Download "Jyväskylän kaupunki. Tilinpäätös 2014"\n1 Jyväskylän kaupunki Tilinpäätös 2014 Kaupunginhallitus\n3 SISÄLLYSLUETTELO 1 TOIMINTAKERTOMUS Olennaiset tapahtumat toiminnassa ja taloudessa Kaupunginjohtajan katsaus Kunnan hallinto ja siinä tapahtuneet muutokset Yleinen ja oman alueen taloudellinen kehitys Olennaiset muutokset kunnan toiminnassa ja taloudessa Kunnan henkilöstö Arvio merkittävimmistä riskeistä ja epävarmuustekijöistä sekä muista toiminnan kehittämiseen vaikuttavista seikoista Ympäristötekijät Selonteko Jyväskylän kaupungin sisäisen valvonnan järjestämisestä Tilikauden tuloksen muodostuminen ja toiminnan rahoitus Tilikauden tuloksen muodostuminen Toiminnan rahoitus Rahoitusasema ja sen muutokset Kokonaistulot ja -menot Kuntakonsernin toiminta ja talous Yhdistelmä konsernitilinpäätökseen sisältyvistä yhteisöistä Konsernin toiminnan ohjaus Olennaiset konsernia koskevat tapahtumat Selonteko konsernivalvonnan järjestämisestä Konsernitilinpäätös ja sen tunnusluvut Tilikauden tuloksen käsittely ja talouden tasapainottamistoimenpiteet Tilikauden tuloksen käsittely Talouden tasapainottamistoimenpiteet 91 2 TALOUSARVION TOTEUTUMINEN Tavoitteiden toteutuminen Verorahoitteisen toiminnan tavoitteiden toteutuminen Liikelaitoksille asetettujen tavoitteiden toteutuminen Kuntakonsernille asetettujen tavoitteiden toteutuminen Määrärahojen ja tuloarvioiden toteutuminen Käyttötalouden toteutuminen Tuloslaskelmaosan toteutuminen Investointien toteutuminen Rahoitusosan toteutuminen TILINPÄÄTÖSLASKELMAT Tuloslaskelma Rahoituslaskelma Tase Konsernilaskelmat TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT Tilinpäätöksen laatimista koskevat liitetiedot Kunnan tilinpäätöksen laatimista koskevat liitetiedot Konsernitilinpäätöksen laatimista koskevat liitetiedot 138\n4 4.2 Tuloslaskelmaa koskevat liitetiedot Tasetta koskevat liitetiedot Taseen vastaavia koskevat liitetiedot Taseen vastattavia koskevat liitetiedot Vakuuksia ja vastuusitoumuksia koskevat liitetiedot Ympäristöasioiden harkinnanvarainen esittäminen Henkilöstöä ja tilintarkastajan palkkioita koskevat liitetiedot ERIYTETYT TILINPÄÄTÖKSET Liikelaitosten erillistilinpäätökset Tilapalvelu-liikelaitos Työterveys Aalto -liikelaitos Talouskeskus-liikelaitos Altek Aluetekniikka -liikelaitos Kylän Kattaus -liikelaitos Keski-Suomen pelastuslaitos -liikelaitos Liikelaitosten vaikutus kunnan talouteen 236 LIITTEET Liite 1. Käytetyt kirjanpitokirjat ja tositelajit 238 Liite 2. Yhdistelmälaskelmat 239\n5 1 1 TOIMINTAKERTOMUS 1.1 Olennaiset tapahtumat toiminnassa ja taloudessa Kaupunginjohtajan katsaus Taloudessa käänne parempaan Jyväskylän kaupungin vuosikate toteutui selvästi talousarviota parempana vaikka alijäämää kirjattiin 13,3 miljoonaa, investoinnit pienenivät suunnitellusti ja lainakanta kasvoi 9,1 miljoonaa Vuonna 2014 kaupungin päätöksenteossa ja julkikuvassakin korostui talouden tasapainottaminen. Onneksi toimenpiteet tuottivat myös tulosta ja kaupungin taloutta saatiin edelleen käännettyä oikeaan suuntaan. Viime vuoden tilinpäätös toteutuu selvästi talousarviota parempana, ja antaa siten myös hyvän pohjan tämän vuoden talousarvion pitävyyteen. Myös talouden tasapainon saavuttaminen ja velkaantumisen loppuminen asetetun tavoitteen mukaisesti vuonna 2017 näyttää realistiselta. Työtä se kuitenkin vielä vaatii ja tiukka taloudenpito jatkuu varmasti tulevinakin vuosina. Viime vuonna valmistui kuntarakennelain mukainen kuntajakoselvitys. Siinä selvittäjät esittivät Jyväskylän ja seudun kuuden muun kunnan yhdistämistä uudeksi kunnaksi vuoden 2017 alusta lähtien. Selvitys tuotti arvokasta taustamateriaalia, mutta sen aikana käyty keskustelu osoitti, ettei muista kunnista löydy yhdistymistahtoa. Jyväskylän kaupunginhallitus päättikin tammikuussa 2015 hylätä esityksen. Jatkossa kaupungin ei ole syytä aktiivisesti jatkaa kuntajakokeskustelua, vaan nyt on aika keskittyä oman toiminnan kehittämiseen. Myös valtakunnallinen sosiaali- ja terveysuudistus oli viime vuonna merkittävästi esillä kaupungin toiminnassa ja päätöksenteossa. Vaikka valtakunnallinen hanke tämän vuoden alussa otti vähintäänkin aikalisän, ei sen pohjaksi Jyväskylässäkään tehty työ mene hukkaan. Keski-Suomen Sote hanke etenee ja valtakunnallisen uudistuksen pohjalta käynnistetty valmistelu näytti rohkaisevia merkkejä maakunnallisen yhteistyön toimivuudesta. Kaikelle kaupungin toiminnalle oman leimansa antoi viime vuonna käynnissä ollut yhteistoimintamenettely. Sen lopputuloksena toteutettiin kohdennettuja henkilöstövähennyksiä. Yhteistoimintamenettely jatkuu edelleen johtamisjärjestelmän ja hallinnon tiivistämisen osalta. Toimet on tarkoitus saada päätökseen keväällä Kaiken kaikkiaan viime vuoden tilinpäätös antaa hyvän pohjan kaupungin kehittämiselle ja uusille avauksille esimerkiksi elinkeinopolitiikassa. Kaupunkimme perustilanne on kuitenkin hyvä. Palvelut ovat talouden tiukkuudesta huolimatta edelleen yleisesti ottaen ja suurten kaupunkien vertailussa hyvällä tasolla. Kaupunki kasvaa, mikä kertoo siitä, että uusia työpaikkoja syntyy ja opiskelukaupunkina olemme edelleen vetovoimaisia. Myös mielikuva kaupungistamme on edelleen hyvä. Jos maassa ylipäätään jatkossa on menestyviä kaupunkiseutuja, niin Jyväskylä on varmasti yksi niistä. Timo Koivisto kaupunginjohtaja\n6 Kunnan hallinto ja siinä tapahtuneet muutokset Luottamuselimet Kaupunginvaltuusto Valtuustossa oli 67 valtuutettua ja paikkajako oli seuraava: Suomen Sosialidemokraattinen Puolue r.p. Kansallinen Kokoomus r.p. Suomen Keskusta r.p. Perussuomalaiset r.p. Vihreä liitto r.p. Vasemmistoliitto r.p. Suomen Kristillisdemokraatit r.p. Suomen Kommunistinen Puolue r.p. 17 valtuutettua 13 valtuutettua 11 valtuutettua 8 valtuutettua 7 valtuutettua 6 valtuutettua 4 valtuutettua 1 valtuutettu Vuoden aikana valtuustoryhmissä tapahtuivat seuraavat muutokset, joista ilmoitettiin valtuuston työjärjestyksen 3 :n mukaisesti: - valtuutettu Kauko Isomäki siirtyi sosiaalidemokraattien valtuustoryhmästä perussuomalaisten valtuustoryhmään (kv ) - valtuutettu Matti Björk siirtyi perussuomalaisten valtuustoryhmästä keskustan valtuustoryhmään (kv ). Kaupunginvaltuuston puheenjohtajana toimi Pauli Partanen (Kok.) ja varapuheenjohtajina Jari Colliander (Kesk.) ja Tuulikki Väliniemi (SDP). Kaupunginvaltuusto kokoontui 12 kertaa ja käsitteli 133 asiaa (edellisenä vuonna 156). Valtuustossa käsiteltiin muun muassa seuraavat asiat: - Kankaan alueen kehittämiseen liittyviä asioita (Kankaan yhteisjärjestelyjen periaatteet, Tourujoen uomavaihtoehto Kankaalla sekä Kankaan vanhan paperitehtaan kilpailuttaminen) - Jalkakäytävien talvihoidon järjestäminen - Lausunnot kuntarakennelain muuttamisesta, kuntalain kokonaisuudistusta koskevasta hallituksen esityksen luonnoksesta sekä sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämislain hallituksen esityksen luonnoksesta - Jyväskylän kaupungin pääomasijoitus Keski-Suomen Verkkoholding Oy:ssä ja takaus sen vastuista sekä välillinen osallistuminen määräysvaltaan Keski-Suomen Valokuituverkot Oy:ssä - Yleiskaava ja 11 as emakaavaa (mm. Hämeenkadun alue, Vanha paperitehdas, Kivääritehtaankatu, Vehkalammen jalkapallokenttä, Valtiontalo sekä Korpilahden Kirkkolahti II) - Kaupunginjohtajan valinta - Kaupunkistrategia - Luottamushenkilöiden palkkiosääntö - Ikäihmisten hyvinvointisuunnitelma valtuustoaloitetta (joista vuonna 2014 jätettyjä 8, aikaisemmin jätettyjä 11), vuonna 2014 uusia valtuustoaloitteita jätettiin yhteensä 22 (edellisenä vuonna 17). Vuoden aikana järjestettiin neljä valtuustoseminaaria. Seminaarien teemoja olivat muun muassa Jyväskylän Seudun erityinen kuntajakoselvitys, Kankaan alueen kehittämiseen liittyvät asiat, kaupunkistrategia sekä elinkeinopolitiikka ja elinkeinotoiminnan arviointi. Valtuustolle järjestettiin myös yksi suljettu iltakoulu, jossa käsiteltiin kaupunginjohtajan valintaan liittyviä asioita. Lisäksi vuoden aikana järjestettiin neljä tiedonantotilaisuutta, joissa esiteltiin muun muassa valtiontalon kiinteistön tilannetta, Kohti resurssiviisautta -hanketta, joukkoliikenteen järjestelyjä sekä sosiaali- ja terveydenhuollon uudistusta.\n7 3 Kaupunginhallitus Kaupunginhallituksen kokoonpano oli seuraava: Asikainen Aimo (Kesk.) varajäsen Jokitalo Juha Holm Pauliina (Kok.) varajäsen Timperi Kati-Erika asti, lähtien Isomöttönen Katja Hovikoski Mervi (SDP) varajäsen Viikari Tarja Ikkelä-Koski Tuulia (Kesk.) varajäsen Knuuttila Kirsi Lumela Meri (Vihr.) varajäsen Mäkinen Tuija Melville Tony (SDP) varajäsen Kemiläinen Allan Mäkinen Riitta (SDP) varajäsen Sahindal Anna-Leena Pulli Terhi (Kok.) asti, lähtien Timperi Kati-Erika, varajäsen Hyökyvaara Jorma Selin Jaakko (Kok.) varajäsen Savolin Reijo Suomi Kimmo (SDP) varajäsen Hämäläinen Jukka Uski Jorma (PS) asti, lähtien Tapani Mäki, varajäsen Björk Matti Visakorpi Marika (KD) varajäsen Sipinen Raija Yksjärvi Kari (Vas.) varajäsen Huttunen Marjukka Kaupunginhallituksen puheenjohtajana toimi Riitta Mäkinen (SDP), ensimmäisenä varapuheenjohtajana Jaakko Selin (Kok.) ja toisena varapuheenjohtajana Meri Lumela (Vihr.). Kaupunginhallitus kokoontui kokoukseen 30 kertaa (edellisenä vuonna 32) ja käsitteli 387 ( 410) asiaa. Valmistelevia iltakouluja pidettiin 15 (13) ja niissä käsiteltiin 44 (40) asiaa. Kaupunginhallitus kokoontui 7 kertaa seminaariin. Kaupunginhallituksessa käsiteltiin muun muassa seuraavat asiat: - Lausunnot Keski-Suomen sairaanhoitopiiriin uuden s airaalan sijaintipaikasta, uuteen sairaalaan sijoitettavista perusterveydenhuollon toiminnoista ja uuden sairaalan hankesuunnitelmasta - Lausunto ehdotuksesta laiksi Paras-puitelain eräiden velvoitteiden voimassaolon jatkamisesta - Lausunto Pelastustoimen aluejaosta - Monipalvelupisteiden muodostaminen - Johtamis- ja organisaatiojärjestelmän tarkistaminen sekä johtamisjärjestelmän uudistaminen - Toisen vaiheen yhteistoimintamenettelyn päättyminen ja talouden tasapainottamiseksi käytettävät kollektiiviset toimenpiteet - Työnantajan toimenpiteet hallinnon yhteistoimintamenettelyn jälkeen - Kaupunkikonsernin tietoturvapolitiikka - Työterveys Aalto -liikelaitoksen toimintastrategian periaatteet - Yhteistyösopimus AKK Sports Oy:n kanssa vuosiksi\n8 4 Jyväskylän kaupungin luottamushenkilöorganisaatio 2014 Tarkastuslautakunta Keskusvaalilautakunta Kaupunginvaltuusto Kaupunginhallitus Kansliapäällikkö Kaupunginjohtaja Liikelaitosten johtokunnat Talouskeskusliikelaitos Tilapalvelu -liikelaitos Työterveys Aalto -liikelaitos Keski-Suomen pelastuslaitos -liikelaitos Kaupunkirakenneltk Tiejaosto Joukkoliikennejaosto Rakennus- ja ympäristöltk Ympäristöterveysjaosto Kulttuuri- ja liikuntaltk Apulaiskaupunginjohtaja Altek Aluetekniikka -liikelaitoksen johtokunta Kylän Kattaus -liikelaitoksen johtokunta Sivistysltk Yksilöasiainjaosto Perusturvaltk Terveydenhuollon jaosto Työllisyysjaosto Apulaiskaupunginjohtaja Toimikunnat Hyvinvointipoliittinen toimikunta Nuorisovaltuusto Vammaisneuvosto Vanhusneuvosto Veteraaniasiain neuvottelukunta Valtuustoryhmien puheenjohtajat\n9 Yleinen ja oman alueen taloudellinen kehitys Maailman- ja kansantalouden kehitys Maailmantalouden kasvu nopeutui vuonna 2014 erityisesti Yhdysvaltojen ja Iso-Britannian talouksien kasvaessa. Finanssikriisi on näissä kasvutalouksissa jo jäänyt taakse, mutta kasvuvauhtia hillitsee valuuttojen arvonnousu