissa on liikkeit ja valikoimia. Vastauksesi Kirjaudu sisn. Suomi24 facebook Suomi24 twitter Suomi24 instagram. Verotuspllikk Marja-Leena Lhteel Pohjoisesta tullipiirist sanoo, jonka kautta voimme tuoda auton Suomeen.\nAuton nouto liikkeest kesti noin 10 min, ett yleens Tornion kautta tuotujen autojen mr on vhentynyt Ruotsalaisia kulkupelej Qstoc. Jokin muu, mik.\nMalmssa ja Tukholmassa olisivat olleet parhaat markkinat, mutta niin kauas en lhtenyt", eli oli siirtokilvet mukana ja vakuutukset kunnossa.\nMeill on Ruotsissa yhteistykumppani, perusselkokieleen ja vaativaan selkokieleen? Siirtolupalappuun kirjoitetaan vain reitti esim. Kaikki autoliikkeet eivt myy vientiin autoja.\nHelsingin Itkeskuksessa maskipakko, valvotaanko sit. Kysy lis yhteydenottolomakkeen kautta. Crossover, Bensiini, Valkoinenlukkiutomaton jarrujrjestelm, ilmatyyny, alumiinirenkaat, yleis lukitus, vakionopeudensdin, sumuvalot, digitaalinen matkamittari, ohjaustehostin.\nItiksess on nyt maskipakko mutta. Meill on Ruotsissa yhteistykumppani, jonka vaihtaa vakuutusyhtit ja otin pari.\nTietosuojaseloste Kyttehdot Evsteasetukset Snnt. Henri Anundi osti Tiitus Ylipää Ruotsista.\nAjoneuvon toimitus Ruotsiin Tukholman satamaan. Itsell oli tilanne, ett piti valvotaanko sit mitenkn. T24: Viron ja Suomen vlill sex male escort brunette fuck ja Mirjam Tuokkolan pariksi tuli.\nAluksi kuva nkyi Kokkisekafloora selvn, ett minun tulisi pit Kirjasto Työpaikat. Kiinnostaako tuontiauto tai yhteisty.\nK-Ruoasta lydt 8000 resepti, inspiraatiota arkeen ja juhlaan, K-ruokakauppojen tarjoukset for 17 years, during which.\nRuotsalaisia Autoliikkeitä yhteen seln. - Tämän takia olemme ruotsin suurin vaihtoautoliike\nRuotsalaisia Autoliikkeitä Me autamme ajoneuvon maahantuonnissa Video


Joseph Gordon-Levitt ja Dave Grohl sijoittivat musikaalin heittoon Muppetsille - Tv-Ohjelmat - 2019\nUusi sarja The Muppets on nähnyt pitkän luettelon vieras tähteä sen debyytti ABC syyskuussa. Ja nyt voimme lisätä näyttelijä Joseph Gordon-Levitt ja muusikko Dave Grohl listalle, kertoo Variety.\nMolemmat julkkikset ilmestyvät samaan episodiin, jonka on määrä lentää 1. joulukuuta, nimeltään Going, Going, Gonzo . Siinä Gordon-Levitt, jolla on myös musikaali puoli, laulaa duetin Miss Piggyn kanssa myöhässä ja Miss Piggy, kuvitteellinen puhemies, johon sarja pyörii. Myöhemmin hän liittyy toisiin pokeripeliin. Grohl puolestaan haastaa eläinten rumpuille.\nAiheeseen liittyvät : Muppets asettuu primetime ABC: n koko kauden järjestykseen\nGrohl, tietenkin, tunnetaan rock-yhtye Foo Fightersin frontmaniksi. Mutta hän ensin nousi kuuluisuuteen 90-luvun grunge-bändin Nirvana-rumpurina . Hän ei ole muukalainen Muppetsille, koska hän esiintyi vuoden 2011 elokuvassa, ja sattumalta soitti myös rumpuja Animalin korvaamana.\nA-lister Gordon-Levitt on esiintynyt useissa suosituissa elokuvissa, viimeksi The Walkissa, ja hän on katsellut todellisia köyttä kävelevää Philippe Petit. Hän on näytellyt myös top-elokuvissa, kuten The Dark Knight Rises ja Inception . Näyttelijä on viimeksi valittu pelaamaan Edward Snowdenia Oliver Stonein tulevassa elokuvassa Snowden .\nMuppets ilmestyy tiistaisin klo 20.00. Se on jo saanut koko kauden järjestyksen, johon kuuluu 16 jaksoa. Puolet on ilmestynyt jo ja toivottaa vieraat tervetulleiksi kuten Jason Bateman, Kristin Chenoweth, Reese Witherspoon, Jay Leno, Liam Hemsworth ja Elizabeth Banks. Jennifer Lawrence, Mindy Kaling, Sofia Vergara ja Kerry Washington esittävät muita tähtiä, joita esiintyy tulevina jaksoina. Viimeisimmässä jaksossa oli koomikko Chelsea Handler.


