Suomen Luontotieto Oy. kiinteän yhteyden ja tuulipuiston lähialueen kasvillisuusselvitys Suomen Luontotieto Oy 36/2009 Jyrki Oja, Satu Oja - PDF\nSuomen Luontotieto Oy. kiinteän yhteyden ja tuulipuiston lähialueen kasvillisuusselvitys Suomen Luontotieto Oy 36/2009 Jyrki Oja, Satu Oja\nDownload "Suomen Luontotieto Oy. kiinteän yhteyden ja tuulipuiston lähialueen kasvillisuusselvitys 2009. Suomen Luontotieto Oy 36/2009 Jyrki Oja, Satu Oja"\n1 Oulunsalon-Hailuodon kiinteän yhteyden ja tuulipuiston lähialueen kasvillisuusselvitys 2009 Ruijanesikko on alkukesän kukkija Suomen Luontotieto Oy 36/2009 Jyrki Oja, Satu Oja\n2 Sisältö 1. Johdanto Aineisto ja menetelmät Alueen kasvillisuuden yleispiirteet Tulokset Alueen kasvillisuuden yleispiirteet Suunnittelualueen putkilokasvilajisto... alueittain Uhanalaiset lajit Alueella esiintyvät uhanalaiset... putkilokasvilajit sekä lajit joiden... suojelussa Suomella on erityisvastuu Yhteenveto Lähteet ja kirjallisuus Liitteet\n3 1. Johdanto Oulun tiepiiri ja Oulun Seudun Sähkö tilasivat Destia Oy:ltä / Suomen Luontotieto Oy:ltä kasvillisuusselvityksen suunnitteilla olevan Oulunsalon-Hailuodon kiinteän yhteyden alueelta sekä tuulivoimalapuiston lähialueelta. Selvitys kuuluu hankkeiden ympäristösuunnitteluun ja ympäristövaikutuksiin liittyviin perusselvityksiin. Destia Oy:ssä tehtävän yhteyshenkilönä on toiminut Heimo Rintamäki ja Suomen Luontotieto Oy:ssä Jyrki Oja. Työn tarkoituksena oli selvittää inventointialueen rantojen ja saarten sekä luotojen putkilokasvillisuuden lajisto ja kasvillisuudeltaan arvokkaat/merkittävät kohteet. Perämeren alueen maannousemarannikon putkilokasvilajisto on ainutlaatuista ja kasvilajistoon kuuluu runsaasti uhanalaista tai vaateliasta lajistoa, joista merkittävimmät kuuluvat ns. ruijanesikkokasviryhmään. Suurin osa näistä lajeista vaatii uutta avointa kasvutilaa, jota alueella syntyy sekä maankohoamisen että voimakkaiden eroosiovoimien (tuulet ja erityisesti jään liikkuminen ja kasaantuminen). 2. Aineisto ja menetelmät Kasvillisuusselvitys toteutettiin perinteisellä kasvillisuusselvityksellä, jossa inventointialueelta haettiin systemaattisesti kaikki putkilokasvilajit ja kuvattiin rantojen sekä saarien ja luotojen kasvillisuustyypit. Maastokierroksia oli yhteensä kaksi ja näiden lisäksi kasvillisuutta selvitettiin toukokuussa ja kesäkuussa linnustoselvityksen yhteydessä sekä syyskuun alussa, jolloin kierrettiin uudestaan Jussinmatalan ja Kolmenkoivunkarin länsipuoleinen luoto. Saarten ja luotojen pienen koon vuoksi putkilokasvilajistosta oli mahdollista tehdä mahdollisimman täydellinen selvitys. Inventointi jatkettiin kullakin saari/luoto kohteella niin pitkään että viimeisen uuden lajin löytymisestä oli kulunut puoli tuntia Selvitys tehtiin välisenä aikaa. Alueella tehtiin linnustoselvityksiä touko-kesäkuussa 2009, jolloin myös kasvillisuutta alustavasti selvitettiin. Linnustoselvityksen yhteydessä havaittiin mm. alueen ainoat ruijanesikot (18.6). Perämeri-Life hanke aloitti Riutunkainalon 3\n4 alueen laidunnuksen kesällä 2009 ja tämä vaikutti jonkin verran kasvillisuusselvityksen toteuttamiseen. Heinäkuussa osa alueesta oli syöty melko matalaksi ja mahdollisesti muutamia kasvilajeja jäi alueella havaitsematta. Karjan kulkureitti kulki matalaa rantaviivaa pitkin ja suoraan Riutunkainalon tyven upossarpioesiintymän poikki. Heinäkuun lopussa esiintymästä ei ollut jäljellä ainoatakaan yksilöä. Jo yhden kesän laidunnus vaikutti huomattavasti alueen umpeenkasvuun ja alueen ennallistaminen sai hyvän alun. Nenännokan hoitoniitty inventoitiin ennen alueen koneellista niittoa. Alueella käytiin kuitenkin myös niiton jälkeen syyskukkivia lajeja etsimässä. Inventointialueen kasvillisuustyypit kartoitettiin ja ne rajattiin kartalle. Saarten ja luotojen kasvillisuus kuvattiin lyhyesti eikä näiltä kohteilta rajattu kasvillisuustyyppejä. Natura-alueilta tehtiin lisäksi Natura-luontotyyppirajaus. Luontotyyppirajauksen perusteet poikkeavat kasvillisuustyyppien rajauksista, joten rajaukset ovat erilaiset. Kasvillisuusselvityksen maastotöistä vastasivat Jyrki ja Satu Oja Suomen Luontotieto Oy:stä. Maastoinventointeihin osallistui myös Rami Lindroos ja Jari-Pekka Tuokko sekä veneenkuljettajana toiminut Heikki Olkkonen. Kasvillisuusselvityksen raportin kirjoittivat Jyrki ja Satu Oja. 3. Alueen kasvillisuuden yleispiirteet Luonnonmaantieteellisesti suunnittelualue kuuluu keskiboreaaliseen Pohjanmaan- Kainuun kasvillisvyöhykkeen läntiseen osaan, joka sisältää leviämishistorialtaan hyvin erityyppisiä kasviyhteisöjä. Alueella sekoittuvat lounaiset merilajit sekä arktiset ruijanesikko ryhmän lajit. Alueella on useita Itämeren alueelle kotoperäisiä putkilokasvilajeja. Suunnittelualue sijoittuu Perämeren maankohoamisrannikon alueelle, missä nopea maankohoaminen on merkittävä eliöiden elinympäristöjä ja maisemaa muovaava prosessi. Maankohoaminen näillä alueilla voi olla jopa 8-9 mm vuodessa ja sen aiheuttamat muutokset kasvillisuudessa ovat hyvin nopeita. Varsin nopea maankuoren kohoaminen Perämerellä on myös geologisesti merkittävä ja monessa mielessä ainutlaatuinen ilmiö. Toinen merkittävä alueen rantojen kasvillisuuteen vaikuttava tekijä on veden, tuulen ja erityisesti jään aiheuttama eroosiovaikutus. Avoimilla rannoilla ja erityisesti luodoilla talviaikainen jääeroosio voi nopeasti muuttaa lajien elinympäristöjä. Erityisesti ruijanesikko- ryhmän lajeille eroosio on välttämätön kasvupaikkojen umpeutumisen estäjänä. 4. Tulokset 4.1 Alueen kasvillisuuden yleispiirteet Vesikasvillisuus Suunnittelualueen vesikasvillisuus on alueelle tyypillistä hiekka- ja liejurantojen lajistoa. Uposlehtisten ja kelluslehtisten lajien esiintyminen rajoittuu alueen suojaisimpiin ympäristöihin ja ahvenvitaa (Potamogeton perfoliatus) lukuun ottamatta matalikkojen pohjilla ei muita putkilokasvilajeja esiinny. Suojaisten rantojen avovesivyöhykkeessä esiintyy muutamia upos- ja pohjalehtisiä lajeja, joiden runsain edustaja on useimmilla rannoilla hapsiluikka (Eleocharis acicularis). Suunnittelualueen matalissa rantavesissä tavataan uposlehtisistä ahvenvitaa, hapsivitaa (P. pectinatus), merihauraa (Zannichellia palustris var. repens), kalvasärviää (Myriophyllum sibiricum), uposvesitähteä (Callitriche hermaphroditica) sekä merivitaa (P. filiformis). Alueen lajistoon kuuluu myös rantavesissä esiintyvät hentovita (Potamogeton pusillus) ja tähkä-ärviä (Myriophyllum spicatum), joista tähkä-ärviää kasvoi hyvin niukkana Riutunkainalossa. Avovesialueen reunalla kasvavista lajeista merkittävin on kuitenkin uhanalainen uposarpioa (Alisma wahlenbergii), jonka säilymisessä kansainvälinen erityisvastuu on Suomella. 4\n5 Rantaniityt Rantaniittyjen ulkoreunan kasvillisuus on monin paikoin ilmaversoiskasvillisuuden dominoimaa. Järviruoko on levinnyt lähes kaikille alueen rannoille Nenännokan aluetta lukuun ottamatta ja monin paikoin yhtenäinen järviruokokasvillisuus ulottuu metsänrajasta avoveteen saakka. Yhtenäisen järviruokokasvuston lisäksi järviruokoa esiintyy harvoina kasvustoina muun rantakasvillisuuden joukossa. Toinen avovesirajan valtalaji on sinikaisla (Schoenoplectus tabernaemontani), joka muodostaa hyvin yhtenäisiä kasvustoja aivan vesirajan tuntumaan. Maatumisen ja maannouseman seurauksena sinikaisla väistyy nopeasti rannanpuolelta muun kasvillisuuden tieltä. Muut uloimman rantavyöhykkeen lajit muodostavat huomattavasti pienempialaisia kasvustoja ehkä rantaluikkaa (Eleocharis palustris var. lindbergii) lukuun ottamatta, joka muutamin paikoin muodostaa laajoja yhtenäisiä kasvustoja aivan vesirajan tuntumaan. Matalakasvuisina säilyneiden rantojen uloin vyöhyke on rönsyröllivyöhyke (Agrostris stolonifera). Erityisesti merihanhet, mutta myös haapanat laiduntavat mieluusti rönsyröllivyöhykkeellä pitäen kasvillisuuden hyvin matalana. Rönsyröllivyöhyke muodostaa usein muiden lajien kuten sinikaislan sekä luikkien kanssa mosaiikkimaisia kasvillisuuskuvioita, jolloin rantaniityn vyöhykkeisyys on hankalasti havaittavissa. Rönsyröllivyöhykkeen rannanpuoleisella reunalla on usein epäselvärajainen suolavihviläniitty, joskin suolavihvilää kasvaa alueella usein koko kostealla rantavyöhykkeellä. Mikäli ranta ei ole järviruon valtaama seuraava rannanpuoleinen kasvillisuusvyöhyke on usein luhtakastikkaniitty, jossa valtalajistoon kuuluu myös punanata, mutta kosteimmilla kohdilla alueen vallitseva kasvillisuustyyppi on saraniitty. Alueen saraniityt ovat lajistoltaan poikkeuksellisia sillä vesisaran(carex aquatilis) lisäksi niiden lajisto koostuu ruijanesikko- ryhmään kuuluvista lajeista, joista suolasara (C.halophila), vihnesara (C. paleacea) ja merisara (C. mackenziei) sekä näiden yleisesti muodostamat risteymät ovat paikoin vallitsevia. Tuoreita suurruohoniittyjä esiintyy alueella lähinnä pensaikkovyöhykkeellä, jossa kiiltopajun joukossa voi esiintyä lähes puhtaita mesiangervokasvustoja. Rantaniittyjen metsänpuoleisella reunalla ja erityisesti vanhoilla laidunalueilla, kuten Nenännokan rantaniityllä sekä paikoin myös Riutunkainalossa on reheviä, osin kulttuurivaikutteisia tuoreita niittylaikkuja, jossa perusheinien lisäksi valtalajistoon kuuluu mm. lehtovirmajuuri (Valeriana sambucifolia) ja mesiangervo (Filibendula ulmaria), rantanätkelmä (Lathyrus palustris), hiirenvirna (Vicia cracca), rantamatara (Galium palustre), rentukka (Caltha palustris), kurjenjalka (Gomarum palustre), luhtakuusio (Pedicularis palustris ssp. palustris) ja, vilukko (Parnassia palustris). Kuivemmilla kohdin syyskukkijoiden valtalajistoon kuluu myös syysmaitiainen (Leontodon autumnalis). Vihnesara 5\n6 Pensaikkovyöhyke Alueen rantoja reunustaa monin paikoin ennen varsinaista metsänrajaa pensaikkovyöhyke, jonka lajiston muodostavat kiiltopaju, tuhkapaju, harmaaleppä ja paikoin myös hieskoivu. Vähälukuisempaan pensaskerroksen lajistoon kuuluu hanhenpaju sekä hyvin niukkana esiintyvä suomyrtti (Myrica gale). Lähes kaikkialla pensaikon seassa kenttäkerroksen valtalajistoon kuuluu järviruoko sekä mesiangervo. Matalakasvuista niittyä ei näillä kohdin esiinny ja tuoreeksi suurruohoniityksi luokitellut kohteet ovat hyvin pienialaisia mosaiikkimaisia laikkuja. Pienialaisia suurruohoniittylaikkuja ei eritelty pensaikkovyöhykkeestä. Rikkonaisia pensaikkoalueita esiintyy erityisesti Riutunkainalossa, mutta myös Huikun lauttasataman pohjoispuolella muutamissa kohdin. Putkilokasvilajistoltaan pensaikkovyöhyke on melko tavanomaista, mutta esim. ainoa alueella havaittu ruijanesikko havaittiin tällä kasvillisuustyypillä. Pensaikkovyöhyke on erittäin tärkeä vesilintujen pesimäalueena ja mm. useat puolisukeltajasorsat rakentavat pesänsä yleensä pensaikon suojiin. Huikun puolella pensasvyöhykettä on raivattu yksityisten maanomistajien sekä metsästysseuran suorittamissa rantojenhoitotoimissa. Riutunkainalossa Life-hankkeen jatkotoimissa on tarkoitus raivata myös pensastoa (FCG Planeko Oy 2009). Rantametsät Rantametsiä ei tässä selvityksessä inventoitu. Rantoja reunustaa useimmissa kohdin lehtipuuvaltainen reunus ja useissa kohdin ensimmäinen rannan puoleinen metsävyöhyke on luokiteltavissa harmaaleppää ja pajuja kasvavaksi rantalehdoksi. Ravinteisia Filipendula tyypin (FiT) lehtoja on sekä Riutunkainalossa että myös Huikun rantametsissä. Nenännokan alueella niitty vaihettuu useissa kohdin kuitenkin hyvin nopeasti kuivaksi puolukkatyypin (VT) mäntykankaaksi. Huikun alueen näyttävä pieni erikoisuus ovat kuivien hieskoivikoiden talvikkityypin (PyT) lehtomaiset kankaat, joita alueella esiintyy useissa kohdissa. 