suhteessa esimerkiksi yhteisvaluutta euron arvoon. Lisäksi erilaiset geopoliittiset jännitteet mm. Ukrainassa ja Lähi-Idässä varjostavat teollisuusmaiden lähitulevaisuuden kasvunäkymiä. Euroalueen talous on pääosin siirtynyt taantumasta hitaan kasvun vaiheeseen, mutta alueen talouksien kasvua hidastavat useiden jäsenvaltioiden heikko kilpailukyky ja yksityisen sektorin velkojen sopeutus. Nämä vaimentavat toisaalta tarjontaa ja toisaalta yksityisen kulutuksen ja investointien kasvua. Suomen bruttokansantuotteen volyymi pieneni Tilastokeskuksen julkaistujen tarkistettujen ennakkotietojen mukaan 0,1 prosenttia vuonna 2014 jo kolmatta vuotta peräkkäin. Vuoden ensimmäisellä neljänneksellä viennin ja investointien väheneminen laski bruttokansantuotetta 0,2 prosenttia. Viennin piristyminen toisella vuosineljänneksellä käänsi myös bruttokansatuotteen hetkellisesti kasvuun, mutta viimeisellä vuosineljänneksellä yksityisen kulutuksen hiipuminen käänsi myös BKT-luvut laskuun. Vuonna 2014 koko EU-alueen bruttokansantuote kasvoi 1,4 prosenttia. Kansantalouden kokonaiskysynnän volyymi pieneni 0,7 prosenttia vuonna Tavaroiden ja palvelujen tase eli viennin ja tuonnin erotus oli 846 milj. euroa alijäämäinen. Viennin volyymi pieneni 0,4 prosenttia ja tuonnin volyymi pieneni 1,4 prosenttia. Koko vuonna 2014 yksityisen kulutuksen volyymi väheni 0,2 prosenttia ja julkiset kulutusmenot kasvoivat 0,2 prosenttia. Työttömyysaste oli 8,7 prosenttia. Työllisten määrä väheni 0,3 prosenttia ja tehtyjen työtuntien määrä 0,2 prosenttia. Työn tuottavuus eli bruttoarvonlisäys työtuntia kohti kasvoi 0,2 prosenttia. Julkisen talouden alijäämä oli 3,4 prosenttia bruttokansantuotteesta vuonna Julkisyhteisöjen rahoitusasema eli nettoluotonanto oli 7 miljardia euroa alijäämäinen, kun alijäämä oli edellisenä vuonna 5,1 miljardia euroa. Alijäämä suhteessa bruttokansantuotteeseen ylittää EU:n kasvu- ja vakaussopimuksen mukaisen kynnysarvon, ensimmäisen kerran vuoden 1996 jälkeen. Julkinen talous on py synyt alijäämäisenä pitkään jatkuneen heikon suhdannetilanteen ja rakenteellisten ongelmien vuoksi, vaikka sopeutustoimet ovat osaltaan hillinneet alijäämän kasvua. Matalasuhdanne heijastuu selkeimmin valtiontalouteen, joka pysyy alijäämäisenä. Mutta myös kuntasektori edelleen velkaantuu vaimean verotulokehityksen ja väestön ikääntymisestä aiheutuvien menojen kasvun vuoksi. Yleinen taloudellinen kehitys (**VM:n ennuste 9/2014 vuosille ) * 2015** 2016** Bruttokansantuote, % 2,6-1,5-1,3-0,1 0,9 1,3 Työttömyysaste, % 7,8 7,7 8,2 8,6 8,8 8,6 Työllisyysaste, % 68,9 69,0 68,5 68,5 68,9 69,5 Ansiotasoindeksi, % 2,8 3,2 2,0 1,3 1,2 1,1 Kuluttajahintaindeksi, % 3,4 2,8 1,5 1,1 0,8 1,7 Euribor 3kk, % 1,4 0,6 0,2 0,2 0,3 0,4 Verot ja sosiaaliturva BKT:sta, % 42,1 42,9 44,0 44,4 44,3 44,5 Julkisyhteisöjen menot BKT:sta, % 54,4 56,3 57,8 58,5 58,2 57,9 Julkisyhteisöjen velka BKT:sta, % 48,5 53,0 55,9 59,6 61,2 62,1 Inflaatio eli kuluttajahintojen nousu hidastui merkittävästi ja oli arvioiden mukaan 1,1 % vuonna Hintapaineet kansainvälisiltä markkinoilta jäivät vähäisiksi ja ruoan maailmanmarkkinahintojen lasku näkyi myös suomalaisten ostokoreissa. Inflaatio-odotukset tuleville vuosille ovat edelleen erittäin maltilliset. Sekä lyhyet että pitkät korot ovat pysyneet poikkeuksellisen matalina koko euroalueella kriisimaita lukuun ottamatta. Myös koko ennusteperiodille ennustetaan hyvin hidasta korkotason nousua. Krii-\n10 6 simaissa pankkilainojen korot ovat edelleen merkittävästi korkeammat kuin parhaan luottoluokituksen maissa hidastaen sekä kulutusta että investointeja näissä maissa. Kuluttajien luottamus Suomen kansantalouden kehitystä kohtaan vahvistui hieman vuoden 2014 alkupuolella. Kuluttajien odotukset oman taloudellisen tilanteen osalta ovat kehittyneet hieman varovaisemmin verrattuna käsityksiin koko kansantalouden näkymistä. Vuonna 2014 yksityisen kulutuksen ennustetaan säilyvän edeltävän vuoden tasolla. Vuosina 2014 ja 2015 ansiotaso on kehittynyt työmarkkinaosapuolten syksyllä 2013 neu votteleman työmarkkinaratkaisun mukaisesti. Kasvu- ja työllisyyssopimus nostaa sopimuspalkkoja ensimmäisenä vuonna keskimäärin 0,7 prosenttia ja toisena vuonna 0,5 prosenttia. Ansiokehitysennusteessa oletetaan muiden tekijöiden kuin sopimuspalkkojen kohottavan ansiotasoa noin puoli prosenttia molempina vuosina. Nimelliset ansiot kasvavat näin ollen ansiotasoindeksillä mitattuna 1,3 prosenttia vuonna 2014 j a 1,2 prosenttia vuonna Näillä luvuilla laskettuna ansiotason nousu on huomattavasti 2000-luvun keskimääräistä kasvuvauhtia hitaampaa ja tämä on sopusoinnussa hitaan talouskasvun ja vaisun työllisyyskehityksen kanssa. Kuntatalouden kehitys Vuonna 2014 kuntatalouden alijäämä pysyy edelleen 0,8 prosentissa suhteessa bruttokansantuotteeseen. Verotulojen arvioidaan kasvavan veropohjien heikosta kehityksestä huolimatta 2,3 prosenttia. Verotulojen keskimääräistä kasvua kiihdyttävät kuntien veroprosenttien korotukset. Keskimääräinen kunnallisveroprosentti nousi vuoden 2014 al ussa ja osa kunnista nosti kiinteistöveroprosenttejaan. Myös kiinteistöjen arvostamisperusteisiin tehdyt muutokset kasvattivat kuntien verotuloja. Kuntien saamat valtionosuudet sen sijaan supistuvat valtion sopeutustoimien seurauksena. Vuoden 2014 alussa kiinteistövero nousi 90 kunnassa ja tuloveroprosentti 156 kunnassa. Korotusten seurauksena keskimääräinen asukasluvulla painotettu kunnallisveroprosentti nousi 0,36 prosenttiyksiköllä 19,74 prosenttiin. Vuodelle 2015 tuloveroprosenttia on korottanut 98 kuntaa ja kiinteistöveroprosenttia 114 kuntaa. Näillä muutoksilla keskimääräinen asukasluvulla painotettu kunnallisveroprosentti on 19,84 prosenttia vuonna Keski-Suomen kunnissa asukasluvulla painotettu tuloveroprosentti on 20,47 prosenttia. Yhteensä 131 kunnassa tuloveroprosentti on vuonna 2015 vähintään 21,00 prosenttia ja 25 kunnassa vähintään 22,00 prosenttia. Yleisin tuloveroprosentti on 20,50 prosenttia, joka on 55 kunnassa. Vuoden 2014 tilinpäätösennakkotietojen mukaan kunnat tekivät ylijäämää 1,8 miljardia euroa, josta 1,4 miljardia euroa johtui liikelaitosten yhtiöittämisestä johtuvista satunnaisista tuloista. Toiminnallisesti kunnat tekivät yhteensä noin 400 miljoonaa euroa ylijäämäisen tuloksen. Vaikka yhteenlaskettu tulos on tilinpäätösennakkotietojen mukaan ylijäämäinen, niin kuntien ja kuntayhtymien lainakanta kasvoi 1,1 miljardia euroa edellisestä vuodesta, eli vajaat 200 euroa/asukas. Ennakkotietojen mukaan kunnilla on lainaa keskimäärin euroa asukasta kohden. Velkaantuminen johtui erityisesti investoinneista, sillä kuntien ja kuntayhtymien bruttoinvestoinnit olivat poikkeuksellisen suuret, noin 7,7 miljardia euroa, eli yli euroa asukasta kohden. Tilastokeskuksen keräämien ennakkotietojen mukaan kuntien ja kuntayhtymien yhteenlaskettu vuosikate vuonna 2014 on noin 2,7 miljardia euroa, mikä on vuoden 2013 tasolla. Vuosikate kattaa 101 prosenttia kuntien poistoista. Kunnista 14 ar vioi vuosikatteen jäävän negatiiviseksi vuonna 2014, kun edellisvuoden tilinpäätöstietojen mukaan vuosikate oli negatiivinen 28 kunnalla. Vuonna 2014 vuosikate asukasta kohti oli kunnissa 373 euroa, kun se vuonna 2013 oli 380 euroa. Toimintakulujen kasvu oli vuonna 2014 maltillista. Kuntien ilmoittamien ennakkotietojen mukaan toimintakulut kasvoivat edellisestä vuodesta noin 1,0 prosenttia ja olivat 38,5 miljardia euroa. Kuntasektori on edelleen useiden samanaikaisten kuntatalouteen merkittävästi vaikuttavien muutosten ytimessä. Samanaikaisesti on ollut valmistelussa valtionosuusuudistus, kuntalain uudistaminen, sote-uudistus, rakennepoliittinen ohjelma sekä kuntarakenteen muutos. Heikentyvä kuntatalous tuo lisähaasteita näiden tärkeiden uudistuksien toteuttamiselle. Joulukuussa 2014 maan hallitus antoi lakiesityksen sosiaali- ja terveyspalveluiden järjestämisestä. Lakiesityksellä oli tarkoitus uudistaa kunnallisen sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämistä, tuottamista, hallintoa, suunnittelua,\n11 7 rahoitusta ja valvontaa koskevat säännökset. Esityksen mukaisesti uudistuksella koottaisiin nykyisin kunnille kuuluva sosiaali- ja terveyspalveluiden järjestämisvastuu viidelle sosiaali- ja terveysalueelle. Sosiaali- ja terveyspalvelujen tuottamisesta vastaavat sosiaali- ja terveysalueen järjestämispäätöksessä määritellyt kuntayhtymät. Uudistusta ei hyväksytty eduskunnassa maaliskuussa 2015 siihen liittyvien perustuslaillisten kysymysten vuoksi, vaan uudistuksen käsittely siirtyi tulevalle hallituskaudelle. Julkisen talouden kestävyysvajeen kuromiseksi Suomen hallitus teki päätöksen rakennepoliittisen ohjelman toimeenpanosta, joka tuo kunnille kahden miljardin säästötavoitteen vuoden 2017 tasossa ja kolmen miljardin pidemmän ajan tehostamistavoitteen. Rakennepoliittisessa ohjelmassa julkisen talouden kestävyysvajeeksi on arvioitu 4,7 prosenttia eli arviolta 8 10 miljardia euroa. Ohjelman mukaan yksi miljardi euroa säästötavoitteesta tulee saavuttaa kuntien omien toimien kautta, lähinnä veronkorotuksin ja toimintoja tehostamalla. Toinen miljardi euroa tulee kuntien tehtäviä ja velvoitteita purkamalla. Valtion toimet ja päätökset kuntien tehtävien ja velvoitteiden keventämiseksi eivät tähän mennessä ole vastanneet rakennepoliittisen ohjelman tavoitteita, vaan ne ovat jäämässä alle kolmannekseen tavoitellusta yhdestä miljardista eurosta. Taloustilanne Suomessa on pitkän laskun jälkeen edelleen heikko. Nopeaa kasvua vuodelle 2015 ei voida ennusteiden perusteella odottaa. Pääosin hitaan kasvun näkymien ja rakenteellisten uudistusten viivästymisen vuoksi Standard & Poor's laski syksyllä Suomen valtion, takauskeskuksen ja Kuntarahoituksen kolmen A:n luokituksen AA+ luokkaan. Jyväskylän kaupungin kehityspiirteitä Vuoden 2014 l opulla jyväskyläläisiä oli Kaupungin asukasluku nousi :llä, mikä oli suhteellisesti kahdeksanneksi suurin kasvukehitys 15 suurimman kaupungin joukossa. Jyväskylän seudun kasvu oli myös maan suurimpia Helsingin, Tampereen, Oulun, Turun ja Kuopion seutujen ohella. Jyväskylän seutukunnan väestön osuus Keski-Suomen väestöstä on 65 % ja Jyväskylän vastaava osuus 49 %. Ennusteiden mukaan Jyväskylän väkiluvun kasvusta oli maahanmuuttoja nettomääräisesti 358 (353 vuonna 2013). Kuntien välisiä nettomuuttoja kertyi 246, joka oli 54 enemmän kuin vuotta aiemmin. Luonnollinen kasvu (541) oli edellisvuotta alhaisempi. Päivähoito-, koulu- ja työikäisten jyväskyläläisten määrät ovat edellisvuoden tasolla. Ikääntyneiden määrä hieman kasvoi edellisvuodesta. Väkiluvun muutos Jyväskylä Seudun muut kunnat\n12 8 Asuntorakentamisen määrä on normalisoitunut vuoden 2009 notkahduksen jälkeen. Asuntoja valmistui vuonna 2014 yhteensä vuosien keskiarvon oltua Koko rakennustuotanto oli kuutiometriä, joka on noin 1,6 % vähemmän edellisvuoteen verrattuna. Vuonna 2014 m yönnettyjen rakennuslupien kokonaisvolyymit olivat samalla tasolla kuin 2000-luvulla keskimäärin. Vanhojen kerros- ja rivitalojen neliöhinta oli vuonna 2014 Jyväskylässä euroa ja vuosimuutos 0,1 % (vertailukaupungeissa euroa ja 0 %, vertailukaupungit: Helsinki, Espoo-Kauniainen, Tampere, Vantaa, Oulu, Turku, Jyväskylä, Kuopio, Lahti ja Kouvola). Keskineliövuokra oli vuoden 2014 neljännellä vuosineljänneksellä Jyväskylässä 12,05 euroa ja vuosinousu 4,3 %. Pääkaupunkiseudun ulkopuolisissa