KALUSTOMUUTOKSET TAMMI–MAALISKUU 2016\n1 Tve1 (420)\n1 Tve2 (445)\n1 Tka7 (173) Ruotsiin\nSeisomaan merkityt (varastona tai muu kuin liikennekäyttö)\n8 Tka7 (187, 189, 190, 193, 195, 198, 202 ja 218)\nSr1 3015:n etumainen teli suistui kiskoilta, kun IC 714:n alle ajoi auto Konttihovin vartioimattomassa tasoristeyksessä Savon radalla Toivalassa 22.2.2016 klo 11.10. Kolme autossa ollutta menehtyi. Veturi saatiin nostetuksi takaisin kiskoille ja juna hinatuksi Siilinjärvelle myöhään illalla. Rata avattiin jälleen liikenteelle seuraavan päivän puolella klo 2.13. Samana päivänä tapahtui toinenkin tasoristeysonnettomuus, kun auto ajoi H 434:n kylkeen Leponiemen vartioimattomassa tasoristeyksessä Keuruu–Haapamäki-välillä. Siellä ei tapahtunut henkilövahinkoja.\nSr1 3036 suistuneena Matkanevalla 23.3.2016\nSr1 3036 suistui kaikilta pyöriltään kiskoilta, kun se törmäsi junana Vet 11375 läntisellä raiteella olleeseen teräsrainaan Matkanevalla Kokkolan ja Ylivieskan välillä 23.3.2016 puolelta päivin. Veturi saatiin nosturilla takaisin kiskoille seuraavana aamuna klo 3 ja siirrettyä edelleen Kokkolaan klo 10.30. Liikenne kulki raivaus- ja korjaustöiden aikana hiljennetyllä nopeudella kaksoisraiteen itäisen raiteen kautta. Teräsraina oli pudonnut aiemmin kulkeneesta tavarajunasta 55002. Onnettomuustutkintakeskus tutkii tapahtumaa.\nSr2 3206 siirrettiin 3.–4.3.2016 maantielavetilla Seinäjoelta Hyvinkään konepajalle. Veturi oli 22.2. jätetty pyörävikaisena Lapualle, mistä se kolme päivää myöhemmin siirrettiin kiskoitse Seinäjoelle.\nSr2-vetureiden käyttö IC-junan keskellä aloitettiin Helsinki–Kouvola-välillä 26.3.2016. Trafi oli antanut asiasta käyttöönottoluvan samalla viikolla. Järjestelyllä mm. yksinkertaistetaan junien jakautumista Kouvolassa.\nSr3 3301 on ollut testiajoissa Velimin koeajoradalla Tšekissä 20.2.2016 alkaen. Koeajoja varten veturi on saanut normaaliraiteiset telit. Velimistä se siirrettiin 4.4.2016 kylmälaboratoriotesteihin Itävaltaan Wieniin. Itävallassa Sr3:n hinaajana toimi museodieselveturi 2143 070-7.\nSr3 3302 vieraili 9.–10.2.2016 Liikenneviraston koeajoraiteistolla Kontiomäen Laajakankaalla. Koeajo-ohjelmassa olivat kytkeytymiskokeet erilaisen veturi-, henkilövaunu- ja tavaravaunukaluston kanssa. Kokeiden aikana veturi liikkui itse omien dieselmoottoriensa voimin. Koeajojen lomassa se myös punnittiin Liikenneviraston vaa’alla.\nSr3 3303 ja 3304 Hangossa matkalla Ilmalaan 19.5.2016\nSr3-veturit asetetaan kaupalliseen liikenteeseen 2017 alussa. Numerot 3303 ja 3304 hinattiin Hangosta Ilmalaan 19.5.2016. Testeihin on käytössä kesän alussa kolme veturia (3302–3304) – myöhemmin kesällä 3301:n saavuttua neljä – sekä vielä lisänä USr3 (Siemens 21947/2015), joka pysyy koko tämän vuoden Suomessa. Viiden ensimmäisen Sr3:n EVN-numerot ovat 91 10 3103 301-0 (Siemens 21966/2015), …302-8 (Siemens 21967/2015), …303-6 (Siemens 21968/2016), …304-4 (Siemens 21969/2016) ja …305-1.\nDr16 2805 vaurioitui melkoisesti moottoritilan tulipalossa 15.3.2016 klo 10.20 T 5304:n vetäjänä Kohtavaarassa Nurmeksen ja Lieksan välillä. Rata saatiin auki klo 17.30, mihin asti henkilöjunat korvattiin busseilla Lieksasta eteenpäin. Kuljettaja sai pysäytettyä junan kohtaan, jossa tie oli radan kupeessa, mikä nopeutti huomattavasti palokunnan sammutushyökkäystä ja siten esti palon leviämisen toiseen veturiin ja junan VAK-vaunuihin.\nSm1-kaluston käyttö kaupallisessa liikenteessä loppui huhtikuussa 2016, jolloin vuoden alusta vielä liikenteessä olleet kuusi yksikköä jätettiin seisomaan seuraavasti (viimeisen ajopäivän viimeinen kaupallinen juna sekä siirto varikolle):\n6028 23.3.Y 8442 Kr–Hki → W 69011 Hki–Ilr\n6034 24.3. S 8542 Kkn–Hki → W 69023 Hki–Ilr\n6037 15.3. tunnukseton 9640 Ri–Hki → W 69111 Hki–Ilr\n6041 1.4. K 9563 Hki–Ke → MV 10656 Ke–Ilr\n6044 9.4. T 9614 Ri–Hki (perärunko; suljettuna) → W 69111 Hki–Ilr\n6049 4.4. K 9304 Ke–Hki → W 69119 Hki–Ilr\nViimeiseksi ajoon jääneen 6044:n viimeinen kierto oli mittava: 6.4. W 69110 Ilr–Hki, T 9607 Hki–Ri, HSM 307/325 Ri–Lh–Kv, HSM 326/327 Kv–Lh–Kv, HSM 328/329 Kv–Lh–Kv, HSM 330/331 Kv–Lh–Kv; 7.4. HSM 320/321 Kv–Lh–Kv, HSM 352/353 Kv–Kts–Kv, HSM 354/355 Kv–Kts–Kv, HSM 356/357 Kv–Kts–Kv, HSM 358/359 Kv–Kts–Kv; 8.4. HSM 350/351 Kv–Kts–Kv, HSM 322/323 Kv–Lh–Kv, HSM 324/308 Kv–Lh–Ri; 9.4. T 9614 Ri–Hki, W 69111 Hki–Ilr.\nUusien Sm5-junien vaatiman tilatarpeen takia Ilmalassa olevia liikenteestä poistettuja Sm1-junia on pakko siirtää muualle. Eräiden tietojen mukaan uudeksi varastointipaikaksi on kaavailtu Joensuuta.\nSm1-junista seitsemänneksi vanhimmalla (6007) ja seitsemänneksi uusimmalla (6044) on yllättäen yhteisiä piirteitä. Toinen oli sarjansa viimeinen liikenteessä ollut alkupään, ja toinen loppupään, junayksikkö. Kummankin yksikön toinen ohjaamopää (Sm1 6007, Eiob 6244) on rakennettu uudelleen samasta syystä. Sm1 6007 lähti Helsingistä 17.4.1970 junana H 361 päin punaista kohti Kirkkonummea. Se törmäsi Pasilasta P 95:n veturiksi tulevaa Hr12:ta päin, jolloin yksi matkustaja menehtyi ja viisi loukkaantui. Sm1 6044 taas lähti 1.8.1974 N-junana ohjausvaunu edellä Keravalta ohi punaisen kohti Helsinkiä. Se törmäsi päin Helsingistä tulevan TK-junan Hr13-veturia. Yksi matkustaja kuoli ja 15 loukkaantui.\nSm2-junat tulivat Riihimäki–Lahti–Kotka-taajamajunareitin vakiokalustoksi 27.3.2016 alkaen. Junatyypin käyttö pääkaupunkiseudulla väheni samalla.\nSm3 7606 vaurioitui etuosastaan, kun se junassa S 7 törmäsi 14.3.2016 radalla olleeseen pakettiautoon Kesälahden asemalla. Auto oli joutunut vahingossa huoltotieltä radalle. Auton kuljettaja loukkaantui. Juna pysähtyi aseman kohdalle niin, että muu junaliikenne saattoi kulkea raivaustöiden ajan kakkosraiteen kautta.\nSm5-junien vakioliikenteen käyttöalue laajeni Siuntioon pääsiäisen jälkeen 29.3.2016 alkaen. Siuntioon liikennöidään toistaiseksi vain arkisin.\n48. Sm5-yksikkö matkalla Ilmalaan Paimionjoen sillalla 14.4.2016\nSm5-tilauksen viimeisen option junia on saapunut laivalla Turkuun, missä ne on saatettu hinauskuntoon ja hinattu Ilmalan varikolle seuraavasti:\n42 21.1.2016 11920 2502\n43 4.2.2016 11920 2731\n44 18.2.2016 11920 2712\n45 3.3.2016 11920 2744\n46 17.3.2016 11920 2632\n47 1.4.2016 11680 2719\n48 14.4.2016 11688 2664\n49 28.4.2016 11688 2659\n50 12.5.2016 11688 2664\nSm5-junien uusimpia violetteja yksiköitä on koeajettu lähiliikennealueella myös öisin. Tiheät koeajot ovat lyhentäneet mm. sähköradan öisiä huoltomahdollisuuksia. Tämän ns. toisen optiosarjan junat nro 42, 43 ja 44 saivat Trafilta käyttöönottoluvan 6.4.2016. Ne asetettiin vakinaiseen liikenteeseen 27.4.2016 seuraavasti (tuonti varikolta ja ensimmäinen kaupallinen juna): 42+43 W 69058 Ilr–Hki → P 8636 Hki–Hpl–Len–Tkl–Hki ja 44 W 69060 Ilr–Hki → E 8313 Hki–Klh.\nHv1 554 sijoitettaneen muistomerkiksi Riihimäen aseman edustalle. Paikasta riippumatta veturille rakennetaan joka tapauksessa kuluvan vuoden syksyllä Keravan muistomerkkiveturin tyyppinen katos. Veturi on ollut kunnostettavana jo pitkään kaupungin varikolla ja sen sijoituspaikaksi on pohdittu vuosien mittaan useita eri vaihtoehtoja.\nTka7 199 lähti lavettikyydillä Ruotsiin VR Track Sweden Ab:n palvelukseen 29.2.2016. Ratakuorma-auton viime vaiheet Suomessa olivat värikkäät, kun se joutui luvattomasti käyttöönotetuksi Pasilassa 14.8.2015 (ks. Resiina 4/2015 s. 53). Tka sai siipeensä tässä paikallismediassakin huomioidussa käyttöönotossa sen verran pahasti, että sen toistaiseksi viimeinen matka Suomen rataverkolla taittui toisen Tka7:n hinaamana Voikkaalle Teräspyörän konepajalle.\nKokosinisten päiväjunien liikennöinti päättyi 26.3.2016, kun jäljelle jääneet Joensuu–Pieksämäki-välin junat siirtyivät ajettaviksi kiskobusseilla. Samalla loppui Dv12-vetoisten matkustajajunien kulku joitakin Kolarin makuuvaunujunia ja sähköradan huoltoöinä (”pakettikatkoyöt”) ajettavaa Helsinki–Riihimäki T-junaparia lukuun ottamatta.\nEi 22793 valmistui maaliskuussa täyskorjauksesta Haapamäen museovarikolta. Edustavan vaunun ensimmäiset matkustaja-ajot olivat Haapamäen Museoveturiyhdistyksen pääsiäisajelujen yhteydessä Tampereelta Pasilan autojuna-asemalle ja takaisin 26.3.2016 sekä Tampere–Nokia-välillä seuraavana päivänä. Vaunu tuotiin vuosia sitten Haapamäelle Helsingistä, missä se oli päässyt surkeaan kuntoon.\nOsg-suurkuormavaunulla on tänä vuonna lukuisia ajoja. Kuljetuksia on mm. Iihin, Kankaalle, ja Petäjävedelle.\nEtv-w-vaunu Pieksämäellä 30.4.2016\nVenäläisvalmisteiset sepelivaunut, joita on käytössä kymmenen Destia Rail Oy:llä ja kolme Komsor Oy:llä, rekisteröidään erikoistyövaunuiksi kalustosarjatunnukselle Etv-w ja niitä voi tämän jälkeen käyttää junaliikenteessä. Tähän asti ne on jouduttu siirtämään maanteitse ratatyömaalta toiselle. Trafi ja Liikennevirasto linjasivat vuonna 2014, millä ehdoilla vaunuille voidaan myöntää käyttöönottolupa. Vaunuihin on mm. vaihdettu Suomen vaatimusten mukaiset pyöräkerrat ja jarrujen ohjauksessa tarvittava länsimainen toimintaventtiili. Muutostyöt suunnitteli ja toteutti Teräspyörä.\nRiihimäellä suistui raiteelta T 3619:n kaksi tyhjää puutavaravaunua 28.1.2016 klo 22.37 junan ollessa lähdössä tavararatapihalta pohjoiseen. Onnettomuus johtui vaunun alle jääneestä jarrukengästä, joka suisti vaunun sen mentyä kulkutiellä kolmannen vaihteen yli. Tavararatapihan sähkörata vaurioitui pahasti. Sen sijaan henkilöliikenteelle ei tullut suuriakaan häiriöitä. Riihimäen ratapihan eteläpään sähkölämmitykset olivat onnettomuuden takia useita päiviä pois käytöstä, mikä häiritsi jonkin verran liikennöintiä.