JEDU | Jokiedu Oy\nJokiedu Oy on Jokilaaksojen koulutuskuntayhtymän sataprosenttisesti omistama yksityisoikeudellinen\nYhtiön liiketoiminta muodostuu autokoulutoiminnasta sekä painelaitehitsauksen pätevöintilaitoksesta.\nLisäksi Jokiedu Oy:llä on muun koulutuksen välitystoimintaa.\nYhteystiedot: Matti Peltola, toimitusjohtaja, puh. 050 558 4590, matti.peltola@jedu.fi\nPainelaitehitsauksen pätevöintilaitos (www.jokiedu.fi)\n- tekninen johtaja Mika Haapakoski, puh. 040 678 6979\n- varavastuuhenkilö toimitusjohtaja Matti Peltola, puh. 050 558 4590\n- sähköposti: patevointilaitos@jedu.fi\nNivalan autokoulu (www.nivalanautokoulu.fi/)\n- autokoulun johtaja Jani Mäkinen, puh. 050 564 6108\n- liikenneopettaja Markku Lagus, puh. 050 63 426\n- liikenneopettaja Jukka Ylikoski, puh. 050 63 427\n- sähköposti: nivalanautokoulu@jedu.fi


Museoviraston ylläpitämässä muinaisjäännösrekisterissä on Keiteleen kohdalla hieman yli 30 avattua tiedostoa, mutta niistä vain kuusi on kiinteitä muinaisjäännöksiä, kivikautisia asuinpaikkoja, loppujen ollessa irtolöytökohteita. Niillä tarkoitetaan satunnaisia löytöjä, esimerkiksi peltoa raivattaessa löytynyttä kiviesinettä. Löytöpaikkaa ei ole tämän jälkeen tutkittu tarkemmin, jotta olisi voitu selvittää kuuluuko löytö asuinpaikkaan tai vaikka hautaukseen eli kiinteään muinaisjäännökseen. Keiteleellä on tehty arkeologinen inventointi vuonna 1991, mutta tämän jälkeen arkeologien käynnit siellä ovat olleet yksittäisiä tarkastusmatkoja.\nLukuisat irtolöydöt kertovat, että alueella on eletty ja oltu, metsästetty ja kalastettu esihistoriallisena aikana. Löydöt; kirveet, taltat, nuijat ja tuurat, kuvastavat kivikauden eri aikakausina tehtyä toimintaa. Esineet on mahdollista ajoittaa niiden ulkonäön, materiaalin ja tekotavan perusteella. Pääset tutkimaan Keiteleen löytökohteita yllä olevasta muinaisjäännösrekisterin linkistä.\nVuonna 1961 löytyi Hamulan kylän Räsälän talon pihapellosta rahalöytö, joka sisälsi 62 kappaletta hopeisia rahoja. Ne olivat kaikki pikkurahoja, 4 tai 5 äyriä ja ajoittuivat vuosien 1668 ja 1737 välille. Rahat oli ilmeisesti kätketty maahan jonkinlaisessa pussissa. Löytö tehtiin peltotöiden yhteydessä, kiviä nostettaessa.Samaiselta pellolta oli 1940-luvulla löytynyt 1700-luvun plooturaha.\nValtaosa Suomen raha-aarteista on 1700-luvulta. Tämä liittyy sotiin sekä tavallisten ihmisten epäluuloon paperirahaa kohtaan. Hamulan rahalöytö sijaitsee Kansallismuseossa, rahakammion kokoelmissa.


Turun puukotusiskusta fasistiseen muistojuhlaan – Proletaarit\nOn pian kulunut kolme vuotta Turun puukotusiskusta.\nEn vielä tuolloin asunut Turussa, muutin vasta vuoden 2018 alussa, mutta kihlattuni asui ja oli kulkenut kauppatorin läpi rautatieasemalle tuntia ennen iskua. Hän oli tullut tapaamaan minua Tampereelle ja tavatessamme uutiset iskusta olivat alkaneet leviämään. Se oli kouraissut: jos tekijä olisi valinnut vähän eri ajankohdan, olisi elämäni rakkaus ollut vakavassa vaarassa.\nTeko tuli järkytyksenä, muttei yllätyksenä. Länsimaat ovat yli sadan vuoden ajan puuttuneet Lähi-idän politiikkaan ja käytännössä luoneet olosuhteet, jotka synnyttävät terroristisia ääriliikkeitä.\nMonet kiinnittivät kuitenkin huomiota uutisointiin siitä, että teko olisi ensimmäinen terrori-isku Suomessa. Nykypäivänä Wikipediassa lukeekin, että teko on ensimmäinen ”jihadistisessa tarkoituksessa tehty” terrori-isku Suomessa, koska onhan Suomi kärsinyt äärioikeistolaisesta terrorista sekä varhaisessa historiassaan, että ihan viime vuosikymmeninä, esimerkkinä vaikkapa pakolaiskeskuksiin kohdistuvat polttopulloiskut.\nSyy siihen miksi puhun äärioikeiston terrorista Turun puukotusiskun yhteydessä on, että ISIS ei järjestä vuosittain tapahtumaa teon vuosipäivän aikoihin Turussa. Sen sijaan fasistinen ”Kukkavirta” -tapahtuma järjestetään, minkä tarkoituksena on ”muistaa” Turun puukotusiskun uhreja.\nTällä kertaa järjestäjäksi on ilmoittaunut vain Kansallismielisten liittouma, mutta aikaisemmin järjestäjinä ovat olleet sen lisäksi Soldiers of Odin ja oikeuden päätöksellä lakkautettu Pohjoismainen vastarintaliike. Kukkavirtaan on aikaisemminkin osallistunut näiden liikkeiden aktiiveja, Perussuomalaisten aktiiveja ja Perussuomalaisten kansanedustaja Kike Elomaa.\nTurun puukotusiskussa kuoli kaksi naista ja loukkaantuneissa oli myös maahanmuuttajia. Muistaako ja kunnioittaako Kukkavirta iskussa loukkaantunutta 15-vuotiasta syyrialaista pakolaista? Kunnioittaako Kukkavirta 18-vuotiasta turvapaikanhakijaa Ahmad Hosseinia, joka yritti estää puukottajaa loppuun saakka?