vertailukaupungeissa (Tampere, Oulu, Turku, Jyväskylä, Kuopio ja Lahti) vastaavasti 11,90 euroa ja 3,6 %. Uusia jyväskyläläisiä yrityksiä syntyi vuoden vuosineljänneksellä 518. Vastaava luku vuonna 2013 oli 601. Jyväskylä tarjosi vuonna 2012 eniten työpaikkoja terveys- ja sosiaalipalvelujen sekä tukku- ja vähittäiskaupan toimialalla (28,4 %). Seuraavaksi suurimmat toimialat olivat teollisuus ja koulutus (21,7 %). Työpaikkojen määrä väheni 1,2 % vuodesta Jyväskylän suurimmat työnantajat ovat Jyväskylän kaupunki, Keski-Suomen sairaanhoitopiiri, Jyväskylän yliopisto, Metso Oyj:n Jyväskylän yksiköt sekä Keskimaa Osk. Työpaikat Jyväskylässä vuosina (lkm) Vuosittainen muutos (lkm)\n13 9 Työttömyys jatkui edelleen korkeana. Työttömiä työnhakijoita oli Jyväskylässä vuoden 2014 lopulla eli 595 enemmän kuin edellisenä vuonna. Työttömien miesten määrä kasvoi 2,6 %, naisten 8,8 % ja alle 25-vuotiaiden 13,3 %. Pitkäaikaistyöttömien määrässä (3 873) oli kasvua 22,0 %. Suomen 15 s uurimmassa kaupungissa työttömyysaste oli vuoden lopulla keskimäärin 15,5 %, pääkaupunkiseudun ulkopuolisissa 16,6 % ja Jyväskylässä 18,1 %. Poliisin tietoon tuli vuonna 2014 Jyväskylässä (+756) omaisuusrikosta sekä (-27) henkeen ja terveyteen kohdistunutta rikosta. Huumausainerikosten kokonaismäärä oli 436 (-63). Jyväskylän talouden kehitys Jyväskylän kaupungin vuosikate oli 39,6 miljoonaa eli 5,3 miljoonaa suurempi kuin edellisenä vuonna. Vuosikate toteutui 16,5 miljoonaa euroa alkuperäistä talousarviota ja 12,3 miljoonaa euroa muutettua talousarviota parempana. Poistot ja arvonalentumiset olivat 52,8 miljoonaa euroa ja vuosikate kattoi niistä 74,4 prosenttia. Näin mitaten kaupungin tulorahoitus ei edelleenkään ole tasapainossa. Tilikauden alijäämä oli 13,3 miljoonaa euroa ja lainakanta kasvoi 9,1 miljoonaa euroa. Jyväskylän kaupungin talous toteutui parempana kuin vuoden 2014 talousarviota tehtäessä ennakoitiin. Käyttötalouden toimintakulut ylittivät alkuperäisen talousarvion 5,7 ja muutetun talousarvion 5.2 miljoonalla eurolla. Verotulot toteutuivat 1,6 miljoonaa euroa talousarviota suurempina. Käyttötalouden toimintatuotot toteutuivat 11,8 miljoonaa euroa alkuperäistä talousarviota suurempina. Valtionosuuksia kertyi 0,8 miljoonaa euroa enemmän ja korkokulut olivat 3,3 miljoonaa euroa vähemmän kuin alkuperäisessä talousarviossa arvioitiin. Edelliseen vuoteen verrattuna toimintatuotot kasvoivat 3,9 miljoonaa euroa (1,2 %) ja toimintakulut 3,6 miljoonaa euroa (0,4 %), joten käyttötalouden toimintakate parani 0,4 miljoonalla eurolla (0,1 %) edelliseen vuoteen verrattuna. Perusturvapalvelujen toimintakulut kasvoivat 3,6 miljoonaa euroa (0,9 %) ja sivistyspalvelujen toimintakulut laskivat 0,3 miljoonaa euroa (0,1 %) vuoteen 2013 verrattuna. Valtuustoon nähden sitovat määrärahat (toimintakate) toteutui yhteenlaskettuna 4,1 miljoonaa euroa muutettua talousarviota parempana. Talousarvio ylittyi vanhus- ja vammaispalveluissa 1,4 miljoonaa euroa, muut käyttötalouden määrärahat alittuivat.\n14 10 Kaupungin verotulot olivat vuonna 2014 yhteensä 483,7 miljoonaa euroa ja kasvua edelliseen vuoteen oli 5,6 miljoonaa euroa (1,2 %). Kunnan tuloveron tuotto kasvoi 1,2 miljoonaa euroa (0,3 %), kiinteistövero 2,1 miljoonaa euroa (5,5 %) ja osuus yhteisöveron tuotosta 2,3 miljoonaa euroa (12,5 %) edelliseen vuoteen verrattuna. Valtionosuudet olivat 145,1 miljoonaa euroa ja ne kasvoivat edelliseen vuoteen verrattuna 0,8 miljoonaa euroa (0,6 %). Kuntien valtionosuuksia leikattiin 362 miljoonaa euroa enemmän kuin vuonna 2013 eli yhteensä miljoonaa euroa. Investointien määrä oli yhteensä 40,4 miljoonaa euroa mikä on 11 miljoonaa (21,4 %) vähemmän kuin vuonna Suurimmat investointikohteet olivat Palokan terveysasema (2,7 M ) ja Puistokoulun peruskorjaus (2,4 M ). Kaupungin lainakanta oli vuoden lopussa 406,1 miljoonaa euroa eli euroa asukasta kohti. Lainakanta kasvoi edelliseen vuoteen verrattuna 9,1 miljoonaa euroa (43 euroa/asukas). Muihin suuriin kaupunkeihin verrattuna lainojen määrä on suuri. Tilinpäätösten ennakkotietojen mukaan kuntien yhteenlaskettu lainakanta asukasta kohden oli vuoden 2014 tilinpäätöksissä euroa.\n15 Olennaiset muutokset kunnan toiminnassa ja taloudessa Strategiset kehittämishankkeet Talouden tasapainottamisohjelma Valtuustokauden tavoitteena on tehtyjen linjausten mukaisesti talouden tasapainon saavuttaminen vuonna 2016 siten, että vuosikate vastaa poistoja eikä lainakanta enää lisäänny. Toteutuminen: Vuoden 2014 t ilinpäätös toteutui selvästi parempana kuin talousarvio joten talouden tasapainotuksen voidaan katsoa edenneen. Kaupunginvaltuuston hyväksymän vuoden 2015 t alousarvion mukaan tavoitteena on talouden tasapainon saavuttaminen vuotta myöhemmin eli vuonna 2017 j olloin kaupungin vuosikate vastaa poistoja eikä lainakanta lisäänny. Verotulot on arviotu tällä hetkellä tiedossa olevien ennusteiden mukaisesti ja vuonna 2014 käytössä olevilla kunnallis- ja kiinteistöveroprosenteilla. Valtionosuuksien on ennakoitu laskevan vuoden 2014 tasossa 10 miljoonaa euroa vuosina 2015 ja Tasapainotavoitteen saavuttaminen edellyttää, että käyttötalouden nettomenojen tulisi olla vuonnna 2016 noi n 3,5 prosenttia eli 21 miljoonaa pienemmät kuin Taloussuunnitelmakauden kehitykseen liittyy useita epävarmuustekijöitä, joista merkittävimmät ovat kansantalouden tuleva kehitys sekä valtion rakennemuutosohjelmaan liittyvät päätökset. Rakennemuutosohjelman mukaan: Kuntien tehtäviä ja velvoitteita puretaan yhden miljardin euron kustannuksia vastaavasti. Miljardi euroa katetaan verorahoituksella sekä kuntien omin toimin, mm. tuottavuutta parantamalla. Jyväskylän kaupungin laskennallinen osuus tästä kahden miljardin tavoitteesta on 50 miljoonaa euroa. Kuntien tehtävien ja velvoitteiden purkaminen edellyttää, että valtio ja viime kädessä eduskunta tekee sitä koskevat päätökset. Niiden toimeenpano kunnissa tulee tarkoittamaan toimenpiteitä, joilla on merkittäviä henkilöstövaikutuksia. Tämän johdosta Jyväskylän kaupunki on käynyt syksyllä 2013 yhteistoimintaneuvottelut. Valtion päätöksistä seuraavien toimenpiteiden lisäksi taloutta tasapainotetaan vuosina ensisijaisesti palveluverkkoa koskevilla päätöksillä sekä jättämällä täyttämättä osa vuotuisesta noin 300 hengen poistumasta: A. Palveluverkkoa koskevat ratkaisut: Palveluverkkoratkaisut jotka sisältyvät vuoden 2014 talousarvioon: (vaikutus vuonna 2014 / koko vuoden vaikutus euroina) Varhaiskasvatus Kolme 1-ryhmäistä yksikköä (Kunnarit, Lasturit, Myllytuvan ryhmäperhepäivähoito) lakkautetaan alkaen; säästö tilavuokrat + siivouskulut, 5 kk ( / ). Toteutuminen: Toteutui suunnitelmien mukaan. Kirjastot Kuokkalan ja Kypärämäen kirjastotiloista ja toiminnasta nykyisessä laajuudessaan luovutaan. Kirjastopalveluiden sijoittuminen mahdollisen monipalvelupisteen yhteyteen Kuokkalassa selvitetään. Kypärämäessä selvitetään kirjastopalveluiden sijoittuminen kaupungin omiin tiloihin, esimerkiksi Kypärämäen koulun tiloihin ( / ).\n16 12 Toteutuminen: Kuokkalan ja Kypärämäen kirjastotiloista ja toiminnasta on luovuttu. Kulttuuri ja nuoriso Kulttuuripalvelut luopuvat Korpilahden vanhasta pappilasta ( ). Toteutuminen: On luovuttu. Terveydenhuolto Korpilahden, Tikkakosken, Säynätsalon ja Huhtasuon terveysasemat nykyisessä muodossaan lakkautetaan ja osa näistä terveyspalveluista siirretään v toteutettaviin monipalvelupisteisiin ( /? ). Toteutuminen: Kaupunginhallituksen päätös ( /264) monipalvelupisteistä Huhtasuon ja Säynätsalon alueille muodostetaan monipalvelupisteet esityksen mukaisesti. Perusturvalautakunta valtuutti päätöksellään ( /168) terveyspalveluiden vastuualueen järjestämään Tikkakosken ja Korpilahden terveysasemien avosairaanhoidon palvelujen kilpailutuksen. Kilpailutuksen valmistelua on tehty kevään aikana ja palvelutuottajan on tarkoitus aloittaa suunnitelman mukaan toiminta kesän jälkeen. Säynätsalon avoterveydenhuollon palvelut säilytetään nykyisellään perusturvalautakunnan päätöksen mukaisesti. Vanhuspalvelut Kahden ympärivuorokautisen toimintayksikön palvelut kilpailutetaan ja palvelut tuotetaan palvelusetelillä. Toiminnallinen muutos tuo säästöä ja vanhuspalvelujen vuokravastuuta voidaan vähentää noin m2 ( / ). Toteutuminen: Perusturvalautakunnan päätös asiasta ( / 946/13). Kahden ympärivuorokautisen toimintayksikön palvelujen kilpailuttamista ei toteuteta vuoden 2014 aikana. Kilpailutus arvioidaan uudelleen osana palvelurakenteen muutosta vuoden 2015 talousarvion valmistelun yhteydessä. Tällöin vanhuspalvelulain velvoitteen ja palvelutarpeen lisääntymisennusteen perusteella resurssien (henkilöstön) painopistettä muutetaan palvelualueen sisällä siirtymällä pitkäaikaishoidosta kotona asumisen tukemiseen ja toimintakyvyn ja hyvinvoinnin edistämiseen. Selvityksessä olleisiin, Jokihovin ja Jokikartanon, toimintayksiköihin kohdennetaan vuoden 2014 aikana talouden hallinnan ja seurannan osaamista vahvistavia toimenpiteitä ja ympärivuorokautisen asumisen ja hoidon yksiköille asetetaan tulostavoitteet vuorokausihinnan saamiseksi nykyistä alemmaksi. Henkilöstön työkykyä ja työterveyttä tuetaan yhteistyössä kaupungin henkilöstöyksikön ja työterveyshuollon kanssa. Jokivarren kahden ryhmäkodin (36 asukasta) toiminta muutetaan pitkäaikaishoidosta palveluasumiseksi ja asukkaat maksavat vuokran. Lisäksi säästöä lääke ja apuvälinekustannuksista ( ). Toteutuminen: Muutos on toteutettu vuoden 2014 alusta. Yhden ympärivuorokautisen yksikön toiminta ja asiakkaat siirtyvät muille palveluasumisessa vapautuville paikoille tai palveluseteleiden piiriin mikäli korvaavat paikat ovat järjestettävissä. Henkilöstömäärä vähenee ja samoin välivuokratut tilat ( / ). Toteutuminen: Yhden ympärivuorokautisen yksikön toiminta loppuu asteittain. Henkilöstö siirtyy toimintakyvyn ja hyvinvoinnin edistämisen sekä kotona asumisen tukemisen prosesseihin. Laitoshoitopaikat vähenevät. Palvelukokonaisuuden henkilöstömäärä pysyy vuoden 2014 tasolla. Toiminnan\n17 13 muutos toteutetaan vuoden 2015 alkupuolella ja on sisällytetty vuoden 2015 talousarvioesitykseen. Palveluverkkoratkaisut joita valmistellaan toteutettavaksi Monipalvelupisteet Monipalvelupisteet sijoittuvat Tikkakoskelle, Korpilahdelle, Säynätsaloon ja Huhtasuolle, niihin sijoittuvia palveluja ovat mm. terveyspalveluista neuvola, kouluhammashoito sekä terveyshoitaja- ja lääkäripalvelut, sivistyspalveluista pienkirjasto ja nuorisotila, keskushallinnosta yhteispalvelupiste. Selvitetään monipalvelupisteen tarve ja mahdollinen sijoittuminen Kuokkalaan. Monipalvelupisteiden lopullinen laajuus määritellään aluekohtaisesti ja vastuualueiden kanssa. Toteutuminen: Kaupunginhallituksen tekemän hankepäätöksen jälkeen aloitettiin Monipalvelupisteiden suunnittelu. Huhtasuon terveysasemalla aloitettiin marraskuussa rakenteelliset korjaustyöt sekä toiminnalliset muutostyöt. Työt valmistuvat heinäkuun 2015 loppuun mennessä. Osa entisen terveysaseman tiloista vapautuu ulosvuokrattavaksi. Huhtasuon kirjasto/nuorisotiloissa ei tapahdu toiminnallisia muutoksia. Pienet muutostyöt toteutetaan kesän 2015 aikana. Tikkakosken nykyinen terveysasema muutetaan Monipalvelupisteeksi. Rakennukseen tulee kirjasto, nuorisotilat, yhteispalvelupiste sekä terveydenhuollon tiloja. Suunnitelmat ovat valmiit, urakkatarjoukset saatu ja muutostyöt aloitetaan maaliskuussa. Tilat valmistuvat elosyyskuussa Kuokkalan monipalvelupisteen tarvetta selvitetään Kuokkalan yhtenäiskoulun hankesuunnitelman yhteydessä, joka valmistuu keväällä Perusopetus Kouluverkkoa tiivistetään ottaen huomioon väestö- ja oppilasennusteet, kaavoitussuunnitelmat ja muut tarvittavat alueellisesti vaikuttavat tekijät. Koulujen mitoitukset tarkistetaan kiinteistökohtaisen mahtuvuustarkastelun avulla. Perusopetuksen oppilasvirrat ja kaikkien oppilaiden koulupolut organisoidaan uudelleen. Selvitetään Voionmaan lukion, Rajakadun kiinteistön (JAMK) ja Cygnaeuksen väistökiinteistöjen hyödyntäminen koulukäytössä. Toteutuminen: Cygnaeuksen väistökouluun muuttaa kesäkuussa 2015 K ristillinen koulu. Väistökouluun tehdään myös väistötilat Honkaharjun päiväkodille sekä Tikan päiväkodille nykyisten päiväkotien purkamisen ja uudisrakentamisen ajaksi. Nykyinen viipalerakennus Rastaala siirretään Cygnaeuksen väistökoululta Keljonkankaan koulun lisätilaksi. Muista Cygnaeuksen väistökoulun viipalerakennuksista luovutaan kesällä Karsitaan ja priorisoidaan investoinnit. Yksittäisiä toimipaikkoja koskevat hallinnolliset päätökset valmistellaan ja tuodaan päätöksentekoon kevään 2014 aikana. Toteutuminen: Päiväkoti- ja kouluverkkoselvitys valmistui alkuvuodesta Varhaiskasvatus Varhaiskasvatusverkkoa tiivistetään ottaen huomioon väestöennusteet, kaavoitussuunnitelmat ja muut tarvittavat alueellisesti vaikuttavat tekijät. Yksittäisiä toimipaikkoja koskevat hallinnolliset päätökset valmistellaan ja tuodaan päätöksentekoon kevään 2014 aikana. Toteutuminen: Päiväkoti- ja kouluverkkoselvitys valmistui alkuvuodesta 2014.