\nHämeenlinnassa rikkoutui raidetta SSAB:n tehtaalta aina ratapihalle asti yhden tyhjän teräskelavaunun kulkiessa raiteelta suistuneena 1.3.2016 noin klo 9.30. Hämeenlinnan ratapihan vaihteissa kiskoilta suistui yhteensä neljä vaunua. Vaunut saatiin raivattua seuraavana yönä klo 1.40, mutta vaihteiden korjaus jatkui useita päiviä. Sähkörata ei vaurioitunut eikä henkilöliikenne juurikaan häiriintynyt. Suistuminen johtui todennäköisesti vaunun teknisestä viasta.\nFenniarail on ajanut koekuljetuksia Korkeakoskelta ja Kajaanista. Ohjelmassa oli mm. 24.–25.2.2016 koekuljetus Korkeakoskelta Haminan satamaan. Fenniarailin tavaravaunuja tuotiin lisää Haaparannasta Suomen puolelle 4. ja 11.5.\nRadantarkastuksen 10-vuotisen mittaussopimuksen on voittanut italialainen Mer Mec S.p.A. Yhtiön uusi MM800FTA-mittausvaunu tulee olemaan hybridivaunu sähkö- ja dieselkäytöllä. Suurin nopeus tulee olemaan sähkökäytöllä peräti 160 km/t ja dieselillä 120 km/t. Nykyinen VR Trackin Emma-vaunu pysyy käytössä 2018 loppuun, jolloin tarkastustoiminta siirtyy uudelle toimittajalle ja vaunulle. Fenniarail Oy tulee liikennöimään vaunua ja huollosta tulee vastaamaan Teräspyörä Oy. Liikennevirasto suunnittelee parhaillaan mittauskalustolle uutta sijoitusvarikkoa. On selvää, että nykyisestä Pasilan vanhasta veturitallista joudutaan luopumaan. Mer Mec toimittaa radantarkastuspalveluita ympäri maailmaa; mm. Norjassa on Suomeen tulevan vaunun kaltainen Mer Mecin Roger 1000 -mittausvaunu. Sen vaunurakenne perustuu ETR500-suurnopeusjunaan.\nSundström Ab Oy osti pieksämäkeläisen KTI-Urakointi Ay:n liiketoiminnan ja liikkuvan kaluston 4.4.2016. Sundström on pedersöreläinen maanrakennukseen keskittynyt perheyritys, jonka kalustoon kuuluvat nyt mm. monitoimityökone Ttm1 91101 (ent. N-veturi) sekä Tka6 98 10 0281 001-9.\nKupittaan aseman länsipään päällerakentaminen aloitettiin helmikuussa 2016 sähköradan muutostöillä. Ensi vuonna valmistuvan kannen pituudeksi tulee 230 metriä. Kannelle rakennetaan uusi sairaalarakennus.\nTampereen henkilöaseman eteläpäähän rakennetaan 2017–2020 alkuvaiheessa noin 370 metriä pitkä kansirakenne. Kannelle tulee monitoimihalli ja korkeita pilvenpiirtäjä-tyyppisiä rakennuksia.\nPasilan läntisen lisäraiteen rakennustyöt aloitettiin tammikuussa 2016. Samoihin aikoihin aloitettiin myös TRIPLA-asemakeskuksen työt. Raiteiden 1, 2, 8 ja 9 junien pysähdyspaikat siirrettiin 14.3.2016 alkaen viitisenkymmentä metriä entistä pohjoisemmaksi. Järjestely on voimassa aina syksyyn 2019 asti.\nLähiliikenteen sähkönsyöttöä parannetaan rakentamalla ilmeisesti uusi syöttöasemaa Rekolaan. Se suunnitellaan 2016 ja saataneen käyttöön 2018. Tämän jälkeen voidaan Oulunkylän syöttöasema uudistaa rakentamalla vierelle uusi.\nKehäradalla oli 5.2.2016 Lentoaseman tunnelissa ja tunneliasemilla laaja sähkökatkos. Se johtui Finavian työmaalla tapahtuneesta kaivinkoneen aiheuttamasta kaapelikatkosta, siitä yleiseen sähköverkkoon aiheutuneesta maasulusta ja edelleen tämän takia radan sähkönjakelun katkaisijoiden avautumisesta lukuisilla paikoilla. Häiriöt alkoivat noin klo 7 ja pahentuivat akkujen tyhjentyessä niin, että liikenne keskeytettiin klo 9.30. Kehäradan lähijunat kulkivat vain Helsingin ja Vantaankosken välillä. Pääradalla liikennöivät I-, P- ja K-junien sijasta N-junat. Junia korvattiin busseilla Tikkurilan ja Vantaankosken välillä. Klo 15.39 alkaen junaliikennettä jatkettiin Vantaankoskelta Kivistöön asti; junat ajoivat kuitenkin kääntymään Ruusumäen raiteenvaihtopaikalle. Liikenne päästiin aloittamaan uudelleen vasta illalla klo 20 ensin ajettujen tarkastusajojen jälkeen.\nLentoaseman rautatieaseman liukuportaat otettiin käyttöön 17.3.2016. Ne ovat Suomen pisimmät (72 m) ja suurimman korkeuseron (31,5 m) omaavat liikkuvat portaat. Ennätys vanhenee 15.8.2016, kun Länsimetron Koivusaaren asema avataan. Siellä liukuportaiden pituus on 76,2 m ja nostokorkeus 33,5 m. Aikaisempi liukuportaiden ennätys oli Kampin metroasemalla.\nHennan seisake Kerava–Lahti-oikoradalla rakennettaneen lähivuosina. Liikenne- ja viestintäministeriö ja VR ovat sopineet, että Z-junat tulevat aikanaan pysähtymään Hennassa. Lähdemäen nimi muutettaneen Hennaksi jo aiemmin.\nLaihia, Isokyrö ja Ylistaro menettävät matkustajajunapysähdykset 20.6.2016 alkaen.\nHärmä Pohjanmaan radalla avataan henkilöliikenteelle kesäaikatauluihin 2017 siirryttäessä. Asema tulee palvelemaan ennen kaikkea paikallista huvipuistoa, jonne järjestetään erikoiskuljetukset asemalta.\nKempele Oulun eteläpuolella avataan henkilöliikenteelle 20.6.2016.\nPännäinen–Pietarsaari-radan sähköistys otetaan käyttöön ensi joulukuussa.\nKemijärvi–Patokangas-rataosan peruskorjaus on ehtinyt sähköistykseen saakka. Ajojohtimia on kiinnitetty poikkiorsiin helmikuun loppupuolelta alkaen. Sähköistys otetaan käyttöön joulukuussa.\nÄänekosken uuden biotuotetehtaan kuljetukset Vuosaaren satamaan tullaan hoitamaan Sr3-vetureilla, joilla hyödynnetään reitin molemmissa päissä niiden dieselmoottoreita. Junarungoissa tulee olemaan parisenkymmentä vaunua. Liikenne alkaa syksyllä 2017.\nSuonenjoen aseman laajat muutostyöt käynnistyivät 1.3.2016. Yläkosken (Iisveden) rata on suljettuna huhtikuun alusta noin syyskuun loppuun Suonenjoen ratapihan muutostöiden takia. Haararata saa töiden aikana uuden erkanemisvaihteen.\nRiihimäen kolmioraiteen rakennustyöt käynnistyivät 14.3.2016. Koko hankkeen urakoi Kreate Oy.\nJyväskylä–Äänekoski-radan uudet turvalaitteet toteutetaan Opastin 2010 -järjestelmän yhdistelmäopastimina. Ensimmäiset opastimet on asennettu maastoon jo keväällä. Myös radan sähköistystyöt ovat käynnissä. Ratatöiden takia Vihtavuorelle asennettiin 24.4.2016 työmaavaihde km:lle 395+410. Tämä avattiin sittemmin tilapäiseksi liikennepaikaksi. Myöhemmin hankkeen aikana Vihtavuoreen rakennetaan pysyvä liikennepaikka.\nHyrkäs (km 796+793), Ahmas (km 823+293) ja Nuojua (km 835+248) avataan tilapäisinä liikennepaikkoina Vaala–Muhos-rataosalla. Kullekin paikalle tulee väliaikainen vaihde työmaakäyttöä varten. Raiteita tarvitaan rataosan päällysrakenteen vaihtourakassa alkusyksyyn 2016 saakka.\nTasoristeysten huomiovalolaitteiden jatkokehitystä toteutetaan ensin Olli–Porvoo-museoradalla ja sen jälkeen Heinolan radalla. Ensimmäiset laitteet ovat jo käytössä Valkeakosken radalla. Teknologiaa on tarkoitus kehittää sopimaan perinteisiin varoituslaitoksiin, mm. puolipuomilaitoksiin. Kehitys- ja testausvaihe toteutetaan Porvoon radalla, koska sitä voidaan tehdä liikennettä häiritsemättä. Puolipuomilaitoksia testataan Ollissa (km 46+389) ja Kinnarissa (km 51+166) sekä valo- ja äänivaroituslaitoksia Ali-Vekkoskella (km 49+204) ja Hinthaarassa (km 52+321). Porvoon radalla tullaan käyttämään mahdollisuuksien mukaan ulkoasultaan vanhantyyppisiä laitteita.\nJoutseno–Imatra-kaksoisraiteen rakentaminen sai hallituksen rahoituspäätöksen 5.4.2016. Imatralle rakennetaan mm. uusi kaksiraiteinen Mansikkakosken ratasilta Vuoksen yli. Nykyinen Rauhan liikennepaikka muutetaan kaksoisraiteen raiteenvaihtopaikaksi.\nTikkurilan ratapihavalaistus on ollut vuoden verran päällä yötä päivää. Syynä tähän oli valaistuksen ohjauksen hämäräkytkimen muuraaminen seinän sisään asemasillan ja Dixin rakentamisen yhteydessä! Asia on nyt korjattu.\nLohja–Lohjanjärvi-radan mahdollinen vuokraaminen yksityisraiteeksi ei ole edennyt. Radan tulevaisuus on auki mm. Espoo–Lohja–Salo-rautatien ja mahdollisen Lohjan kaupunkiradan suunnittelun vaikutusten osalta. Uusi oikorata sai 5.4.2016 hallitukselta 40 miljoonaa euroa suunnitteluun. Lohjanjärven radan tasoristeyskansia ei ole kuitenkaan purettu; alun perin ne piti purkaa jo viime syksynä.\nSalpausselälle tullaan liikennöimään kisajunia 22.2.–5.3.2017 pidettävien hiihdon MM-kisojen aikana. Neuvottelut höyryjunaliikenteestä ovat jo pitkällä.\nVR Track jatkaa rantaradan ja Turun alueen ratojen eli Liikenneviraston kunnossapitoalueen 2 kunnossapitäjänä. VR:n voittama sopimus on voimassa 2017–22. Sen sijaan alueen 6 (Savon rata Kotkasta Pieksämäelle, Lahti–Kouvola- sekä Heinolan ja Loviisan radat) kunnossapidon hankinta on vielä kesken.\nOulun ratapihan eteläpäähän pohjanmaan radan ja Kontiomäen radan erkanemispaikkaan asennetaan juhannuskatkon 2016 aikana kaksi ensimmäistä elastista pitkää YV60-900E-1:15,5 -vaihdetta. Kaksi aiempaa elastista vaihdetta ovat Kouvolaan syksyllä 2014 asennetut lyhyet YV60-300E-1:9 -vaihteet. Niistä saadut kokemukset ovat rohkaisevia ja nyt pilotointia laajennetaan pitkiin vaihteisiin. Vaihteissa on mm. linjaratapölkkyjen tapaiset joustavat kiskonkiinnitykset ilman vaihdealuslevyjä sekä kääntölaitteiden kohdalla teräksisten kaukalopölkkyjen sisään rakennetut lukot ja tangot. Oulun vaihteet varustetaan myös japanilaisilla Airjet-paineilmapuhaltimilla, jollaiset on aikaisemmin asennettu vain Havukoskelle Kehäradan erkanemisvaihteisiin.\nVR:n pääkonttori muuttaakin Länsi-Pasilaan Ylen Isoon Pajaan vasta syksyllä 2017. Alun perin nykyisestä Helsingin pääasemarakennuksesta piti lähteä jo ensi vuoden alussa.\nÄetsän asemarakennusta Porin radalla on purettu talvella pois siirrettäväksi.\nOtalammen asemarakennus Hangon radan varrella on myynnissä. Bruno Granholmin suunnittelema rakennus on rakennettu 1898–99.\nJoutsijärven asemarakennus suljetulla Isokylä–Kelloselkä-rataosuudella on tarkoitus saneerata kylätaloksi sekä kotiseutumuseoksi sisältäen alkuperäisen kaltaisia VR:n tiloja. Joutsijärven kylätalo ry pyrkii nyt hankkimaan asemilla käytössä olleita kalusteita ja rautatiemateriaalia.\nPohjois-Suomen Rautatieharrastajat eli PoRha ry on vuokrannut VR Group/Kiinteistöltä neljä pilttuuta lisätilaa Oulun veturitalleilta. Käytössä on nyt yhteensä kahdeksan pilttuuta, pinta-alaltaan noin 1200 m2.