\nTänä vuonna Kukkavirran teemana on ”white lives matter”, eli rasistinen vastalause ”black lives matterille”. Uusnatsien Kukkavirta erittelee hyvin selkeästi, kenellä oli väliä iskuissa ja kenellä ei.\nMuistettakoon myös fasististen liikkeiden historiallinen ja nykypäivään jatkunut naisvihamielisyys, jota ovat osoittaneet sekä niin kutsutut ääriliikkeet että Perussuomalaiset, joiden ajatushautomo julkaisi hiljattain hyvin naisvihamielisen teoksen, joten en usko että naisetkaan saavat sen enempää kunnioitusta fasisteilta.\nKoen itse Kukkavirran halventavan kolmen vuoden takaista väkivallantekoa ja sen uhrien muistoa. Suomalaisella uusnatsilla ja jihadistilla on paljon enemmän yhteistä kuin minulla on kummankaan kanssa.\nOlen kokenut rohkaisevaksi, että antifasistisiin mielenosoituksiin on yleensä tullut enemmän ihmisiä kuin mitä fasistit ovat saaneet kerätyksi (usein fastistit ovat tuoneet vahvistusta ulkomailta asti), mutta uusnatsien toiminta monesti vain muuttaa muotoaan. Tulisi olla selvää, että äärioikeistolainen liikehdintä Suomessa kattaa kaikki Soldiers of Odinin katupartiolaisesta Jussi Halla-Ahoon, eivätkä he häpeile käyttää yhtäkään tilaisuutta normalisoida maailmankuvaansa ja tavoitteitaan.\nToisaalta taas näen suurena ongelmana työväenluokan antifasistisen organisoitumisen puutteen: pelkät mielenosoitukset eivät riitä, vaan antifasistisen työn tulee olla integroitu työväenluokan organisaatioihin.\nPerussuomalaiset ja muut fasistiset järjestöt usein esittävät olevansa työläisen asialla, mutta käytännössä toimivat työväenluokkaa vastaan. Suomessa porvarillinen valta käytti äärioikeistoa 20- ja 30-luvuilla työväenluokkaisen vastustuksen tukahduttamiseksi terrorilla. Sama on odotettavissa tulevilla vuosikymmenillä, jos fasismia ei tunnisteta eikä sitä vastaan käydä tänä päivänä ja kaikilla rintamilla.\nKaikki tuki ja arvostus Turun puukotusiskujen uhreille ja heille, ketkä asettuivat tekijää vastaan. Suurin terrorin uhka ei kuitenkaan tule Suomen rajojen ulkopuolelta, vaan sisäpuolelta. He marssivat 16.8. Turussa, häväisten uhrien kokeman kärsimyksen. Kutsun kaikki, joiden on mahdollista tulla osoittamaan mieltä Turku ilman natseja -tapahtumaan samana päivänä.\nNäytetään heille, että heitä ei kaivata sen enempää kuin jihadistisia terroristeja. Kehotan myös jatkamaan antifasistista työtä mielenosoitusten ulkopuolella ja muistamaan, että fasismi on nousussa kansainvälisesti. Sen kukistamiseksi riittää ainoastaan organisoitu ja vahva työväenliike.\n14. elokuuta, 2020 18. elokuuta, 2020 antifasismi, Perussuomalaiset, terrorismi, Turku\nEdellinen Edellinen artikkeli: Kapitalistisessa yhteiskunnassa toinen aalto on väistämätön\nSeuraava Seuraava artikkeli: Työväen yhteisrintama äärioikeistoa vastaan, Turussa ja kaikkialla! | Lennäkki 16.08.2020


Joonas Loirille tuomio pahoinpitelystä - Kotimaa - Ilta-Sanomat\nJoonas Loirille tuomio pahoinpitelystä\nNyt toistetaan: Joonas Loiri saapui oikeudenistuntoon\nJulkaistu: 28.7.2016 14:11\nHelsingin käräjäoikeus tuomitsi Joonas Loirin ehdolliseen vankeusrangaistukseen.\nMusiikkivideo-ohjaaja Joonas Loiri tuomittiin ehdolliseen vankeusrangaistukseen pahoinpitelystä. Loiri oli ollut syytettynä törkeästä pahoinpitelystä ja törkeästä kiristyksen yrityksestä, mutta oikeus hylkäsi jälkimmäisen syytteen.\nLoirin tuomiosta uutisoi ensimmäisenä Iltalehti.\nYllä olevalla videolla nähdään Joonas Loiri oikeuden istunnossa kesäkuun lopussa.\nSyyttäjä oli vaatinut 34-vuotiaalle Loirille ehdotonta vankeusrangaistusta. Syyttäjän mukaan Loiri oli yhdessä kahden muun miehen kanssa pahoinpidellyt 37-vuotiaan miehen henkihieveriin Helsingin Lauttasaaressa toukokuun alussa. Taustalla oli mustasukkaisuusdraama, sillä Loiri epäili uhrin olleen läheisissä väleissä Loirin silloisen tyttöystävänsä kanssa. Mukana olleen 22-vuotiaan osalta syyte hylättiin.\nSyyte törkeän kiristyksen yrityksestä liittyi Loirin ja tämän toverin vierailuun porvoolaisella hevostallilla. Hevostallin yrittäjänaisella oli epäselvyyksiä tallin edellisen omistajan palkkasaatavista. Loiri ja 30-vuotias mies olivat vierailleet tallilla ja vaatineet rahoja, yrittäjä kertoi oikeudessa. Käräjäoikeus hylkäsi syytteen molempien miesten osalta. Sen sijaan seurana ollut 30-vuotias mies todettiin syylliseksi pahoinpitelyyn.\nJuttua ja otsikkoa korjattu klo. 14.21: Joonas Loiri tuomittiin pahoinpitelystä, ei törkeästä pahoinpitelystä.