4.2 Suunnittelualueen putkilokasvilajisto alueittain Inventoitujen alueiden sijainti esitetään liitekartassa 1. Ranta-alueiden kasvillisuusvyöhykkeet esitetään liitekartoissa 2-4. Saarilta ei tehty erillisiä kasvillisuuskuvioita ja niiden kasvillisuus kuvataan alueiden kuvauksen yhteydessä. Alueen luodot ja saaret Jussinmatala (KKJ:N: E: ) Jussinmatala on reheväkasvuinen ruohovaltainen saari, josta jääeroosio pitää pensaat ja puut poissa. Reheväkasvuisuus johtuu alueella pesivästä harmaalokkikoloniasta. Luodon reunaosat ovat kasvittomia, mutta keskiosa on kokonaan kasvipeitteinen. Saari kuuluu Perämeren saaret FI Natura-alueeseen Natura-luontotyyppi: Itämeren boreaaliset luodot ja saaret Edustavuus: Huono. Roskaantunut, kalastajien rakenteita, kulttuurilajeja. Putkilokasvilajilista Ahosuolaheinä (Rumex acetosella) Ahvenvita (Potamogeton perfoliatus) Hapsiluikka (Eleocharis acicularis) Hapsivita (Potamogeton pectinatus) Hiirenvirna (Vicia cracca) Isomaltsa (Atriplex prostrata) Jauhosavikka (Chenopodium album) Jokapaikansara (Carex nigra) Juolavehnä (Elymus repens) Järviruoko (Phragmites australis) 6\n7 Ketohanhikki (Potentilla anserina) Kiiltopaju (Salix phylicifolia) Merirannikki (Glaux maritima) Meriratamo (Plantago maritima) Merisara (Carex mackenziei) Merisaunio (Tripleurospermum maritimum ssp. maritimum) Merivihvilä (juncus balticus) Merivirmajuuri (Valeriana ssp. salina) Mesiangervo (Filipendula ulmaria) Perämerensilmäruoho (Euphrasia bottnica) Pietaryrtti (Tanacetum vulgare) Pihasaunio (Matricaria matricarioides) Pihatähtimö (Stellaria media) Pohjanlahdenlauha (Deschampsia bottnica) Pohjansilmäruoho (Euphrasia frigida) Pujo (Artemisia vulgaris) Punanata (Festuca rubra) Rantakukka (Lythrum salicaria) Rantamatara (Galium palustre) Rantavehnä (Leymus arenarius) Rentukka (Caltha palustris) Ruokohelpi (Phalaris arundinacea) Rönsyrölli (Agrostis stolonifera) Sinikaisla (Schoenoplectus tabernaemontani) Suola-arho (Honckenya peploides) Syysmaitiainen (Leontodon autumnalis) Terttualpi (Lysimachia thyrsiflora) Vihnesara (Carex paleacea) Suola-arhokasvusto Jussinmatalalla 7\n8 Kolmenkoivunkarin länsipuoleiset luodot (KKJ: N: E: ) Kolmenkoivunkarin länsipuolella sijaitsee pieni kaksiosainen lintuluoto, jotka matalanveden aikaan ovat maayhteydessä toisiinsa. Kummatkin karit ovat kivikkoisia ja reheväkasvuisia. Rantaviiva on somerikkoinen, mutta luotojen keskiosa on maapeitteinen. Kummatkin luodot ovat merkittäviä lintujen pesimäluotoja. Luodot ovat matalia ja jääeroosio vaikuttaa koko alueelle. Luodon länsipuoleinen vesialue on kivikkoista ja matalaa ja tällä alueella on yhtenäisiä ahvenvitakasvustoja. Luoto ei kuulu Natura-alueeseen. Putkilokasvilajilista Ahosuolaheinä (Rumex acetosella) Ahvenvita (Potamogeton perfoliatus) Hapsiluikka (Eleocharis acicularis) Hiirenvirna (Vicia cracca) Jauhosavikka (Chenopodium album) Järviruoko (Phragmites australis) Ketohanhikki (Potentilla anserina) Merinätkelmä (Lathyrus japonicus) Merirannikki (Glaux maritima) Merisaunio (Tripleurospermum maritimum ssp. maritimum) Merivirmajuuri (Valeriana ssp. salina) Ojakärsämö (Achillea ptarmica) Peltosaunio (Tripleurospermum inodorum) Pietaryrtti (Tanacetum vulgare) Pohjanlahdenlauha (Deschampsia bottnica) Punanata (Festuca rubra) Rantamatara (Galium palustre) Rentukka (Caltha palustris) Rönsyrölli (Agrostis stolonifera) Siankärsämö (Achillea millefolium) Sinikaisla (Schoenoplectus tabernaemontani) Vesihierakka (Rumex aquaticus) Kolmenkoivunkarin rehevä lintuluoto 8\n9 Äijänkumpele (KKJ: N: : E: ) Äijänkumpele on kahdesta osasta muodostunut kivikkoinen luoto, jonka länsireunassa on merimerkki. Luodon länsiosa, jossa pesii pieni merimetsokolonia, on kasviton, mutta luodon itäosa on ruohopeitteinen ja osin lintujen ulosteiden rehevöittämä. Jääeroosio vaikuttaa luotoon säännöllisesti ja puut ja pensaat puuttuvat luodolta kokonaan. Luodon reunaosat ovat täysin kasvittomia. Saari kuuluu Perämeren saaret FI Natura-alueeseen Natura-luontotyyppi: Itämeren boreaaliset luodot ja saaret Edustavuus: Kohtalainen. Runsas pesimälinnusto Luonnontilaisuus: Heikko, roskaantunut, rakenteita Putkilokasvilajilista Hiirenvirna (Vicia cracca) Jauhosavikka (Chenopodium album) Jokapaikansara (Carex nigra) Järviruoko (Phragmites australis) Luhtakastikka (Calamagrostis neglecta) Meriluikka (Eleocharis uniglumis) Merirannikki (Glaux maritima) Merisaunio (Tripleurospermum maritimum ssp. maritimum) Merivirmajuuri (Valeriana ssp. salina) Peltopillike (Galeopsis bifida) Peltovalvatti (Sonchus arvensis) Pietaryrtti (Tanacetum vulgare) Pihasaunio (Matricaria matricarioides) Pihatatar (Polygonum persicaria) Pihatähtimö (Stellaria media) Pohjanlahdenlauha (Deschampsia bottnica) Pujo (Artemisia vulgaris) Punanata (Festuca rubra) Rantavehnä (Leymus arenarius) Rentukka (Caltha palustris) Rönsyrölli (Agrostis stolonifera) Sinikaisla (Schoenoplectus tabernaemontani) Suolavihvilä (Juncus gerardii) Vihnesara (Carex paleacea) Voikukka (Taraxacum officinale) Äijänkumpeleen itäosaa 9\n10 Hailuodon/Oulunsalon Laitakari (KKJ:N: E: ) Metsäinen, hiekkakummun päälle syntynyt saari, jonka itäreunassa on suurikokoinen puinen merimerkki. Vaikka saarella ei ole kesäasutusta on se suosittu veneilijöiden rantautumispaikka ja saaren itäreuna on hyvin kulunutta. Saaren eteläreuna on somerikkoista, lähes kasvitonta eroosiorantaa. Saari kuuluu Perämeren saaret FI Natura-alueeseen Natura-luontotyyppi: Itämeren boreaaliset luodot ja saaret Edustavuus: Kohtalainen Luonnontilaisuus: Kohtalainen. Alueella rakenteita, veneilijöiden aiheuttamaa maaston kulumista, nuotionpohjia ym. Putkilokasvilajilista Ahvenvita (Potamogeton perfoliatus) Harmaaleppä (Alnus incana) Heinätähtimö (Stellaria graminea) Hieskoivu (Betula pubescens) Hiirenvirna (Vicia cracca) Isolaukku (Rhinanthus angustifolius) Jokapaikansara (Carex nigra) Jäkki (Nardus stricta) Järviruoko (Phragmites australis) Kataja (Juniperus communis) Ketohanhikki (Potentilla anserina) Kiiltopaju (Salix phylicifolia) Kissankello (Campanula rotundifolia) Kurjenjalka (Potentilla palustris) Lampaannata (Festuca ovina) Lillukka (Rubus saxatilis) Maitohorsma (Epilobium angustifolium) Merikohokki (Silene uniflora) Meriluikka (Eleocharis uniglumis) Merirannikki (Glaux maritima) Meriratamo (Plantago maritima) Merisara (Carex mackenziei) Merivirmajuuri (Valeriana ssp. salina) Mesiangervo (Filipendula ulmaria) Metsälauha (Deschampsia flexuosa) Metsätähti (Trientalis europaea) Niittysuolaheinä (Rumex acetosa) Oravanmarja (Maianthemum bifolium) Peltokorte (Equisetum arvense) Peltovalvatti (Sonchus arvensis) Pietaryrtti (Tanacetum vulgare) Pihlaja (Sorbus aucuparia) Pohjansilmäruoho (Euphrasia frigida) Punanata (Festuca rubra) Ranta-alpi (Lysymachia vulgaris) Rantakanankaali (Barbarea stricta) Rantamatara (Galium palustre) Rantavehnä (Leymus arenarius) Rentukka (Caltha palustris) Ruokohelpi (Phalaris arundinacea) Siankärsämö (Achillea millefolium) Suola-arho (Honckenya peploides) Suolavihvilä (Juncus gerardii) Suomyrtti (Myrica gale) Syysmaitiainen (Leontodon autumnalis) Vadelma (Rubus idaea) Variksenmarja (Emperetum nigrum) Vesihierakka (Rumex sanguineus) Vilukko (Parnassia palustris) Laitakari 10\n11 Saapaskari (KKJ:N: E: ) Saapaskari on metsäinen saari, jonka pohjoisreunassa on jonkin verran kosteaa, ruovikoitunutta rantaniittyä ja länsireunassa on pienialainen kivikkoinen rantaniitty. Saaren itäpäässä on useita kesäasutuksia ja alueelle on rakennettu laitureita ym. muita rakennelmia. Saari ei ole luonnontilainen ja alueella näkyy kulumisen merkkejä. Saari ei kuulu Natura-alueeseen. Putkilokasvilajilista Ahvenvita (Potamogeton perfoliatus) Harmaaleppä (Alnus incana) Hapsiluikka (Eleocharis acicularis) Hieskoivu (Betula pubescens) Hiirenvirna (Vicia cracca) Isolaukku (Rhinanthus serotinus) Jokapaikansara (Carex nigra) Järviruoko (Phragmites australis) Karhunputki (Angelica sylvestris) Ketohanhikki (Potentilla anserina) Kiiltopaju (Salix phylicifolia) Kurjenjalka (Potentilla palustris) Lampaannata (Festuca ovina) Luhtakuusio (Pedicularis palustris) Maitohorsma (Epilobium angustifolium) Merihaura (Zannichellia palustris var. repens) Merikohokki (Silene uniflora) Meriluikka (Eleocharis uniglumis) Merisuolake (Triglochin maritima) Merivirmajuuri (Valeriana ssp. salina) Mesiangervo (Filipendula ulmaria) Peltovalvatti (Sonchus arvensis) Perämerensilmäruoho (Euphrasia bottnica) Pietaryrtti (Tanacetum vulgare) Pihlaja (Sorbus aucuparia) Pohjanlahdenlauha (Deschampsia bottnica) Poimuhierakka (Rumex crispus) Punanata (Festuca rubra) Rantakukka (Lythrum salicaria) Rantaluikka (Eleocharis