\nRautateiden ohjeita muutetaan laajalti 1.6.2016 alkaen. Tällöin tulee käyttöön mm. uusi Liikenneviraston antama Liikennöintiohje. Myös radan merkeissä tapahtuu oleellisia muutoksia. Käytöstä poistuu mm. seismerkki eli S-merkki. Merkkimuutoksilla on siirtymäajat, joiden mukaan esim. seismerkit on poistettava maastosta 1.1.2017 mennessä. Radan auraukseen liittyvät merkit uudistetaan kokonaan. Vaihteen ja raiteen rajamerkit erotetaan toisistaan. Vaihteen rajamerkki on perinteinen puna-valkoinen merkintä kiskossa kohdassa, jossa toisiaan lähestyvien raiteiden aukean tilan ulottumat kohtaavat toisensa metrin korkeudella kiskon selästä. Sen sijaan kokonaan uusi raiteen rajamerkki on poikittain raiteella ja se osoittaa kyseisen raiteen käyttöpituuden päättymisen/alkamisen. Kaiken kaikkiaan seuraavat 15 ohjetta tulevat voimaan 1.6.2016:\nRatapihojen ja rajoitetun alueen liikenteenohjausohje\nLiikennöintiin liittyvät ohjeet venäläiselle rautatiehenkilöstölle toimiessaan Suomessa\nRadan merkit ja merkinnät (RATO 17)\nRadan merkkien ja merkintöjen selitykset\nVaihteiden tarkastus ja kunnossapito (RATO 14)\nKierrätysvaihteiden tekniset toimitusehdot\nTasoristeysten puisten kansirakenteiden tyyppikuvat\nOsa yksityisraiteiden haltijoista joutuu tekemään joulukuuhun 2016 mennessä verkkoselostuksen rataverkostaan. Tämä velvollisuus on kaikilla merisatamien yksityisraiteilla sekä lisäksi VR:n omistamilla yksityisraiteilla. Vaatimus koskee koko raiteistoja, myös satamaraiteilta erkanevia alaliittymiä eri toimijoille. Liikennevirasto on jo pitkään tehnyt vuosittain verkkoselostuksen valtion rataverkosta.\nRautatiealueen läheisyydessä on hyvä huomioida, että oranssia väriä saa käyttää ainoastaan turvamiestehtävään määrätyn henkilön varoitusvaatetuksessa. Toki ehdoton ohje koskee vain itse rautatiealuetta, jossa ei muutenkaan saa liikkua yleisölle tarkoitetun alueen ulkopuolella. Vuoden alussa eräs vakava henkilöonnettomuus saattoi johtua siitä, että henkilö ehkä luuli lähellä olleen oranssisuojavarusteisen henkilön olleen turvamies, vaikkei tätä ollutkaan ja mahdollisesti ei tämän takia osannut varoa lähestynyttä junaa.\nKRAO on uusimassa vanhempaa veturinkuljettajaoppilaiden simulaattorikantaa. Nykyiset simulaattorit periytyvät entisestä VR:n koulutuskeskuksesta lukuun ottamatta yhtä Traxx-veturiin pohjautuvaa kolmisen vuotta sitten hankittua simulaattoria.\nMuseohöyryjunien vedensaantimahdollisuudet ovat heikentyneet selvästi pelastuslaitosten ja vapaapalokuntien ammattiajolupavaatimusten takia. Nämä tahot eivät välttämättä voi enää toimittaa vettä höyryjunille ja näin veden hinta on kohonnut huomattavasti. Tästä syystä esim. Haapamäellä on käynnissä entisen Alkon säiliövaunun Sal 15261 kunnostus höyryvetureiden vesivaunuksi.\nToijala–Turku-radan 140-vuotisjuhlia on suunniteltu vietettävän juhannuspäivänä 25.6.2016 mm. Hr1 1009:n höyryajolla, mahdollisesti myös Toijalan Jumbon ajolla Valkeakosken radalla. Erityisjuhlatapahtumaa on kaavailtu Urjalan asemalle.\nSuomi 100 vuotta -juhlavuosi tulee näkymään ensi vuonna myös rautateillä. Todellinen aikamatka -teemalla mm. Suomen Rautatiemuseon Valtteri-juna tullee olemaan näkyvästi esillä. Museolla on kaavailtu myös lättähatun Dm7 4020:n palauttamista liikennöintikuntoon. Lisäjuhlaohjelmaa ensi vuodelle julkaistaan ensi syksynä.\nKeitele-Museo on joutunut luopumaan kalustonsa sisäsäilytystiloistaan Jyväskylän Kankaalla, kun Metsä Group on vuokrannut tilat selluvarastoksi. Vuokrasopimus päättyi toukokuussa. Lättähattukalusto, postivaunu ja Gb-umpivaunu on siirretty Suolahteen ulkosäilytykseen.\nPostimuseon Po-vaunut 9811 ja 9826 ovat olleet vuosikaudet Postin entisessä päävarastossa Toijalassa. Varastolle on vienyt yksityisraide entiseltä Toijalan satamaradalta. Yksityisraide on kiskotukseltaan jäljellä, mutta viimeisen puolen kilometrin matkalta täysin umpeenkasvanut. Alkumatka 2 km:n reitillä on Liikenneviraston rataa ja yhä käytössä. Po 9826 on tarkoitus saada kunnostuksen jälkeen Toijalan veturimuseon uudeksi lipunmyyntivaunuksi ja nykyinen EFi puolestaan saattaa liikennekelpoiseksi. Tulevaa siirtoa varten yksityisraiteen raivaus aloitettiin talkoovoimin 2.4.2016.\nMobilian vuoden 2016 teemanäyttely ”Pakettiraketit” esittelee myös VR:n kuorma-autoja. Esillä Kangasalla ovat entiset VR:n autot TEIJO 24-01, Ford AA ja Nalle-Sisu. Näyttely on avoinna 18.12.2016 asti.\nMetrot ja Raitiotiet ovat siirtymässä Liikenteen turvallisuusvirasto Trafin valvontaan. Trafin antama määräys on koskenut metroja 1.3.2016 alkaen. Niillä tulee olla mm. Trafin hyväksymä turvallisuusjohtamisjärjestelmä. Sama tulee koskemaan raitioteitä 1.1.2018 alkaen.\nM300-sarjan ensimmäinen matkustaja-ajelu oli 24.4.2016, kun Suomen Raitiotieseuran jäsenet pääsivät tutustumaan uuteen junatyyppiin.\nLänsimetron ensimmäinen vaihe avataan liikenteelle 15.8.2016. Toinen vaihe valmistuu aikaisintaan 2020. Vanhalta metroradalta mainittakoon, että Mellunmäki on maailmankaikkeuden pohjoisin metroasema. Koeliikenne Espooseen aloitettiin huhtikuun viimeisellä viikolla.\nJokeri-raitiotielle Helsingin ja Espoon välillä sekä Tampereen raitiotielle myönnettiin valtion investointituet maan hallituksen kehysriihessä 5.4.2016. Mikäli Tampereen valtuusto tekee alkusyksynä myönteisen rakennuspäätöksen, ja sama tehdään Jokerin osalta, on maahamme tulossa varsin pian kaksi raitiotiekaupunkia lisää.\nPalavankiven kuljetus kaivoksista sähkövoimaloihin jatkuu tulevaisuudessakin rautateitse. Eesti Energia Kaevandused AS peruskorjauttaa Koillis-Virossa viidessä eri paikassa raiteitaan, tosin yhteensä vain 4,3 km. Raidesepeliksi ei kelpaa kaivoksen oma kivi, vaan työssä käytetään graniittista sepeliä.\nTallinnan päärautatieaseman raiteiden numerointia ei ole kovin helppoa ymmärtää. Eesti Raudtee selittää mediassa: ”Raiteet on numeroitu rakennusajalle vastaavasti, eli vanhin on raide 1 jne. Niin kuin ihmiselle syntyessään annetaan nimi, mitä yleensä myöhemmin ei muuteta, niin myös raiteelle.” Siksi matkustajaraiteiden numerot ovat kaakosta alkaen 5, 4, 1, jne...\nViron ratojen korjaukset painottuvat tänä vuonna Tapa–Tartto-rataosalle. Päällysrakennetta uusitaan tänä vuonna tällä välillä 35 km (viime vuonna 12 km ja ensi vuonna 10 km). Koko rataosalla tasoristeysten valo- ja äänivaroituslaitokset täydennetään puomilaitoksilla. Kun hanke on valmis, nostetaan suurin nopeus rataosalla 135 km:iin/t. Nyt nopeus on enimmillään 120 km/t.\nTallinna–Moskova-yöjuna nopeutuu 29.5.2016 alkaen tunnilla ja 10 minuutilla. Pääosa aikavoitosta, 57 min, saadaan pienentämällä seisonta-aikaa Pietarin Laatokan asemalla. Paluusuunta säilyy ennallaan.\nElronin kesäjunat Koidulasta Piusaan aloittivat kulkunsa 30.4.2016 alkaen. Kulussa on yksi jokapäiväinen junapari, minkä lisäksi viikonloppuisin kulkee vielä toinen pari.\nEdelaraudtee voitti Viron rataverkolla vuotta 2016 koskevan latvialaisen mittavaunun vetämisestä järjestetyn tarjouskilpailun. Vaunua vedetään enimmäkseen DR1B-moottorivaunuilla 3704 ja 3715, jotka ovat ainoat käyttökuntoiset sarjastaan. Muiden moottorivaunujen viat tai liian pitkä seisonta-aika edellyttäisivät niiden täyskorjausta.\nHuhtikuun 11.–15. päivinä ajetut mittavaunujunat vedettiin loppuosaltaan Tallinnasta Koidulan kautta Valgaan poikkeuksellisesti ČME3T 7459:llä. Tämä tehtiin siksi, että 15.4.2016 takaisin tullessaan veturi otti Tartosta hinaukseen DR1B-moottorivaunut 3716 ja 3720 sekä liitevaunun 4757 ja ohjausvaunun 2715. Tallinn-Väiken varikolle ne saapuivat 16.4. Tarkoitus on myydä tai vuokrata vaunut; toistaiseksi niihin ovat tutustuneet turkmenistanilaiset asiakasehdokkaat.\nResiinassa 1/2016 s. 48 mainittujen klubi- ja ravintolavaunujen lisäksi piti samantapaiseen toimintaan valjastaa myös kokonainen DR1BJ-juna. Siihen kuuluivat moottorivaunu 3711, liitevaunut 4710 ja (DR1A) 224-8 sekä ohjausvaunu 2711. Kun junalle varattu alue menikin muuhun tarkoitukseen, jäivät vaunut ainakin toistaiseksi ilkivallan armoille Koplin ratapihalle.\nEdelaraudteen ČME3-veturit ovat siirtyneet Ühinenud Depood AS:lle. Niitä on neljä: 3491 seisoo Tallinn-Väiken varikolla käytöstä poistettuna ja tarvittaessa varaosalähteenä, 5194 käytössä, 5371 täyskorjauksessa, missä saa myös uuden omistajansa mukaisen värityksen sekä ČME3T 7459, joka on käytössä ja myös kaikkiaan viimeinen – toukokuussa 1994 – valmistettu ČME3.\nÜhinenud Depood AS korjaa ja huoltaa Tallinn-Väiken varikollaan sekä omaa että vierasta kalustoa.\nTallinna Linnatranspordi AS:n (TLT) viimeinen CEF Urbos AXL -raitiovaunu nro 520 saapui Pärnu maanteen varikolle 12.4.2016 vastaisena yönä. Päivällä pidetyssä projektin päätöstilaisuudessa vaunu sai nimen Kersti. Näin vaunujen lopulliset nimet ovat 501 Moonika, 502 Paula, 503 Anna, 504 Liidia, 505 Tiina, 506 Kadri, 507 Eerika, 508 Jaanika, 509 Maarika, 510 Annika, 511 Eliise, 512 Karmen, 513 Katariina, 514 Sirje, 515 Koidula, 516 Linda, 517 Maria, 518 Teele, 519 Triinu ja 520 Kersti. Vaunut 514:ää ja 520:tä lukuun ottamatta nimettiin yleisöäänestyksen perusteella, voittaneista nimistä Viivika jäi käyttämättä.\nTLT:n sekä yhteenliittymän OÜ Bauschmidt ja AS TREF Nord välinen hankesopimus Koplin linjan peruskorjauksesta välillä Viru väljak–Koplin varikko on allekirjoitettu. Osuuden raidepituus on n. 16 km sisältäen Koplin varikon seisonta- ja vaihtotyöraiteet sekä Balti jaaman tilapäisen kääntösilmukan. Uuden päällysrakenteen lisäksi radan alle rakennetaan betonialusta ja pysäkeille laiturit sadekatoksineen. Ajojohdot ja ajojohtopylväät sekä kolmen syöttöaseman varusteet uusitaan. Viru väljakulla uusitaan Koplin suunnan vaihteet. Rakenteissa pyritään raitioliikenteestä aiheutuvaa melua vähentäviin ratkaisuihin. Osuudella Suur Rannavärav–Balti jaam linjaa siirretään jonkin verran lähemmäksi vanhaa kaupunkia. Risteykset muun katuliikenteen kanssa tehdään turvallisemmiksi mm. liikennevaloin. Veroton kustannusarvio on hieman alle 20 miljoonaa euroa.