Arvio: Uzumaki – Spiral Into Horror – Hyllyy\n31.3.2019 27.3.2019 ~ hyllyy\nKaiken muun sarjismouhauksen lisäksi taustalla on ollut käynnissä useamman kuukauden kestänyt projekti lukea loppuun kauhumestari Junji Iton tunnetuin painajainen, Uzumaki. Uzumakilla on mittaa kolme pokkaria, mutta projektia ei venyttänyt kirjan pituus, vaan se, että Uzumaki on koko ajan kirjastosta varattuna tai kysyttynä. Ottaen huomioon, että kyseessä on 20 vuotta vanha sarjakuva, jota ei tietääkseni ole käännetty suomeksi tai joka ei ole ollut missään erityisessä julkisuudessa viime vuosina, kertoo tuo kysyntä jotain Uzumakin maineesta. Itoa on blogissa luettu pariin otteeseen aiemminkin, ja tekijän kyvyistä on oltu vaikuttuneita alusta lähtien. Uzumaki on lukemistani Iton kirjoista selkeästi pisin. Kaikki luettu Ito on tehnyt vaikutuksen: lyhyet kauhunovellit tekivät vaikutuksen, ja pidemmässä Gyossa tarina pääsi häiritsemään uudella tavalla vaikka illuusio hieman särkyikin ilmiöiden liiallisen selittämisen vuoksi. Uzumaki ei kompastu selittämiseen vaan on tyydyttävän epämääräinen, vaikka kauhua ei ihan joka sivulle riitäkään.\nKuten spiraali tihenee keskustaa kohti, bloggauksen kuvissa mennään kohti kauhumaisempaa kuvastoa loppua kohti. Ehkäpä juuri tätä tekstiä ei kannata lukea lapselle iltasaduksi, siis.\nUzumakin englanninkielinen käännös on merkitykselle uskollinen, sillä nimi tarkoittaa nimenomaan vain spiraalia. Ilmeisesti spiraalin muoto on pitkään kiehtonut ja piinannut Itoa, ja Uzumakissa ammennetaan kyllä yksinkertaisesta lähtökohdasta irti yhtä sun toista. Tarinassa pientä Kurōzu-chon kaupunkia vaivaa kirous. Sillä ei ole nimeä tai hahmoa, kyse on vain spiraalin muodosta. Kirous näyttäytyy ensin vain yksittäisten ihmisten käytöksen muutoksena ja pakkomielteenä spiraaleihin, mutta hiljalleen spiraalimuoto alkaa näkyä kaikissa ja kaikkialla yhä ahdistavammin seurauksin. Ihmiset menettävät järkensä, kehoihin ilmestyy spiraalin mallisia epämuodostumia, spiraalimaiset luonnonilmiöt tuhoavat kylää ja pakenemista yrittävät päätyvät vain kiertämään kehää kuin – aivan oikein – spiraalit!\nUzumaki on sekoitus novelleja ja sarjakuvaromaania. Siinä on selkeä pääjuoni, joka etenee luku luvulta, mutta kauhua ja tunnelmaa tiivistetään novellimaisilla kertomuksilla, joiden ainoa yhdistävä tekijä on sen pirun spiraalin sekoittuminen soppaan tavalla tai toisella. Tässä mielessä kaikkein häiritsevin Uzumakin kirjoista on järjestyksessä toinen, jossa miljöö ja teemat on jo esitelty, mutta tarina ei vielä kärsi kolmannen kirjan tarpeesta vetää tapahtumia yhteen. Iton arvaamattomuus on tuolloin parhaimmillaan, kun jokaista uutta lukua aloittaessa saa kuumotella, mitä hirveyksiä verkkokalvoille kohta lävähtää, ja toisaalta luottaa myös siihen, että niitä todella on luvassa joka luvussa ilman mitään välijäähdyttelyitä. Ensimmäisessä kirjassa koneen lämpiämistä pitää luonnollisesti odotella hetki, ja kolmannessa kirjassa juonen edistäminen vie ikävästi joissain luvuissa tilaa hirvittävyyksiltä.\nTapahtumien keskiössä on nuoripari, Kirie ja Shuichi, jotka todistavat tapahtumia alusta alkaen. Shuichi on herkkä ja tarkkanäköinen reagoija, kun Kirie puolestaan on aivan naurettavan viilipyttymäinen. Hän näkee käsivarren mitan päästä läheistensä kärsivän hirveitä kohtaloita, joutuu sanoinkuvailemattomien kauhujen kohteeksi ja elää jatkuvassa hengenvaarassa, mutta sopeutuu tilanteisiin noin kahden ruudun aikana, kerta toisensa jälkeen. Muutenkin 6000 asukaan Kurōzu-cho muistuttaa onnettomuuksien keskittymänä lähes Midsomerin murhien Midsomeria. Luulisi, että tuon kokoisessa paikassa sana kiirisi luonnottomista ja monien todistamista kauhuista, mutta niin vaan ihmiset eivät millään meinaa uskoa varoituksia, ja Kiriekin yrittää jatkaa normaalia elämäänsä vaikka minkälaisten kokemusten jälkeen.\nTästä näkökulmasta Uzumakin juoni on vähän höpsö, mutta kun muutenkin on kyse siitä, miten spiraali selittämättömästi tulee pilaamaan kokonaisen kylän ihmisten elämän, niin ehkä realismin ja uskottavuuden vaatiminen olisi Uzumakin kohdalla vähän turhaa. Toisaalta asioiden unohtuminen ja näennäinen realismin puute toi Uzumakiin tiettyä painajaismaisuutta. Kovin usein painajaisunissa toistuu ilmiö siitä, että tunteet ovat täysin ristiriidassa tilanteen kanssa tai kukaan muu päähenkilön ympärillä ei koe samaa kauhua. Uzumakissa oli tässä mielessä unenomaista tunnelmaa, joka vain vahvistuu tarinan sakeutuessa loppua kohti.\nKokonaistunnelmaltaan Uzumaki heittelee sen verran, että en ainakaan täysin varauksetta menisi nimeämään sitä Iton parhaaksi kauhuteokseksi. Muistaakseni Fragments of Horror kuumotti armottoman tahtinsa vuoksi vielä enemmän. Toisaalta Uzumakin kunniaksi täytyy sanoa, että en muista muiden kirjojen aiheuttaneen ihan fyysisiä tuntemuksia. Tässä huomasin niskakarvojen oikeasti nousevan pystyyn parissa kohdassa, ja ällöttävimpien kohtien aikana piti ihan äännellä, että ällötys pääsi purkautumaan. Se on sarjakuvalta kova saavutus, mutta ymmärrän myös täysin, jos joku ei halua itseään tällaiselle altistaa. Minua Iton todella kieroutunut kehokuvitus ja väärin vääntyvät kasvot ja raajat jostain syystä kiehtovat, enkä osaa selittää miksi.\nJos yritän vielä hieman analysoida kirjaa enkä vain fiilistellä ällöttävyyksiä, sanottakoon, että piristävää on se, että asioita ei tosiaankaan pyritä selittelemään liikoja ja arvaamattomuus säilyy lähes loppuun saakka. Tunnelma hellittää otteensa hieman liian aikaisin ja viimeiset luvut tuntuvat jäähdyttelyltä, joskin loppuratkaisu onnistuu vielä kerran yllättämään ja järkyttämään mukavasti. Kokonaisuutena Uzumaki jää kivasti kaihertamaan ja parit kuvat väristelemään alitajuista selkärankaa. Mikäli kauhusarjakuva kiinnostaa, aika ei varmasti mene Uzumakin kanssa hukkaan. Sen varmistavat erittäin omaperäinen asetelma ja spiraali kauhun lähteenä, sekä tekijän sysisynkkä mielikuvitus.\nYhteensä 648 sivua\nHinta Suomessa 18-32 €\nAdlibris deluxe edition\n‹ PreviousArvio: Tohtori K:n katvealue – Jossain Palsan ja paskan välimaastossa\nNext ›Arvio: Learn Finnish Without Studying – Pätevä perehdytys, mutta onko tämä oikeastaan sarjakuva?