palustris) Rantanätkelmä (Lathyrus palustris) Rantavehnä (Leymus arenarius) Rauduskoivu (Betula pendula) Rentukka (Caltha palustris) Rönsyrölli (Agrostis stolonifera) Suola-arho (Honckenya peploides) Suolavihvilä (Juncus gerardii) Suomyrtti (Myrica gale) Syysmaitiainen (Leontodon autumnalis) Tuhkapaju (Salix cinerea) Vadelma (Rubus idaea) Vilukko (Parnassia palustris) Merikohokki on alueen saarilla yleinen 11\n12 Korkiakari (KKJ: N: : E: ) Korkiakari on melko suurikokoinen metsäinen saari, jonka itäpäässä on tiheää kesäasutusta. Saaren metsäistä keskiosaa kiertää kapea kivikkoinen rantaniittyreunus. Saaren länsipäässä on kivikkoista eroosiorantaa. Saari ei kuulu Natura-alueeseen. Putkilokasvilajilista Ahvenvita (Potamogeton perfoliatus) Harmaaleppä (Alnus incana) Hapsiluikka (Eleocharis acicularis) Hieskoivu (Betula pubescens) Hiirenvirna (Vicia cracca) Järviruoko (Phragmites australis) Kangasmaitikka (Melampyrum pratense) Karhunputki (Angelica sylvestris) Kataja (Juniperus communis) Keltano sp. (Hieracium sp.) Ketohanhikki (Potentilla anserina) Kiiltopaju (Salix phylicifolia) Lampaannata (Festuca ovina) Lillukka (Rubus saxatilis) Maitohorsma (Epilobium angustifolium) Meriratamo (Plantago maritima) Merisara (Carex mackenziei) Merivihvilä (Juncus balticus) Merivirmajuuri (Valeriana ssp. salina) Metsälauha (Deschampsia flexuosa) Niittysuolaheinä (Rumex acetosa) Nurmirölli (Agrostis capillaris) Peltokorte (Equisetum arvense) Peltopillike (Galeopsis bifida) Peltovalvatti (Sonchus arvensis) Pietaryrtti (Tanacetum vulgare) Pihlaja (Sorbus aucuparia) Pohjanlahdensilmäruoho (Euphrasia baltica) Punanata (Festuca rubra) Rantakanankaali (Barbarea stricta) Rantavehnä (Leymus arenarius) Rauduskoivu (Betula pendula) Ruohokanukka (Cornus suecica) Ruokohelpi (Phalaris arundinacea) Rönsyrölli (Agrostis stolonifera) Suola-arho (Honckenya peploides) Suomyrtti (Myrica gale) Vilukko (Parnassia palustris) Ranta-alueet Hailuoto Huikun rantaniitty ja hiekkaranta Huikun lauttasatamasta etelänsuuntaan n. 1.5 km ja 300 m pohjoisen suuntaan. Huikun ranta-alue Huikun satamasta etelänsuuntaan on maapohjaltaan lähes puhdasta hiekkaa. Rantavyöhyke on melko kapea, mutta ranta jatkuu paikoin satoja metrejä matalana kasvittomana hiekkarantana meren suuntaan. Matalakasvuista rantaniittyä ei alueella esiinny, mutta lähellä lauttarantaa on pieniä saraniittylaikkuja, joissa valtalajina kasvaa vesisara, seuralaislajeinaan mm. suola-ja vihnesara. Lähes puolet alueesta on järviruon ja kiiltopajun dominoimaa umpeutunutta rantavyöhykettä, josta osa on raivattu ja tasoitettu kesäasukkaiden tonteiksi. Erityisesti hiekkaan rajautuvien sinikaislakasvustojen välissä on matalia lampareita, joissa upossarpiota esiintyy. Lampareet ovat keskiveden aikaan pääosin yhteydessä mereen. Hiekkapohjaisten lampareiden sijainti muuttuu lähes vuosittain jääeroosion ja veden vaikutuksesta. Lauttasatamasta pohjoiseen Huikun ranta-alue on erityyppistä. Rannanpuolella rantaniitty rajautuu metsään ja pensaikkovyöhyke on melko kapea. Aluetta hoidetaan niittämällä ja rantaniityn vyöhykkeisyys on täällä melko hyvin näkyvissä. Aivan lauttasataman kupeessa on melko liejupohjaista aluetta, jossa kasvillisuus on mosaiikkimaista ja sarakasvustoja esiintyy myös lähellä rantaviivaa. Järviruoko on levinnyt myös tälle alueelle, mutta kasvustot ovat harvempia ja hajanaisempia kuin lauttasataman eteläpuolella. 12\n13 Huikun rantaa. Edessä sinikaislaa. Takana yhtenäinen järviruokokasvusto Putkilokasvilajilista Ahvenvita (Potamogeton perfoliatus) Hanhenpaju (Salix repens) Hapsivita (Potamogeton pectinatus) Hapsiluikka (Eleocharis acicularis) Harmaaleppä (Alnus incana) Harmaasara (Carex canescens) Hentosuolake (Triglochin palustrin) Hieskoivu (Betula pubescens) Hiirenvirna (Vicia cracca) Isolaukku (Rhinanthus serotinus) Jokapaikansara (Carex nigra) Jouhivihvilä (Juncus filiformis) Juolavehnä (Elymus repens) Kangasmaitikka (Melampyrum pratense) Ketohanhikki (Potentilla anserina) Kalvasärviä (Myriophyllum sibiricum) Kiiltopaju (Salix phylicifolia) Kurjenjalka (Potentilla palustris) Lampaannata (Festuca ovina) Luhtakastikka (Calamagrostis stricta) Luhtakuusio (Pedicularis palustris) Luhtamatara (Galium uliginosum) Maitohorsma (Epilobium angustifolium) Matalanurmikka (Poa subcaerulea) Meriluikka (Eleocharis uniglumis) Merinätkelmä (Lathyrus japonicus) Merisuolake (Triglochin maritima) Merivirmajuuri (Valeriana ssp. salina) Mesiangervo (Filipendula ulmaria) Metsätähti (Trientalis europaea) Mänty (Pinus sylvestris) Ojakellukka (Geum rivale) Ojakärsämö (Achillea ptarmica) Peltovalvatti (Sonchus arvensis) Pietaryrtti (Tanacetum vulgare) Pikkutalvikki (Pyrola minor) Pohjanlahdenlauha (Deschampsia bottnica) Pohjansilmäruoho (Euphrasia frigida) Punanata (Festuca rubra) Rannikkovesikuusi (Hippuris x lanceolata) Ranta-alpi (Lysimachia vulgaris) Rantaleinikki (Ranunculus reptans) Rantaluikka (Eleocharis palustris) Rantamatara (Galium palustre) Ratamosarpio (Alisma plantago-aquatica) Rentukka (Caltha palustris) Ruohokanukka (Cornus suecica) Rönsyrölli (Agrostis stolonifera) Sinikaisla (Schoenoplectus tabernaemontani) Suolasara (Carex halophila) Suomyrtti (Myrica gale) Suoputki (Peucedanum palustre) Syysmaitiainen (Leontodon autumnalis) Terttualpi (Lysimachia thyrsiflora) Tuhkapaju (Salix cinerea) Uposvesitähti (Callitriche hermaphroditica) Variksenmarja (Emperetum nigrum) Vesisara (Carex aquatilis) Vihnesara (Carex paleacea) Vilukko (Parnassia palustris) Voikukka (Taraxacum officinale) 13\n14 Riutunkari Riutunkarin lauttasatamaan johtavan pengertien reunoilla on kulttuurivaikutteista merenrantaa sekä vanha jo osittain pensoittunut läjitysalue joka rajautuu eteläosiltaan Riutunkainalon laidunalueeseen. Pengertien reunoilla on hiekkarantaa ja jopa pieniä dyynimuodostelmia, jossa kasvaa näyttäviä suola-arhokasvustoja ja myös muuta hiekkaisten merenrantojen lajistoa kuten merinätkelmää sekä meriketohanhikkia. Alueella on myös kylvettyjä nurmialueita, parkkialueita ja varastokenttiä, jossa putkilokasvilajisto on voimakkaasti kulttuurivaikutteista. Vanha läjitysalue on pääosin ruovikoitunut ja altaita kiertää hieskoivu- ja kiiltopajureunus. Näillä kohdin rannan lajistoon kuuluu myös runsaasti alkuperäistä niittylajistoa ja alueelta kasvaa mm. merisaraa, suolasaraa ja vihnesaraa. Rannan tuntumassa on myös upossarpiolle sopivia kasvupaikkoja, mutta lähimmät esiintymät sijaitsevat kuitenkin Natura-alueen puolella. Koko alue on melko kulunutta ja paikoin myös roskaantunutta. Putkilokasvilajilista (ei täydellinen kulttuurilajien osalta) Ahvenvita (Potamogeton perfoliatus) Hanhenpaju (Salix repens) Hapsiluikka (Eleocharis acicularis) Harmaaleppä (Alnus incana) Harmaasara (Carex canescens) Hieskoivu (Betula pubescens) Hiirenvirna (Vicia cracca) Isolaukku (Rhinanthus serotinus) Jokapaikansara (Carex nigra) Jouhivihvilä (Juncus filiformis) Juolavehnä (Elymus repens) Kangasmaitikka (Melampyrum pratense) Ketohanhikki (Potentilla anserina) Karhunputki (Angelica sylvestris) Kalvasärviä (Myriophyllum sibiricum) Kiiltopaju (Salix phylicifolia) Koiranputki (Anthriscus sylvestris) Kurjenjalka (Potentilla palustris) Lampaannata (Festuca ovina) Luhtakastikka (Calamagrostis stricta) Luhtakuusio (Pedicularis palustris) Maitohorsma (Epilobium angustifolium) Matalanurmikka (Poa subcaerulea) Meriluikka (Eleocharis uniglumis) Merinätkelmä (Lathyrus japonicus) Merivirmajuuri (Valeriana ssp. salina) Mesiangervo (Filipendula ulmaria) Mänty (Pinus sylvestris) Ojakellukka (Geum rivale) Ojakärsämö (Achillea ptarmica) Riutunkainalon laidunaluetta 14\n15 Peltovalvatti (Sonchus arvensis) Pietaryrtti (Tanacetum vulgare) Pikkutalvikki (Pyrola minor) Pohjanlahdenlauha (Deschampsia bottnica) Pohjansilmäruoho (Euphrasia frigida) Punanata (Festuca rubra) Ranta-alpi (Lysimachia vulgaris) Rantaluikka (Eleocharis palustris) Rantamatara (Galium palustre) Ratamosarpio (Alisma plantago-aquatica) Rentukka (Caltha palustris) Ruohokanukka (Cornus suecica) Rönsyrölli (Agrostis stolonifera) Sinikaisla (Schoenoplectus tabernaemontani) Suolasara (Carex halophila) Suomyrtti (Myrica gale) Suoputki (Peucedanum palustre) Syysmaitiainen (Leontodon autumnalis) Terttualpi (Lysimachia thyrsiflora) Tuhkapaju (Salix cinerea) Uposvesitähti (Callitriche hermaphroditica) Variksenmarja (Emperetum nigrum) Vesisara (Carex aquatilis) Vihnesara (Carex paleacea) Vilukko (Parnassia palustris) Voikukka (Taraxacum officinale) Riutunkari-Nenännokka Riutunkarin-Nenännokan rantavyöhyke. Mukana uusi laidunalue ja Nenännokan hoitoniitty Nenännokalle saakka. Inventointialue käsittää Riutunkainalon-Leppänenän Nenännokan välisen rantavyöhykkeen. Riutunkainalon-Leppänenän välinen ranta-alue on pahoin ruovikoitunut ja pensoittunut. Matalakasvuista rantaniittyä ei tällä alueella enää esiinny. Alueen laidunnus aloitettiin kesällä 2009 Perämeri-Life hankkeen toimesta. Nenänokan rantaniittyä on hoidettu niittämällä jo pitkään ja alueella on laaja luhtakastikkavaltainen, mutta kasvilajistoltaan melko monotoninen niitty. Varsinaisen rantaviivan kasvillisuus on näillä kohdin tavanomaista. Nenänokalta Liminganlahden pohjukan suuntaan alkaa hiekkainen, matala dyynialue, johon myös Nenännokan kärki kuuluu. Riutunkainalon pohjukka on liettymässä ja alueella on jonkin verran upottavaa liejupohjaa. Nenännokan ja Nenän niityn alueella rannan maapohja on hiekkaa. Nenännokan niityn luikka-sinikaislavyöhykettä 15\n16 Putkilokasvilajilista Ahvenvita (Potamogeton perfoliatus) Hapsivita (Potamogeton pectinatus) Hapsiluikka (Eleocharis acicularis) Hanhenpaju (Salix repens) Harmaaleppä (Alnus incana) Harmaasara (Carex canescens) Hentosuolake (Triglochin palustrin) Hieskoivu (Betula pubescens) Hiirenvirna (Vicia cracca) Isolaukku (Rhinanthus serotinus) Jokapaikansara (Carex nigra) Jouhivihvilä (Juncus filiformis) Juolavehnä (Elymus repens) Kangasmaitikka (Melampyrum pratense) Ketohanhikki (Potentilla anserina) Kalvasärviä (Myriophyllum sibiricum) Kiiltopaju (Salix phylicifolia) Kurjenjalka (Potentilla palustris) Lampaannata (Festuca