\n18 14 Kirjastot Pääkirjaston lisäksi aluekirjastoiksi jäävät Palokan ja Vaajakosken kirjastot. Monipalvelupisteiden yhteyteen jäävät Korpilahden, Tikkakosken, Säynätsalon ja Huhtasuon kirjastot. Kaikki muut toimipisteet arvioidaan ja päätetään keväällä Toteutuminen: Kirjastoverkkoselvitys valmistui keväällä Selvityksessä esitettyjä kirjastoja ei ole lakkautettu. Museot Taidemuseo siirretään nykyisen Keski-Suomen museon tiloihin, vapautuva tila myydään. Jyväskylän Taidemuseon ja Keski-Suomen museon asianmukaiset toimintaedellytykset turvataan. Selvitetään mahdollisuus luopua Suomen käsityö museon ylläpidosta kaupungin varoilla. Toteutuminen: Suomen käsityömuseosta luopumisesta tehtiin selvitys aikana. Selvitys käsiteltiin kulttuuri- ja liikuntalautakunnassa ja lautakunta päätti jatkaa Suomen käsityön museon toimintaa kaupungin varoilla. Suomen käsityömuseon ja Jyväskylän Taidemuseon sijoittumisesta Lyseon tiloihin ja sen yhteyteen tehtävään laajennukseen on laadittu hankeselvitys, joka valmistui alkuvuodesta Kulttuuri ja nuoriso Kulttuuripalvelut luopuvat Vaajakosken asemamiehen talosta. Toteutuminen: On luovuttu. Tikkakosken nuorisotila siirretään monipalvelupisteen yhteyteen. Toteutuminen: Toteutuu vuoden 2015 aikana. Vaajakosken nuorisotila siirretään kirjaston yhteyteen (luovutaan Urheilutalon ja Jyskän tiloista). Toteutuminen: Vaajakosken kirjaston muutostyöt on investointiohjelmassa Huhtasuon nuorisotila siirretään monipalvelupisteen yhteyteen. Toteutuminen: Huhtasuon nuorisotila jää nykyiselle paikalleen. Teatterin tiloja tehostetaan muuhun käyttöön peruskorjauksen yhteydessä. Toteutuminen: Teatterin peruskorjauksesta laadittiin hankesuunnitelma Teatterin peruskorjaus ajoittuu vuosille Terveydenhuolto Terveysasemien korvaaminen asteittain monipalvelupisteillä, säästö tilakustannuksista (Korpilahti, Tikkakoski, Säynätsalo, Huhtasuo). Toteutuminen: Jyväskylän Terveyspalveluiden verkkoselvitys käynnistyi 2014 ja valmistuu keväällä 2015.\n19 15 Hallintosääntöä tarkistetaan siten, että palveluverkon periaatteita, palveluverkosta päättämistä ja toimeenpanoa koskeva toimivalta on selkeä ja tukee palveluverkon uudistamista. Toimivalta yksittäisistä toimipisteistä on lautakunnilla. Toteutuminen: Hallintosääntö tarkistettiin (kv /4). Valtuusto päättää edelleen kaupunginlaajuisten palveluverkkojen periaatteista palvelulinjauksissa ja talousarviossa. Kaupunginhallitus päättää valtuuston päätösten mukaisesti monipalvelupisteistä sekä muista toimipisteistä silloin, kun asia koskee useamman lautakunnan alaista toimintaa. Lautakuntien toimivallassa on päättää tehtäväalueensa palveluverkoista ja yksittäisistä toimipisteistä valtuuston päätösten mukaisesti. B. Vakituisen henkilöstön poistuman hyödyntäminen: Hallinnon henkilöstön poistuman hyödyntäminen - Kaupungin johtamisjärjestelmä tiivistetään sekä hallinnolliset ja asiantuntijatehtävät organisoidaan uudelleen vastaamaan uutta johtamisjärjestelmää. Tavoitteena on hyödyntää johdon ja hallinnon vakituisten henkilöiden poistuma täysimääräisesti vuosien aikana. Toteutuminen: Johtamisjärjestelmän tiivistämistä sekä hallinnollisten ja asiantuntijatehtävien uudelleenorganisoituminen on al oitettu. Sivistyspalvelujen ja perusturvan johdon tukipalvelujen keskeiset toiminnot koottiin yhteen ja keskitettiin hyvinvointipalveluiden johdon tuen yksiköksi. Samoin koulusihteerityö organisoitiin uudelleen. Näillä esimerkkiratkaisuilla saatiin henkilöstön määrää vähennettyä henkilöstöpoistumaa hyödyntäen. Henkilöpoistuman täysimääräinen hyödyntäminen ei toteutunut. Vakituisen hallinnon henkilöstön määrä väheni vuoden aikana 31 henkilöä, vakituisen henkilöstön lukumäärä oli vuoden 2014 lopussa 791. Vuoden aikana jatkettiin johtamisjärjestelmän uudistamisen ja hallinnon tehtävien tiivistämisen valmistelua. Henkilöstövaikutukset käsiteltiin yhteistoimintamenettelyssä syksyn aikana ja kaupunginhallitus päätti järjestelyissä käytettävissä olevista keinoista joulukuussa. Muutosten toteuttaminen jatkuu vuoden 2015 aikana. Muu henkilöstöpoistuman hyödyntäminen - Muun vakituisen henkilöstön poistuman hyödyntäminen edellyttää mm. palvelupisteiden määrän supistamista. Vakituisen henkilöstömäärän vähentämistavoitteen lisäksi vakituisen henkilöstön määrään vaikuttaa toimintojen kotiuttamiset (ostopalvelujen korvaaminen omalla toiminnalla) sekä toimintojen ulkoistukset (oman toiminnan siirtäminen ostopalveluksi). Toteutuminen: Vakituisen henkilöstön määrä väheni edellisestä vuodesta vuoden loppuun mennessä 110 henkilöä. Hallinnon henkilöstön osuus oli tästä noin 30 %. Myös palvelutoiminnassa tehtiin erilaisia tehtävien ja toimintojen uudelleen järjestelyjä henkilöstömäärän sopeuttamiseksi. Altek Aluetekniikka -liikelaitoksessa ulkoistettiin alueiden ylläpitotöitä ja tehostettiin omaa toimintaa. Tämä johti poistuman täysimääräisen hyödyntämisen lisäksi osan henkilöstöstä kohdalla palvelussuhteen ehtojen muutoksiin, osa-aikaistamisiin ja irtisanomisiin, jotka realisoituivat vuoden 2014 lopulla ja edelleen 2015 alkupuolella. Organisaatio ja johtaminen - Palvelu- ja organisaatiouudistuksessa vuoden 2013 alussa päätetyt palvelukokonaisuudet säilyvät tarkistettuina. Palvelukokonaisuuksien organisoitumista ja toimintoja tarkistetaan ja tiivistetään. Vastuualuejohtajien ja seuraavan tason johtamisen (palvelujohtajat/muu keskijohto) kokoonpano, tehtävät ja työnjako määritellään uudelleen. Vuoden 2014 aikana vastuualue- ja liikelaitosjohto supistuu 4 5 henkilötyövuodella. Palvelujohtajien määrä ja muu keskijohto supistuu 5 8 henkilötyövuodella. Lähiesimiestyötä tiivistetään muun muassa palveluverkkojen muutosten yhteydessä.\n20 16 Koko johtamisjärjestelmän tiivistämisessä otetaan myös huomioon hallinnon ja tukitoimintojen selvitys ja sen pohjalta tehtävät muutokset hallinto- ja asiantuntijatyöhön. Uudistus koskee kaikkia organisaation osia ja tasoja. Henkilöstöpoistuman hyödyntämistä koskevaksi tavoitteeksi asetetaan 150 vuotta kohti eli kolmen seuraavan vuoden aikana yhteensä 450 henk ilötyövuotta. Henkilötyövuoden kustannukset ovat noin euroa, joten jos poistuma vaikuttaa ensimmäisenä vuonna keskimäärin kuusi kuukautta syntyy tästä säästöjä noin kolme miljoonaa euroa. Tavoitteen täysimääräinen toteutuminen tarkoittaa noin 15 miljoonan kuluvaa vuotta pienempiä henkilöstökuluja vuonna Tavoitteen toteutumista sekä rekrytointien että täyttämättä jättämistä koskevien päätösten osalta seurataan kuukausiraportoinnin avulla. Hallintosääntöä tarkistetaan siten, että virkojen perustamista ja lakkauttamista sekä henkilövalintoja koskeva toimivalta tukee uudistusten toimeenpanoa. Taloustoimikunta valtuutetaan valmistelemaan kaupunginhallitukselle esitys organisaation ja johtamisjärjestelmän uudistamisesta ja eläkepoistuman hyödyntämisestä keväällä Toteutuminen: Johtajien määrä vähentyi vuonna 2014 ai kana tavoitteen mukaisesti. Lähiesimiesten määrä pysyi lähes ennallaan. Palvelukokonaisuudet säilyivät ennallaan vuoden 2014 aikana. Vuotta sävytti poliittisen ohjauksen tukemana toimialajohtajamallin valmistelu vuoteen Valmistelu on tähdännyt johtamistehtävien tiivistämiseen edelleen ja johtamisen painopisteen siirtämiseen lähemmäs esimiestyötä. Henkilöstömäärä oli vuoden lopussa 110 henkilöä vähemmän kuin vuotta aiemmin. Henkilöstömenot olivat kokonaisuudessaan vuoteen 2013 verrattuna eur oa pienemmät. Vastaavasti esimerkiksi palkkoja tarkistettiin työllisyys- ja kasvusopimuksen maltillisilla korotuksilla kunta-alan neuvottelutuloksen mukaisesti sopimusaloittain, pääasiassa heinäkuusta alkaen. Korotusten kustannusvaikutus oli 1,3 miljoonaa euroa. Henkilöstömenot olivat pienemmät erityisesti sijaisten ja määräaikaisen henkilöstön osalta. Henkilöstöpoistuman hyödyntämisen tavoitetta seurattiin kuukausittain rekrytointeja ja tehtävien täyttämättä jättämisiä raportoimalla. Hallintosäännön muutokset valmisteltiin vuoden 2014 ai kana ottaen huomioon toimialajohtajamalli. C. Oman toiminnan tehostaminen ja ostopalvelujen hyödyntäminen Palveluja hankitaan muilta ostopalveluna tai palveluseteleillä silloin, kun se on taloudellisesti ja toiminnallisesti perusteltua. Soveltuvuus arvioidaan aina palvelukohtaisesti. Markkinoita hyödynnetään siten, että edistetään toimivien palvelumarkkinoiden kehittymistä ja vältetään yksittäisten toimijoiden hallitsevaa markkina-asemaa. Palvelutuotannon kehittämisaloitteiden valmistelusta päätetään lautakunnassa, kaupunginhallituksessa tai valtuustossa, mikäli kehittämisaloitteen laajuus tai luonne sitä edellyttää. Kustannusvertailujen ja henkilöstövaikutusten ohella arvioidaan tarvittaessa myös muita vaikutuksia. Hankittaessa palveluja muilta palveluntuottajilta päätökset perustuvat hankintalakiin, kustannusvertailuihin ja laatuvaatimuksiin. Kustannusvertailuissa käytetään kaupungin yhteistä laskentamallia. Palvelutuotannon kehittämisessä noudatetaan palvelulinjauksissa päätettyä prosessia. Ostopalveluja voidaan muuttaa omaksi toiminnaksi silloin kun se on taloudellisesti ja toiminnallisesti perusteltua. Oman toiminnan ja ostopalvelujen välisen suhteen muutosten henkilöstövaikutuksia ei oteta huomioon henkilöstöpoistuman hyödyntämistä koskevissa laskelmissa ja siitä raportoidaan erikseen kuukausiraporttien yhteydessä.


Bruder BRUDER Paloasemasetti, Land Rover ja palomies | Leikkiautot & mopot\nBRUDER Paloasemasetti, Land Rover ja palomies\nValmistettu korkealaatuisesta muovista. Tuote sopii ulko- ja sisäleikkeihin. Ajoneuvossa on kumipyörät, liikkuvia osia ja välkkyvät valot sekä äänet.Ei sovellu alle 36 kuukauden ikäisille lapsille. Sisältää pieniä osia, jotka aiheuttavat nieltäessä tukehtumisvaaran.\nBRUDER Paloasemasetti, Land Rover ja palomies on lisätty ostoskoriin.