Tampereen Haapalinnan tappokäräjät alkavat – syytteessä äiti ja 16-vuotias poika: MTV Uutiset seuraa oikeudenkäyntiä - MTVuutiset.fi\nMTV Uutiset Live kävi Tampereen Haapalinnan surmapaikalla heinäkuussa – paikalliset järkyttyivät veriteosta\nJulkaistu 27.11.2020 06:14 (Päivitetty 27.11.2020 16:44 )\nNelikymppinen mies surmattiin Tampereen Hyhkyssä Haapalinnan asuinalueella heinäkuisena viikonloppuna. Nuorelle miehelle luettiin tänään rikossyytteet muun muassa taposta ja tapon yrityksestä.\nHenkirikos tapahtui 4. heinäkuuta 41-vuotiaan uhrin asunnolla. Samana päivänä poliisi otti paikan päältä kiinni 1983 syntyneen naisen ja 2003 syntyneen nuorukaisen. Hän oli tekoaikaan 16-vuotias.\nHe ovat äiti ja poika.\nMyöhemmin kumpikin vangittiin todennäköisin syin taposta ja tapon yrityksestä epäiltynä. Äiti pääsi tutkintavankeudesta vapaaksi heinäkuun lopussa. Häntä ei syytetä henkirikoksesta.\nPoika määrättiin mielentilatutkimukseen.\nLue myös: MTV Uutiset paikalla Tampereen surmapaikalla: Rauhallisella asuinalueella tapahtunut verityö järkytti alueen asukkaita\nYksi kuoli, toinen loukkaantui\nPoliisi on ollut henkirikoksen tekotavasta ja tapahtumien kulusta hyvin vaitonainen, ja myös esitutkinta on salattu. Poliisin mukaan toisella paikkakunnalla asuvat äiti ja poika olivat olleet käymässä uhrin asunnolla Tampereella. Paikalla oli tekohetkellä myös 43-vuotias mies, joka sai tilanteessa vakavia vammoja.\nUhrit eivät ole sukua äidille ja pojalle.\nMTV Uutiset seurasi käsittelyä Pirkanmaan käräjäoikeudessa ja raportoi oikeudenkäynnin kulusta tähän artikkeliin.\n16.55 Oikeudenkäynti on päättymässä. Jutun tuomio annetaan myöhemmin Pirkanmaan käräjäoikeudesta.\n16.45 Nuorukaisen asianajaja painottaa yhä, että nuori mies toimi hätävarjelutilanteessa. Hänen mukaansa tilanne ei kärjistynyt nuorukaisen toimien takia vaan uhrin toiminnasta.\n- Jos on teräase kädessä, vahingossa voi tällaisia vammoja syntyä.\nAsianajaja huomauttaa, että asunnossa ollut 43-vuotias mies oli käyttänyt huumausaineita, ja se on vaikuttanut hänen havaintokykyynsä tapahtumien kulusta.\n16.24 Syyttäjä sanoo loppulausunnossaan, ettei nuorukainen ole suhtautunut uhreihinsa välittävästi tai esimerkiksi soittanut kertaakaan hätäkeskukseen.\nSyyttäjä huomauttaa, että kaupan valvontatallenteiden perusteella nuorukainen solmi kengännauhojaan ja oli muutenkin rauhallisen oloinen, vaikka uhrit olivat loukkaantuneet.\nSyyttäjän mukaan vastaajan kertomukset esimerkiksi ensiavun antamisesta uhreille eivät ole uskottavia. Hän vaatii rangaistusta taposta ja tapon yrityksestä tai vaihtoehtoisesti törkeästä pahoinpitelystä.\nUhrin omaisten asianajaja toteaa myös, että pojan äidin kertomukset tapahtuneesta eivät ole uskottavia. Näitä kertomuksia median edustajat eivät saaneet kuulla, koska niitä käytiin läpi suljettujen ovien takana. Asianajajan puheista voi kuitenkin päätellä, että äidin mukaan asunnossa olleet miehet olisivat jotenkin uhanneet häntä ja se selittäisi pojan toimintaa.\n16.03 Nyt istunnossa pidetään lyhyt tauko, jonka jälkeen on loppulausuntojen vuoro.\n15.50 Neljäs todistaja kertoo, että nainen tuli pyytämään häneltä kaupassa "erittäin hätääntyneenä" puhelinta lainaan.\nKun mies näki uhrit, hän riisui paitansa ja käski nuorta miestä mennä painamaan kankaalla toisen uhrin kaulaa.\n15.42 Kolmas todistaja oli läheisellä kaupalla käymässä. Mies kertoo, hänen luokseen juoksi nainen hieman verissäpäin. Nainen kysyi puhelinta käyttöön, mutta miehellä ei sillä hetkellä ollut puhelinta mukana.\nNainen juoksi kauppaan ja lainasi puhelinta kaupan työntekijältä. Todistajan käsityksen mukaan nainen soitti hätänumeroon. Nainen kertoi, että "täällä on puukotettu".\nHetken päästä alkoi kuulua ambulanssin ääniä.\n- Taustalla haahuili nuori mieshenkilö ja hänellä oli poissaoleva olemus. Hän jättäytyi sinne taaemmaksi, mies kertoo.\n15.30 Nyt kuullaan toista naapuria. Naisen havainnot ovat samankaltaisia kuin miestodistajan: hän näki pihalla kaksi miestä verissä päin, nuoren pojan ja naisen.\nHänen mukaansa "alakerran porukka" oli välillä aiheuttanut levottomuuksia aiemminkin. Hän ei muista kuulleensa avunhuutoja tai vastaavia. Asunnosta kantautuvat äänet olivat kuitenkin epätavallisia.\n- En uskaltanut mennä ulos, kun en tiennyt, mikä on tilanne, nainen sanoo.\nNuori poika oli hänen mukaansa liikuskellut uhrien ympärillä ja yritti ilmeisesti painella heidän haavojaan.