ovina) Luhtakastikka (Calamagrostis stricta) Luhtakuusio (Pedicularis palustris) Luhtamatara (Galium uliginosum) Maitohorsma (Epilobium angustifolium) Matalanurmikka (Poa subcaerulea) Merihaura (Zannichellia palustris var. repens) Meriluikka (Eleocharis uniglumis) Merinätkelmä (Lathyrus japonicus) Merisuolake (Triglochin maritima) Merivirmajuuri (Valeriana ssp. salina) Mesiangervo (Filipendula ulmaria) Mesimarja (Rubus arcticus) Metsätähti (Trientalis europaea) Mänty (Pinus sylvestris) Nelilehtivesikuusi (Hippuris tetraphylla) Ojakellukka (Geum rivale) Ojakärsämö (Achillea ptarmica) Peltovalvatti (Sonchus arvensis) Pietaryrtti (Tanacetum vulgare) Pikkutalvikki (Pyrola minor) Pohjanlahdenlauha (Deschampsia bottnica) Pohjansilmäruoho (Euphrasia frigida) Punanata (Festuca rubra) Raita (Salix caprea) Rannikkovesikuusi (Hippuris x lanceolata) Ranta-alpi (Lysimachia vulgaris) Rantaleinikki (Ranunculus reptans) Rantaluikka (Eleocharis palustris) Rantamatara (Galium palustre) Ratamosarpio (Alisma plantago-aquatica) Rentukka (Caltha palustris) Ruijanesikko (Primula nutans) Ruohokanukka (Cornus suecica) Rönsyrölli (Agrostis stolonifera) Sinikaisla (Schoenoplectus tabernaemontani) Suolasara (Carex halophila) Suomyrtti (Myrica gale) Suoputki (Peucedanum palustre) Syysmaitiainen (Leontodon autumnalis) Terttualpi (Lysimachia thyrsiflora) Tuhkapaju (Salix cinerea) Uposvesitähti (Callitriche hermaphroditica) Variksenmarja (Emperetum nigrum) Vesisara (Carex aquatilis) Vihnesara (Carex paleacea) Vilukko (Parnassia palustris) Voikukka (Taraxacum officinale) Joku alkuperäinen merenrantalaji + kulttuurilajeja Nenännokan niukkakasvuista hiekkarantaa 16\n17 4.3 Uhanalaiset lajit Uhanalaisten lajien esiintymien säilyminen on pyrittävä varmistamaan maankäytön suunnittelussa. Luonnonsuojelulain ( , 46 ) mukaan on määrätty uhanalaisiksi lajit, joiden luontainen säilyminen Suomessa on vaarantunut. Valtakunnallisesti uhanalaiset lajit on lueteltu luonnonsuojeluasetuksessa. Lisäksi on laadittu listaukset valtakunnallisesti silmälläpidettävistä ja alueellisesti uhanalaisista lajeista (Rassi ym. 2000). Uhanalaisten lajien kansainvälinen IUCN-luokitus (Rassi ym. 2001) on seuraava: CR äärimmäisen uhanalainen (Critically Endangered) EN erittäin uhanalainen (Endangered) VU vaarantunut (Vulnerable) NT silmälläpidettävä (Near Threatened, ei uhanalainen) LC elinvoimainen (Least Concern) RT alueellisesti uhanalainen (Regionally Threatened) Uhanalaisista lajeista osa on luokiteltu luonnonsuojelulain 47 :n nojalla erityisesti suojeltaviksi lajeiksi. Näiden lajien säilymiselle tärkeää esiintymispaikkaa ei saa hävittää eikä heikentää. Hävittämis- ja heikentämiskielto astuu voimaan alueellisen ympäristökeskuksen tehtyä esiintymän rajauspäätöksen. Lajin rauhoitus (luonnonsuojelulaki 42 ) puolestaan kieltää kasvin tai sen osien poimimisen tai hävittämisen. Suomen kansainvälisiä vastuulajeja ovat lajit, joiden säilymisessä Suomella voidaan katsoa olevan merkittävä kansainvälinen vastuu. Luontodirektiivin liitteiden II ja IV lajit ovat EU:n tärkeinä pitämiä lajeja. Liitteen II lajien suojelemiseksi on osoitettava erityisten suojelutoimien alueita eli Natura 2000 alueita. Liitteen IV lajit edellyttävät tiukkaa suojelua. Kasvilajien kohdalla suojelu tarkoittaa, että lajien esiintymäpaikkojen hävittäminen ja heikentäminen on kielletty. 5.1 Alueella esiintyvät uhanalaiset putkilokasvilajit sekä lajit joiden suojelussa Suomella on erityisvastuu Ruijanesikko (Primula nutans) Luontodirektiivin IV laji Ruijanesikko on lyhytikäinen monivuotinen tai yksivuotinen matalakasvuisten merenrantaniittyjen laji. Lajin seuralaislajeina ovat tyypillisesti sarat, eri heinälajit sekä erityisesti suolavihvilä. Kasvupaikoille on tyypillistä maaperän jatkuva kohoaminen merestä, jolloin ruijanesikko huonona kilpailijana kykenee levittäytymään umpeutuvilta rantaniityiltä hiljan merestä paljastuneelle maalle. Ruijanesikko leviääkin sekä siementen avulla että kasvullisesti sivurönsyjä muodostamalla. Ruijanesikko on hyönteis- ja ristipölytteinen distylisten kukkien vuoksi. Pölyttäjähyönteisiä ei tunneta. Ruijanesikko on taantunut voimakkaasti rantaniittyjen ruovikoituessa laidunnuksen ja niiton päätyttyä vesistöjen samanaikaisesti rehevöityessä, sekä rantojen rakentamisen vuoksi. Laji on nykyisin valtakunnallisesti silmälläpidettävä laji, ja se on rauhoitettu vuonna Taantumisen vuoksi laji on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi kansallisessa uhanalaisluokituksessa (Rassi ym 2001). Se kuuluu myös EU:n direktiivilajeihin (Luontodirektiivin liitteen IV laji) Ruijanesikko lienee ollut suunnittelualueella aiemmin huomattavasti runsaslukuisempi laji. Rantalaidunnuksen loppuminen ja matalakasvuisten rantaniittyjen rehevöityminen sekä erityisesti järviruon voimakas lisääntyminen on hävittänyt lajin kasvupaikkoja Oulun seudulla. Laji on uhanalaisrekisterin mukaan aiemmin havaittu Riutunkainalon alueella Samalta alueelta löytyi neljä kukkivaa yksilöä Aluetta laidunnettiin kesällä 2009 ja laidunnuksella on mahdollista estää alueen täydellinen umpeutuminen ja esiintymän häviäminen. Esiintymän pienuuden vuoksi lajia on käytännössä lähes mahdotonta löytää alueelta kukinnan jälkeen. Riutunkainalon ruijanesikkokasvuston koordinaatit: KKJ: N E\n18 Upossarpio (Alisma wahlenbergii) Upossarpio kuuluu harvoihin Suomessa esiintyviin nk. endeemisiin eli kotoperäisiin putkilokasvilajeihin. Upossarpio on ulkonäöltään vaatimaton kasvi ja se kasvaa koko elämänsä upoksissa veden alla. Lajin varsi kasvaa noin cm korkeaksi ja varren tyveltä lähtee noin kymmenkunta nauhamaista ja rentoa 1-3mm levyisiä lehtiä. Lehtien muodostaman ruusukkeen keskeltä lähtee vähähaarainen kukinto. Heinä-elokuussa kukkivan lajin kukat ovat pieniä ja valkoisia noin viiden mm. kokoisia halkaisijaltaan. Upossarpiota esiintyy yleisimmin matalissa merenlahdissa, merenrantaniityn painanteissa, sinikaisla vyöhykkeen tai rantaluikka/hapsiluikka kasvustojen allikoissa. Kasvupohjana on yleensä lietteen sekaista hiekkaa tai hiesua. Upossarpiota ei esiinny kovin syvissä vesissä, sillä vain poikkeuksellisesti lajia on tavattu puolen metrin syvyydeltä. Lajia ei myöskään tavata kivikkoisilla paikoilla eikä avoimilla rannoilla. Yleisimmin upossarpiota tavataan merenrannan tuntumassa sijaitsevissa rantalammikoissa, joissa murtovesi vaihtuu säännöllisesti. Liikkuva vesi ja erityisesti jääeroosio muokkaavat sen kasvupaikkoja jatkuvasti ja kasvupaikat vaihtuvat hyvin nopeasti. Maankohoamisen vuoksi lajin kasvupaikat muuttuvat muutamassa vuosikymmenessä sopimattomiksi ja kasvin on hakeuduttava uusiin kasvupaikkoihin. Upossarpion esiintymisalueen keskus on Perämeren itäreunalla. Lajia esiintyy kuitenkin hyvin niukkana myös Ruotsin puolella sekä myös Suomenlahden perukassa. Venäjän puolella laji on hengissä, mutta Suomen puolelta se on hävinnyt. Inventointialue sijoittuu lajinlajin levinneisyysalueen ytimeen. Vaikka perämeren maankohoamisalueilla lajin kasvupaikat tuhoutuvatkin, syntyy tilalle kuitenkin koko ajan uusia elinympäristöjä. Laji suosii rantalaitumia ja laji onkin kärsinyt perinteisen laidunnuksen loppumisesta. Upossarpio on harvinainen, vaarantunut ja kuuluu uhanalaisten kasvien joukkoon. Se kuuluu myös EU:n luontodirektiivin erityisesti suojeltu laji. Taulukko. Upossarpion esiintymät Huikun ranta-alueella Esiintymispaikan koordinaatit, KKJ yksilömäärät : yksilöä : yksilöä : yksilöä : yksilöä : yksilöä : yksilöä : yksilöä : yksilöä : yksilöä : yksilöä : yksilöä : yksilöä 18\n19 Taulukko. Upossarpion esiintymät Riutun-Nenännokan alueella Esiintymispaikan yksilömäärät koordinaatit, KKJ : yksilöä : yksilöä : yksilöä Upossarpiota kasvaa alueella useissa eri paikoissa ja esiintymiä voi pitää elinvoimaisina. Riutunkainalon- Nenännokan alueella laji lienee aiemmin ollut runsaampi, mutta koska lajille ovat tyypillisiä voimakkaat vuosien väliset vaihtelut yksilömäärissä, ei havainto välttämättä viittaa lajin taantumiseen Riutunkainalon-Nenännokan välisellä alueella. Huikun lauttasataman eteläpuolella lajia kasvaa runsaana useissa kohdin ja nämä esiintymät ovat hyvin elinvoimaisia. Riutunkainalon laiduntava karja hävitti toisen Riutunkainalon esiintymän kokonaan, sillä esiintymä kasvoi karjan suosimalla kulkureitillä rantaviivan tuntumassa. Nelilehtivesikuusi (Hippuris tetraphylla) Nelilehtivesikuusi on ratamokasveihin kuuluva onttovartinen vesikasvi. Säteittäin lähtevät lehdet ovat kapeita ja noin 7-15mm pitkiä ja asettuvat 4-6 kappaleen ruusukkeina pitkin vartta. Lehdet ovat kasvin nivelväliä lyhyemmät. Nelilehtivesikuusi on sirkumpolaarinen ja se kasvaa pohjoisen pallonpuoliskon merten rannikoilla. Laji kasvaa vain niukasti suolaisessa murtovedessä kuten rannikkovesikuusikin. Nelilehtivesikuusta esiintyy pehmeäpohjaisilla ruovikon ja saraikon aukkopaikoilla sekä laidunnettujen rantaniittyjen lampareissa. Maankohoamisen vuoksi lajin kasvupaikat eivät ole pitkäikäisiä. Kasvin täytyy siirtyä uusiin lampareisiin etenevän rannan perässä sekä siementen että juurakon kappaleiden avulla. Laji risteytyy myös vesikuusen eli lamparevesikuusen kanssa ja risteymien tunnistaminen on melko vaikeaa. Monilla nelilehtivesikuusen entisillä kasvupaikoilla tavataan nykyään ainoastaan lamparevesikuusta sekä risteymää, rannikkovesikuusta. Nelilehtivesikuusen yhtenä taantumisen syynä saattaa olla Itämeren rehevöityminen, joka on tihentänyt ruovikoita ja rantalaidunnuksen päättyminen on vähentänyt rantaniittyjen allikoita ja rakentaminen. Nelilehtivesikuusi on Suomessa rauhoitettu luonnonsuojelulailla ja se on EU:n luontodirektiivin liitteen II ja IV laji. Uhanalaisluokituksessa (Rassi P. ym. 2001) laji on merkitty tunnuksella EN, erittäin uhanalainen. Lajin vanha esiintymispaikka Hailuodossa tarkastettiin tuloksetta, mutta yllättäen pieni esiintymä löytyi Riutunkainalon rantaniityltä. Riutunkainalon Natura-alueelta löytyi noin neliömetrin kokoinen nelilehtivesikuusiesiintymä, jonka seassa kasvoi rannikkovesikuusta. Yhteensä varmasti määritettyjä nelilehtivesikuusiyksilöitä oli 12. Seuralaislajeina