\nPerusparannustyön takia raitiolinjat 1 ja 2 lopettavat liikennöinnin 1.6.2016 alkaen. Osuus Viru väljakulta Balti jaamalle avataan 1.9.2016. Projektin valmistuttua lokakuussa 2017 myös CAF-vaunut voivat käyttää sekä koko linjaa että varikkoa.\nMoskova–Nižni Novgorod -väliä kulkeva veturivetoinen Talgo-juna Strizh (Стриж, Tervapääsky) on 1.6.2015 alkaneen liikennöintinsä aikana ylittänyt miljoonan käyttäjän rajan. Junat korvasivat aiemmin välillä kulkeneet Sapsanit, jotka siirrettiin Moskovan ja Pietarin välille lisääntyneisiin vuoroihin. Junassa on 20 vaunua, joissa yhteensä 414 paikkaa. Kokoonpanoon kuuluu kaksi tekniikkavaunua, kaksi 1. lk päivävaunua (20 paikkaa), yhdeksän 2. lk päivävaunua (36), viisi makuuvaunua (10/viisi hyttiä), kahvilavaunu ja ravintolavaunu. Junan pituus puskimineen on 263 710 mm ja paino tyhjänä 330 tonnia. Talgo-junien pyörästötekniikan ansiosta vaunut ovat matalia, niiden korkeus on vain 3375 mm. Junan 3D-esittely löytyy internet-osoitteesta http://3dtour.fpc.ru/strizh/.\nDemihovon konepaja on valmistanut uuden Venäjän rautateiden Keskuslähiliikenneyhtiön tilaaman 3 kV tasavirtaradoille tarkoitetun EP2D (ЕП2Д) -lähiliikennejunan. Juna on jo koeajoissa ja sertifioitavana Scherbinkan koeradalla. Kehityksen kohteena on ollut matkustajamukavuus, mm. melutasoon, ilmastointiin ja lämmitykseen on kiinnitetty huomiota. Rakennetta on kevennetty käyttämällä lasikuiturakenteita, ja uudenaikaiset käyttölaitteet mahdollistavat jopa 20 % sähkönsäästön. Junaa voidaan valmistaa 2–12 vaunun mittaisena. Vuoden 2016 loppuun mennessä valmiina pitäisi olla 13 junayksikköä.\nPietarissa alkaa liikennöidä yksityinen pikaraitiotieyhtiö OOO Transportnaja kontsessionnaja kompanja (Транспортная концессионная компания/TKK). Liikennöintilupa Pietarin koillisosan Krasnogvardeiskin kaupunginosapiiriin on saatu 30 vuodeksi. Alueella asuu 348 000 asukasta, mutta siellä on vain yksi metroasema. Osaltaan pikaraitiovaunut käyttävät nykyisin käytössä olevia viittä reittiä, mutta yhtiö modernisoi niitä 14 km verran, rakentaa uudet pysäkit sekä oman vaunuvarikon. Raitiovaunuja hankitaan 25. Niiden toimittajaksi on kaavailtu valkovenäläistä Stadler-Minskin tehdasta, mutta muitakin on harkinnassa. Liikenteen pitäisi alkaa 2018. Pietarin kaupunki osallistuu sekä investointi- että liikennöintikuluihin.\nViime Resiinassa kerrotun mukaan Pietarin ja Sortavalan väliset höyryajot ovat jatkuneet alkuvuodesta ja uudestaan keväällä. Toisin kuin Resiinassa 1/2016 s. 46 kerrottiin, Sortavalan alkuperäinen suomalainen kääntöpöytä on yhä jäljellä, mutta se on L- ja SO-vetureille liian lyhyt. Tästä syystä höyryvetureita on käytetty parivedossa tenderit vastakkain. Jos poikkeuksellisesti käytössä on ollut vain yksi höyryveturi, se on käyty kääntämässä varsin kaukana Jänisjärven kolmioraiteella. Pietarissa tavararatapihojen väliset tavarajunien siirrot höyryvedolla ovat päättyneet. Kuitenkin paikallisessa vaihtotyössä käytetään yhä silloin tällöin höyryveturia, mutta myös erityisajoissa, kuten 15.4.2016 radanpidon työjunissa. Esimerkiksi E-sarjan veturia, suomalaisittain Tatjanaa, käytettiin 8.4.2016 ratatyöliikenteessä.\nValkjärven rata on purettu kokonaan 2010-luvulla. Viimeisenä jäljellä oli Viipuri–Heinjoki-osuus, mistä eteenpäin rata oli purettu jo paljon aiemmin.9\nHenkilöliikenteen kaavaillaan nyt alkavan reitillä Luulaja–Boden–Haaparanta 2017 tai 2018; aikaisemmin oli esitetty vuotta 2016.\nLähellä Suomen rajaa sijaitseva Kirkkoniemi–Bjørnevatn-malmirata suljettiin viime joulukuussa kaivosyhtiön konkurssin myötä. Rautatie oli ensimmäisen kerran käytössä 1910–1997 ja nyt toistamiseen vain kuusi vuotta 2009–2015. Vuodesta 2010 liikennettä hoiti yksi Vosslohin valmistama G 1000 -dieselveturi, varalla oli MAK G1203 vuodelta 1990. Vaunuston paino kuormattuna oli 1800 tonnia. Junan viimeinen malmivaunu toimi samalla ohjausvaununa, jolloin veturia ei tarvinnut ajaa ympäri kahdeksan kilometriä pitkän radan pääteasemilla. Malmi laivattiin Kirkkoniemestä eteenpäin.\nTurvapaikanhakijoiden liikkuminen on vaikuttanut edelleen Euroopan junaliikenteeseen. Mm. rajatarkastukset matkustettaessa Itävallasta Saksaan ja Tanskasta Ruotsiin ovat katkaisseet suorat yhteydet. Esimerkiksi Itävallasta Saksaan matkaavat joutuvat poistumaan kaukoliikenteen Railjet-junista Salzburgissa, kävelemään läpi rajatarkastuksen ja astumaan toiseen Railjet-runkoon jatkomatkaa varten Müncheniin.\nKaikki Kööpenhaminasta Malmöön matkustavat joutuvat poistumaan Kastrupin lentokenttäasemalla junasta ja siirtymään rajatarkastuksen kautta toiseen junaan toiselle raiteelle. Tilanne on hankaloittanut eniten Helsingørin suunnasta Ruotsiin matkustamista. Aikaisemmin matkan saattoi tehdä yhdellä ja samalla suoralla junalla. Nyt Helsingøristä tuleva juna tyhjennetään matkustajista Kööpenhaminan pääasemalla, mistä juna jatkaa tyhjänä Kastrupin lentokenttäasemalle. Matkustajat joutuvat vaihtamaan Kööpenhaminassa perässä Nivåsta tulevaan junaan ja matkustamaan sillä Kastrupin aseman raiteelle 2, mikä on junan pääteasema. Matkustajat joutuvat nyt siirtymään ylikulun ja paperien tarkastuksen kautta raiteelle 1. Sieltä he pääsevät seuraavaan tyhjänä Kööpenhaminasta tulleeseen Helsingørin junaan, jolla he matkustavat edelleen Ruotsiin. Ruotsin SJ:n X2000-liikenne oli kokonaan poikki Kööpenhaminan ja Malmön välillä 4.1.–1.3.2016. Maaliskuusta alkaen Kööpenhaminasta Tukholmaan lähtevien matkustajien paperit tarkastetaan omalla laiturillaan jo Kööpenhaminassa. Junat eivät pysähdy enää Kastrupin lentokentällä, vaan kiertävät lentokenttäaseman tavaraliikenneraidetta pitkin.\nBerliinin S-Bahnille toimitetaan jopa 1380 uutta S-Bahn-vaunua. Kaluston toimittavat yhteistyössä Stadler ja Siemens. Junat kootaan Stadlerin Pankowin tehtailla Berliinissä; Siemens toimittaa sähkölaitteet ja telit. Aikaisemmat sarjat 480 ja 485 pysyvät liikenteessä 2023 asti.\nSaksalaisia höyryvetureita kaavailtiin Suomeen\nVR:n koneinsinööri Väinö Tamminen lähetti 1.2.1942 muistion Rautatiehallituksen pääjohtaja Jalmar Castrénille ja Päämajan eversti Harald Roosille koskien VR:n veturitarvetta. Siinä mainittiin Saksasta pyydetyistä vetureista, joissa ykkösvaihtoehtona oli hankkia Saksasta suomalaisten piirustusten mukaan 100 veturia seuraavasti: R1 (= Tr1) 12 kpl, P1 (= Hr1) 8 kpl, K3 (= Tv1) 40 kpl ja K5 (= Tk3) 40 kpl. Koska ymmärrettiin, ettei sotaa käyvä maa mielellään toimittaisi vetureita vieraiden piirustusten mukaan, ehdotettiin vaihtoehtoisesti saksalaisia vetureita: BR 50 (riisuttuna mallina) 30 kpl, BR 03 (kevennetty 01) 8 kpl, BR 41 12 kpl ja Turkille valmistettavia 1–5–0-vetureita 50 kpl.\nSuomesta oli lähetetty alustava tiedustelu sadasta uudesta veturista jo 24.1.1942, ilmeisesti Tammisen muistiossa luetellulla tavalla, mutta se ei ilmene kuin epäsuorasti 27.2.1942 annetussa vastauksessa. Sen mukaan em. sarjojen toimitukset laahasivat jäljessä, eikä Saksa ollut pystynyt kokonaan täyttämään sopimuksiaan Bulgariaan ja Turkkiin tarkoitettujen vetureiden osalta. Siten Saksa ei katsonut voivansa täyttää suomalaisten toivetta halutulla tavalla, mutta olisi valmis toimittamaan sotasaaliina saatuja neuvostovetureita, enintään noin 900 kappaletta.\nSuomalainen valtuuskunta kävi huhtikuussa 1942 tarkastusmatkalla Latviassa valitsemassa vetureita. Siinä yhteydessä heiltä kysyttiin, olisiko Suomi kiinnostunut Eesti Vabariigi Raudteelle (EVR/Viron Valtionrautatiet) rautateille valmistetuista uusista öljylämmitteisistä tankkivetureista. Niitä oli käytetty pikajunissa, mutta raideleveyden muutoksen takia ne olivat jäämässä sellaisinaan tarpeettomiksi. Kaksi oli jo purettu osiin ja paketoituna Libaussa odottamassa päätöstä, mitä niille tehdään. Nämä neljä tulivat sitten Suomeen ja saivat sarjamerkinnän Pr2 ja numerot 1800–1803.\nJapanin pohjoiselle pääsaarelle Hokkaidoon aloitettiin Shinkansen-suurnopeusjunaliikenne 26.3.2016. Normaaliraiteisen (1435 mm) suurnopeusradan pääteasema on toistaiseksi Shin-Hakodate-Hukuto lähellä Hakodaten kaupunkia; radan jatkaminen Sapporoon asti on jo käynnistynyt. Matkaa Tokiosta Shin-Hakodateen tulee 823 km ja matka-aika välipysähdyksineen on 4 t 10 min. Junat ajavat Honsun saarelta Hokkaidon saarelle merenalaista 53,8 km pitkää Seikan-tunnelia pitkin (ks. Resiina 3/2015, s. 19). Tähän asti tunnelia ovat käyttäneet vain kapearaidejunat (1067 mm) niin henkilö- kuin tavaraliikenteessä. Suurnopeusjunaliikenteen alun myötä kapearaiteinen matkustajajunaliikenne makuuvaunujunineen päättyi, mutta vilkas tavaraliikenne jatkuu 1067 mm raideleveydellä. Uusimmalla 149 km pitkällä Shinkansen-osuudella onkin 82 km rakennettu kahdelle raideleveydelle, mukaan lukien em. Seikan-tunneli. Uutta suurnopeusrataa operoi JR Hokkaido kiinteässä yhteistyössä JR Eastin kanssa, jonka rataa junat jatkavat etelään ja aina Tokioon asti. Liikenteessä käytetään JR Hokkaidon upouusia H5-junia, jotka vastaavat JR Eastin E5-junia ja ovat teknisesti niiden kanssa yhteentoimivia. Aluksi H5-junilla ajetaan päivittäin 13 junaparia.\nKoko maailman ei-matkailullinen normaaliraiteinen höyryvetureiden käyttö henkilöliikenteessä päättyi 21.11.2015, kun kiinalaisen Baiyinin kaivosradan työläisjunat muutettiin dieselvetoisiksi. Muu normaaliraiteinen höyryvetureiden käyttö matkustajajunissa liittyy enemmän tai vähemmän matkailuun. Sen sijaan kapearaiteisilla radoilla höyryvetureiden käyttö ei-matkailullisissakin junissa jatkuu, lähimmät itäisessä Saksassa.