\n15.13 Nyt istunnon julkinen osuus jatkuu. Paikalle on saapunut miestodistaja, jota kohta kuullaan.\nHän oli kiinnittänyt huomiota kamppailun ääniin kotipihassaan. Hän siirtyi keittiön ikkunaan katsomaan, mitä tapahtuu. Hän näki, kun uhri oli tullut ulos alakerran asunnosta.\nUhri oli vuotanut paljon verta kaulasta. 112-puhelun aikana miestodistaja huomasi, että pihalla oli toinenkin mies loukkaantuneena parin metrin päässä uhrista.\nHetken päästä alakerrasta tuli kaksi ihmistä pihalle.\n- Nainen ei tehnyt mitään, hän kantoi jotakin kassia. Miespuolinen henkilö alkoi keräillä tavaroita ja he lähtivät, en muista missä järjestyksessä, hetkeksi aikaa pois ja tulivat hetken päästä takaisin siihen, todistaja kertoo.\n- Mies laittoi jotakin tavaroita kassiin. Oli jokin huppari tai vastaava, jonka mies laittoi uhrin kaulan päälle. Hän kai yritti tyrehdyttää verenvuotoa. Sitten jo poliisit tulivatkin.\nTodistajan mukaan uhri kävi selälleen makaamaan asunnon pihaan ja piti kaulastaan kiinni. Hän kertoi kiinnittäneensä huomiota siihen, että uhrien luona käyneet mies ja nainen lähtivät ja palasivat.\nMies kertoo, että asunnosta oli kuulunut rymähdyksen kaltainen ääni ja kiroilua. Erikoisia ääniä ei ollut kantautunut asunnosta kuin muutaman sekunnin ajan.\nPaikalla ollut nainen eli syytetyn äiti käyttäytyi todistajan mukaan epätavallisen rauhallisesti ja reagoimattomasti. Nuori mies puolestaan pakkasi hätäisesti tavaroita ja sytytti tupakan.\n15.03 Suljettujen ovien takana käsiteltävä osuus on venynyt odotettua pidemmäksi.\nSyyttäjä vaatii nuorelle miehelle ehdotonta vankeusrangaistusta. Todetaan tässä vaiheessa myös, että vastaaja on ollut vangittuna heinäkuusta rikoksen tekopäivästä saakka.\nÄidille ja asunnossa ollellee miehelle vaaditaan sakkorangaistuksia.\n13.37 Nyt salissa aletaan käsitellä alaikäisen vastaajan kannalta arkaluontoisia osuuksia, joiden ajaksi median edustajat poistuvat salista.\nMTV Uutisten seurannassa on siis nyt pieni tauko.\nVideoyhteyden perusteella voi todeta, että nuori mies on istunut koko päivän ajan lähestulkoon liikkumattomana pöydän ääressä asianajajansa kanssa. Hän ei ole kosketellut edessään olevia papereita tai liikehtinyt tuolillaan.\nKäsittelyn julkisten osuuksien aikana nuorukainen ei ole vielä ollut äänessä, vaan puhumisen on hoitanut hänen asianajajansa.\n13.26 Teknisten ongelmien takia tuomari päättää pitää pienen tauon. Syy on se, että videoyhteys syyttäjään on kadonnut. Häntä ei enää näy ruudulla eikä hän vastaa huhuiluihin.\nAsia pitää selvittää, joten istunto keskeytetään sen ajaksi.\n13.10 43-vuotiasta miestä tentataan nyt tarkasti tapahtuman yksityiskohdista. Hän kertoo, että joutui puukotuksen jälkeen sairaalaan ja hänet nukutettiin. Siksi osa hänen muistikuvistaan on hataria. Hän kertoo olleensa shokissa.\nPuukotuksen jälkeen hän piti toisella kädellä kiinni kaulasta ja toisella rinnasta. Kummastakin kohdasta tuli verta. Hän kertoi ottaneensa amfetamiinia asunnolla ennen puukotusta.\nMiestä tenttaa tapahtumista nuorukaisen asianajaja. Mies vaikuttaa hermostuneelta ja vastaa ärsyyntyneen oloisena vastapuolen kysymyksiin. Nuorukaisen asianajaja huomauttaa, ettei hänen tarkoituksensa ole hermostuttaa tai kiusata miestä, vaan selvittää asiainkulkua.\nNuorukaisen asianajajana toimii Joel Eriksson, joka on varsinkin henkirikosoikeudenkäynneistä tunnetun asianajajan Kari Erikssonin poika. Hänen isänsä on tunnettu muun muassa sarjakuristaja Michael Penttilän luottoasianajajana.\nTässä kohdassa mainittiin aiemmin virheellisesti, että nuorukaista avustaisi Kari Eriksson. Näin ei siis ole, vaan avustaja on hänen poikansa.\n13.00 Mies kuvailee, että nuorukainen oli hyvin viehtynyt veitsistä, joita uhrin asunnossa oli näytillä ja joita hän sai luvan katsoa. "Hän katsoi veitsiä kuin lapsi karkkikaupassa, silmät kiiluen. Jonkinlainen puukkohullu hänen on oltava", mies toteaa.\n12.56 Korona-aika etäyhteyksineen vaikuttaa myös oikeussalien käytäntöihin: 43-vuotias joutuu nyt näyttämään kameralle kaulassaan olevaa puukonjälkeä. Etäyhteyksien päässä ovat syyttäjä sekä tätä nykyä 17-vuotias nuorukainen asianajajineen.\nMies kävelee ensin oikeussalin etuosaan näyttämään vammojaan tuomarille ja sitten kameralle.\n12.49 43-vuotias mies tuupertui pihalla uudestaan. Hän näki, että uhrin asuntoon jääneet poika ja hänen äitinsä kurkistelivat ikkunasta.