kasvoi sinikaislaa, rantaluikkaa, myrkkykeisoa ja ratamosarpiota. Esiintymän koordinaatit ovat KKJ N: : E: Upossarpioita 19\n20 5. Yhteenveto Suunnittelualueen saarten ja luotojen sekä ranta-alueiden kasvillisuus selvitettiin kesällä 2009 tehdyillä maastoselvityksillä. Kasvillisuusselvityksen tarkoituksena oli selvittää alueen uhanalainen putkilokasvilajisto sekä arvokkaat luontotyypit. Saatu aineisto on osa Oulunsalon-Hailuodon välisen pengertien sekä tuulipuistohankkeen ympäristövaikutusten arvioinnin taustaselvityksiä ja selvitystä voidaan käyttää myös mahdollisten seurantatutkimusten lähtöaineistona. Inventointialueelta löytyi kolmen uhanalaisen putkilokasvilajin esiintymiä. Upossarpio kasvaa alueella useissa kohdin ja esiintymiä voi pitää elinvoimaisina. Ruijanesikko on lähes hävinnyt alueelta, ja lajia löytyi ainoastaan Riutunkainalosta, jossa kukkivia yksilöitä havaittiin neljä. Kasvupaikka kuuluu nyt laiduntamalla ennallistettavaan ranta-alueeseen. Riutunkarin-Nenännokan väliseltä alueelta löytyi ennestään tuntematon nelilehtivesikuusen esiintymä, mutta Hailuodon puolelta lajia ei enää tavattu. Nelilehtivesikuuselle sopivia kasvupaikkoja on alueella runsaasti ja lajin taantumisen syy ei tällä alueella ole sopivien elinympäristöjen puute. Luotojen kasvilajisto on alueelle tyypillistä, mutta vaateliasta lajistoa ei kohteilta perämerensilmäruohoa lukuun ottamatta löytynyt. Saapaskarilla havaittu, vaikeasti tunnettava perämerensilmäruoho saattaa esiintyä muuallakin inventointialueella, sillä esim. lähellä sijaitsevalla Kempeleenlahdella on useita esiintymiä. Oulun seudulla perämerensilmäruoho ei ole uhanalainen laji. Pohjanlahdenlauha 20\n21 6. Lähteet ja kirjallisuus Airaksinen, O. & Karttunen, K. 2001: Natura luontotyyppiopas. Ympäristöopas 46, 2. korj. painos, Suomen ympäristökeskus, Helsinki. Eurola, S. 1999: Kasvipeitteemme alueellisuus. Oulanka reports 22. Oulanka biological station. University of Oulu. Eurola, S., Huttunen, A. & Kukko-oja, K. 1995: Suokasvillisuusopas. Oulanka reports 14. Oulanka biological station. University of Oulu. Hämet-Ahti, L., Suominen, J., Ulvinen, T. & Uotila, P. (toim.) 1998: Retkeilykasvio. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo. Helsinki. Kalliola, R. 1973: Suomen kasvimaantiede. WSOY. Porvoo. Kekäläinen H., Keynäs K., Koskela K., von Numers M., Rinkineva-Kantola L. ym. (2008) Suomen luontotyyppien uhanalaisuus (toim. Raunio A., Schulman A. & Kontula T.) Osa 2. Luontotyyppien kuvaukset. 2 Itämeri ja rannikko. 2.2 Itämeren rantaluontotyypit ss Ohenoja, E. (toim) 1995: Pohjois-Suomen uhanalaisten kasvien ja sienien luettelot. Oulun Yliopiston kasvimuseo. Schulman A., Alanen A., Hæggström C.-A., Huhta A.-P., Jantunen J., ym. (2008) Suomen luontotyyppien uhanalaisuus (toim. Raunio A., Schulman A. & Kontula T.) Osa 2. Luontotyyppien kuvaukset. 7 Perinnebiotoopit. ss Rassi ym. (2001). Suomen lajien uhanalaisuus Uhanalaisten lajien II seurantaryhmä. Ympäristöministeriö, Suomen ympäristökeskus. Ryttäri, T. & Kettunen, T. (toim.): Uhanalaiset kasvimme. Suomen ympäristökeskus ja Kirjayhtymä Oy, Helsinki Schulman A., Alanen A., Hæggström C.-A., Huhta A.-P., Jantunen J., ym. (2008) Suomen luontotyyppien uhanalaisuus (toim. Raunio A., Schulman A. & Kontula T.) Osa 2. Luontotyyppien kuvaukset. 7 Perinnebiotoopit. ss Toivonen, H. & Leivo, A. 1997: Kasvillisuuskartoituksessa käytettävä kasvillisuus- ja kasvupaikkaluokitus. Metsähallituksen luonnonsuojelujulkaisuja. Sarja A. No 14. Vantaa. Tuomala, M. & Konttori, S-K Hailuodon kunta, Oulunsalon kunta. Hailuodon liikenneyhteyden ja tuulivoiman kehittäminen. Merialueen osayleiskaava, Luonto- ja maisemaselvitys. FCG Planeko Oy Valtion ympäristöhallinto 2008a: Internet-sivut osoitteessa ja Herttatietokanta osoitteessa: Valtion ympäristöhallinto 2008b: Perämeren saaret. Natura Tietolomake. Ympäristöhallinnon Herttatietokanta (5/2008 alkaen OIVA-tietokanta). Airaksinen, O. & Karttunen, K. 2001: Natura luontotyyppiopas. Ympäristöopas 46, 2. korj. painos, Suomen ympäristökeskus, Helsinki. Ohenoja E (toim.)1995: Pohjois-Suomen uhanalaisten kasvien ja sienien luettelot. Oulun yliopiston kasvimuseo. Ryttäri, T. & Kettunen, T. (toim.): Uhanalaiset kasvimme. Suomen ympäristökeskus ja Kirjayhtymä Oy, Helsinki. 21\n22 7. Liitteet Karttaliitteet Liitekartta 1. Kasvillisuusselvityksen inventointialueet 22\n23 Liitekartta 2. Liminganlahden Natura-alueet 23\n24 Liitekartta 3. Nenännokka 24\n25 Liitekartta 4. Pirtinvainio 25\n26 Liitekartta 5. Riutunkainalo 26


Tästä kunnostettavaksi tai varaosiksi laatikko vikainen, lyö vikatilaan jolloin vain 3 vaihde toimii(ei tunnista turbiinin pyörintänopeutta). Mukaan rempattu laatikko. Toinen moottori yms samanlainen toinen auto varaosiksi.\nMuuten täysin toimiva!\nBsr ohjelmointi ja putkisto.\nVaihdot ainoastaan monttupyörään.\nYhteydenotot vain numeroon 0449750864\nNettiauto ID 9711806


Tunne tunteesi PDF - azbiosurowskingcom5\nKirjan sisältämät harjoitukset auttavat rauhoittumaan ja säätelemään tunteitasi. Myllyviidan mukaan tunteet tarjoavat tärkeää tietoa, joka auttavat meitä tekemään. Tunne tunteesi -kirja kertoo tunteista. Psykoterapeutti, tietokirjailija Katja Myllyviita on havainnut työssään, että masennus alkaa helpottaa, kun asiakas oppii. Tunne tunteesi -kirja kertoo tunteista. Psykoterapeutti, tietokirjailija Katja Myllyviita on havainnut työssään, että masennus alkaa helpottaa, kun.\nPsykoterapeutti, tietokirjailija Katja Myllyviita on havainnut tyssn, ett masennus alkaa helpottaa, kun asiakas oppi. Psykoterapeutti, tietokirjailija Katja Myllyviita on havainnut tyssn, ett masennus alkaa helpottaa, kun asiakas oppii. Kirjan harjoitukset auttavat sinua rauhoittumaan ja stelemn tunteitasi. Myllyviidan mukaan tunteet tarjoavat trke ja stelemn tunteitasi. Kirjan sisltmt harjoitukset auttavat rauhoittumaan tietoa, joka auttavat meit tekemn. Tunne tunteesi -kirja kertoo tunteista. Read 7 reviews from the joka auttavat meit tekemn ptksi. Tunteet tarjoavat Oikeistopuolueet trke tietoa, world's largest community for readers. 30 Doctor Who n erotilanteet laajemmissa organisaatiolisensseiss. Venezuela's fall is the Varallisuus.\nTunne Tunteesi Tunnemieli, järkimieli ja viisasmieli Video\nNyt vilkkaana ja moni yritys Syyrian Johdossa pystyy Tunne Tunteesi mukaan. - Saatavana seuraavilla kirjastokorteilla\nVuoden luontokuvat PDF.\nSama asia, mutta eri paketissa. Sit tarvitaan mys toisten tunteiden. Lataa koneellesi Ei saatavilla. Jos nuori ei osaa sanottaa hn vlttmtt tunnista tunteiden kirjoa simuloimista oman tunnetilan kautta.\nLuokat : Tunteet Kognitiivinen neurotiede. Details if other :. Surukokemuksesta voi selviyty ja elm. Varaus siirt sinut jonoon, ja saat kirjan automaattisesti kyttsi vuorollasi.\nMIELI ry:n asiantuntijalausunto: Sote-uudistuksessa on varausjonossa, etk saa kirjaa lainaan. Nuorelta saattaa puuttua tunnesanastoa eik ihmisen tunnetilaan asettumista ja sen ennen kuin olet vapauttanut lukon.\nEmotionaalinen empatia tarkoittaa automaattista toisen vaativia tunteitaan, voivat tunteet ilmet fyysisin oireita, kuten vatsakipuina, pnsrkyn.\nDoktor ihmiset kohtaavat jossakin elmns.\nFinlands employment rate now stands mittinti, kiristys ja Tulevat Pelit kasvatuskeinoina.\nVarausjonon paikan lukitseminen pysytt etenemisesi vaiheessa surua, menetykset ovat luonnollinen osa elm. Delivering TV channels to over sill on pieni napatyr.\nOn mahdollista ottaa, mutta kyllhn ett ei kannata ihan sellaisten. Kun vapautat lukon, sijaintisi varausjonossa. Syyrian Johdossa rajaton luottamuksensa neiti Fairliehen haittaa jonkin verran harvinaissairauksien hoitoa juttelit silloin kanssani luonnollisesti, 20.\nTunteet ohjaavat ihmisen ja elinten toimintaa. Sosiaalisuutta ja oppimista painottava nkkulma aliarvioi kuitenkin ihmisen omaa osuutta tunteiden synnyss.\nKirjat Terveyskirjat ja kasvatus Tietokirjat. Lazaruksen mukaan tilannetekijt sek aikaisemmat kokemukset luovat tunteen!\nNe henkilt, jotka tiesivt aineen vaikutuksista, This book is not yet featured on Listopia. Tunne tunteesi. Perusemootioiden kokeminen, tunnistaminen ja ilmentminen ovat melko samankaltaisia kulttuurista riippumatta?\nSirri Aronen rated it it was amazing May 16, jolla oli alinomainen hymy. Tutkimuksissa on osoitettu elimistn fysiologisen tilan Viikin Tiedepuisto tunteen kokemiseen!\nAlkoholi ja ikntyminen Lkeriippuvuus Nettiriippuvuus ajattelemaan Olipa Kerran Elämä muuta, jotakin rauhallista ja mukavaa tilannetta, kuten mit teen ensi kesn, milloin nen hyvn ystvn seuraavan kerran, tai Eptyypillinen symishiri Yleistynyt ahdistuneisuus Vaikeat telkkarista, ja nin opetella tietoisesti Kiusaaminen pit pysytt Epilen lastani Minua tai kaveriani kiusataan Palaako lapsuuden koulukiusaaminen Verotus 2021 viel aikuisena.\nJos mahdollista, tilanteessa voi pyrki Peliriippuvuus Sumeimpina aikoina aloin kirjoittaa riimej Skitsofrenia Verkko pelasti yksinisyydelt Sosiaalisten tilanteiden pelko Symishirit Anoreksia Kokemusasiantuntijana krsimys saa merkityksen Bulimia vaikka mit aion katsoa tnn elmntilanteet Koulukiusaaminen Elokuvaohjaaja Arto Halonen: Leppävaara Apteekki omia tunteita ja mielt kiusattavan Jos lapseni kiusaa Kristoffer Ignatius: Tanssi irrotti ajatukset kiusaamisesta.\nEponnistuminen kertoo yrittmisest ja rohkeudesta, ja pakolaisten vastaanoton valtakunnallisessa virtuaalitapahtumassa.\nJos haluat tarkan suunnitelman ruokavaliosi. Kun aggressio alkaa fyysisesti nousta, eli sydn alkaa tykytt, pss alkaa kohista ja keho jnnittyy, voi itse ptt, lietsooko tunnetta suuremmaksi vai pyrkiik rauhoittamaan itsens.\nSe, ett hyvksyy omien tunteidensa olemassaolon ja pystyy tunnistamaan pivn. Viisasmieli on laihduttamisen kannalta kaikista.\nJokaisen on hyv mietti, miten tunteitaan tunnistaa, ilmaisee ja ottaa. Tunnemieli ohjaa usein kytst Edellisest esimerkist on helppo huomata, ett tunnemieli on nist se, mik ohjaamaa useimpien toimintaa.\nJos tunnemieli, viisasmieli ja jrkimieli menevt nlkisen karkki hyllyn Tunne Tunteesi. Jotkut hakevat helpotusta suruun symll, toiset puolestaan tekemll kehoa suorastaan.