Norjan EM-voitto Jesse Kallion monipuolisen kilpailukauden ehdoton helmi - Flying Finn Academy\nRallicrossin kansainvälisissä arvosarjoissa nähtiin kaudella 2018 myös yksi suomalaisvoittaja, kun EM-sarjan Super1600-luokassa kilpaillut Jesse Kallio ylsi kesäkuussa Norjan osakilpailussa komeaan luokkavoittoon. Kausi tarjosi 19-vuotiaalle kellokoskelaiselle ennen kaikkea arvokasta oppia tulevaisuutta ajatellen.\nJesse Kallio ei suinkaan esiintynyt rallicrossin EM-sarjassa nyt ensimmäistä kertaa, nähtiinhän Kallio mukana jo kaudella 2016 yhdessä osakilpailussa. Vuonna 2017 saavutetun RX Academy -mestaruuden avattua mahdollisuuden ajaa kansainvälisesti arvostetun suomalaisen Set Promotion -tiimin kalustolla täysi EM-sarja kaudella 2018 ja parin vuoden takainen onnistunut EM-debyytti tekivät Kalliosta varteenotettavan kilpailijan myös muiden kuljettajien keskuudessa.\n- Kyllähän ne siellä tiesi minut, kun kuitenkin suurin osa mukana olevista kuljettajista oli samoja, kuin oli silloin 2016 ajaessani Barcelonassa neljänneksi. Osasin myös varautua siihen, Kallio muistelee lähtökohtia uransa ensimmäiseen täyteen kauteen rallicrossin kansainvälisessä arvosarjassa.\nHauska sattuma osui heti kauden avausosakilpailuun, joka ajettiin juuri Barcelonassa, Espanjassa. Kolmen alkuerän jälkeen Kallio oli kahdeksantena ja matkalla semifinaaleihin, mutta moottoririkko viimeisessä alkuerässä tiesi kilpailun päättymistä alkueriin. Seuraavassa osakilpailussa Portugalissa Kallio taisteli tiukasti finaalipaikasta aina semifinaalilähdön viimeiselle kierrokselle asti, kunnes tekniikkamurheet toivat keskeytyksen.\n- Tottakai se ensimmäisen kilpailun ja viimeisen alkuerän keskeytys harmitti, ei mikään helppo aloitus kauteen. Muutenkin kaikki oli minulle uutta ja kaikin puolin hälinä ympärillä oli kovaa siinä kilpailussa, Kallio kertaa huhtikuista Barcelonan EM-avausosakilpailua.\nKahden pettymykseen päättyneen osakilpailun jälkeen kausi jatkui kesäkuussa Norjan Hellissä ja sinne Kallio suuntasikin se vanha tuttu sanonta takaraivossaan kolkuttaen, "kolmas kerta toden sanoo". Ja niin myös tapahtui. Alkuerien kakkossijan jatkoksi Kallio ajoi voittoon omassa semifinaalilähdössään ja sama tahti jatkui myös finaalissa, mistä tuloksena oli komea voitto. Siniristiliput liehuivat Hellin radan katsomoissa yhtä uljaasti, kuin Kallion ohjastama musta Renault oli hetkeä aiemmin ylittänyt maaliviivan kuuden ajatun kierroksen jälkeen voittajana.\n- Portugalissa oli vielä huonoa tuuria, mutta sitten Norjassa kaikki kääntyi. Kyllä se oli todella hieno hetki, ehdottomasti uran parhaita hetkiä tähän mennessä. Vähän oli kuitenkin epäuskoakin ehtinyt jo tulla mukaan alkukauden myötä. Ja voiton myötä sai näytön siitä, että pystyy voittamaan kansainvälisen rallicross-kilpailun, Kallio korostaa.\nOn selvä asia, että hyvätkään alkueräsijoitukset tai komeat ohitukset eivät niin kauan ole loppujen lopuksi yhtään mitään, ennen kuin kuljettaja on yltänyt osakilpailuvoittajaksi.\n- Ei pelkästään se, että halusin näyttää itselleni pystyväni siihen, vaan tottakai sitä halusi näyttää myös muille. Se oli kaikin puolin tärkeä voitto minulle, Kallio sanoo puolisen vuotta Norjan tapahtumien jälkeen.\n"Kokonaisuutena erittäin opettavainen kausi"\nKallio oli lopulta rallicross-kauden 2018 ainoa suomalaisvoittaja, kun huomioidaan MM- ja EM-sarjojen kaikki luokat. Ranskan osakilpailussa rengasrikko viimeisessä alkuerässä pudotti Kallion lähtöpaikan semifinaalissa takariviin ja finaali jäi lopulta haaveeksi. Latviassa Kallio oli neljäs ja kausi päättyi Saksassa kauden toiseen palkintosijoitukseen, kun huikean finaalitaistelun päätteeksi Kallio saapui maaliin kolmantena.\n- Omaan tekemiseeni olen tällä kaudella tyytyväinen. Saavutettiin osakilpailuvoitto, mikä oli yksi tavoite tälle kaudelle. Se oli todella kovan työn takana, EM-sarja on kovatasoinen ja on kovia tiimejä ja kuljettajia mukana. Harmi tietysti, että oli myös tekniikan kanssa murheita ja muita epäonnen hetkiä, Super1600-luokan EM-pisteissä kuudenneksi sijoittunut Kallio paketoi päättyneen kauden.\nIlman alkukauden murheita EM-mitaliinkin olisi ollut mahdollisuuksia, mutta autourheilussa jos missä tunnetusti jossittelu on aina turhaa. Ilman sitä mitaliakin Kallion hienot suoritukset näissä ympyröissä huomattiin ja osuvasti Saksan päätösosakilpailun finaalin maaliintulon jälkeen EM-sarjan virallisen tv-lähetyksen kommentaattori totesi, että Saksan osakilpailun finaalin kolme parasta kuljettajaa, Euroopan mestari Rokas Baciuska, EM-kakkonen Aydar Nuriev, sekä Kallio, olivat Super1600-luokan kuluvan kauden kolme parasta kuljettajaa.\n- Otetaan kaikki se hyöty irti tästä kaudesta mitä saatiin. Tärkeää oli, että opin paljon uusia ratoja ja koko tuo ison kansainvälisen sarjan systeemi tuli tutuksi. Se on tottakai myös tulevaisuuden kannalta tärkeää. Kokonaisuutena erittäin opettavainen kausi, Kallio kehuu.\nEnsi kauden osalta ei Kalliolla ole vielä uutisia tässä kohtaa tarjolla.\n- Mitään varmaa kerrottavaa ei vielä ole. Toivotaan, että tässä joulukuun aikana saisi kuvioita selvemmäksi. Kovasti tehdään töitä sen eteen, että saataisiin budjettia kasaan ensi kaudelle ja tiimien kanssa käydään neuvotteluja. Tavoite on tottakai jatkaa rallicrossin parissa. Jotain muutakin varmasti kokeillaan jos vain tulee mahdollisuuksia.\nAlkuvuonna Kallio voitti Ruotsissa, sekä Norjassa ajetun RX Academy On Ice -talvisarjan mestaruuden. Elokuussa kaulaan ripustettiin uran ensimmäinen SM-mitali, kun jokamiehenluokan SM-liigafinaali Oulussa Vakka-Suomen UA:n AMS Teamissa päättyi kolmanteen sijaan. Rallicrossin SM-sarjan kauden viimeisessä osakilpailussa Kouvolassa elokuussa Kallio sijoittui Autokrossi-luokassa kolmanneksi ja syyskuussa FinRX-sarjan Hyvinkään finaalissa Kallio ajoi Tuomas Venäläisen tiimin Datsunilla KRC1-luokassa toiseksi.\n- Todella iso kiitos tästä kaudesta kaikille yhteistyökumppaneille, Set Promotion -tiimille, AKK Driver Academylle, omalle tiimille, sekä kaikille kannattajille ja niille, jotka olette olleet mukana toiminnassa kauden aikana tavalla tai toisella, Kallio lähetti kiitosterveiset lopuksi.\nKuva: Jan Kåre Rafoss / iRafoss


ELÄMÄÄ JA AGILITYA: huhtikuuta 2014\nMä niiiiin voisin ostaa Noahn kontaktien ja keppien kanssa tuollaisen lippiksen.... BLAAAH... miten turhauttavaa tämä voi joskus olla!!! Tänään siis kävin pitkästä aikaa omalla hallilla molempien poikien kanssa pientä rataa, kontakteja ja keppejä. Noahlla oli ihan SUUUUUPEEEER kontaktit kaikilla esteillä ja keppejä tikattiin menemään kuin viimeistä päivää. Se ahdistus pienen koiran päässä on kummallinen asia, mikä lie sitten aina laukaisee himmailut ajoittain kisoissa... turhauttavan ärsyttävää... Joten mitä opimme tästä?\nÄLKÄÄ IKINÄ JÄTTÄKÖ HUOLELLISIA POHJATÖITÄ KESKEN KONTAKTEILLA TAI KEPEILLÄ!! Maltti on valttia... mutta sillon oli muka pakko päästä sen mahan kanssa lyllertämään kisakentille...\nNäinpä. Meillä oli siis tänään erittäin onnistuneet treenit :) Illalla mennään TSAUn epiksiin vähän kontakteilla leikkimään. Seuraavat viralliset kisat onkin sitten viikon päästä jossain Noahn kanssa, en ole vielä päättänyt. Takulla ei ole nyt tarvetta kisata koska sillä on nollia enemmän kuin tarpeeksi, joten säästetään vähän rahaa.\nTällä viikolla on alkanut projekti Noahn nouto, paikallaanmakuu ja jäävät. Siinäpä tavoitteet tämän vuoden tottiksille :)


06.05.2022 - 16.40 Uutinen\nMitä me halutaan? Lisää liksaa. Mitä me halutaan? Arvostusta. Milloin me halutaan: nyt, nyt, nyt!\nLakkovahdit huudattivat joukkoja, kun noin kolme tuhatta kunta-alan työntekijää marssi tänään Helsingin Kisahallilta Narinkkatorille Palkkapäivä-mielenosoitukseen pitämään ääntä palkkaohjelman ja parempien työolojen puolesta.\nJa ääntä riitti: rumpalit löivät tahtia, räikät rämisivät ja pahviset viuhkat paukkuivat mielenosoituskylttien varsia vasten.\nTapahtuman järjestivät Julkisalan koulutettujen neuvottelujärjestö Juko, Julkisten ja hyvinvointialojen liiton JHL ja ammattiliitto Jyty. Järjestöjen monenkirjavat ilmapallot täplittivät taivasta Narinkkatorilla, joka kylpi kevätauringossa.\nOlli Luukkainen piti puheessaan upeana sitä, että kunnan työntekijät ovat sankoin joukoin yhteisellä asialla ja toistensa tukena.\n– Kymmenen vuotta on tyydytty pieniin palkankorotuksiin ja pidetty Suomea pystyssä, ja nyt on aika! Luukkainen julisti.\nLakkoväkeä laulatti Hoay:n kuoro hOpe ja tanssitti dragartisti Divet.\nNoin kolme tuhatta kunta-alan työntekijää marssi tänään Helsingin Kisahallilta Narinkkatorille osoittamaan mieltä palkkaohjelman ja parempien työolojen puolesta.\n– Ihana nähdä näin paljon porukkaa, joka puhaltaa yhteen hiileen, huokaisee Ymmerstan koulun käsityönopettaja ja apulaisrehtori Marika Ketomäki, jonka opettajaäiti oli lakossa ja lauloi lakkolauluja vuonna 1984.\n– Isoin ongelma on se, että opettajan työhön tulee koko ajan lisää silppasälppää. Oppilashuollollinen työ ryövää liikaa aikaa opetustyöltä. Minun mielestäni jokaisesta huoltajatapaamisesta pitäisi maksaa kokouspalkkio ja tuen päätöksestä asiakirjapalkkio – vasta silloin tuo valtava työ tulisi näkyväksi.\nKun kolmiportainen tuki tuli, Ketomäen mielestä tuelle ei neuvoteltu riittäviä resursseja ja korvauksia.\n– Niinpä se kaatuu luokanopettajien harteille.\nYmmerstan koulun käsityönopettaja ja apulaisrehtori Marika Ketomäki.\nMarc Cerdà, Eva, Pau, Pol ja Emma Cerdà tulivat koko perheellä osoittamaan mieltä opettajien puolesta. Lapsilla on katalaaninimet, koska Marc on kotoisin Barcelonasta.\n– Lakossa olo tuntuu oudolta, mutta toisaalta siltä, että vihdoinkin – nyt me ei enää taivuta, sanoo Latokartanon peruskoulun kuvataiteen lehtori Emma Cerdà.\nMarc opettaa Käpylän peruskoulussa espanjaksi 5–6 luokkaa.\n– Hommia tulee koko ajan lisää ja meille maksetaan liian vähän. Esimerkiksi siivouksen taso on laskenut niin paljon, että pitää itse siivota luokkaa, Marc sanoo.\nEmman mielestä työ on muuttunut yhä uuvuttavammaksi.\n– 10 vuotta sitten oli vielä resurssiopettajia ja avustajia, mutta nyt on usein tarjolla pelkkää ei oota.\nLasten kädentaidot ovat heikentyneet. Seitsemännelle luokalle tulee oppilaita, jotka eivät osaa leikata tai liimata, ja värit valuvat pitkin pöytää.\nMarc Cerdà, Eva, Pau, Pol ja Emma Cerdà tulivat koko perheellä osoittamaan mieltä opettajien puolesta.\nTehtävä tulevaisuuden kokoinen\n– Hyvä, että tempaistaan ja näytetään päättäjille, tuumaavat varhaiskasvatuksen opettaja Kari Saukko ja lastenhoitaja Piia Kaija Flooran päiväkodista Helsingin Toukolassa.\nSaukon nettopalkka on alle 2 000 euroa.\n– Sillä ei pärjää Helsingissä varsinkaan, kun asuu yhden hengen taloudessa niin kuin minä. On pakko tehdä muita töitä, ja olenkin toiminut esimerkiksi karaokejuontajana.\nIkälisiä on napsahtanut kokonaista 214 euroa.\n– Sen verran meillä arvostetaan 30 vuoden työkokemusta, Saukko toteaa.\nLastenhoitaja Piia Kaijalle palkankorotustakin tärkeämpiä olisivat lisäkädet.\n– Kun aamuvuorolaiset lähtevät töistä iltapäivällä kello kaksi, jäädään aina vajaamiehitykselle.\nFlooran päiväkodin porukkaa kismittää myös se, että palkanlisää ei tule, vaikka opiskelisi maisteriksi.\nVarhaiskasvatuksen opettaja Kari Saukko ja lastenhoitaja Piia Kaija Flooran päiväkodista Helsingistä.\nEduskuntatalon edessä kulkuetta kävivät tervehtimässä kokoomuksen kansanedustajat Sari Sarkomaa ja Piia Kauma. He kertoivat tekevänsä eduskunnassa töitä kuntien elinvoiman eteen, jotta kunnat pystyisivät maksamaan työntekijöilleen kunnon palkkoja.\nKansanedustajat Piia Kauma ja Sari Sarkomaa kävivät tervehtimässä kulkuetta eduskuntatalon edustalla.