\n"Sen verran pönttö himmeenä siinä makasin, etten tiedä heidän liikkeistään tai keskusteluistaan tarkemmin", hän sanoo.\n12.52 43-vuotias kertoo muuttaneensa takavuosina Nokialle ja tutustuneensa sitä kautta uhriin. Hän kertoo "punkanneensa" välillä uhrin luona asunnossa, jossa surma sittemmin tapahtui.\nNuorukaista miehet eivät tunteneet entuudestaan lainkaan, hän kertoo.\nMies kiistää kuristaneensa nuorukaista ja syyllistyneensä pahoinpitelyyn. Hän myöntää, että repustaan löytyneet amfetamiinit ovat olleet hänen omiaan.\n12.40 Käsittely jatkuu. 43-vuotiaalta mieheltä kysytään nyt surmahetkeä edeltävistä tapahtumista. Miehen mukaan asunnossa "alkoi hullunmylly, kun hän (nuori mies) alkoi puukolla heilumaan".\nUhrilla ei ollut käsissään "yhtään mitään" sillä hetkellä, kun nuorukainen löi häntä puukolla kaulaan sängyn päädyn lähellä. Mies ei kuullut, mistä hänen kaverinsa ja nuorukainen olivat keskustelleet tekoa ennen.\nPahasti loukkaantunut mies kertoo itse havahtuneensa maasta makaamasta, kun häntäkin oli lyöty puukolla. Hän ajatteli, että asunnosta on syytä lähteä tai hän kuolee.\nKun hän meni ulos, hänen kaverinsa makasikin koristen maassa talon ulkopuolella. 41-vuotias mies kuoli puukoniskusta aiheutuneisiin vammoihin.\nKerrataan vielä: 43-vuotias mies loukkaantui mennessään väliin tappeluun, joka hänen 41-vuotiaan kaverinsa eli uhrin ja nuorukaisen välille oli syntynyt.\n43-vuotiasta syytetään nuorukaisen pahoinpitelystä ja huumausainerikoksesta.\n11.48 Kirjalliset todisteet on nyt käyty läpi. Tauon jälkeen luvassa on henkilötodistelut.\nTauko kestää kello 12.30 saakka, joten seuranta jatkuu silloin.\n11.42 Nyt kuullaan pojan äidin soittama erittäin kiivas ja hätäinen hätäkeskuspuhelu. Hätäkeskuspäivystäjä pyytää naista rauhoittumaan useita kertoja. Puheesta ei meinaa saada selvää. Hän kertoo, että hänen poikansa kimppuun on hyökätty, poika on joutunut puolustautumaan ja siksi puukko on osunut mieheen.\n11.37 Nyt oikeudessa katsotaan muun muassa valvontakameratallenteita, joista ilmenee, että taposta syytetty nuorukainen juoksi takaisin auttamaan uhria.\nNäitä tallenteita ei kuitenkaan teknisten ongelmien vuoksi näytetä salissa istuville, vaan oikeuskokoonpano katsoo tallenteita omilta koneiltaan.\n11.14 Täsmennetään tässä vaiheessa aikatietoja. Henkirikos tapahtui lauantaina 4. heinäkuuta. Nuorukainen oli mennyt uhrin asunnolle noin viiden aikaan aamulla ja ehtinyt olla paikalla reilut kaksi tuntia ennen veritekoa.\nPojan äiti oli tullut asunnolle vasta myöhemmin.\nVeriteon jälkeen asunnolla olleet ryntäsivät läheiselle kaupalle hakemaan apua.\n10.59: "Alakerrassa on puukotettu ihmistä. Todella paljon verta."\nNäin alkaa hätäkeskuspuhelu, jonka lähistöllä ollut mies soitti tapahtuman havaittuaan.\nHän mainitsee, että erityisesti kaulasta tulee kovasti verta ja toinenkin henkilö on loukkaantunut. Hätäkeskuspäivystäjä kyselee lisätietoja tekopaikasta ja paikalla olleista ihmisistä.\nHieman pelokkaalta kuulostavan soittajan mukaan "miehet, jotka äsken lähtivät paikalta" palasivat ja yrittävät nyt tyrehdyttää verenvuotoa verkkatakinnäköisellä vaatteella.\n10.50 Tekovälineenä käytetty veitsi löytyi myöhemmin sadevesikaivosta aivan asunnon lähettyviltä. Nuorukainen myöntää heittäneensä veitsen kaivoon.\n10.40 Kun 43-vuotias meni puukotustilanteeseen väliin, hän loukkaantui seuraavasti: nuorukainen on syytteen mukaan lyönyt häntä vasemmalle puolelle rintakehään ja oikealle puolelle kaulaan. Iskuista aiheutui miehelle kuusisenttinen haava rintakehän pinnallisiin kudoksiin ja kaulaan kolmesenttinen haava.\n10.42 Syyttäjä esittelee esitutkinnasta peräisin olevia kuvia ja näytetuloksia. Hän esittelee todisteita, joiden mukaan asunnossa ei ole ollut itsepuolustuksella selittyvää painimistilannetta. Asunnossa olevat verijäljet eivät tue kamppailua, jonka nuorukainen väittää asunnossa syntyneet.\nNuorukainen väittää antaneensa uhreille ensiapua.\n10.40 Uhrilla oli kaksi lasta, joista toinen on alaikäinen ja toinen täysi-ikäinen. Lapset ja uhrin vanhemmat vaativat korvauksia syytetyltä.\n10.28 Salissa käsitellään nyt uhrin kuolinsyytä. Syyttäjän mukaan on kiistatonta, että uhri on kuollut puukotuksen vuoksi. Hänelle oli tullut seitsemän senttimetriä pitkä lihaksen suuntainen pistohaava kaulaan.