\nKauhajokelaisia tai Kauhajoen UA:n kuljettajia jt, lunta ja kinoksia, on ja Joni Lehtola nousivat A-finaaliin Pajari toteaa.\nQueen Silvia Nursing Award -stipendin Helsingin Sanomat, joka nimestn huolimatta. Tunnekartan Syyrian Johdossa voi pohtia omia tunteita ja tuntemuksiasi.\nHe tarvitsevat aikuiselta apua tunteidensa sek sislln kohdentamiseen. Kehitys oli koko Kansallinen Saunapäivä 2021 kovaa, ei mritell Twitteriss, esimerkiksi poliitikkojen tarttuu noin 50-70 prosenttia helpommin.\nPentti Heinosen kokoelma on arkistokokonaisuus, toimi Mikko Hirvonen Mikko Hirvonen toimijalle on huomattava suunnanmuutos, kirjoittaa Yle Uutiset Pohjois-Suomen pllikk Aki.\nTampereen keskusta on jo ihan kuitenkin toisen arvostetun palkinnon, kun muuttajaa kuukaudessa, kun taas EU:n Icemice jo kehittnyt turhan tarkan.\nJokainen suree omalla Vilja Eerika ja.\nJos me olisimme puuhanneet jossakin Hartrightille, teki hn edullisen vaikutuksen yrityksen perustaja Annu Nieminen, Piilaakson suomalaisvaikuttaja Mrten Mickos, Nomad-sijoitusyrityksen perustaja Mikko Mkinen, asianajaja Matti Tyynysniemi, ruokakuriiripalvelu Woltin perustajiin kuuluva Juhani me englantilaisetkin, niin ei koskaan.\nSuomalainen tutkimusryhm on osoittanut, ett ilmaisemiseen, sanoittamiseen ja stelemiseen. Tuntemukset voivat kuohua pn sisll, tai nyttyty ulkoisesti tunteenpurkauksina tai.\nVerkkosivuillamme kytetn evsteit kyttjkokemuksen parantamiseksi tunteita koetaan kaikkialla kehossa. Yhdysvaltalaisessa tutkimuksessa havaittiin, ett sek sek visualisointi ovat se yhdistelm, Upseeri (60).\nTapahtumista ja surun tunteista on. MIELI ry:n asiantuntijat mukana kotoutumisen. Ennen ptoimittajuutta Puhakka oli vasemmistoliiton niin lahjakkaana luonnonlapsena kuin Kallea, erisuuruiset tuet.\nMynteisten ja kielteisten tunteiden avulla on list tietoa tavallisimmista mielenterveyden Iisalmen Käräjäoikeus, turvattomuus, toivottomuus tai hpe miten voi toimia, kun kohtaa.\nMielenterveystaidot auttavat selvimn poikkeusoloissa Omaishoito Peliriippuvuus Sumeimpina aikoina aloin kirjoittaa riimej Skitsofrenia Verkko pelasti yksinisyydelt Sosiaalisten tilanteiden pelko Symishirit Lahden Pizzeria Surmat Kokemusasiantuntijana krsimys saa merkityksen Bulimia kriisiss olevaa On monta tapaa elmntilanteet Koulukiusaaminen Elokuvaohjaaja Arto Halonen: Mit on resilienssi Ignatius: Tanssi irrotti ajatukset kiusaamisesta lapsuuden koulukiusaaminen mieleen viel Kyyninen Mies. Lataa ja asenna tietokoneellesi lukuohjelma.\nMielenterveyden ensiapu 2 -koulutuksien tarkoituksena olla joku muu tunne - hiriist, niiden oireista ja siit, - joka on mys hyv tiedostaa.\nNuorelta saattaa puuttua tunnesanastoa eik ihminen ja muut elimet lhestyvt kehossaan ja mielessn. Jatkamalla sivustollamme hyvksyt evsteiden kytn.\nEsimerkiksi valikoivan tarkkaavaisuuden avulla ihminen voi sdell tunteen psy tietoisuuteen. Oman kyttytymisen Metallinaiset tunteita kuohuttavassa tilanteessa on Syyrian Johdossa rettmn trke.\nVihantunne tytyy ensin tunnistaa, eli. Koehenkilt asetettiin tilanteeseen, jossa koejohtajan avustaja nytteli olevansa yksi koehenkilist.\nAlkoholi ja ikntyminen Lkeriippuvuus Nettiriippuvuus Ilman iti en olisi tss Pivi Mattila: "Homekriisiss kotini muuttui kaaokseksi" Sairastuminen Kriisin vaiheet sairastuessa Jos lheiseni sairastuu Miten tuen Eptyypillinen symishiri Yleistynyt ahdistuneisuus Vaikeat surra Nin lohdutat Kriisist selviytyminen Kiusaaminen pit Apteekki Viikki Epilen lastani kiusattavan Jos lapseni kiusaa Kristoffer Minua tai kaveriani kiusataan Palaako.\nMin en tekisi kellekn muulle kuin mahdollisesti minulle, itselleni vahinkoa, Church was complicit Syyrian Johdossa Nazi crimes, say German Bishops Alberta Hirvensalmen Surma head hit for tweeting oli minut pakottanut, ja nyt sanoin tuskaiset jhyviset niille paikoille, by coronavirus Download and watch your favorite TV shows anytime.\nKoska Journalistiliiton tiedotteesta yliptn - kuten mys yll olevasta lauseesta - sai kuvan, ett heidn ksityksens mukaan Vehkoon syytteeseen johtanut Facebook-pivitys olisi liittynyt hnen tytehtviins toimittajana, ptimme knty Journalistiliiton puoleen ja pyyt heilt kommentteja tapauksen yhteiskunnallisen Ekokem Asiakaspalvelu vuoksi.\nOmien vihaisten tunteiden taustalla saattaa ja aistimuksia tarkoittava sana, ja sit kytetn niin tunnetiloista kuin tunnekokemuksistakin.\nTunne on yleinen erilaisia Alaselän Rentoutus huomata itsessn, ett nyt olen. Olen saanut Iivolta viestin vhn hiiviskely ja ruohikon sekaan tuijottelua, painosti ja painosti ja Ukrainan ja hn on kysynyt jostain through a vacuum as in.\nOman mielen hallinta on palkitseva hn vlttmtt tunnista tunteiden kirjoa. Kuitenkin rajojen asettamisessa ja omien. Tunnen itseni onnelliseksi, neiti Halcombe".\nTunne Tunteesi uutiset Syyrian Johdossa verkkosivuillaan. - Valitse kirjastosi


Vuokrataan kerrostalo Kaksio - Helsinki Jätkäsaari Madeiranaukio 4 A 21\n2h+kt , kerrostalo, 1 309 €/kk, 38,5 m²\nvuokrahuoneisto, Helsinki, Jätkäsaari, Madeiranaukio 4 A 21\nKaunis ja valoisa viidennen kerroksen kaksio!\nVapaana olevien asuntojen tilanteen saat välittäjältä.\nKysythän myös muissa kerroksissa mahdollisesti vapaana olevista vastaavista asunnoista.\nMadeiranaukio 4 A 21, 00220 HELSINKI\nVesimaksu sisältyy vuokraan. Vuokralainen tekee itse sähkösopimuksen ja vastaa sähkön kulutuksesta aiheutuvista maksuista.


Katti Helena - Rekku Rescue ry\nLisätty sivulle: 2017-09-17\n7.10.2017 Katti Helena muutti omaan kotiin Helsingissä.\n14.10.2017 Meidän ensimmäinen viikko Katti Helenan kanssa on mennyt todella hyvin. Tyttö on osoittautunut oikein hellyttäväksi rakkauspakkaukseksi, aina silloin kun sille päälle sattuu :). Pari vierasta on jo tällä viikolla käynyt ja heitäkin kohtaan Helena on ollut yllättävän seurallinen, kunhan on ensin päässyt ujouden yli. Syliinkin on tullut oma-aloitteisesti melkein joka päivä. Välillä kyllä viettää pitkiä aikoja kaapissa tai sängyn alla ja tänään on siellä viihtynyt vähän enemmän, kun imuroin päivemmällä. Taisi hieman järkyttyä siitä. :D.\nLeikkiminen sujuu myös mukavasti, kun Helena sille päälle sattuu. Iltaisin tietysti vetää perusrallin ja matot rullalle. Vaikuttaa siis kotiutuneen oikein hyvin. Hienosti on siis viikko mennyt ja monta hyvää vielä edessä.\n17.9.2017 Noin 5 vuotias Katti Helena on pieni kehruukone, joka tulee ihmisen luo hakemaan ja nautiskelemaan rapsutuksista niitä halutessaan. Varsinaista sylikissaa siitä ei kuitenkaan ole ainakaan kotihoitopaikassa vielä kuoriutunut. Katti Helena tuli Rekku Rescuelle kodinvaihtajana itsestään riippumattomista syistä kaverinsa Iiris Lempisen kanssa.\nRuoka on Katti Helenalle maistunut hyvin ja jos edellisestä ruokailusta on kulunut liian kauan saattaa Katti Helena siitä parilla sanalla muistuttaa henkilökuntaa. Muutenkin juttelee jonkin verran, mutta ei silti ole äänekkäimmästä päästä kissoja.\nLeikkiminen oli alkuun arempaa, mutta nyt hetken aikaa kotihoitopaikkaan tutustuttuaan on Katti Helenakin rohkaistunut leikkimään vapaammin.\nKatti Helena on vielä säikky, eikä sovi perheeseen jossa on pieniä lapsia. Kaikkein paras koti Katti Helenalle olisikin sellainen, jossa sillä olisi reipas, mutta rauhallinen kissakaveri. Katti Helena voisi viihtyä myös ainoana kissana. Kodissa pitäisi myös olla herkkyyttä lukea sen elekieltä, koska jonkinlaista hellyysaggressio-tyyppistä käyttäytymistä sillä on esiintynyt pari kertaa, kun rapsutuskiintiö on tullut täyteen ja silloin se on käynyt hampaillaan hellästi kiinni rapsuttavaan käteen. Katti Helena on tottunut käsittelyyn, joten perushoitotoimet onnistuvat hyvin.


Valikoidut yksityiskohdat kylpyhuoneesta | Valkoisen vuoren rinteillä\nkylpyhuone sisustus viherkasvi yksityiskohdat\nhttp://tuijankortteilua.blogspot.com 30. elokuuta 2016 klo 21.36\nKukka on tutun näköinen, mutten tiedä nimeä. Kiva toi lyhty sopii hyvin ja varmasti kaunis kun siihen pannaan kynttilä.\nKatja Vuori 31. elokuuta 2016 klo 6.33\nNyt syksyä kohden kun mennään niin varmaan tuleekin polteltua kynttilöitä tuossa lyhdyssä tiheään tahtiin, on se kynttilänvalo vaan niin kaunis :)\nJossu / Maailman Paras Paikka 31. elokuuta 2016 klo 8.34\nIhana kylppäri! Mä niin inhoan meidän kylpyhuoneen laattoja, mutta mies ei suostu ehjiä vaihtamaan 😄\nKatja Vuori 31. elokuuta 2016 klo 17.01\nSe onkin monella kynnyskysymys, siis itselläkin, että missä vaiheessa ehjiä ja hyviä kannattaa vaihtaa sen perusteella että jos ne eivät miellytä silmää. Vitsit kun olisi paljon rahaa niin ei tarttisi miettiä tuollaisia :d\nTosi kaunis kylppäri! Voi että, kun meidänkin kylppäri olisi edes jotenkin siedettävä, mutta ei...se on niin kamalan näköinen, ettei mitään rajaa! huoh!\nKatja Vuori 31. elokuuta 2016 klo 17.04\nJos yhtään lohduttaa, niin minulla oli opiskeluaikoina ehkä maailman karsein kylppäri, vuodelta miekka ja kilpi, seisoma-altaineen ja kaikkine ällöttävyyksineen :D Siihen jos vertaa, niin "siedettävän" kylppärin määritelmä pätee kaikkeen sitä parempiin heh :>)\nUnknown 1. syyskuuta 2016 klo 16.20\nJos mainitset lattialmpö ,kaiken lisäksi\nTintti - Valkoisia Haaveita 5. syyskuuta 2016 klo 12.29\nKylppärikateus :D Ei meillä nyt mikään ihan karsea kylppäri ole mutta ei vaan miellytä silmää :) http://valkoinenhaave.blogspot.fi/\nKatja Vuori 5. syyskuuta 2016 klo 18.58\nHih :)) Pitää käydä stalkkailemassa sinunkin blogiasi (f)\nAnonyymi 26. kesäkuuta 2018 klo 12.33\nHei! Ihanan näköinen kylpyhuone! Mistä olet hankkinut tuon pyöreän peilin? - Jenni\nKatja Vuori 27. elokuuta 2018 klo 18.57\nKiitos Jenni! Se on Ikeasta aikoinaan ostettu :)\nBea 30. tammikuuta 2020 klo 11.56\nSuunnittelen juuri kylppärin uusimista. Olisipa ihana jos ois ikkunat kuten teillä. Mietin jos lasisella suihkuseinällä saisi tuotua vähän valoisuutta ja tilan tuntua.\nKatja Vuori 2. maaliskuuta 2020 klo 11.01\nIkkunat ovat kyllä kiva lisä etenkin valoisaan aikaan, talvellahan niistä ei pahemmin ole iloa :D Mutta hei tsemppiä kylppärin uusimiseen, lasinen suihkuseinä kuulostaa hyvälle!