Vuosipäivän kunniaksi – kuumetta! – Water Lily\n03.04.2017 03.04.2017 KirsiYleinen\nTänään on kulunut tasan vuosi siitä, kun ensimmäisen kerran heräsin aamuviideltä ylös tekemään omaa joogaharjoitustani, sadhanaa. Tänään minun piti kirjoittaa siitä, miten ihanaa elämä on ja miten paljon hyvää jooga on saanut aikaan kehossani. Tänään, minun piti olla elämäni kunnossa ja nostaa malja itselleni; kokonaiset 365 päivää aamuherätyksiä takana! Tänään, olen kipeä. Keuhkoputkentulehdus voitti. Pyh! Se siitä juhlimisesta. Eikä tämä ei suinkaan ole ensimmäinen kerta, kun tämän vuoden aikana sairastelen. Kaiken maailman vatsataudit ja muut pöpöt on käyty läpi. Eikö päivittäisen joogan pitänyt tehdä minusta terveempi ja vahvempi?\nOnneksi minulla on kuitenkin positiivinen asenne tässä lapsiperheen pöpöviidakossa. Jokainen pöpö vahvistaa kehoa ja lisää vastustuskykyä. Jokainen tauti ja kuume puhdistavat kehoa. Jos minulla on kuume, olen siitä kiitollinen – silloin pääsen kylpemään puhdistavassa tulienergiassa. Jos minulla on vatsatauti, olen kiitollinen, että saan puhdistettua suoliston ja karistamaan vanhat pölyt pois. En vastusta sairautta, hyväksyn sen ja teen voitavani auttaakseni kehoani tuhoamaan tunkeilijat. Valkosipuli, hunaja ja sitruuna ovat olleet parhaat kaverini tällä viikolla – anteeksi vaan rakas aviomieheni <3\nEn kuitenkaan herää ennen kukonlaulua pelkästään joogan fyysisten vaikutusten takia. Mitä jos kertoisin kaikista niistä mahtavista asioista, joita ON tapahtunut vuoden aikana? Olen perustanut oman yrityksen, olen aloittanut joogaopettajakoulutuksen, olen oppinut L U O T T A M A A N elämään ja olen saanut omaa aikaa itselleni. Olen saanut oikeastaan kaikkea, mitä olen pyytänyt. Mitä tekemistä joogaharjoituksellani sitten on tämän kaiken kanssa? Paljonkin! Oikeastaan tämä kaikki on nimenomaan sieltä villaiselta joogamatoltani lähtöisin. Jooga on niiiin paljon enemmän kuin täydellinen kobra. Kun joogaan aamuhämärässä, hiljaa itseni kanssa silmät kiinni, olen kosketuksissa korkeimman Voimani kanssa. Tiedostan itseni ja omat ajatukseni – tunnen itseni. Tiedän tasan tarkkaan mitä minä haluan, ja tarvitsen, elämääni, jotta voisin toteuttaa itseäni ja päivittää tähtikarttaani. Hengittelen, olen läsnä. Joogaan, puhkun (ja puuskutankin välillä) ja potkaisen itseni liikkeelle. Rentoudun ja meditoin. Puhdistan alitajuntaani ja teen tilaa uudelle. Lopetan harjoitukseni pilke silmäkulmassa, lausun kiitoksen maailmankaikkeudelle ja pyydän Iloa ja Valoa päivääni. En voi sanoa, että jokainen mahtava ajatus olisi kirjaimellisesti saanut alkunsa joogamatolla, mutta jokainen ajatuksen siemen on taatusti saanut tulta alleen kasvaakseen ja saadakseen siivet selkäänsä. Jooga on parhaimmillaan liikkeelle paneva voima, joka työntää eteenpäin välittämättä sumusta tai sateesta.\nNiin, palatakseni pöpöihin. Minun piti olla terveempi ja vahvempi… Miten terveys määritellään? Tai miten sairaus määritellään? Ehkä kaikki nämä taudit ovat tulleet juurikin sen takia, että voisivat puhdistaa minua ja tehdä minusta entistä eheämmän. Ehkä kyse ei olekaan siitä, miten ”terve” on, vaan siitä, miten eheäksi itsensä tuntee. Niin kulunut fraasi kuin se onkin, ihminen on kokonaisuus.\nKundaliinijoogan mestari, Yogi Bhajan, on sanonut, että:\n”Keep up and you’ll be kept up.”\nNiin yksinkertainen, mutta kuitenkin niin tavattoman kaunis, lohdullinen ja voimaannuttava ohjenuora. Joogamatolla ei todellakaan ole aina helppoa, varsinkaan täällä pimeässä Pohjolassa talviaikaan… Joka ikinen kerta, kun matolle asti selviää, on voitto. Joka ikinen loppuun asti vedetty kriya (harjoitus) ja meditaatio on voitto. Kyse on tahdosta, omasta tulesta. Jatka (oli kyse mistä vaan), puske eteenpäin, niin universumi on puolellasi. Näytä halusi, sisäinen soturisi ja elämä kantaa.\nPS. Kun aloin kirjoittaa tätä tekstiä, ironista kyllä, minulle nousi korkea kuume… Puhdistus tuli kuin sitä ilmeisesti niin pyysin. Tämäkin lienee joogan tekosia – manifestointi on ajoittain erittäin nopeaa! Kiitos elämä, kiitos jooga!


LÄSSIG Casual Pieni hoitolaukku, Full reflective | pinkorblue.fi\nLÄSSIG Casual Pieni hoitolaukku, Full reflective\nUudenlainen hoitolaukku. Pieni hoitolaukku kiinnitetään suoraan lastenvaunuihin tai -rattaisiin, se on käytännöllinen paikka tutti- tai juomapulloille ja muille pikkutavaroille. Pieni hoitolaukku sopii erityisen hyvin perheille, joissa vauvat alkavat olla jo pikkulapsi-iässä. Sitä voidaan käyttää myös isomman hoitolaukun rinnalla lyhyemmillä matkoilla.\nSelkeä jako pienempiin osastoihin\nPituus n. 37 cm, leveys: 12 cm, korkeus: 17 cm\nMuutosehdotus tuotteeseen A190827


Kohtalo • Valkokangas\nEtusivu › Valkokangas › Kohtalo\nJokke Ihalainen • 03.07.1998\nEgyptiläisen veteraaniohjaajan, Youssef Chahinen (71 v.), viimeisin ohjaustyö Le Destin / Kohtalo oli jo mukana vuoden -97 Cannes’een filmijuhlilla. Arabialaiseen elokuvaan tutustuminen on tietysti etuoikeus varsinkin, kun sellaista ei useinkaan Suomen elokuvateatterilevityksessä esitetä. Mutta - mieleen nousee kysymys: löytääkö tällainen elokuva katsojansa ja jos löytää, niin mistä? Tällaiset "kulttuuri pamaukset" yleensä katoavat pikkuteattereidenkin kankailta viikossa tai kahdessa. Luulenpa, että tälläkin elokuvalla on nimensä mukaisesti kohtalona hävitä levityksestä ennen kuin monikaan sen näkee. Suurempi yleisö varmaankin saa sen nähtäväkseen, jos ja kun kansallinen Yleisradio ottaa sen televisio- ohjelmistoonsa.\nLe Destin/Kohtalo kertoo hieman sekavan tarinan arabialaisesta filosofista Averroesista ja hänen kohtalostaan 1100-luvun Espanjassa. Arabithan asuttivat tuolloin mm. Andalusiaa.\nAverroes toimi seudun hallitsijan Kaliffi Al Mansourin tuomarina ja hänen tulkintojaan uskonnosta ja muitakin opetuksiaan pitivät monet arvossa. Andalusian seudulla, seuraajia haalivat kiihkouskovaiset muslimi-fundamentalistit kasvattavat koko ajan valtaansa. Heidän maailmankuvaansa ei Averroesin opit mahdu. Kaliffi Al Monsourkin alkaa kuunnella fundamentalistien ääntä ja nuoleskelee heidän johtajaansa Sheikki Riadia kannatuksen toivossa.\n© 1997 A Ognon Pictures\nAverroesin perhe ja ystäväpiiriin kuuluvat molemmat kalifin pojat Abdallah ja Nasser. Abdallah vain tanssisi koko ajan ja Nasser on naisväen perään. Kummatkin pojat ovat Kalifin mielestä täysin vailla selkärankaa. Averroes yrittää saada kaliffin ymmärtämään poikiaan mutta turhaan.\nKun sitten Abdallah joutuu fundamentalistien koukkuun ja nämä puukottavat bardi Marwania kurkkuun, jotta hänen äänensä vaikenisi, alkaa verkko kiristyä Averroesin ympärillä. Hänen perheensä ja seuraanjansa alkavat suuren kirjotustyön kopioiden kaikki Averroesin teokset, joita tämä filosi on elämänsä aikana kirjoittannut. Ja hyvä niin, sillä pian pannaan joutuvan filosin kirjat aiotaan polttaa väärä uskoisina roviolla.\nMusikaalista ja poliittistakin draamaa\nKohtalo oli myös paljon muuta, kuin vain historiallista uskonnollis-filosofista draamaa. Jos länsimaista katsojaa ei muuten saada sekaisin, niin sen tekevät kyllä aiheeseen aika ihmeellisesti nivotut laulu- ja tanssikohtaukset. Tarinan kuljetus oli jotakuinkin outo ja töksähtelevä. Kohtauksista hypättiin toisiin, kuin olettaen asian tullen ymmärretyksi. Kaikkien hahmojen tarkoitusta oli vaikea havaita ja tekojen motiiveja ymmärtää.\nTämä kaikki johtunee varmastikin allekirjoittaneen tottumuksesta länsimaiseen juonirakenteeseen ja hahmoihin. Mutta kaikkihan me katsomme elokuvaa omien silmiemme ja kulttuuritaustamme lävitse. Kohtalon maailmakuva oli tietysti vieras ja arvoituksellinenkin, mutta sen sanoma ei välittynyt, ei vaikka kuinka puristi ymmärrystään. Aika ajankohtaista poliittistakin väritystä oli ilmassa ihan länsimaisin silminkin katsoen, muslimifundamentalismin riehuessa useassakin muslimivaltiossa tätä nykyä.\n71-vuotiaan veteraaniohjaajan, Youssef Shahinen elokuvia on ollut mukana Cannes’een elokuvajuhlilla jo aina vuodesta 1951 lähtien. Eli arvostetusta ohjaajasta on kysymys. Miehen yhdeksi meriitiksi on mainittu, että hän löysi aikanaan sellaisen näyttelijälahjakkuuden Egyptistä kuin Omar Sharif.\nMinua tämä Kohtalo ei kuitenkaan vakuuttanut, sillä sen verran sekavasta ja tylsästäkin katsomiskokemuksesta oli kysymys. Mainittakoon nyt, että elokuvan päärooleissa nähtiin sellaisia varmastikin kansallisia kuuluisuuksia kuin Nour El Sherif itse Averroesin roolissa , Hani Salama Abdallahina ja Safia El Emari Zeinabin roolissa.\nVaikka kuinka olisinkin kulttuurirajoitteinen, niin on sanottava, että Kohtalo oli mielestäni aika huono elokuva. Sen tarina ei edennyt sujuvan loogisesti. Musikaalistakaan ei varmasti ollut kysymys, vaikka laulu- ja tanssikohtaukset olivat kuin jostain intialaisesta B-elokuvasta konsanaan. Elokuvan score oli asia aivan erikseen: klassista länsimaalaisen kuuloista musiikkia editoituina vieläpä niin huonosti, että se rikkoi tunnelman kuin tunnelman. Kun elokuva vielä kaiken lisäksi kesti vartin yli kaksituntia, sai se ainakin minut haukottelemaan moneenkin kertaan.\nSeuraava: Wedding Singer, The\nArvostelu elokuvasta Wedding Singer, The.\nEdellinen: Wedding Singer, The\nTuotanto: A Ognon Pictures


Esa Kanerva: lokakuuta 2017\nEnnustettu digitalisaatio hyökkää päälle. Kaupungin palveluverkkoa möyhennetään digitalisaation ja kehitysohjelmien kautta uskoen sen kaikkivoipaisuuteen ja taloudellisiin hyötyihin.Useat kuntalaiset ovat kuitenkin pudonneet kelkasta. Koska ihminen on ns. säilyttävä olento, rattailta pudonneet kokevat syvää turvattomuuden tunnetta ja elämänhallinnan menetystä. Toisaalta ehkä maailman pitääkin olla juuri tällainen kuin se on, elämän evoluutio menee eteenpäin. Nuorille digitalisaatio on selviö ja jopa innostuksen aihe. Nykyinen tietotekniikka on kuitenkin opettanut systeemin haavoittuvuuden. Ja sen, että vanhat, vaivaiset ja vammaiset jäävät helposti jalkoihin. Ajatellaan, että tietoteknisten taitojen osaaminen on yksilön ongelma, ei yhteiskunnan.\nTietotekniikka vaatii tiettyjä motorisia ja henkisiä valmiuksia. Kaupungissamme elää kymmeniä tuhansia kuntalaisia, joilla on näillä alueilla siinä määrin rajoitteita, että he ovat digitaalisuuden ulkopuolella.\nVerkkoyhteiskunnan kehityksessä mukana pysyminen edellyttää kalliiden laitteistojen hankintaa. Tämä sulkee tietotekniset palvelut ns. köyhien kansalaisten ulottumattomiin.Karkeasti arvioiden köyhyysrajan alapuolella elää n. 10 prosenttia tamperelaisista eli pitkälti yi 20 000 asukasta. Vain harvalla heistä on varaa tietokoneisiin ja internet-yhteyksiin.\nSuomessa on pelkästään n. 70 000 syrjäytynyttä nuorta. Aikuisista kuntalaisista on vaikea saada arviota. Kyllä heistä joku tuhat nuorta osuu Tampereellekin. Huumenuorta tai asunnotonta eivät digitaaliset palelut koske tai kiinnosta. Heille tulisi kuitenkin tarjota mahdollisuus kaupungin palveluihin ja turvaverkkoon.\nAivan oma lukunsa ovat iäkkäät tamperelaiset, ns. A4-kansa. Jokunen heistä jaksaa protestoida ja tehdä muutosvastarintaa. Heistä on epämiellyttävää nykyinen pankkiasioitten hoito, matkalippujen osto tai saada jopa joitakin kunnallisia palveluita. Kuten vaatimus tehdä mieluiten ajanvaraus lääkäriin sähköisesti tai varata kirja kirjastosta. Puhumattakaan digitaalisista terveyspalveluista, jotka aiheuttavat ahdistusta ja kammoa. Tamperelaisista n. 10 prosenttia on täyttänyt 75 vuotta eli 24 000 aukasta. Melkoinen joukko sodan ajan sukupolvea. He tarvitsevat edelleen omat räätälöidyt perinteiset palvelut.\nTyöttömät ovat olleet ”käsi päässä”, koska työvoimapalvelut on pitkälti digitalisoitu. Työttömyys tarkoittaa usein myös alhaista tulotasoa ja vaikeutta hankkia tarvittavia laitteita sähköiseen asiointiin. Ns. työllisyyskokeilu Tampereella vie onneksi asioita oikeaan suuntaan eli henkilökohtaiseen palveluun.\nOn meillä yhteiskunnassa myös niitä periaatteellisesti teknologiavieraantuneita tai muuten voimattomuutta kokevia ihmisiä, joita verkkoasiointi ei kiinnosta. Jotenkin heidätkin olisi saavutettava.\nErilaisia vähemmistöjä on kaupunkimme pullollaan. Täällä puhutaan kymmeniä eri kieliä ja asukkaita on eri kulttuuritaustoista saman verran. Miten heitä palvellaan, jos kotimaassa ei ole ollut edes sähköä!\nEnsi maanantaina valtuuston kolmeksi tärkeimmäksi asiaksi nostan tarkastuslautakunnalle uuden kuntalain myötä tulleen, johtavien viranhaltioiden ja päättäjien tarkastulautakunnalle annettavien sidonnaisuusilmoitusten tilanteen raportointi valtuustolle, kaupunginhallituksen antaman vastauksen käsitteleminen vuoden 2016 tarkastulautakunnan arrviointikertomukseen ja Tampereen kaupungin toiminnan ja talouden katsaus.