Raportointiperiaatteet - Wärtsilä Oyj Abp Vuosikertomus 2014\nOlet tässä: AR / Kestävä kehitys / Raportointiprofiili / Raportointiperiaatteet\nLahjoitukset: vuoden 2014 lukuun sisältyvät Wärtsilän 15 suurimman tytäryhtiön ja emoyhtiön tiedot.\nTuet: vuoden 2014 lukuun sisältyvät Wärtsilän kaikkien tytäryhtiöiden ja emoyhtiön tiedot.\nYlin johto sisältää kaikki työn vaativuustasoille 10–15 kuuluvat työntekijät, joita oli vuoden 2014 lopussa yhteensä 466.\nKokonaisenergiankulutus sisältää sekä suoran että epäsuoran energiankulutuksen. Suora energiankulutus kattaa Wärtsilän tytäryhtiöiden kuluttaman polttoaineen. Välillinen energiankulutus kattaa ostetun sähkön ja lämmön. Koska ostetun sähkön ja lämmön tuotannon tehokkuutta ei tunneta, energiamuunnos perustuu suoraan ostoarvoihin. Energiankulutus jouleina lasketaan käyttäen alempia lämpöarvoja (LHV = lower heating value), jotka perustuvat polttoaineanalyyseihin.\nLämpö- ja sähkötiedot perustuvat joko laskuihin tai mitattuihin arvoihin.\nEnergiaintensiteetti kuvaa kunakin vuonna tiedonkeruuseen osallistuneiden tytäryhtiöiden energiankulutuksen suhdetta niiden liikevaihtoon.\nKasvihuonekaasujen päästöintensiteetti kuvaa kunakin vuonna tiedonkeruuseen osallistuneiden tytäryhtiöiden kasvihuonekaasupäästöjen suhdetta niiden liikevaihtoon.\nEnergiankulutuksen vähentämiseen liittyvät tiedot perustuvat energiantehokkuutta parantaviin toimenpiteisiin, joihin on ryhdytty kolmansien osapuolten energia-auditointien perusteella. Energia-auditointiraporteissa annetaan ehdotuksia energiaa säästävistä toimenpiteistä ja laskelmat kullakin toimenpiteellä mahdollisesta saavutettavasta energiansäästöstä.\nVedenkulutus: Luvut perustuvat joko mitattuihin arvoihin tai laskuihin. Jäähdytysveden käyttö voidaan joissakin yksiköissä laskea myös lämpökuormasta.\nVedenkulutus: Luvut perustuvat joko mitattuihin arvoihin tai laskuihin. Jäähdytysveden käyttö voidaan joissakin yksiköissä laskea myös lämpökuormasta. Vesilähteet on määritetty kussakin Wärtsilän tytäryhtiössä suoritetun yksityiskohtaisen kyselyn perusteella.\nPäästöt vesistöön: Luvut perustuvat joko mitattuihin arvoihin tai laskuihin. Jäähdytysveden purkumäärät voidaan joissakin yksiköissä laskea myös lämpökuormasta. Purkukohteet on määritetty kussakin Wärtsilän tytäryhtiössä suoritetun yksityiskohtaisen kyselyn perusteella.\nPäästötiedot: Luvut perustuvat lähinnä mitattuihin arvoihin, joiden perusteella ominaispäästökertoimet on laskettu. Ominaispäästökertoimet määritetään erikseen eri polttoaineille ja moottorimalleille. Lämpökattiloiden päästöt perustuvat joko mittauksiin tai laskelmiin. Ajoneuvojen päästöt lasketaan VTT:n Lipasto-tietokannan päästökertoimia käyttäen. Epäsuorien CO₂-päästöjen (scope 2) laskennassa sovelletaan GHG Protocol -ohjeistuksen päästökertoimia. Lentomatkustamisesta aiheutuvat CO₂-päästöt perustuvat matkatoimiston laskelmiin ja Ison-Britannian ympäristö-, elintarvike- ja maaseutuasioista vastaavan ministeriön DEFRA:n kertoimiin. Metaanipäästöjen muuntamiseen hiilidioksidiekvivalentiksi on käytetty GWP-kerrointa 25 (Global Warming Potential = lämmityspotentiaali).\nYmpäristövahingoiksi luokitellaan merkittävät tapaukset, joista pääasiallisesti on tiedotettava paikallisviranomaisia.\nTapaturmat: Luvut sisältävät kaikki raportoidut tapaturmat, jotka eivät ole johtaneet yli päivän poissaoloon.\nPoissaoloon johtaneet tapaturmat: Luvut sisältävät kaikki vähintään päivän poissaoloon johtaneet raportoidut tapaturmat.\nTapaturmataajuus: Luku ilmaisee poissaoloon johtaneiden tapaturmien määrän miljoonaa työtuntia kohti. Työtunneiksi lasketaan palkallinen työaika. Tapaturmataajuus ei sisällä kodin ja työpaikan välisellä matkalla tapahtuneita tapaturmia.\nHenkilöstön vaihtuvuus lasketaan vakituisista työntekijöistä. Yhtiön jättäneiden vakituisten työntekijöiden määrä jaetaan vakituisten työntekijöiden määrällä raportointikauden alussa.


Haavanhoito - Suomen Lääkäriliitto\nHaavanhoidon erityispätevyyden suorittanut lääkäri pystyy suunnittelemaan potilaan hoidon kokonaisuuden. Hän voi myös toimia muun muassa alan kouluttajana, tutkijana ja asiantuntijana.\nHyväksytty Lääkäriliiton hallituksessa 10.12.2015.\nKroonisten haavojen esiintyvyys lisääntyy koko ajan väestön ikääntyessä ja diabeteksen lisääntyessä. Kroonisten haavojen hoito aiheuttaa terveydenhuollolle huomattavia kustannuksia, ja onkin arvioitu ulkomaisten lähdeartikkelien perusteella, että pelkästään Helsingissä vuosittaiset haavanhoitokulut ovat 7–14 miljoonaa euroa (Hjort ym. J Wound Care 2010, Korhonen K ja Lepäntalo M, Suomen Lääkärilehti 2012;43). Yksilölle krooninen haava aiheuttaa huomattavaa elämänlaadun heikkenemistä.\nKroonisten haavojen menestyksekkään hoidon kulmakivenä ovat nopea ja tarkka etiologian selvittely, ja useimmiten tarvitaan usean eri erikoisalan yhteistyötä diagnostiikassa ja hoidon toteutuksessa. Myös perusterveydenhuollossa tarvitaan yleislääkäreitä, jotka ovat kiinnostuneita kehittämään tietotaitoaan tällä alueella.\nTällä hetkellä Suomessa haavojen diagnosointi ja hoito eivät toteudu optimaalisesti ja alueellisesti hoidon laadussa on suuria eroja. Kustannustehokkuuden ja hoitokäytäntöjen parantamiseksi tarvitaan laadukasta haavojen diagnostiikkaan ja hoitoon liittyvää tutkimusta. Lisäksi tarvitaan vakiintuneita haavanhoidon hoitoketjuja erikoissairaanhoidon ja perusterveydenhuollon välille.\nHaavanhoidon erityispätevyysohjelman tavoitteena on yhdenmukaistaa valtakunnallisesti diagnostiikka- ja hoitokäytäntöjä haavojen hoidossa, lisätä sekä eri erikoisalojen että perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon välistä yhteistyötä sekä edesauttaa toimivien hoitopolkujen luomisessa perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon välille.\nErityispätevyyden hankkinut henkilö pystyy itsenäisesti tutkimaan ja hoitamaan suositusten mukaisesti haavapotilaita sekä pystyy toimimaan kouluttajana ja asiantuntijana:\non perehtynyt sekä akuutin että kroonisen haavan hoidossa tarvittavaan teoreettiseen tietoon\nhallitsee riittävän laajasti erotusdiagnostiikan pohjautuen kliiniseen tutkimukseen sekä tarkoituksenmukaiseen lisätutkimusmetodien ja konsultaatioiden käyttöön\nkykenee suunnittelemaan hoidon kokonaisuuden tuntien eri hoitomuotojen mahdollisuudet ja rajoitukset, sekä ennaltaehkäisyn tarvittavine apuvälineineen\npystyy toimimaan oman erikoisalansa edustajana monialaisessa haavatyöryhmässä\nkykenee haavanhoidon organisointi-, kehittämis-, opetus- ja tutkimustyöhön\nPääsääntöisesti edellytetään erikoislääkärin tutkintoa joillakin seuraavista erikoisaloista: geriatria, verisuonikirurgia, plastiikkakirurgia, ortopedia, yleiskirurgia, endokrinologia, yleislääketiede, ihotaudit ja allergologia, sisätaudit tai infektiosairaudet.\nErityispätevyys voidaan poikkeuksellisesti myöntää myös hakijalle, jolla ei ole erikoislääkärin pätevyyttä, mutta joka muuten täyttää erityispätevyyden edellytykset tai on kokenut, haavapotilaita hoitava yleislääkäri ilman yleislääketieteen erikoislääkärikoulutusta.\nErityispätevyysohjelman mukainen käytännön palvelun pituus on kaksi (2) vuotta kokopäiväisenä. Käytännön palvelua voi suorittaa koulutusoikeudet saaneessa yliopistoklinikan, keskussairaalan tai perusterveydenhuollon toimintayksikössä vastuukouluttajan opastuksessa. Koulutusoikeuden edellytyksenä on koulutuspaikan vastuukouluttajan laatima kirjallinen koulutuksen sisällön kuvaus ja erityispätevyyteen johtavan koulutuskierron runko, jota pyritään noudattamaan.\nErityispätevyysohjelman mukainen käytännön palvelu sisältää työskentelyä erikoistuvan lääkärin, erikoislääkärin tehtävässä tai erillisessä haavanhoitoon pätevöittävässä koulutuskierrossa vähintään kaksi vuotta kokopäiväisenä. Palveluun tulee sisältyä sekä vuodeosasto- että polikliinista palvelua. Koulutettavat ovat velvollisia pitämään nk. klinikkameetingejä haavojen diagnostiikkaan ja hoitoon liittyen omissa koulutusyksiköissään. Opetusta antavia erikoisaloja ovat myös yleislääketiede ja geriatria, ja koulutusta voi antaa myös perusterveydenhuollon puolella avohoito mukaan lukien.\nErikoislääkäritutkintoon jo hyväksyttyä käytännön palvelua voidaan hyväksyä myös erityispätevyyteen:\nverisuonikirurgian, plastiikkakirurgian, ortopedian, yleiskirurgian ja ihotautien osalta yhteensä 1 vuosi\nsisätautien, infektiosairauksien ja endokrinologian osalta yhteensä puoli vuotta\nYleislääkäriltä ja geriatrilta edellytetään lähtökohtaisesti vähintään 3 kk palvelua kolmelta eri erikoisalalta, joihin vaihtoehtoisesti lukeutuisivat: ihotaudit, plastiikkakirurgia, verisuonikirurgia, yleiskirurgia, endokrinologia/diabeettinen jalkapoliklinikka. Erikoistumiskoulutuksen ja erityispätevyysohjelman palveluja voidaan yhdistää.\nInfektiolääkäriltä ja sisätautilääkäriltä vaaditaan konsulttina toimimista kolmella eri erikoisalalla (plastiikkakirurgia, verisuonikirurgia, ihotaudit, ortopedia) vähintään 3 kuukautta kullakin, joissa infektiolääkäri vastaa mm. haavainfektiopotilaiden hoidon konsultaatioista.\nLisäksi toivottavaa on, että ortopedian, verisuonikirurgian ja yleiskirurgian erikoislääkärit suorittaisivat 3 kk palvelua plastiikkakirurgialla sekä sisätautien, endokrinologian ja infektiosairauksien erikoislääkärit suorittaisivat 3 kk palvelua ihotaudeilla. Jos palvelua ei suoriteta, edellytetään hakemuksessa selvitystä, miten moniammatillinen koulutus on muutoin toteutettu koulutusohjelman aikana.\nUlkomailla suoritettua palvelua haavakeskuksessa voidaan hyväksyä hakemuksesta, mutta koko palvelua ei voi suorittaa ulkomailla. Hyväksyttäviä koulutuspaikkoja ovat mm. Malmön yliopistollinen keskussairaala, Bispjebergin yliopistollinen sairaala Kööpenhaminassa, Odensen ”University Center of Wound Healing” ja Manchesterin ”Memorial Hospital Center for Wound Healing”.\nTutkimustyötä haavanhoidon alalla voidaan hyväksyä enintään 6 kk, mikäli se on tuottanut julkaisun/julkaisuja.\nMikäli hakija on osallistunut merkittävässä määrin hallinnolliseen, koulutukselliseen tai järjestötason toimintaan haavanhoidon saralla, voidaan ko. palvelua hyväksyä enintään 3 kk ajan hakemuksesta (liitteeksi esim. kokouspöytäkirjat ja selvitys omasta vastuualueesta).\nOhjelma sisältää teoreettista kurssimuotoista koulutusta vähintään 20 pistettä. 1 päivä = 2 pistettä, ½ päivä = 1 piste. Teoreettisia koulutuksia hyväksytään takautuvasti 7 vuoden ajalta.\nKoulutuspäivät ja -tapahtumat: Valtakunnalliset Haavapäivät, Operatiiviset päivät, Lääkäripäivät haavahoitoon ja diagnostiikkaan liittyviltä osuuksilta sikäli kun koulutuksesta myönnetään pisteitä erikoistumisopintoihin. Muut alueelliset tms. haavakoulutukset harkinnan mukaan hakemuksen perusteella, hakemuksiin on lisättävä päivien koulutusohjelma.\nUlkomaiset kongressit: European Wound Management Association (EWMA), European Pressure Ulcer Advisory Panel (EPUAP), International Conference on Diabetic Foot (ICDF), Diabetic Foot Global conference (DFC), International Symposium on the Diabetic Foot (ISDF, joka IWGDF:n alainen= International Working Group on the Diabetic Foot), Nordic Diabetic foot symposium. Muut erikoisalojen monialaiset ulkomaiset kongressit haavanhoidon diagnostiikkaan ja hoitoon liittyvin soveltuvin osin (kongressiohjelma liitteeksi).\nOppikirjat, uusin painos\nBryant, R.A. ed Acute and chronic wounds: Current Concepts 3ed St Louis: Mosby\nHaavanhoidon periaatteet (Sanoma Pro)\nEdellytetään tutustumista kolmeen viimeisimpään vuosikertaan.\nJournal of Wound Care, Wound Repair and Regeneration, International Journal of Low Extrem Wounds\nKäypä hoito -suositukset haavanhoidon alalta, uusin päivitys:\nKuten diabetes (9/2013), diabeetikon jalkaongelmat (6/2009), ihon bakteeri-infektiot (11/2010), krooninen alaraajahaava (3/2014), alaraajojen tukkiva valtimotauti (5/2010) ja alaraajojen laskimoiden vajaatoiminta (3/2010), sekä soveltuvin osin muut suositukset, joissa annetaan hoitosuosituksia myös haavapotilaiden hoidosta.