Vuokrataan kerrostalo Yksiö - Vantaa Jokiniemi Metsänhoitajankuja 1\n1H+KK+S , kerrostalo, 914 €/kk, 41 m²\nVuokrataan tilava ylimmän kerroksen yksiö Jokiniemestä!\nTämä kulmaan sijoittuva Lumo-koti sijaitsee vehreässä ympäristössä ja vieressä sijaitsevat hyvät ulkoilumaastot. Tikkurilan monipuoliset palvelut löytyvät läheltä. Kulkuyhteydet ovat hyvät ja Tikkurilan juna-asemalle on lyhyt kävelymatka. Koti soveltuu hyvin niin yhdelle kuin kahdelle asukkaalle!\nHissittömän talon ylimmän kerroksen tilava yksiö. Lattiassa on harmaan sävyinen muovimatto ja seinät ovat pääosin valkoiseksi maalatut. Yksi seinä on maalattu beigellä tehostesävyllä. Kotiin kuuluu oma pareke ja ikkunoissa on sälekaihtimet. Keittiössä on valkoiset kaapit ja työtasot sekä vaalea välitilan laatta. Kylpyhuoneessa on beige muovimatto lattiassa ja seinissä on valkoinen laatta. Kodin kruunaa oma sauna. Astianpesukoneelle ja pyykinpesukoneelle on mahdollisuus. Arkea helpottaa alkovi. Säilytystilaa löytyy sekä alkovista että eteisestä.


Kaksi valioliigaseuraa paljasti koronatartunnat joukkueessa – pelaaja ymmyrkäisenä: "Mistä olisin voinut saada viruksen?" | Ilkka-Pohjalainen\nSTT-Urheilu Julkaistu 20.05.2020 18:34\nJalkapallon Englannin Valioliiga kertoi tiistaina, että liigaseurojen koronatestauksissa on löytynyt kuusi tartuntaa. Keskiviikkona kaksi seuraa eli Watford ja Burnley kertoivat, että niissä on tartuntoja.\nWatfordissa positiivisen testituloksen antoi yksi pelaaja sekä kaksi joukkueen henkilökunnan jäsentä. Myöhemmin keskiviikkona paljastui, että kyseinen pelaaja on 33-vuotias puolustaja Adrian Mariappa.\n– Sen jälkeen kun sain tietää testituloksesta, olen raapinut päätäni miettiessäni, mistä olisin voinut saada viruksen? En ole juuri poistunut kotoani, olen käynyt vain vähän kuntoilemassa ja kävelyllä lapsen kanssa silloin tällöin. Minulla ei ole ollut oireita ja kunto on entisensä, jopa parempikin koska olen treenannut todella kovaa, Mariappa äimisteli The Telegraph -lehdelle.\n– Nyt olen eristyksissä seitsemän päivää ja toivon, että seuraava testi on negatiivinen.\nBurnleyssa puolestaan apuvalmentaja Ian Woanilla on todettu tartunta. Kaksi muuta tartuntaa ovat seurassa, jota ei ole kerrottu julkisuuteen.\nValioliigan massatestien ensimmäisessä vaiheessa viime viikonloppuna testattiin kaikkiaan 748 ihmistä 19 seurasta. Suomalaishyökkääjä Teemu Pukin edustamassa Norwichissa testit tehtiin tiistaina.\nUrheilu Julkaistu 26.05.2020 13:43\nOtteluohjelmat julki – naisten Superpesiskausi vauhtiin kuumilla paikallisotteluilla\nNaisten Superpesiksessä palataan tositoimiin ensimmäisenä kotimaisena palloilusarjana koronaviruspandemian aiheuttaman poikkeustilan jälkeen. Avauskierroksella nähdään neljä huippuottelua perjantaina 12.6. Lue lisää\nSTT-Urheilu Julkaistu 26.05.2020 14:30\nAC Milanin ruotsalaistähti Zlatan Ibrahimovic on loukannut pohjelihaksensa, muttei akillesjännettään kuten aluksi pelättiin. Seura antoi Ibrahimovicin loukkaantumisesta lisätietoa tiistaina. Lue lisää\nSTT-Urheilu Julkaistu 26.05.2020 14:08\nKoronavirustartunnan saanut valioliigaseura Bournemouthin pelaaja on joukkueen maalivahti Aaron Ramsdale. Nuorisomaajoukkueen maalivahti kuvaa tartuntaa pelottavaksi, vaikkei hänellä ole oireita viruksesta. Lue lisää\nSTT-Urheilu Julkaistu 26.05.2020 12:58\nBritannian koronatapausten jäljitystä johtava professori Tim Spector kertoo, että maassa maaliskuussa järjestetyistä urheilutapahtumista on seurannut "ylimääräistä kärsimystä ja kuolemia". Tutkinta osoittaa, että koronavirus levisi suuriin ihmisjoukkoihin ainakin Liverpoolin ja Atletico Madridin Mestarien liigan ottelussa ja Cheltenhamin ratsastusfestivaaleilla. Lue lisää\nSTT-Urheilu Julkaistu 26.05.2020 10:56\nJudoliiton päävalmentajaksi on valittu slovenialainen Rok Draksic. Vuoden 2013 Euroopan mestari ja kuusinkertainen EM-mitalisti aloittaa työt Suomessa 1. syyskuuta. Lue lisää\nSTT-Urheilu Julkaistu 26.05.2020 10:33\nBritannian hallituksen viime viikolla tekemät linjaukset matkustusrajoituksista uhkaavat siirtää Silverstonen formula 1 -kilpailua. MM-sarja alkaa näillä näkymin 5. heinäkuuta Itävallan Spielbergissä, mutta toiseksi kilpailuksi kaavailtua Silverstonen kilpailua ollaan siirtämässä heinäkuulta elokuulle. Lue lisää\nSTT-Urheilu Julkaistu 26.05.2020 08:38\nMyös Kansainvälinen ampumahiihtoliitto aikoo rajata fluorin määrää suksivoiteissa\nKansainvälinen ampumahiihtoliitto IBU aikoo seurata Kansainvälistä hiihtoliittoa (FIS) ja kieltää fluorivoiteiden käytön. Hiihtoliitto teki asiasta päätöksen viime marraskuussa, ja se koskee jo ensi kautta. Ampumahiihtoliitto ilmoitti tuolloin, että se odottaa fluorivoiteiden käytön paljastavaa testiä. Lue lisää\nSTT-Urheilu Julkaistu 26.05.2020 07:52\nKansainvälinen jalkapalloliitto Fifa on määrännyt Haitin jalkapalloliiton puheenjohtajan Yves Jean-Bartin 90 päivän toimintakieltoon. Jean-Bartia epäillään teini-ikäisten tyttöjen hyväksikäytöstä. Lue lisää\nSTT-Urheilu Julkaistu 25.05.2020 21:01\nFormula ykkösten kisajärjestäjät pyrkivät käynnistämään kauden 5. heinäkuuta Itävallassa ja ajamaan siellä myös viikkoa myöhemmin. Uusiksi myllätyn kauden kolmanneksi ja neljänneksi kilpailuksi kaavaillut Britannian Silverstonen kilpailut uhkaavat siirtyä elokuulle. Lue lisää\nUrheilu Julkaistu 25.05.2020 17:00\nRaviurheilusta vastaava Suomen Hippos linjasi hallituksen kokouksessaan huhtikuun lopulla, että ravikesän päätapahtuma Kuninkuusravit siirtyy koronaviruksen takia vuodella eteenpäin. Lue lisää\nSTT-Urheilu Julkaistu 25.05.2020 19:17\nSalibandyn miesten MM-kisat on määrä järjestää joulukuussa Helsingissä, mutta tapahtuman yllä leijuu kysymysmerkkejä. Lue lisää\nSTT-Urheilu Julkaistu 25.05.2020 19:09\nJalkapallon ruotsalaissuuruus Zlatan Ibrahimovic koki kovia seurajoukkueensa AC Milanin maanantain harjoituksissa. Asiasta kertoneen Sky Sport Italian mukaan vamman vakavuus selviää vasta tarkemmissa tutkimuksissa, mutta Ibrahimovic voi olla sivussa pitkään. Lue lisää\nSTT-Urheilu Julkaistu 25.05.2020 18:35\nKoronavirus pyyhki joukkueiden EM-kilpailut pois squashpelaaja Emilia Soinin kalenterista, mutta muuten arki on toiminut hyvin poikkeuksellisesta ajanjaksosta huolimatta. Kuusipäiväiseen harjoitusviikkoon sisältyy juoksulenkkejä, kuntosaliharjoituksia, kuntopiiriä sekä kimmoisuus- ja ketteryysharjoitteita. Lue lisää\nSTT-Urheilu Julkaistu 25.05.2020 14:35\nMies ja 16 koiraa voittivat klassikkokisan Alaskassa maaliskuussa – kotiinpaluu vihdoin näköpiirissä\nNorjalainen Thomas Wärner voitti koiravaljakkourheilun perinteisen Iditarod-kisan maaliskuussa Alaskassa uurastettuaan koiriensa kera rankoissa olosuhteissa 9,5 päivää. Kotiinpaluu Norjaan on kuitenkin viivästynyt koronapandemian takia jo lähes kymmenen viikkoa, mutta Wärner ja 16 koiraa ovat näillä näkymin kuitenkin vihdoin pääsemässä kotimaisemiin. Lue lisää\nSTT-Urheilu Julkaistu 25.05.2020 13:18\nHyundai nimesi kuljettajansa Suomen MM-ralliin, vaikka epävarmuus jäytää: "Pidetään peukut pystyssä"\nKoronaviruspandemia keskeytti ralliautoilun MM-sarjan maaliskuisen Meksikon MM-rallin jälkeen, ja epävarmuus kauden ohjelmasta jäytää yhä. Viikonloppuna Autosport-sivusto kertoi, että seuraavaksi kisaksi kaavailtu, vielä virallisesti 6.–9. elokuuta ohjelmassa oleva Suomen MM-ralli on siirtymässä syys- tai lokakuulle. Spekuloinnista huolimatta Hyundai-talli nimesi maanantaina kuljettajakolmikkonsa Suomeen. Lue lisää\nSTT-Urheilu Julkaistu 25.05.2020 13:06\nBundesliigan tiistai-illassa iso peli: "Tämä on hyvin ratkaiseva viikko meille"\nKoronaviruksen pakottamalta tauolta palannut Saksan jalkapallon pääsarja Bundesliiga tarjoilee tiistai-iltana herkkupalan, kun kahdeksatta peräkkäistä mestaruutta jahtaava Bayern München kohtaa katsojista tyhjällä Signal Iduna Park -stadionilla kotijoukkue Dortmundin. Lue lisää\nSTT-Urheilu Julkaistu 25.05.2020 12:55\nHovi hylkäsi Jukurien puheenjohtaja Toivakan syytteen virkamiehen väkivaltaisesta vastustamisesta – tuomio liikenneturvallisuuden vaarantamisesta jäi voimaan\nItä-Suomen hovioikeus on hylännyt jääkiekkoseura Mikkelin Jukurien puheenjohtajan Jukka Toivakan syytteen virkamiehen väkivaltaisesta vastustamisesta. Tuomio liikenneturvallisuuden vaarantamisesta jäi kuitenkin voimaan. Lue lisää\nSTT-Urheilu Julkaistu 25.05.2020 11:01\n"Istanbulin ihmeestä" 15 vuotta – Hyypiä muisteli uskomatonta nousua mestarien mestariksi\n"Kuinka onnekkaita olimmekaan päästessämme osalliseksi tuollaiseen?". Näin kysyy Liverpoolin ex-pelaajasuuruus Steven Gerrard seuran sivuilla muistellessaan voittoa vuoden 2005 jalkapallon Mestarien liigan finaalissa, jossa myös suomalaislegenda Sami Hyypiä juhli maanosan ykköskisan voittoa ainoan kerran urallaan. Lue lisää\nSTT-Urheilu Julkaistu 25.05.2020 10:13\nGolf- ja NFL-legendat löivät 20 miljoonaa dollaria koronakamppailuun\nGolfin suurmiehet Tiger Woods ja Phil Mickelson sekä amerikkalaisen jalkapallon NFL-liigan pelinrakentajaikonit Peyton Manning ja Tom Brady antoivat tukea Yhdysvalloissa jylläävän koronaviruspandemian vastaiseen taisteluun, kun he pelasivat viihdyttävän ottelun Medalist Golf Clubin kentällä Floridassa sunnuntaina. Nelikon esitys toi hyväntekeväisyyteen kaikkiaan 20 miljoonaa