\nTarkastuskautakunta pitää yllä rekisteriä johtavien virkamiesten ja päättäjien sidonnaisuuksista. Käykääpä katsomassa niitä Tampereen verkkosivuilla, mielenkiintoista seurattavaa. Tällä halutaan lisätä avoimuutta ja estää ns. esteellisyyttä päätöksenteossa. Hyvä niin, koska valtakunnan tasollakin on nähty jopa valtakunnansyyttäjän erehtyminen harhapoluille ja tekemään päätöksiä esteellisenä. Kaiken kaikkiaan kaupungissa on toista sataa ilmoitusvelvollista.\nKaupunginhallituksen vastauksessa tarkastuslautakunnan kritiikkiin siitä, että budjettitasapainoa ei ole saavutettu, todetaan ns. budjettikuria noudatetun heikosti. Lautakuntien olisi tullut ottaa vastuu sopeuttamista koskevien päätösten toteuttamisesta. Jos ylitykset uhkaavat, lautakuntien olisi tullut raportoida ja tehdä esityksiä asioitten kuntoon saattamisesta kaupunginhallitukselle . Näin ei valitettavasti ole kaikissa tapauksissa tehty. Onpa joissakin lautakunnissa jopa äänestetty siitä, tehdäänkö mitään vai ummistetaanko totuudelta silmät. Valtuusto on päättänyt hallintosäännöstä kuntalain perusteella ja siinä on yksiselitteisesti määrätty lautakuntien yleistehtäväksi toiminnan ja talouden seurannan sekä raportoinnin.\nMitenkähän rahatasapainoon päästäisiin? Sekin on todettava, että rahan lapiominen lautakunnille ei yleensä auta, kaikki menee, mitä annetaan ja sitten mennään taas hetken perästä talousraamien yli. Kysymys saattaa olla äänestäjien pelosta ja hankalia ratkaisuja on ikävä tehdä. Minusta valistuneet kuntalaiset ymmärtävät viisaan taloudenpidon tärkeyden. Investointeja on kasvavassa kaupungissa pakko tehdä eikä niitä parane sekoittaa käyttötalouteen.Tampere on tehnyt 2010-luvulla vain yhden positiivisen tilinpäätöksen, vuonna 2013 ja sekin vain muutamia kymppitonneja. Kaupunkimme taloudellinen tulos on ollut heikoin verrattuna muihin suuriin kaupunkeihin. Jotakin on siis pakko tehdä ja asennemuutos on yksi tärkeimmistä. Vastuunottokin olisi tärkeää.\nTarkastuslautakunta arvioi myös toiminnallisten tavoitteiden saavuttamista. Uutta strategiaa valmistellaan pormestari Lauri Lylyn pormestariohjelman pohjalta. Toiminnallisten tavoitteiden saavuttamiseen ja vaikuttavuuden arviointiin on kehitetty työkalu, jossa visuaalisesti kuvataan tavoitteiden saavuttamista. ”Jos talouden tasapainottaminen otetaan seuraavan strategian kärkihankkeeksi, myös keinot on määriteltävä suunnitelmassa. Kaupunginhallituksen on otettava vahvempi rooli siinä”, todetaan tarkastulautakunnan arvioinnissa\nAivan oikein, tarkastuslautakunta on arvioinnissaa kiinnittänyt huomiota mm. kilpailutuksen myötä ongelmiin palveluiden siirrossa uudelle toimijalle ICT-palveluissa. Kaupunginhallitus puolustautuu sillä, että sopimuksissa ei ollut tarkasti määritelty toiminnan luovuttavan yrityksen velvotteita. Jatkossa tämä tulee ottaa huomioon.\nTalouden ja toiminnan katsauksessa nykyinen tarkastuslautakunta on tehnyt vertailun Suomen suurten kaupunkien, ns. kuusikkokaupunkien kesken. Vertailussa Tampere on onnistunut ehkä parhaiten velkamäärän suhteen. Se on vähäisin isoista kaupungeista. Kirjoitan tarkemmin vertailusta valtuuston kokouksen jälkeen.\nPaljon on kerrottu ylistystä ja tarinoita hevosista Suomen sodissa ja historiassa. Vähemmän olen kuullut kehuja tuon ajan naisten panoksesta sotaponnisteluissa ja uhrimielestä. On jotenkin ollut itsestäänselvyys, että naiset hoitivat koko yhteiskunnan koneiston silloin, kun miehet olivat rintamalla. Naiset saivat toki Suomessa äänioikeuden 1906, mutteivät tasa-arvoista kohtelua edelleenkään. Naisten voima ja ”välttämättömyys” tunnistettiin pakon edessä sodissamme, itse tasa-arvo on edennyt tähän päivään mennessä kangerrellen. Syyt siihen ovat syvällä kansakunnan arvoissa ja mielessä. Suomalainen yhteiskunta oli pitkälti kohti 1950-lukua miesten yhteiskunta. Piian tullessa raskaaksi, arvot syyttivät perheen isän sijasta nuorta maalaistyttöä. Lain säädännöllä on kohti 2000-lukua pakotettu päättäjät ottamaan huomioon tasa-arvonäkökulma, mikä koskaan ei ole tosiasiassa hyvä lähtökohta.\nOikeuslaitoksemme ja sosiaaliviranomaiset elävät yhä menneitä aikoja. Avioeroissa lapset ”tuomitaan” yleensä äidille. Tämä lisää naisten köyhyyttä ja epätasa-arvoa. Ensimmäinen naispresidentti ei vielä takaa sitä, että yhteiskunnassa kaikki nykyään olisi tasa-arvon kannalta hienosti. Lainsäädännöllisesti näyttäisi kaiken olevan kunnossa, mutta miksi aamuisin bussiin lapsia työntävät ihmiset ovat naisia? Sama toistuu iltapäivisin. Elääkö edelleen vahvana viime vuosisadan entiset roolimallit? Onko isän asema yhä menneen maailman käsitys lapsen ensisijaisena omistajana ja käskynhaltijana.\nKoulutetulla naisilla ei ole varaa perustaa perhettä. Työnantajat edellyttävät totaalista työpanosta ja oman elämän uhraamista yritykselle. Eettisesti minusta kyseenalaisinta on työnantajien perustamat munasolupankit. Miehet eivät ilman kohtua synnytä, äideille pitää yhteiskunnassa antaa mahdollisuus lisääntyä ilman työsyrjinnän pelkoa.\nKöyhyys ei ole tasa-arvoista. Yksinhuoltajanainen on tilastojen mukaan vaikeammin työllistettävä kuin vastaavassa tilanteessa oleva mies. Työnantajat kammoksuvat neljän pienen lapsen yksinhuoltajaa. Syystä kylläkin, koska yhteiskunta ei ole luonut mitään naista puolustavaa mekanismia pärjätä tällaisessa tilanteessa työmarkkinoilla. Yksinhuoltajaperheistä neljännes joutuu turvautumaan toimeentulotukeen eli yhteiskunnan viimesijaisimpaan turvaverkkoon.\nNaiset joutuvat paitsioon yhteiskunnallisessa vaikuttamisessa. Miten yhdistää osallistuminen politiikkaan, vanhemmuus ja huoltajuus? Yleensä miehen urheiluharrastus ohittaa naisen mahdollisuudet osallistua politiikkaan. Siksi vaikuttamisen pelikentillä ei juuri nuoria naisia näy. Tämä ei ole tasa-arvoista! Asenteiden pitää muuttua ja isät pistää töihin. Perhevapaauudistus olisi hyvä alku.\nHatun nosto kaikille räntäsateessa kitiseviä lapsiaan aamukuudelta päiväkotiin bussilla vieviä naisia kohtaan!\nAina kun puhutaan vanhustenhoidosta, tuodaan esiin hoitajien liika työmäärä tai vanhusten epäasiallinen kohtelu. Kumpikaan asia ei ratkea yksinkertaisilla ratkaisuilla tai työvoimaa lisäämällä. Viime vuosisadalla vanhukset hoidettiin huutokaupoilla, ero nykypäivään on se, että nyt vanhukset kilpailutetaan isommalla volyymilla yritysten kesken. Kumpikin toimintatapa tuottaa lähes yhtä huonon lopputuloksen. Vanhukset olivat aiemmin talollisen, nyt yrityksen mielivallan kohteita. Palveluyritysten vahvasti prosessoitu hoito ja tehokkuusajattelu ei paljon poikkea menneen maailman menettelytavoista.\nKukaan ei nykypäivän kilpailutuksissa yleensä kysy hoidon laadun perään. Tai jos kysytään, ne ovat vain sanoja kauppasopimuksessa. Tosi asiassa vanhuksia pitäisi hoitaa parhaat hoitotyön ammattilaiset. Työ on henkisesti vaativaa. Fysiikkakin koetellaan, mutta onneksi nykytekniikka helpottaa. Vain henkisesti ja arvoiltaan kypsät ihmiset voivat tehdä sellaista hoitotyötä, joka tekee vanhuksen elämästä elämisen arvoista. Hoitajalle merkityksetön asiakkaan pyyntö on helppo ohittaa olan kohautuksella. Toisaalta pyynnön epääminen tuottaa vanhukselle suurta mielipahaa ja turvattomuuden tunnetta. Se on loukkaus vanhuksen omaa tahtoa ja itsekunnioitusta kohtaan. Kiire on hoitajan helpoin selitys. Samassa ajassa ehtisi toteuttaa vanhuksen tahdon kuin keksiä selityksiä pyynnön epäämiseen. Kiitos, kannustus ja myötäeläminen ei vie aikaa.\nNykytilanne on se, että nuoret ammattilaiset eivät hakeudu vanhustenhoidon pariin yhteiskunnan arvostuksen puutteen ja jopa työnantajien palkkapolitiikan vuoksi. Työikäisille temppuhoitamista tekevät ammattilaiset ovat palkkahierarkian huipulla. Vanhusten hoidon huippuammattilaiset tulisi palkita parhaalla palkalla ja yhteiskunnan arvostuksella.\nVanhusten arki on vielä kaiken kukkuraksi nyt se, että hoidon hintakilpailu on johtanut työvoiman laatukatastrofiin. Palveluyritykset työllistävät työharjoittelijoita, työelämään tutustujia sekä kaikkia poikia ja tyttöjä suoraan kadulta. Heitä työvoimaviranomaiset asenteellisesti alalle ilmaiseksi tarjoavat. Taloon tultuaan heidät laitetaan pienen perehdytyksen jälkeen työvuoroon. Mikä on tällaisen ihmisen ammattitaito ja vanhuksen kohtaamisen taito? Ikävimmät tapaukset on ratkottu käräjäoikeuksissa.\nJokainen meistä näköjään ummistaa silmänsä omasta tulevaisuudestaan. Pilkka osuu ennemmin tai myöhemmin omaan nilkkaan. Oli sitten kansanedustaja tai elinkeinoelämän lobbari, avuttomassa tilassa omaiset laittavat sinut laitokseen. Sinut "myydään" laitokseen, joka on hoivan halvimmalla tarjonnut hoivan. Sananlasku sanoo, että on myöhäistä rykäistä silloin, kun........\nTampereen pitää olla etujoukoissa estämässä ilmastonmuutosta\nMaailman väestönkasvu ja luonnonvarojen ehtyminen ovat ilmaston kannalta huono yhdistelmä. Ne synnyttävät yhdessä ilmastonmuutoksen aiheuttamien luonnonkatastrofien kanssa monenlaisia kriisejä. Malmien ehtyessä kaivosotia käydään maailman lähes joka mantereella. Nälänhätä ja vesipula ovat arkipäivää ympäri maailmaa. Vaikka ilmastonmuutos lisää sateita maailmanlaajuisesti, näiden sateiden jakautuminen muuttuu ajallisesti ja paikallisesti epätasaisemmaksi sekä keskittyy voimakkaammin tietyille alueille sekä aikoihin. Ilmaston lämpeneminen laajentaa kuivia alueita ja aavikkoja sekä tekee yhä suuremmasta maa-alueesta viljelykelvotonta. Myös meren pinnan nouseminen uhkaa tehdä peltoja viljelykelvottomiksi varsinkin Aasiassa. Juomaveden puute tekee kuivilla alueilla asumisen erittäin vaikeaksi varsinkin suuressa osassa Afrikkaa. Ilmastonmuutos lisää kuivuuskausien todennäköisyyttä jo ennestään kuivilla alueilla.\nVeden puute saattaa myös aiheuttaa konflikteja alueilla, jotka ovat riippuvaisia naapurialueilta tulevasta vedestä. Tällaisia räjähdysalttiita kohteita ovat muun muassa Kamputsea, Syyria, Sudan, Egypti ja Irak. Erityisen vaarallinen tällainen konflikti olisi uusien ydinasevaltojen, kuten Pakistanin, Israelin tai Intian ollessa osallisina konflikteissa. Vedenpuutteen vaikutukset ovat suurimmat kehitysmaissa, joilla ei ole varoja investoida vesijärjestelmiin.\nTampereen tulee ehkäistä omilla toimillaan tätä globaalia uhkaa ja edistää vahvalla osaamisellaan ja tietotaidollaan, mutta myös tahtotilallaan, ilmastoa pelastavien ratkaisujen löytämisessä. Esimerkiksi metallien kierätyksen tehostamisessa on mahdollisuus ehkäistä ilmastonmuutosta. Uusien kaivosten hyödyntäminen vaatii paljon energiaa ja tuottaa ilmansaasteita. Paljon parempi vaihtoehto on edistää kaivannaisten kierrätystä sekä valmistaa kestävämpiä ja korjattavia tuotteita. Metallien talteenotto rakennuksista ja infrastruktuurista on tärkeää ilmastotyötä.\nMaan alla on todella paljon arvokasta materiaalia. Esimerkiksi Tokiossa on arvioitu että jopa 60 % kaupungin materiaaleista on maan alla. Ruotsissa maahan kaivetusta kaapeliverkostosta 20 % ei ole enää käytössä. Käyttämättömien kaapeleiden kuparin arvoksi arvioidaan useita miljardeja Ruotsin kruunuja. Samoin elektroniikkaromun talteenotto on merkittävä metallien hankintakohde.\nKiertotalousinnovaatiot ovat Tampereellakin mahdollisuus uuteen liiketoimintaan. Miten ympäristöjätteitä saadaan tehokkaasti uusiutuvaa puhdasta energiaa tai yksinkertaisesti luoda prosessit koneiden tai laitteiden valmistamiseksi kestämään kulutusta pidempään. Elinkaaren lopussa sen materiaalit pitää voida hyödyntää sata prosenttisesti. Mahdollisuus ansaita tuotteesta useammin kuin kerran on aina innovaatioprosessin tulos. Tuotteen pitää elää usea elinkaari erilaisina tuotteina. Materiaalien uudelleenkäyttö vähentää materiaalikustannuksia ja saattaa laskea tuotteiden hintoja. Hinnanvaihtelut pienenevät, kun raaka-aineiden saatavuus paranee kierrättämisen ansiosta ja niiden saatavuus on jatkuvaa. Ympäristöhyötyjä saadaan, kun materiaalikiertoja korvataan kestävämmillä ja energiatehokkaammilla kierroilla Työpaikkoja voi syntyä lisää, jos tuotteita tarjotaan hyödykkeiden asemasta palveluina. Auton hankinnan voi korvata kuljetuspalveluilla.\nTampere otti kantaa ilmastonmuutokseen myös pormestariohjelmassaan. Siinä asetettiin kunnianhimoinen tavoite olla hiilineutraali kaupunki jo 2030 mennessä eli kaksikymmentä vuotta aikaisemmin kuin valtakunnallinen tavoite. Maankäytön tavoitteena on ekologisuus. Pyritään keskittämään ja tiivistämään asuminen ja optimoimaan teollisuuden logistiikka. Näin saadaan välimatkat lyhyemmiksi ja päästöt vähenemään. Kaupunki haluaa edistää kiertotaloutta mm. kehittämällä Tarastenjärven kiertotalouskeskusta. Tampere ostaa vain ilmastoystävällisiä busseja.\nIlmaston muutoksen torjunnan ja kiertotalouden markkinoilla pyörivät valtavat rahat ja mahdollisuudet bisneksen tekemiseen. Vuoteen 2030 mennessä kiertotalouden arvonlisä Suomen kansantalouteen voisi olla vähintään 3 mrd. euroa/vuosi. Puhumattakaan siitä, että meillä on velvollisuus ajatella tulevien sukupolvien elämän laatua ja elinmahdollisuuksia.