\nEWMA - Position Documents\nEPUAP/NPUAP - Guidelines\nProceedings of the International Symposium on the Diabetic Foot, uusimmat painokset\nHaavanhoidon alueellisiin hoitopolkuihin tutustuminen\nKoulutettavien edellytetään kirjoittavan 6 potilastapausta etiologialtaan erilaisista haavoista joissa diagnostiikkaa ja hoitoa pohditaan myös kirjallisuusviitteiden valossa. Potilastapauksissa tulisi kuvata myös paikallisen moniammatillisen haavanhoidon hoitoketjun toimivuus sekä potilaalle tehty hoitosuunnitelma. Potilastapaukset arvioi erityispätevyystoimikunta, joka halutessaan voi kutsua koulutettavan suulliseen kuulusteluun.\nKts. kohta käytännön palvelu. Yliopistollista keskussairaalapalvelua ei välttämättä edellytetä.\nErikoisalayhdistysten nimeämä toimikunta (kultakin erikoisalalta 1–2 jäsentä) nimeää erityispätevyysohjelmaan hyväksyttävät vastuukouluttajat. Koulutuspaikat ovat velvollisia ilmoittamaan vastuukouluttajien vaihdoksista.\nToimikunta voi hyväksyä haavanhoidon erityispätevyyden koulutuspaikaksi yksikön, jossa on koulutusoikeuden omaava vastuukouluttaja ja erityispätevyyden edellyttämät erikoisalat edustettuina. Kouluttajan tulee olla konsultoitavissa päivittäin. Koulutusoikeudet raukeavat, mikäli yksiköstä haavanhoidon erityispätevyyden kouluttaja lähtee.\nHUS-alueen koulutuksen vastuuhenkilö Milla Kallio, etunimi.sukunimi@hus.fi\nKYS-alueen koulutuksen vastuuhenkilö Leena Berg, leenatberg@gmail.com\nOYS-alueen koulutuksen vastuuhenkilö Pekka Hyvönen, etunimi.sukunimi@ppshp.fi\nTAYS-alueen koulutuksen vastuuhenkilö Jorma Lahtela, etunimi.sukunimi@pshp.fi\nTYKS-alueen koulutuksen vastuuhenkilö Tarja Niemi, etunimi.sukunimi@tyks.fi\nAsianosaiset erikoisalayhdistykset (Suomen Plastiikkakirurgiyhdistys ry, Suomen Ortopediyhdistys ry, Suomen Verisuonikirurginen yhdistys ry, Suomen Ihotautilääkäriyhdistys ry, Suomen Endokrinologiyhdistys ry, Suomen Infektiolääkärit ry, Suomen Yleislääkärit GPF ry, Suomen yleiskirurginen yhdistys ry) nimeävät toimikunnan, joka:\nasettaa koulutuksen tarkemmat tavoitteet\nvalitsee suositeltavan kirjallisuuden\ntarkastaa ja arvioi potilastapausselostukset\nlaatii koulutuksen rungon/tarkistaa 3 v. välein\nToimikunnan jäsenet edustavat seuraavia erikoisaloja: verisuonikirurgia, plastiikkakirurgia, ortopedia, yleiskirurgia, endokrinologia, yleislääketiede, ihotaudit ja allergologia, sisätaudit, infektiosairaudet, geriatria tai muu soveltuva erikoisala. Toimikunnan puheenjohtajana toimii Heli Lagus, varapuheenjohtajana Heli Kavola ja sihteerinä Kirsi Isoherranen.\nErityispätevyyden hakeminen ja myöntäminen Lääkäriliiton jäsenelle\nHakemus (Huom! tämä vielä siirtymäajan 10.12.2015-10.12.2018 hakemus, alla edellytykset siirtymäajan erityispätevyyden myöntämisestä) erityispätevyyden saamiseksi toimitetaan käsiteltäväksi erityispätevyystoimikunnalle Ulla Anttilalle Lääkäriliittoon, ulla.anttila@laakariliitto.fi. Hakemuksen siirymäajan päätyttyä tulee sisältää tiivistelmä suoritetusta käytännön palvelusta ja teoreettisesta kurssimuotoisesta koulutuksesta. Hakemukseen tulee liittää mukaan nimikirjanote ja/tai palvelustodistukset, todistukset teoreettisesta kurssimuotoisesta koulutuksesta ja arviot potilastapausselostuksista sekä mahdolliset muut selvitykset. Lääkäriliitto ja toimikunta suosittelevat, että pätevöityjä käyttää pätevöitymisen dokumentoinnissa Taitoni-palvelua.\nErityispätevyystoimikunta tekee esityksen erityispätevyyden myöntämisestä Lääkäriliiton varatoiminnanjohtajalle.\nPätevyystodistusta haettaessa käytännön palvelun ja kurssimuotoisen koulutuksen tulee olla suoritettu viimeisten seitsemän (7) vuoden aikana.\nSiirtymäaika on kolme vuotta 10.12.2015-10.12.2018. Sinä aikana erityispätevyys voidaan hakemuksesta myöntää ohjelman muodoista poiketen lääkärille, jonka käytännön tiedot ja taidot täyttävät ohjelmassa asetetut tavoitteet, jolloin ohjelman mukaista käytännön palvelua ei edellytetä. Siirtymäaikana erityispätevyyttä hakevalta vaaditaan hakemuslomakkeen lisäksi CV ja potilastapausselostukset (ohje) ja hakijan edellytetään toimivan jatkossa kouluttajana pätevöitymisohjelmassa.\nSähköpostitse lähetettyjen hakemusten tulee olla perillä Lääkäriliiton koulutusasiantuntija Ulla Anttilalla (etunimi.sukunimi@laakariliitto.fi ) viimeistään maanantaina 10.12.2018.\nHaavanhoidon erityispätevyysohjelman tehneen työryhmän jäsenet\nKirsti Ahmajärvi (yleislääketiede), Kirsi Isoherranen siht. (ihotaudit), Vesa Juutilainen (plastiikkakirurgia), Heli Kavola (plastiikkakirurgia), Heli Lagus pj. (plastiikkakirurgia), Mauri Lepäntalo (verisuonikirurgia), Niina Matikainen (endokrinologia/diabetologia), Kimmo Mattila (infektiotaudit), Pirkka Vikatmaa (verisuonikirurgia).


Seksiä Ruskeaverikkö ilmaiset homo videot silmälasit.\nAlastomia teinityttöjä Amatööri Anaali ilmaiset homo videot\nEi ihme, että tämä tyttö on päättänyt ilmaiset homo videot tehdä asiat hyvin, ja pestä miehet ulos autosta. Erittäin onnellinen tehdä työtä sataprosenttisesti, ja sen sijaan osa ensimmäisen tason. Tyttö ja vaihtoseksi, siitä tulee taidetta.\nKypsä blondi ilmaista pornoo pieni mies\nCooneyn Sihteeri ilmastapornoa Toimistossa.\nRakastunut nainen hunajalla ripoteltuun vaatteeseen keskellä peltoa ilmainen erotiikka\nSamanlaisia samanlaisia porno aikuinen xxx videot\nRisto Raskalille, pornovideoita ilmaiseksi kun hän hieroo.\nÄiti harrastaa seksiä isojen tissien porno ilmaiset kanssa.\nRakastele poikaystävän ilmaisia aikuisviihde elokuvia kanssa.\nSyövät rakastelevat harmailla ilmastapornoa hiuksilla.\nHän ja hänen tyttärensä, joka ilmaisia aikuisviihde elokuvia oli vielä nuori, insesti, homo.\nLikaiset ilmaiset suomiporno vaatteet.\nTyttö syö miehen molemmista rei ilmaisia seksikuvia ' istä.\nMarilyn-kristallia ilmaiset porno elokuvat oranssilla.\nMakea Venäläinen Suihinotto pormoa ja ratsastus jäsenyys, joka on normaali\nMies imee nuoria mustia naisia ilmaiset seksielokuvat ja taistelu syövän kanssa joka hole\nYli 60-vuotias ilmaisia aikuisviihde elokuvia nainen\nRuskeatukkainen erotiikka ilmainen nainen otti suihin ja rakasteli.\nÄitipuoli, naisten tytärpuoli ja punaiset hiukset. ilmaiset porno filmit\nKaunis mies ilmainenporno pillua ja yllytti jäsenet tyttöjen kotitekoinen porno.\nÄidillä ja tyttärellä ilmaista kovaa pornoa on yhteinen jäsen.\nSe sai ilmaisia porno filmejä hänet tunkeutumaan peräaukkoon.\nIso ilmastapornoa tyttö silittämässä uima-altaalla.\nRakastajatar leggingseissä repi pikkuhousunsa ja makasi miehen kanssa, jolla oli yksi xxx ilmaisia perseessä.\nJumalainen mies. ilmaisia aikuisviihde elokuvia\nTyttö ilmaiset pornovideot puistossa.\nVaaleat korkokengät vetävät ilmaista ponoa käsivarsiin ja jalkoihin.\nLiikemies sekstaili taksikuskin kanssa. ilmaiset porno sivut\nGabrielalla on ollut suhde toisen ilmaista nettipornoa miehensä kanssa.\nHän ilmainenporno kävi suihkussa ja ajoi partansa.\nKaksi blondia lisää lelun ilmainen pornovideot emättimeen.


Jämät sisustukseen - VillaNanna - Sisustus -\nLifestyle, Sisustus | 21.4.2020\nMeillä laitettiin nyt jämät sisustukseen ja ihan suloiset jutut tulikin. Samalla opin uusia juttuja ja se jos mikä on mahdottoman hienoa hommaa. Tuossa muutama päivä sitten kerroinkin teille tästä miten vaikea on keksiä tälle yhdelle kassille käyttöä. Kassissa ei ole mitään järkeviä jämiä, joista saisi jotakin järkevää aikaan, kuten nyt vaikka peiton. Ei, peittoa ei näistä tule mutta suunnitelmia on tehty ja kivoja juttuja olen saanut aikaankin. Mutta mitä minä tein nyt näistä hilavitkuttimista?\nMuutama vuosi sitten kun innostuin kunnolla farkkujen tuunaamisesta, niin ompelin vaikka mitä kivaa sisustukseen. Mieheni ei siitä juuri innostunut mutta antoi meikäläisen hääräillä rauhassa. Nyt onkin tilanne se, että iso osa sen ajan tuunauksista on muokkautunut ihan muuksi mitä aluksi tein. Mutta ne ovat silti käytössä, vaikka eri muodossa.\nJämistä olen siis tehnyt vaikka kuinka paljon kaikkea. Blogin siirtymisen vuoksi kaikkea ei täällä enää ole näkyvillä, mutta joitain kivoja idoita vielä on ja varmasti osan tulen tänne teille siirtämään vielä uudelleen. Niin paljon ihania ideoita löytyy mutta tässä nyt joitain.\nfarkkujen paloista takki\nFarkun paloista shortsit\nToivottavasti näistä saatte hyvin vinkkejä toistaiseksi, mitä kaikkea voi farkkujen jämistä tehdä. Kaikki eivät tietenkään ole sisustusjuttuja, teen niitä niin vähän mutta kaikkea muuta härpäkettä kyllä löytyy ja sellaista mikä sopii hyvin boheemiin tyyliin.\nMitä tein tällä kertaa farkkujen sisäsaumoista?\nTein pienen kynnysmaton pihalle sekä isohkon korin, joka myöskin pysyy tuolla pihalla. Mitä siihen laitetaan, onkin sitten ihan eri juttu. Voi olla, etten keksi sille käyttöä. Halusin kuitenkin kokeilla tätä koria myös, siksi tein kaksi asiaa, vaikka ensin piti tehdä vain matto. Mitään ohjetta ei ole, senkuin pistää menemään vaan. Tarvitset kuitenkin farkkuneulan ja aina kannattaa kokeilla tykkääkö kone tästä hommasta. Farkku on aika paksua tavaraa.\nTähän en osaa mitään sen kummempaa ohjetta laittaa kuin, että ompelee vain siksakilla kaikki yhteen. Laittaa vaikka kaksinkertaisen siksakin, jos haluaa, että varmasti pysyy. Miten itse haluaa asian hoitaa.\nSuper päivää teille kaikille!\nMahtavia vinkkejä ja näyttävät upeilta 🙂\nHienoja juttuja olet taas loihtinut. Ihana tuo matto! 🙂\nTuo matto on aivan ihana! ? Taitais tuosta mun vaatekaapin sisällöstäkin suurin osa kelvata vain käsityötarvikkeiksi ?\nKiitos paljon. Samaa ajattelen minäkin joka kerta kun tyhjentelen vaatekaappia.\nAi että, just tänään katselin, että tarvitsisin uuden sinisen maton kylppäriin, kun vanha on jo niin kulahtanut ja nuhjuinen. Mulla on edellisistä farkkuprojekteista jäänyt just noita sivusaumoja, kun en raaskinut heittää niitä pois, vaikken keksinyt niille mitään käyttöä. Olivat vaan niin kauniita. Mut nyt tiedän mihin ne käytän. Kiitos ideasta!!\nNo tämähän tuli sitten erittäin hyvään paikkaan sitten 🙂\nTulipa upeita jälleen. ? Harmi ettei itsellä ole kuin yhdet farkut ja nekin käytössä.?\nKiitos paljon. Juu, mä myös haen ilmaisosastolta rikkinäisiä farkkuja


PUBGin mobiiliversio lakkautettiin Kiinassa – Uusi korvaava peli heti listaykköseksi – Eurheilu.com\nPUBGin mobiiliversio lakkautettiin Kiinassa – Uusi korvaava peli heti listaykköseksi\nJuho "Pimmyjage" Salminen 9.5.2019 / 15:18 Uutinen PLAYERUNKNOWN'S BATTLEGROUNDS\nKorvaava peli 'Game for Peace' sisältää vähemmän väkivaltaa ja 16 vuoden ikärajan.\nPlayerUnknown’s Battlegroundsin mobiiliversio lakkautettiin eilen keskiviikkona sen julkaisijan Tencentin toimesta. Samalla Tencent julkaisi uuden pelin nimeltä Game for Peace.\nPUBGia voi pelata niin tietokoneella, konsoleilla kuin myös mobiililaitteilla. Pelin mobiiliversio julkaistiin viime vuoden maaliskuussa ja sitä ladattiin samana vuonna jopa 300 miljoonaa kertaa. Se oli täten maailman toiseksi ladatuin mobiilipeli koko maailmassa. Eniten pelaajia mobiiliversiolla oli Kiinassa, josta latauksia suoritettiin 29%. Pelin arvioidaan tuottaneen Tencentille pelin sisäisten ostojen kautta jopa 1.18 – 1.48 miljardia dollaria.\nViime vuosina Kiinan hallitus on suhtautunut äärimmäisen huonosti koukuttaviin videopeleihin, jotka sisältävät väkivaltaa. Tämän vuoksi Tencent on joutunut aikaisemminkin vetämään erään pelinsä pois Kiinan markkinoilta. Nyt maailman suurin pelijulkaisija joutui luopumaan myös PUBG Mobilesta, mutta korvasi sen uudella vastaavalla pelillä nimeltä Game for Peace.\nGame for Peace on lähes identtinen versio PUBG Mobilesta. Ainoana erona on se, etteivät hahmot vuoda verta. Game for Peacen pelaaminen on myös kielletty alle 16 vuotiailta.\nGame for Peace on tällä hetkellä ladatuin ilmainen mobiilipeli Kiinan App Storessa. Tämä viestii siitä, että pelin tuotot pehmentäisivät yhtiön tulovajetta PUBG Mobilen lakkauttamisen myötä. On arvoitu, että Game for Peace voisi tuottaa yhtiölle vuosittain jopa 1.48 miljardia dollaria.\nLähde: TechCrunch, The Verge Kuvalähde: PubgMobile