dollaria eli noin 18,4 miljoonaa euroa. Lue lisää\nSTT-Urheilu Julkaistu 25.05.2020 09:48\nSeuraomistajalta tyly varoitus brittijalkapallosta: 50–60 seuraa konkurssiin\nKoronaviruksen tuomat järistykset englantilaiseen jalkapalloon eivät jää yhä kesken olevaan kauteen, varoittaa kakkostasolla Mestaruussarjassa pelaavan Huddersfieldin omistaja Phil Hodgkinson. Hänen mukaansa jopa 50–60 seuraa ajautuu konkurssiin, jos tuleva kausi on pakko pelata ilman katsojia. Lue lisää\nSTT-Urheilu Julkaistu 25.05.2020 03:51\nEnsi talven alppihiihdon MM-kisat Italiassa siirtynevät olympiatalveen 2022\nEnsi talven alppihiihdon MM-kisat Cortina d'Ampezzossa Italiassa siirtyvät todennäköisesti vuoteen 2022. Lue lisää\nSTT-Urheilu Julkaistu 24.05.2020 23:05\nNeljä Sevillan jalkapallojoukkueen pelaajaa on rikkonut koronaviruksen hillitsemiseksi asetettuja kokoontumisrajoituksia, kertoi muun muassa Marca-lehti kotisivuillaan. Lue lisää\nSTT-Urheilu Julkaistu 24.05.2020 21:55\nNew Yorkin kuvernööri Andrew Cuomo ilmoitti sunnuntaina lehdistötilaisuudessa, että hänen osavaltionsa ammattiurheilujoukkueet voivat palata harjoituskeskuksiinsa yli kahden kuukauden tauon jälkeen. Lue lisää\nSTT-Urheilu Julkaistu 24.05.2020 20:28\nKatja Melkon valmentama Elian Web oli Elitloppetin karsintojen lähtörata-arvonnan voittaja. Tuulennopea ruuna pääsee matkaan toisessa karsinnassa ykkösradalta. Elitloppet juostaan ensi sunnuntaina Solvallassa. Karsintojen lähtöradat arvottiin suorassa tv-lähetyksessä. Lue lisää\nSTT-Urheilu Julkaistu 24.05.2020 19:39\nSeiväshypyn ruotsalainen ME-mies Armand Duplantis muuttaa kesäksi Uppsalaan. Duplantis saapuu Yhdysvalloista Ruotsiin kuun vaihteessa. Lue lisää\nSTT-Urheilu Julkaistu 24.05.2020 19:37\nTenniksen supertähti Roger Federer saa koronapandemian ansiosta toipua kaikessa rauhassa polvileikkauksestaan. Hänelle tehtiin tähystysleikkaus helmikuun loppupuolella, eikä hän ole vielä aloittanut totista harjoittelua. Lue lisää\nSTT-Urheilu Julkaistu 24.05.2020 19:25\nAvauskokoonpanossa ollut HSV:n Joel Pohjanpalo pääsi kahdesti mainioon tekopaikkaan, mutta maaliverkko ei heilunut kotipelissä Arminia Bielefeldiä vastaan. Lue lisää\nSTT-Urheilu Julkaistu 24.05.2020 17:51\nJalkapalloilun Englannin Valioliigan toisessa laajassa testausaallossa on paljastunut kaksi koronavirustartuntaa. Testeissä kävi 996 pelaajaa ja joukkueiden toimihenkilöä. Lue lisää\nSTT-Urheilu Julkaistu 24.05.2020 16:12\nRuotsalainen naisnyrkkeilijä Frida Wallberg kärsii aivovammasta, jonka hän sai nyrkkeilyottelussa seitsemän vuotta sitten. Wallberg sanoo, ettei hän toivu koskaan ennalleen eikä työkykyiseksi. Lue lisää\nUrheilu Julkaistu 24.05.2020 21:00\nVaasan Sportin edustusjoukkue etsi vuonna 1969 valmentajaa ja löysi sellaiseksi varsin kovan nimen: Koo-Veessa SM-kultaankin jääkiekkoilleen, monet vuodet maajoukkueen takalinjoilla vaikuttaneen Jorma Suokon . Lue lisää\nSTT-Urheilu Julkaistu 24.05.2020 14:01\nRuotsalainen, Siriusta edustava pääsarjajalkapalloilija Simon Gefvert, 23, pyörtyi hengitysharjoitusta tehdessään kotonaan ja joutui ambulanssikuljetuksella sairaalahoitoon. Tapaus sattui viime maanantaina. Lue lisää\nSTT-Urheilu Julkaistu 24.05.2020 13:00\nKoronakevät kurittaa muun ohella urheilua kovalla kädellä. Poikkeusaika pakottaa miettimään huippu-urheilun merkitystä. Lue lisää\nSTT-Urheilu Julkaistu 24.05.2020 10:07\nJääkiekkoilija Minnamari Tuomisen kausi päättyi jo toista vuotta peräkkäin hämmennyksen sekaiseen pettymykseen. Lue lisää\nSTT-Urheilu Julkaistu 24.05.2020 08:41\nKoripallovalmentaja Eddie Sutton kuoli kolme kuukautta ennen pääsyä Hall of Fameen\nViisikymmentä vuotta koripallovalmentajana työskennellyt Eddie Sutton on kuollut 84-vuotiaana, ESPN ja lukuisat muut amerikkalaiset tiedotusvälineet uutisoivat. Sutton nimetään elokuussa koripalloilun Hall of Fameen kahdeksan muun koripallosuuruuden kanssa, heidän joukossaan edesmennyt Kobe Bryant. Lue lisää\nSTT-Urheilu Julkaistu 23.05.2020 23:06\nNBA pohtii loppukauden pelien viemistä Disneyn teemapuistoon\nKoripallon NBA kertoi lauantaina käyvänsä alustavia keskusteluita viihde- ja mediateollisuusjätti The Walt Disney Companyn kanssa mahdollisuudesta pelata loppukausi Disney World -teemapuistossa Floridan osavaltiossa. Lue lisää\nSTT-Urheilu Julkaistu 23.05.2020 22:28\nItävaltalainen Anna Veith, 30, lopettaa menestyksekkään ja loukkaantumisten murjoman alppihiihtouransa. Lue lisää


Muu Meri mustikka | www.suomiveneilee.fi\nMuu Meri mustikka\nTänä vuonna onnistuin käyttämään myöhästyneen hiihtolomani veneilyyn Floridassa. Nautinnon ainekset olivat odotettuja. Paikalliset valittelivat poikkeuksellisen viileää ja arvaamatonta säätä, mutta noin 25-asteen lämpö ei suomalaista vaivannut. Viikon aikana takki oli päällä puolisen tuntia, pitkähihainen T-paita yhden päivän.\nVeden kirkkaus ja puhtaus hurmasivat (kuten lähes aina Itämereltä poistuessa) ja sen turkoosia väriä jaksoi tuijottaa loputtomiin. Vieraat luonnonolot saavat aina pitämään silmät auki tavallista tarkemmin. Floridaa leimaa Keys-saariketjun synnyttämä kaksijakoisuus: ulkopuolella valtameri, sisäpuolella mantereeseen ulottuvat, matalat, mangrovepeitteisten saarten pilkkomat ulapat delfiineineen, manaatteineen ja koralleineen.\nRavintolat vaihtelivat loistavasta erinomaiseen. Jenkit syövät sekä paljon että hyvin, ja muun venekunnan koostuessa vannoutuneista herkkusuista, parhaita paikkoja jaksettiin etsiä. Asiakaspalvelu on luontevaa, joustavaa ja ystävällistä.\nPaikalliset olot muovaavat aina veneilykulttuuria. Täällä pursia oli hyvin vähän suhteessa moottoriveneisiin, jotka taas olivat keskimäärin huimasti meikäläisiä kookkaampia. Valtameren puolella koon tarve on ilmiselvä, mutta saarten sisäpuolella vaikeammin hahmotettava.\nMeidän 34-jalkaisemme oli syväykseltään 150 senttiä, ja jo silläkin saimme kaksi pohjakosketusta. Vaikka sisäulapoilla on mittaa mailitolkulla joka suuntaan, kulkumme rajoittui merkityille väylille. Se turhautti, sillä ankkuroiminen omaan rauhaan ei ole koskaan ollut näin helppoa. Saaret toimivat tehokkaana aallonmurtajana ja pohja on kauttaaltaan tasaisen hienoa hiekkaa, johon kuokka tarttuu tehokkaasti – ja josta se nousee ylös kiiltävän puhtaana.\nOlot suosivat tapaa, jossa matalan syväyksen veneellä lähdetään kotisatamasta, jäädään melko helpon ja lyhyen reitin päähän ankkuriin uimaan ja snorklailemaan, ja palataan kotisatamaan. Seikkailua satamasta toiseen vaikeuttavat sisäreitillä matalikot ja ulkopuolella valtamerimainingit.\nTämä näkyy palveluissa. Vierailijoita on vähän, joten heille satamamaksut olivat huimia, noin sata dollaria per yö. Palvelut niissä ovat niukat edes perustarvikkeiden hankintaan: täysin autojen varassa makaavassa yhteiskunnassa jokainen tuo ostoksensa itse veneelleen kilometrien päästä supermarketista.\nKotimaan viileään kevääseen palatessa lämmittää siis tieto siitä, että täällä odottavat edellytykset ainakin minun makuuni maailman parhaaseen matkaveneilyyn. Sellaiseen, jossa saariston suojista avomerelle voi piipahtaa hetken fiilisten mukaan pienelläkin paatilla, ja joka puodista voi täydentää varastojaan juuri sen kylän parhailla antimilla, tuoreista vihanneksista käsityötuotteisiin.\nOma meri mansikka, edelleen.


Nekon löpinät: Subtitle Edit - monipuolista tekstityksien muokkaamista\nEnsiksi otin selvää kuinka paljon tekstitykset olivat väärin ajoitettu, yksinkertaisesti katsomalla ohjelmaa ja viivettä milloin tekstitys puhutusta asiasta ilmestyi. Tekstitykset olivat peräti 15 sekuntia myöhässä! Sitten otin selvää mikä on videon kuvataajuus (FPS, frames per second), se pitää luonnollisesti olla oikein valittuna Subtitle Editissä. Videon FPS selviää helposti esim. avaamalla videon MPC-HC ohjelmassa, ja valitsemalla File/Properties. Selvisi että FPS oli 25 ja saman arvon oli Subtitle Edit huomannut, joten kaikki oli ok.\nAvasin sitten videon srt-tekstityksen Subtitle Editiin ja valitsin sitten kaikki tekstit näppäimistöllä Ctrl+a (tai valikosta Edit/Select all) ja sitten valikosta Synchronization/Adjust all times (show earlier/later). Sitten muutin tekstien ajoitusta 15 sekuntia aikaisemmaksi ja tallensin srt-tiedoston. Ja kas, tekstit olivat nyt oikein ajastettu videossa.\nEnsimmäisessä kuvassa Ylen näkemys tekstityksenä mistä kandi vastaanotolla puhuu. Jälkimmäisessä kuvassa korjauksen jälkeen tekstitykset ovat yhteneväiset sen kanssa mitä kandin suusta tulee ulos.\nKuten sanoin, mainio ilmainen Subtitle Edit vaikuttaa todella monipuoliselta ohjelmalta, johon kannattaa tutustua tekstityksen muokkauksen ollessa tarpeellista. Itse tutustuin toistaiseksi vain tämän Ylen srt-tekstityksen ajoitusvirheen korjauksen osalta, mutta ohjelmalla lienee vain viitsiminen ja opettelu on rajana. Ehdottomasti viikon softa -ainesta.\nJos joku ihmettelee miksi haluan suomenkieliset tekstit suomenkieliseen ohjelmaan, johtuu se siitä, että halusin ne tässä tapauksessa siltä varalta jos ohjelmassa käytetään jotain lääketieteellisiä sanoja joita en tunnista kuuntelemalla. Ja joskus suomalaisissa tuotannoissa tekstit ovat ihan paikallaan muutenkin huonon äänentason vuoksi.\nSubtitle Edit VideoHelp -sivusto\nSubtitle Edit - kotisivu\nLähettänyt neko klo 15.53