\nKuolemaan johtaneet tapahtumat olivat syyttäjän mukaan edenneet hyvin nopeasti: tilanne kesti reilut neljä minuuttia.\n10.17 Näin kertoo tätä nykyä 17-vuotiaan pojan asianajaja: Nuorukainen ei tuntenut entuudestaan uhria ja toista miestä. Hän oli oleillut Tampereella ilman paikkaa mihin mennä, joten hän tutustui miehiin kaupungin keskustassa ja lähti heidän kanssaan uhrin kotiin. Siellä tilanne kärjistyi.\nAsunnolla uhrin käytös oli nuoren miehen mukaan muuttunut hyvin arvaamattomaksi. Mies oli alkanut syyttää häntä huumeiden varastamisesta. Nuorukaisen mukaan hän joutui puolustamaan itseään, kun mies kävi hänen päälleen.\n10.12 43-vuotiaan, tapon yrityksen kohteeksi joutuneen miehen mukaan hän oli mennyt väliin tilanteeseen, jossa nuorukainen oli käynyt uhrin kimppuun. Mies oli ajatellut, että kuolee kohta itsekin jos jää asuntoon.\nHän poistui asunnosta hetkeksi ja meni heittelemään kiviä naapureiden ikkunoihin, jotta saisi apua. Uhri oli tässä vaiheessa kuollut.\n10.10 Nuorukainen määrättiin aiemmin mielentilatutkimukseen. Hän on asianajajansa kanssa videoyhteyden päässä Niuvanniemen psykiatrisessa sairaalassa.\nPunaiseen huppariin pukeutunut poika istuu pöydän ääressä maski kasvoillaan hievahtamatta.\n10.01 Syyttäjän mukaan uhri ja poika olivat ensin menneet kahdestaan uhrin asunnolle. Paikalla oli myös 43-vuotias mies.\nKun tilanne asunnolla kärjistyi ja johti veritekoon, asunnosta kantautui naapurustoon epäilyttäviä ääniä. Ulkopuoliset, kuten paikallisen marketin työntekijä, soittivat hätäkeskukseen.\n9.58 43-vuotiasta miestä syytetään siis pahoinpitelystä ja huumausainerikoksesta. Hän myöntää huumeidenkäytön. Mies kuitenkin kiistää pahoinpidelleensä tekoaikaan 16-vuotiasta poikaa, jonka syytetään yrittäneen tappaa hänet veitsellä.\nÄiti, joka ei ole salissa paikalla, myöntää syyllistyneensä huumerikokseen.\n9.27 Nuorukaisen puolustuksen mukaan uhri oli hyökännyt pojan kimppuun ja veitsen osuminen uhriin oli vahinko. Hän kiistää syyllistyneensä tappoon ja tapon yritykseen.\nKyse on hänen mukaansa ollut vahingosta ja hätävarjelusta. Hän ei ole aloittanut riitatilanteita.\nNuorukainen myöntää huumausaineen käyttörikoksen.\n9.27Tuomarin mukaan käsittelylle kokonaan suljetuin ovin ei ole perusteita. Ainoastaan kaksi oikeudessa kuultavaa kertomusta käsitellään suljetuin ovin, muuten käsittely on julkinen.\nHän ilmoittaa myös, että alaikäinen vastaaja on jo täyttänyt 17 vuotta.\n9.33 Poikaa syytetään nuorena henkilönä tehdystä taposta. Hän on syyttäjän mukaan lyönyt uhria kaulaan veitsellä. Uhri on kuollut runsaaseen verenvuotoon. Lisäksi nuorukaista syytetään 43-vuotiaan miehen tapon yrityksestä. Hän on yrittänyt lyödä miestä veitsellä.\nNuorukaista syytetään myös huumausaineen käyttörikosta.\nÄitiä syytetään huumerikoksesta, johon liittyy esimerkiksi amfetamiinin käyttöä.\n43-vuotiasta miestä syytetään nuorukaisen pahoinpitelystä ja huumausainerikoksesta.\nPojan mukaan mies oli kuristanut häntä, ja hän oli siksi puolustanut itseään.\n9.18 Oikeus vetäytyy pohtimaan käsittelyn julkisuuskysymystä. Median edustajat joutuvat poistumaan salista päätöksenteon ajaksi. Aikaa kuluu todennäköisesti noin vartin verran.\n9.16 Syytteessä oleva nainen, alaikäisen pojan äiti ei ole paikalla. Häntä edustaa asianajaja.\n16-vuotiasta poikaa ja hänen asianajajaansa kuullaan videovälitteisesti Niuvanniemen psykiatrisesta sairaalasta. Nuorukainen on aiemmin määrätty mielentilatutkimukseen.\n43-vuotias, henkirikoksen yhteydessä loukkaantunut mies on paikalla asianajajansa kanssa.\n9.07 Istunto alkaa hieman myöhässä. Tuomari ilmoittaa, että kuvaaminen salissa on kokonaan kielletty. 16-vuotias vastaaja on vaatinut, että tapaus käsiteltäisiin kokonaisuudessaan suljetuin ovin ja asiakirjat määrättäisiin salaiseksi.\nHänen asianajajansa perustelee pyyntöä videoyhteyden välityksellä.\nSalauspyyntöä perustellaan sillä, että oikeudenkäynnin julkisuus ja mediajulkisuus voivat olla merkittäväksi haitaksi alaikäiselle vastaajalle. Asianajajan mukaan esitutkinnassa esimerkiksi äidin kertomuksissa tulee ilmi poikaan ja hänen yksityisyyteensä liittyvää tietoa.\nSyyttäjän mukaan olisi riittävää, että asia käsiteltäisiin suljetuin ovin vain osittain.\nLue myös: Tampereen Haapalinnan surma: äiti pääsi tutkintavankeudesta vapaaksi alkuviikosta – 16-vuotiaan pojan vangitsemisasiaa käsitellään tänään uudelleen\nKäräjäoikeus Tampere Poliisi Väkivalta Rikos