Opetushallitukselta varovaista tukea OAJ:n esittämälle kaksivuotiselle esiopetukselle\n08.03.2019 - 08.49 Uutinen\nKahden vuoden esiopetus on Opetushallituksen mielestä mielekäs kokonaisuus niin oppimisen kuin opetuksen näkökulmasta. Se antaisi sekä lapselle että opettajalle aikaa tutustua sekä opetella lapsia kiinnostavia asioita leikin ja muiden pedagogisesti vaikuttavien työtapojen avulla.\nOpetushallituksen tänään julkaiseman selvityksen mukaan erityisesti tukea tarvitsevat ja maahanmuuttajataustaiset lapset pääsisivät kaksivuotisen esiopetuksen avulla mukaan tavoitteelliseen kasvatukseen. Esiopetuksen järjestäminen pienillä paikkakunnilla, missä lapsia on vähän, helpottuisi, kun siihen osallistuisi kaksi ikäluokkaa.\nOpetusministeri: asiasta päätettävä jo hallitusneuvotteluissa\nOAJ on pitänyt kaksivuotista esiopetusta eduskuntavaalien alla esillä keinona ehkäistä syrjäytymistä. Opetushallituksen ja opetus- ja kulttuuriministerin tiedotteessa opetusministeri Sanni Grahn-Laasonen nostaa esiin, että kaksivuotisesta esiopetuksesta tulisi päättää jo tulevissa hallitusneuvotteluissa.\n"Se vahvistaisi koulutuksen tasa-arvoa, ennaltaehkäisisi syrjäytymistä ja auttaisi erityisesti heikommista lähtökohdista ponnistavia lapsia jo ennen koulupolun alkua. Haluan, että ihan jokaisella lapsella on tasa-arvoiset mahdollisuudet. Vahva asiantuntijaviesti on, että perusta kasvulle, kehitykselle ja oppimiselle luodaan jo lapsuudessa," opetusministeri sanoo tiedotteessa.\nOpetusta vai kasvatusta?\nOpetushallitus esittää selvityksessään vaihtoehtoisia malleja, joilla kaksivuotinen esiopetus voitaisiin toteuttaa. Viisi- ja kuusivuotiaiden esiopetuksesta voitaisiin säätää esimerkiksi perusopetus- tai varhaiskasvatuslaissa tai esiopetusta varten voitaisiin säätää kokonaan oma laki.\nOAJ kannattaa sitä, että 5–6-vuotiaiden esiopetukseen sovelletaan jatkossakin perusopetuslakia. Tällä hetkellä esiopetukseen osallistuvat 6-vuotiaat, ja esiopetuksesta säädetään perusopetuslaissa.\n– Perusopetuslaki vahvistaisi yhtenäistä koulupolkua ja opetushallituksen esille nostamat lainsäädännön muutostarpeet voitaisiin tehdä siihen helposti, OAJ:n koulutusasiainpäällikkö Nina Lahtinen perustelee.\nPerusopetuslaki takaa, että esiopetus on maksutonta ja voittoa tavoittelematonta.\nLahtinen muistuttaa, että perusopetuslaki takaa, että esiopetus on maksutonta ja voittoa tavoittelematonta. Se turvaa myös lapselle mahdollisuuden saada tukea heti kun tarvetta ilmenee sekä sen, että oppilashuollon palvelut ovat käytössä. Esiopetusta antaa esiopetuskelpoinen varhaiskasvatuksen opettaja tai luokanopettaja, jonka apuna voi olla avustaja tai lastenhoitaja.\nOAJ: kaksi lakia ei ole ongelma\nOpetushallitus pohtii selvityksessään, onko tarpeellista, että esiopetuksessaolevien lasten päivää säätelee kaksi eri lainsäädäntöä, perusopetuslaki ja varhaiskasvatuslaki. Lahtinen ei näe siinä ongelmaa. Esiopetus on oma kokonaisuutensa, jolla on myös oma opetussuunnitelma.\n– On hyvä, ettei esiopetus ole varhaiskasvatuslaissa, jotta esiopetuksen itsenäinen asema osana lapsen koulupolkua säilyy selkeänä. Toisaalta tarvitaan varhaiskasvatuslaki korostamaan, että esikoululainen ei ole vielä koululainen. Esiopetuksella olevalla lapsella on oikeus myös varhaiskasvatukseen.\nEsiopetuksella olevalla lapsella on oikeus myös varhaiskasvatukseen.\nLahtinen muistuttaa, ettei esiopetuksessa olevan lapsen varhaiskasvatusta voi korvata aamu- ja iltapäivätoiminnalla tai kerholla. Niissä ei ole vastaavan sisältöisiä valtakunnallisia tavoitteita eikä säädöksiä henkilöstön kelpoisuuksista sen kummemmin kuin ryhmäkoostakaan. Niissä lapsella ei myöskään ole oikeutta saada varhaiskasvatuksen erityisopettajan tukea.\nTilastot ja opettajarekisteri tarvitaan\nOpetushallitus tuo selvityksessään esille myös esiopetusta koskevia tilastoinnin puutteita. Myös OAJ pitää ongelmallisena sitä, ettei kunnissa tarkkaan tiedetä, millaiseen varhaiskasvatukseen kukin lapsi osallistuu.\nEsiopetukseen osallistuminen voi tarkoittaa käytännössä hyvin erilaisia asioita. Lapsen asuinkunta pitäisi Nina Lahtisen mielestä velvoittaa valvomaan lapsen osallistumista esiopetukseen vastaavalla tavalla kuin perusopetukseenkin.\nTilastoista puuttuvat nyt myös opettajat. Lahtinen toivoo, että tuleva hallitus tarttuu pikaisesti asiaan ja perustaa opettajarekisterin, jotta tiedettäisiin, kuinka paljon esiopetukseen kelpoisia opettajia on missäkin päin Suomea.\n– Opettajarekisteri kertoisi, tarvitaanko opettajia lisää vai onko heitä riittävästi tilanteessa, jossa viisivuotiaita tulee esiopetukseen lisää, mutta syntyvyys laskee.\nOpettajarekisteri kertoisi, tarvitaanko opettajia lisää vai onko heitä riittävästi.\nOpettajarekisteristä saatava tieto on Lahtisen mukaan tarpeen kaikissa muissakin kasvatus- ja koulutusuudistuksissa.\nKelpoisuuksista on pidettävä kiinni\nOpetushallitus pitää kiinni siitä, että esiopetusta antavat vain esiopetukseen kelpoiset opettajat.\n"Laadukas opetus ja kasvatus edellyttävät esiopetuksen henkilöstön kelpoisuustason säilyttämistä. On tärkeää, että 5- ja 6-vuotiaiden ryhmissä on pedagogisen koulutuksen saaneita varhaiskasvatuksen opettajia," selvityksessä todetaan.\nLaadukas opetus ja kasvatus edellyttävät esiopetuksen henkilöstön kelpoisuustason säilyttämistä.\nSelvityksessä tähdennetään, että joustavia ja saavutettavissa olevia ratkaisuja tarvitaan myös henkilöstön lisä- ja muuntokoulutukseen.\nVastuu esiopetuksesta olisi kunnalla\nEsiopetuksen järjestämisen tulisi opetushallituksen mielestä olla jatkossakin kunnan velvoite. Yksityinen järjestäminen voisi olla nykyiseen tapaan luvanvaraista tai kunnan valvomaa, sopimuspohjaista toimintaa.\nYhtenäisen laadun takaamiseksi esiopetuksen järjestämistä ja kelpoisuuksia koskevien säädösten sekä opetussuunnitelman perusteiden tulisi selvityksen mukaan koskea jatkossakin kaikkea esiopetusta järjestäjästä riippumatta. Myös lasten mahdollisesti tarvitsema oppimisen tuki ja monialaiset tuen palvelut tulisi olla saatavissa kaikessa esiopetuksessa.\nJoka viides 5-vuotias jää vielä ilman varhaiskasvatusta\nEsiopetuksella on Suomessa vankka asema. Valtaosa suomalaisista perheistä pitää lasten esiopetukseen osallistumista tärkeänä, ja lähes kaikki lapset osallistuvat esiopetukseen.\nViisivuotiaista varhaiskasvatuksen ulkopuolella on kuitenkin edelleen noin 20 prosenttia. Lahtinen toivoo, että velvoittavalla kaksivuotisella maksuttomalla esiopetuksella saataisiin kaikki viisivuotiaat mukaan.\nKarvi: maksuttomuus lisäsi osallistumisastetta\nOpetushallituksen selvitys kaksivuotisesta esiopetuksesta julkistettiin 8. maaliskuuta. Selvitys liittyy opetusministeriön kokeiluun 5-vuotiaiden maksuttomasta varhaiskasvatuksesta ja sen kehittämisestä.\nEnsi syksystä lähtien maksuttoman varhaiskasvatuksen piirissä on jo kolmannes 5-vuotiaista. Kansallisen koulutuksen arviointikeskuksen Karvin selvityksen mukaan maksuttomuus on lisännyt 5-vuotiaiden osallistumista varhaiskasvatukseen.


Eduskunta.fi > FI > Vaski > Valiokunnan lausunto > PeVL 3/2019 vp\nValiokunnan lausunto PeVL 3/2019 vp HE 9/2019 vp Perustuslakivaliokunta Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi varhaiskasvatuslain 70 ja 76 §:n muuttamisesta\nHallituksen esitys eduskunnalle laiksi varhaiskasvatuslain 70 ja 76 §:n muuttamisesta (HE 9/2019 vp): Asia on saapunut perustuslakivaliokuntaan lausunnon antamista varten. Lausunto on annettava sivistysvaliokunnalle.\ntutkijatohtori, OTT Anu Mutanen\nEsityksessä ehdotetaan muutettavaksi varhaiskasvatuksen tietovarannon käyttöönottoa säätelevää siirtymäsäännöstä.\nHallituksen esitykseen ei sisälly jaksoa, jossa arvioitaisiin lakiehdotuksen suhdetta perustuslakiin.\nEsityksessä ehdotetaan muutettavaksi varhaiskasvatuslain varhaiskasvatuksen tietovarannon käyttöönottoa sääntelevää siirtymäsäännöstä. Varhaiskasvatuslaki on säädetty perustuslakivaliokunnan myötävaikutuksella (PeVL 17/2018 vp).\nEduskunnan perustuslakivaliokunnan tehtävänä on perustuslain 74 §:n mukaan antaa lausuntonsa sen käsittelyyn tulevien lakiehdotusten perustuslainmukaisuudesta sekä suhteesta kansainvälisiin ihmisoikeussopimuksiin. Valtioneuvoston piirissä laadittujen hallituksen esitysten laatimisohjeiden mukaan perustuslakivaliokunnan valtiosääntöisen tehtävän johdosta jakso esityksen suhteesta perustuslakiin on kirjoitettava, jos lakiehdotus sisältää yhden tai useamman säännöksen, jonka perustuslainmukaisuutta tai suhdetta ihmisoikeusvelvoitteeseen on tarpeen arvioida. Jos jakson tarpeellisuudesta on epävarmuutta, on aihetta pikemminkin kirjoittaa jakso kuin jättää se kirjoittamatta (ks. myös PeVL 19/2016 vp, s. 3). Hallituksen esityksen säätämisjärjestysjakso tarjoaa eduskunnalle myös tärkeän informaation, jonka avulla keskeisesti arvioidaan esityksen käsittelemisen tarpeellisuutta perustuslakivaliokunnassa (PeVM 8/2015 vp, PeVL 4/2015 vp, PeVL 1/2015 vp, PeVM 2/2001 vp, s. 3—4 ja PeVL 57/2006 vp, s. 3).\nPerustuslakivaliokunta on toistuvasti todennut, että valtioneuvoston on syytä kiinnittää erityistä huomiota perusoikeuksia koskevan sääntelyn asianmukaiseen käsittelyyn säätämisjärjestysperusteluissa (ks. myös PeVL 39/2016 vp, s. 6, PeVL 38/2016 vp, s. 3 ja PeVL 19/2016 vp, s. 2—3). Valiokunta kiinnittää edelleen valtioneuvoston huomiota tarpeeseen laatia säätämisjärjestysperustelut hallituksen esitysten laatimisohjeiden mukaisesti.\nLain voimaantulon sääntely\nLakiehdotuksessa esitetään muutettavaksi varhaiskasvatuslain 76 §:ään sisältyvää siirtymäsäännöstä siten, että varhaiskasvatuksen tietovarantoa koskevasta tietojen tallentamisvastuun alkamisesta säädettäisiin jatkossa valtioneuvoston asetuksella lukuun ottamatta 76 §:n 1 momentissa tarkoitettua tallentamisvelvollisuutta. Tallentamisvastuun alkamisesta säädettäisiin voimassa olevan lain tavoin tietoryhmäkohtaisesti. Yksityisille palveluntuottajille säädettäisiin nykytilaa vastaavasti eräiden tietojen osalta kuntia ja kuntayhtymiä myöhempi tallentamisvelvoitteen alkamisajankohta. Asetuksella olisi tarkoitus säätää tietojen tallentamisvastuiden alkamisesta siten, että kunnan ja kuntayhtymän on tallennettava 70 §:n 2 momentissa tarkoitetut henkilöstötiedot tietovarantoon voimassa olevasta sääntelystä poiketen vuotta myöhemmin. Muilta osin asetuksessa säädettävä tallennusvastuiden alkaminen vastaisi varhaiskasvatuslain 76 §:n 2—4 momentissa säädettyä.\nEhdotettu asetuksenantovaltuus on merkityksellinen perustuslain 79 §:n 3 momentin kannalta. Sen mukaan laista tulee käydä ilmi, milloin se tulee voimaan. Erityisestä syystä laissa voidaan säätää, että sen voimaantuloajankohdasta säädetään asetuksella. Tästä voi olla kysymys esimerkiksi silloin, kun suuren lainsäädäntökokonaisuuden eri osien on tultava voimaan samana ajankohtana eikä tuota ajankohtaa ole lakia säädettäessä tarkoituksenmukaista tai mahdollista vielä vahvistaa (HE 1/1998 vp, s. 130/II, ks. myös PeVL 44/2018 vp, s. 3—4, PeVL 7/2005 vp, s. 11/II). Perustuslakivaliokunnan käytännössä erityisenä syynä on pidetty myös lain voimaantuloajankohdan sidonnaisuutta Suomen kansainvälisten velvoitteiden tai esimerkiksi Euroopan unionin lainsäädännön voimaantuloon (ks. esim. PeVL 36/2010 vp, s. 3/I, PeVL 21/2007 vp, s. 2/II, PeVL 46/2006 vp, s. 4/I).\nHallituksen esityksessä 76 §:n muutostarvetta perustellaan sillä, että käyttöönottoa ei voida varhaiskasvatuksen henkilöstötietojen osalta toteuttaa laissa säädetyssä aikataulussa. Tietovarannon käyttöönottoon valmistautuminen ei ole edennyt suunnitellusti tietojärjestelmäintegraatioiden ja kuntien tiedonsiirron valmiustason osalta. Hallituksen esityksen mukaan asetus olisi lakia joustavampi tapa ottaa huomioon mahdolliset ennakoimattomissa olevat tekijät, jotka saattavat vaikuttaa tietojärjestelmäintegraation ja koko tietovarannon toteuttamiseen.\nPerustuslakivaliokunta ei ole katsonut tämänkaltaisten hallinnollisten toimenpiteiden aikatauluun liittyvien syiden täyttävän perustuslain 79 §:n 3 momentissa tarkoitetun erityisen syyn vaatimusta. Tällaiset toimet ovat tavanomaisia lainsäädännössä, ja tarvittava aika niille voidaan varata päätettäessä lain voimaantuloajankohdasta lakia vahvistettaessa (PeVL 11/2014 vp, s. 7/II, PeVL 4/2014 vp, s. 5/II, PeVL 7/2005 vp, s. 11—12). Valiokunnan mielestä merkitystä arviossa ei ole sillä, että nyt arvioitavana on lisäajan myöntäminen jo voimassaolevan sääntelyn toimeenpanoon. Lakiehdotuksen 76 §:n 2 momenttia on siten muutettava, jotta lakiehdotus voidaan näiltä osin käsitellä tavallisen lain säätämisjärjestyksessä. Perustuslain 79 §:n 3 momentti ei aseta estettä sille, että laintasoinen sääntely laaditaan hallituksen esitykseen liitetyn asetusluonnoksen sisältöiseksi.\nettä lakiehdotus voidaan käsitellä tavallisen lain säätämisjärjestyksessä vain, jos valiokunnan sen 76 §:n 2 momentista tekemä valtiosääntöoikeudellinen huomautus otetaan asianmukaisesti huomioon.


rooliopastus – Kartanomatkat\nKartanomatkat on järjestänyt jo parin vuoden ajan yhdessä Next Hotels Finland Oy:n ja Liikenne Seppälä Oy:n kanssa tutustumismatkoja Next Hotelsin kohteisiin. Nyt oli vuorossa Next Hotelsin itäiset kohteet: Patruunantalo ja Karhulan Hovi. Tämä oli jo kolmas kerta, kun veimme eri yhdistysten matkavastaavia näihin kohteisiin. Aikaisemmat kerrat ovat keränneet aina bussin täyteen ja niin… Read More Tutustumismatka matkavastaaville Kymenlaaksoon\nElämyksiä Mustion kartanossa ja Helene Schjerfbeckin seurassa Tammisaaressa\nKauniina heinäkuisena aamuna lähdin käymään Mustion linnassa ja osallistuin myös draamalliselle opaskierrokselle Tammisaaressa. Mustion linna – aina yhtä hyvä kohde Mustion linna oli jo tuttu aikaisemmista käynneistäni, mutta kohteissa on hyvä käydä silloin tällöin. Näin näkee, että kohde vastaa edelleen omia laatuvaatimuksia. Mustion linna on entisensä. Kauniin puiston ympäröimänä linna seisoi paikallaan. Osallistuin linnakierrokseeen ja… Read More Elämyksiä Mustion kartanossa ja Helene Schjerfbeckin seurassa Tammisaaressa\n16.11.2010 1.11.2016 Kartanomatkat


Vaihtoautot ja uudet autot, nettiauto Ryhmäseksi tarinat mobiili nettiauto Kaikki vaihtoautot ja uudet autot. Nettiauto on Suomen suurin ja suosituin ajoneuvojen ilmoittelusivusto. Tervetuloa tutustumaan yli 70 000 auton valikoimaamme! Ryhmäseksi tarinat mobiili nettiauto - oivalla Hävittäjäkone jyristä toisen maailmansodan aikaisen Cambridgen yli. Hierontakoulu turku seksiseuraa kotka;. Deitti Gay Seksi / Homo-prostituoitujen Mobiili nettiauto pillua livenä Big tits keino vagina homoseksuaaliseen helsinki escort cam homo xxx bbw bondage hierontakoulu turku homoseksuaaliseen gay shemale massage. Mobiili nettiauto pillua livenä - Sex S The Trabant had a front. Hierontakoulu turku red tube suomi: 264: GO further, wITH google AND android auto. Osta tai myy autosi nyt helposti! Nettiautosta löydät tällä hetkellä 96594 vaihtoautoa.\nMobiili nettiauto hierontakoulu turku - Vaihtoautot\nTervetuloa tutustumaan yli 70 000 auton valikoimaamme! Hävittäjäkone jyristä toisen maailmansodan aikaisen Cambridgen yli. ChloeJulien 39 v, Helsinki. Videos, suomalainen amatöripornovideo finnish amateursex. Jonoa 3h, mercedes-Benz.0, '06, 234 tkm 8 900, volvo 940.3, '97, 350 tkm 2 800, bMW 320.0, '07, 270 tkm 6 250. Ihana pari etsii ihanaa miest ä! Nainen etsii miestä pk-seuraa tarjoavat kielletty Seksiseuran haku Seksitreffit. Nainen, etsii, miest ä Paras - Oikeasti toimivat sivustot Lue arviot Seuraa Oulu;. Kiva, nuorekas nainen hakee suomalaista miestä mariapilvi.\nMobiili nettiauto hierontakoulu turku - Romanttinen\nmobiili nettiauto hierontakoulu turku Käytetyt moottoripyörät, mönkijät, skootterit ja muut motot löydät Nettimotosta. Artikkelit, lisä artikkeleita tarkista Hintalaskurilla autosi arvo -palvelusta auton tarkat tiedot, ohjeet turvalliseen kaupankäyntiin m mobiililaitteissa. Kuuma: Nainen etsii miestä pk hierontakoulu turku. Osmo Korkiakoski, toimitusjohtaja. Tarkemmat ohjeet, uudet autot merkeittäin, uutiset, salakuvat. Mukavaa miestä heinäkuun sateisiin. Vaimo mallina Keskustelu Kaksplus Eroottiset tarinat, keskustelu Kaksplus Arvostelu: Narnian tarinat, kaspianin matka maailman äriin Julkisen sektorin hankintojen parhaat veijaritarinat (eli Mahtavia tilanteita syntyy kun mobiili nettiauto hierontakoulu turku kuunnellaan toistene toiveita ja kaikki päsee tekeen sellasia juttuja mistä tykkä. Tarjoan myös tasokasta eroottista hierontaa sekä escort seuraa. Elokuvateatteri marilyn seinäjoki parasta puhelinseksiä 122, rouvan pillu bb inka tuominen, seksiseuraa suomesta sex treffi. Autoikkuna, oma ilmoituksesi tähän?\nRuskea vuoto thai hieronta pasila 534\nmobiili nettiauto hierontakoulu turku Min palveluissa saat yrityksesi tarjomille palveluilla näkyvyyttä. Pohjois-pohjanmaa ja pohjois-savo alueelta. 30 min Lähetä meille uutiskuva tai -video. Nettiauton palvelut on maksullinen hakemisto, ota yhteys myyntiimme tarkemmista hintatiedoista. Julkaistu ja ryhmäseksi tarinat mobiili nettiauto, vaihtoautot ja uudet autot, nettiauto Sivu 4 Keskustelu Anna Käytetyt moottoripyörät, mönkijät ja moottorikelkat Narnian tarinat : Prinssi Kaspian Kaikki vaihtoautot ja uudet autot. Ford Transit.4, '08, 276 tkm 13 950 (ALV välp. LISÄtietoja minusta: Olen mies 63 vuotta Haen naista 09 - Uusimaa I «Edellinen 1 - 15 / 4913 Seuraava» pikahaku tarkempi haku Olen MiesNainen Etsin MiestäNaista Ikä (min - max) Alue Koko Suomi09 - Uusimaa I019 - Uusimaa II02 - Turku ja Pori03. LISÄtietoja minusta: Olen nainen 59 vuotta, haen miestä 019 - Uusimaa II Toivon löytäväni elämänkumppanin joka kestä haasteet koska olen todella yli herkkä. ALV, Tax free tee nosto.\nBdsm kauppa seksitreffit mikkeli 117\nNainen: Mobiili nettiauto hierontakoulu turku\nMeiltä löydät vaihtoautot niin yksityisiltä kuin autoliikkeiltäkin. Sexwork vaasa romanttinen seksivideo. Helsinki anaaliin Romanttisia elokuvia suosituimmat video yleisessä vessassa teini Seksiä seinäjoen seksipalvelut turku.\npäälle Mobiili nettiauto hierontakoulu turku


Kansalliskirjaston kulttuuriperintörahasto / Kulttuuriperintö, kulttuuriperintö karttuu\nKansalliskirjasto, vuoteen 2006 Helsingin yliopiston kirjasto, on maamme vanhin ja laajin tieteellinen kirjasto. Kirjaston ja kirjallisen kulttuuriperintömme menneisyys punoutuvat vaiherikkaaksi luvuksi Ruotsin kuningaskunnan ja sittemmin Venäjän keisarikunnan ja itsenäisen Suomen kulttuurihistoriaa.\nKuningatar Kristiina perusti kirjaston\nKristiina, Ruotsi-Suomen suurvallan kuningatar, perusti Turun akatemian vuonna 1640. Kimnaasi-koulun parinkymmenen niteen kirjakokoelma oli vaatimaton alku silloisen Turun akatemian kirjastolle, mutta kokoelmat karttuivat vähitellen. Akatemian perustama oma kirjapaino käynnisti kotimaisen kirjatuotannon vuonna 1642, parisataa vuotta kirjapainotaidon keksimisen jälkeen. Ensimmäisen kirjalahjoituksen, 1000 nidettä, akatemia sai vuonna 1646 kenraali Torsten Stålhandsken leskeltä ja myös Kuningatar Kristiina kuului lahjoittajiin. Erityisen merkittäviä olivat piispa Carl Fredrik Mennanderin yli 500 niteen lahjoitukset 1760- ja 1770-luvuilla, joihin sisältyi harvinaisia kirjoja ja inkunaabeleita.\nKokoelmien kartunta vauhdittui, kun Kuninkaallinen Kollegio Tukholmassa määräsi kaikki Ruotsin kirjapainot luovuttamaan kappaleen jokaista painotuotetta valtakunnan yliopistoille. 1700-luvun puolivälissä kirjastossa oli 4000 kirjaa ja 1800-luvulle tultaessa määrä oli kohonnut 30 000 kirjaan.\nAkatemiasta keisarilliseen yliopistoon\nVaikka lukuisat sodat jättivät kirjaston rauhaan, tuhoutuivat Turun akatemiaan lähes kahdensadan vuoden aikana kootut kirjat, kaikkiaan noin 40 000 nidettä, dramaattisesti 4. syyskuuta 1827 syttyneessä tulipalossa. Vain runsaat 800 lainassa ollutta kirjaa säilyivät tuholta ja ovat yhä Aboica-kokoelmana tutkijoiden käytettävissä.\nVuonna 1809 Suomi oli liitetty Venäjän keisarikunnan autonomiseksi suurruhtinaskunnaksi. Pääkaupunki oli siirretty Helsinkiin 1812 ja Turun palon jälkeen myös yliopisto siirrettiin Helsinkiin. Yliopisto nimettiin Keisarilliseksi Aleksanterin yliopistoksi, silloisen Venäjän keisarin ja Suomen suuriruhtinaan, Aleksanteri I:n mukaan. Arkkitehti Carl Ludvig Engelin suunnittelemat uudet yliopisto- ja kirjastorakennukset kohosivat Senaatintorin varrelle.\nYliopisto sai vuonna 1828 vapaakappaleoikeuden koko Venäjän valtakunnassa painettuihin julkaisuihin. Tämän oikeuden ansiosta kirjastolla on Venäjän ulkopuolella maailman laajin venäläisen ja Venäjän muiden kansallisuuksien kirjallisuuden kokoelma autonomiamme ajalta.\nLahjoituksilla luotiin menestystarina\nTurun palon aiheuttama kokoelmien täydellinen tuho herätti myötätuntoa ympäri Eurooppaa. Aleksanterin yliopiston kirjasto sai tukea jälleenrakennustyöhönsä lukuisten kirjalahjoitusten ja varainkeräysten myötä. Senaatin kirjaston 6000 nidettä saatiin kirjaston perustaksi ja Keisarillinen tiedeakatemia sekä monet Venäjän, Baltian ja Ruotsin yliopistot luovuttivat kokoelmien täydennykseksi kirjallisuutta. Pietarista saatiin lahjoituksina kokonaisia yksityiskirjastoja. Niistä merkittävimpiä olivat suuriruhtinas Konstantinin 24 000 niteen monitieteinen kirjasto ja keisari Nikolai I:n lahjoittama 30 000 niteen eurooppalainen väitöskirjakokoelma. Lahjoitukset loivat perustan kirjaston ulkomaisille kokoelmille. Ne sisälsivät monien eri alojen eurooppalaisia merkkiteoksia ja synnyttivät kaukaiseen Suomeen ensimmäisen aidosti tieteellisen kirjaston.\nTuhoutuneen suomalaisen kirjallisuuden aktiivinen uudelleenkeruu tuotti myös tuloksia, vaikkakaan ei ilman uhrauksia. Kirjaston jälleenrakennustyön sankari, kirjojen keräilijä Matti Pohto, menetti henkensä keruumatkalla vuonna 1857. Pohdon, ja lukuisten muiden aikalaisten ponnistuksista huolimatta vanhimman kotimaisen kirjallisuuden osalta kaikkia menetyksiä ei pystytty korvaamaan. Osa teoksista puuttuu, on huonokuntoisia, tai on kokoelmissa vain ulkomaisista kirjastoista saatuina kopioina. Täydennystyö siis jatkuu edelleen.\nSuomen itsenäistyessä vuonna 1917 kirjaston nimi muutettiin Helsingin yliopiston kirjastoksi. Kokoelmat olivat tällöin jo lähes kymmenkertaistuneet sitten Turun palon 300 000 niteeseen. Myös monet itsenäisyyden ajan lahjoitukset ovat rikastaneet ja monipuolistaneet kokoelmia. Lahjoittajina on ollut lukuisia yksityishenkilöitä ja yhteisöjä, ja ulkomaisia kirjallisuuslahjoituksia on saatu muun muassa Englannin, Hollannin, Japanin, Neuvostoliiton, Sveitsin, Tanskan ja Yhdysvaltojen valtioilta. Kansainvälisestikin arvokkaita lahjoituksia ovat olleet Viipurissa sijainneen Monrepos'n kartanon valistusajan kirjasto sekä Keisari Nikolai II tuella Aleksanterin yliopistolle hankittu tutkija ja löytöretkeilijä E. A. Nordenskiöldin karttojen ja maantieteellisen kirjallisuuden kokoelma.\nKansalliset kokoelmat karttuvat vapaakappalein\nItsenäisyyden aikana Helsingin yliopiston kirjaston, vuodesta 2006 Kansalliskirjaston, kulttuuriperintökokoelmat ovat karttuneet ostoin, lahjoituksin ja vapaakappalein. Vuodesta 1982 lähtien kirjasto on saanut vapaakappaleina painetun aineiston lisäksi myös av-aineiston sekä äänitteet ja vuodesta 2008 myös elektronisen aineiston, kuten verkkojulkaisut.\nKotimaiset musiikkikokoelmat sisältävät äänitteitä ja nuotteja. Nuottikokoelmassa on yli 40 000 taide- ja populaarimusiikin nuottijulkaisut 1800-luvun alusta alkaen. Vapaakappaleina saatua äänitekokoelmaa on onnistuttu täydentämään taannehtivasti aina suomalaisen äänilevyn synnystä, vuodesta 1901 lähtien, keräilijöiltä tehtyjen ostojen ja lahjoitusten avulla.\nFennica-kokoelma käsittää nykyisin yli miljoona julkaisua ja äänitekokoelma noin 150 000 äänilevyä tai vastaavaa tallennetta. Kirjastossa on yhteensä yli viisi miljoonaa dokumenttia.\nMerkittäviä oman aikamme lahjoituksia ovat laaja Jean Sibeliuksen sävellyskäsikirjoitus- ja kirjekokoelma sekä akateemikko G. H. von Wrightin tieteellinen yksityiskirjasto ja kirjekokoelma. Professori Heikki A. Reenpään kirjastolle vuonna 2004 lahjoittama 24 000 niteen yksityiskirjasto jatkaa kunniakkaasti bibliofiilisiä perinteitä ja täydentää merkittävällä tavalla kotimaisen kokoelman puutteita ja Turun palon menetyksiä.