Kadehdittavan kapea vyötärö – älä tee turhia istumaannousuja, toimi näin! - Lifestyle - MTV.fi\nKadehdittavan kapea vyötärö – älä tee turhia istumaannousuja, toimi näin!\nLifestyle > Hyvinvointi Julkaistu 17.03.2015 16:59\nTiimalasivartalo oli yleinen entisaikojen tähdillä, vaikka fitness-buumista ei ollut tietoakaan. Monella valkokankaan seireenillä olikin tausta esimerkiksi balettitanssijana. Kuvissa kapeista vyötäröistään tunnetut Sherry Britton, Raquel Welch ja Sophia Loren. Kuvat All Over Press\nKapeaa vyötäröä ja sen myötä korostuneita lantion kaaria on kautta aikojen pidetty viehättävän naisen merkkeinä. Pelkät vatsalihasliikkeet eivät kuitenkaan takaa kapeaa uumaa.\nVaikka kuinka rehkisit vatsarutistusten parissa, et saa koskaan hoikkaa vyötäröä, mikäli painoa on pudotettavana muutenkin. Ensin tulisikin pyrkiä normaalipainoon ja huolehtia terveellisestä ruokavaliosta sekä riittävästä aerobisesta liikunnasta.\nAerobiset harjoitteet ovat tärkeitä vyötärön hoikistamiseksi, sillä ne saavat rasvan palamaan myös sisäelinten ympäriltä. Sykettä kohottavaa, koko kehon koville pistävää aerobista liikuntaa tulisi harrastaa vähintään kolme, jopa viisi kertaa viikossa, ainakin puolen tunnin ajan. Juoksu, pyöräily, tanssi tai esimerkiksi hien pintaan saavat kävelylenkit ovat oivallisia konsteja polttaa rasvaa.\nLisäksi huomiota kannattaa kiinnittää ruokavalioon. Esimerkiksi suolaiset ruuat ja hiilihapot saavat vatsan turpoamaan: vältä siis lisättyä suolaa, eineksiä ja limppareita.\nLihastreeniä ei kannata kuitenkaan unohtaa. Livestrong-sivusto suosittelee 2-3 kertaa viikossa lihastreeniä, jossa käydään läpi kaikki isot lihasryhmät. Vatsalihasliikkeistä tehokkaimpia ovat ne, jotka voit tehdä itse kotona: lankutukset, pyöräilyliikkeet, kiertoliikkeet ja rutistukset.\nFitnessblender.com on laatinut viiden harjoitteen treeniohjelman vyötärön kavennukseksi:\nTee vartalon kiertoja – hyppien!\nKierrä seisten vartaloa puolelta toiselle, mutta ota mukaan hypyt. Hauska liike polttaa rasvaa ja kiertoliike rutistaa vyötäröstä kapoisemman. Jatka niin kauan kuin jaksat!\nIstu lattialle jalat koukussa ja nojaa taaksepäin. Pidä kädet rinnan kohdalla, kyynärpäät ulospäin, ja kierrä vartaloa puolelta toiselle. Vahvista kiertoliikettä kallistamalla jalkoja aavistuksen verran vastakkaiseen suuntaan, kuin mihin ylävartalo kääntyy.\nSivulankku jalkaa nostaen\nAsetu pitkäksesi oikealle puolelle, pidä jalat päällekkäin. Nojaa painosi kyynärvartesi varaan. Hengitä ulos ja nosta lantiosi ilmaan sivulankkuun, jossa vartalosi muodostaa suoran linjan päästä varpaisiin, painon ollessa oikean kyynärvarren ja oikean jalan varassa. Aseta vasen käsi lanteillesi ja hengitä sisään. Uloshengityksellä nosta päällimmäistä eli vasenta jalkaasi niin ylös kuin jaksat. Hengitä sisään ja tuo jalka hallitusti alas, mutta älä anna sen koskettaa oikeaa jalkaa. Toista niin monta kertaa kuin jaksat ja vaihda puolta.\nAsetu selällesi jalat koukkuun, pidä kädet kevyesti pään takana, jännitä vatsalihaksesi ja nosta ylävartaloa lattiasta kuin olisit lähdössä tekemään istumaannousuja. Irrota jalat lattiasta ja tuo polvet 90 asteen kulmaan. Idea on kiertoliikkeessä, johon otetaan jalat mukaan. Tee vatsarutistus kiertäen ylävartaloasi niin, että ikään kuin tuot yhteen vastakkaista kyynärpäätä ja polvea samalla, kun lasket toista jalkaa suoraksi.\nAsetu makaamaan selällesi, levitä kädet sivuille ja pidä kämmenet kohti lattiaa. Nosta jalat koukkuun 90 asteen kulmaan. Pidä jalat yhdessä ja kierrä niitä puolelta toiselle. Pidä liike hallittuna. Lisää haastetta saat tekemällä saman kiertoliikkeen suorin jaloin.\nVedä vatsaa sisään!\nVoit joka hetki tehdä jotain litteän vatsan eteen, nimittäin pitämällä ryhtisi suorassa ja vetämällä vatsaa sisään edesautat kapeamman uuman saavuttamista.\nLähteet FitnessBlender.com, LiveStrong.com\nTiedätkö todella, millaisia aineita päähäsi pistät? Hiusten värjääminen on aina riski Hiusvärien kemikaalit voivat olla vaaraksi – kampaajasikaan ei välttämättä tunne riskejä


Aurinkoa, osaajia ja oman alansa huippuja | Appelsiini Blogi Aurinkoa, osaajia ja oman alansa huippuja – Appelsiini Blogi\nKoti › Ihmiset › Aurinkoa, osaajia ja oman alansa huippuja\n28.6.2013 , Ihmiset, Teknologiat, Ville Kankare\nAurinkoa, osaajia ja oman alansa huippuja\nAurinkoinen Madrid on toivottanut TechEd-kävijät viikon jokaisena aamuna tervetulleeksi kaupungin laidalla sijaitsevaan messukeskukseen (IFEMA). Tapahtuma-alue on tarjonnut tiloiltaan ensiluokkaiset puitteet tilaisuuden järjestämiseksi ja eipä tuota Madridin kesääkään voi huonoksi kutsua.\nTapahtuma-itsessään on tarjonnut paljon mielenkiintoista tietoa, niin uusista kuin vanhoistakin Microsoft-tekniikoista, sekä niihin liittyvistä sovelluksista. Tämän lisäksi tarjolla on ollut myös monen monta mielenkiintoista esimerkiksi tietoturvaan liittyvää luentoa. Kuunneltavaa olisi paljon enemmän, kuin käytettävissä aikaa.\nTapahtuma alkoi virallisesti tiistaina Microsoftin Brad Anderssonin pitämällä Keynote-puheella. Parin tunnin aikana esiteltiin Windows-maailman kuumimpia uutuuksia, sekä luonnollisesti puhuttiin paljon tulevaisuuden pilvimaailmasta. Esityksen aikana oman hetkensä parrasvaloissa sai useampi Microsoftin oman alueensa huippu, joiden tehtävänä oli esitellä sitä, mitä tulevaisuudessa on luvassa.\nKeynoten aikana julkaistiin esittelyversiot seuraavista tuotteista:\nTämän lisäksi käytiin lävitse jo Pohjois-Amerikassa julkaistut uudistukset Microsoftin Azure-pilvipalvelussa. Näistä tärkeimpinä voitaneen mainita minuuttikohtainen laskutus ja maksujen poistuminen pysäytetyiltä virtuaalikoneilta. Tilaisuudessa esiteltiin myös Microsoftin ja Oraclen yhteistyö, jonka tuloksena Oraclen tuotteet tulivat tuettujen tuotteiden piiriin niin Hyper-V:ssä kuin Windows Azuressa.\nEsittelyjen aikana tuli selväksi, että Microsoftin työ uusien versioiden eteen on tuottanut tulosta, ja niihin on tulossa todella paljon uusia ominaisuuksia, sekä esimerkiksi suorituskykyyn liittyviä suuria parannuksia. Nämä ja muut uutuudet kannattaa tarkastaa katsomalla Kenote-puheesta tehty tallenne, joka löytyy täältä.\nPäivien aikana on saanut syvällistä tietoa Microsoftin tekniikoista ja tuotteista, sekä on päässyt kuulemaan mitä vinkkejä maailman huipuilla on sanottavana esimerkiksi Exchange ja Sharepointin käyttöönottoihin ja mitoituksiin liittyen. Asiasisältöä on ollut todella paljon ja suosittelemmekin kaikkia asiasta kiinnostuneita suuntaamaan selaimensa osoitteeseen http://channel9.msdn.com/Events/TechEd/Europe/2013 jonne kaikki tapahtumassa tallennetut esitykset tulevat katsottavaksi noin 2 päivän sisällä niiden esittämisestä.\nMicrosoft-tuotteiden lisäksi tilaisuudessa on päässyt kuuntelemaan ensimerkiksi Andy Malonen tietoturvaan, tietoturvauhkiin ja yleisesti esimerkiksi hakkerointiin, ja niiden ennaltaehkäisyyn liittyviä esityksiä. Kaikkien sosiaalisessa mediassa mukana tavalla tai toisella olevien kannattaa katsoa myös kyseisen herran hyvä luento otsikolla ”A Journey to the Dark Side of Social Networking”.\nHuomenna on edessä tapahtuman viimeinen päivä, joka on edeltäjiensä tapaan pakattu täyteen mielenkiintoisia luentoja. Palaamme vielä TechEdin osalta asiaan myöhemmin ja kerromme vinkkejä luentoihin, joiden tallenteet kannattaa käydä katsastamassa.\nKuuma ja aurinkoinen Madrid kuittaa!\n‹ Osaaminen, mistä sitä löytyy?\nAppelsiinin koodarit TechEd:ssä ›\nJulkaistu kohteessa Ihmiset, IT-Guru 2013, Teknologiat\tMerkitty: microsoft\nTime limit is exhausted. Please reload CAPTCHA. kolme × = twenty four


\t10.9-14.9.2012 | Salemin asukkaat\nSami kysyy Rafelta, mitä tämä tuntee häntä kohtaan. EJ keskeyttää heidän keskustelunsa ja kysyy Rafelta vauvasta. Rafe poistuu paikalta, mutta ei voi olla ajattelematta Samia. Hän törmää Lucasiin. He juttelevat EJ:stä ja Samista. Sillä välin EJ tekee tunteensa selväksi Samille. Sami on otettu. Hope keskeyttää heidät ja ilmoittaa, että EJ:n on luovuttava pormestarin virastaan. EJ ilmoittaa medialle haluavansa viettää enemmän aikaa perheensä kanssa.\nNicole katselee, miten Daniel puolustaa Jenniferiä työtoverilleen. Hän huomauttaa Danielille myöhemmin, ettei Jennifer tule ikinä toipumaan Jackin menetyksestä. Hän kertoo myös lapsensa olevan poika ja pyytää Danielia tämän kummisedäksi. Daniel suostuu muistellen Parkeria.\nJennifer ei pidä siitä, että Daniel on vihainen hänelle. Kayla uskoo Danielin olleen vain kiireinen, mutta miettii miksi asia vaivaa Jenniferiä ylipäätään. Jennifer suuttuu, mutta pyytää anteeksi kiivastumistaan. Kayla törmää Abeen. He juttelevat siitä, miten Kayla otti hoitaakseen Lexien vanhan työn sairaalassa.\nMelanie yllättyy Chadin kosinnasta ja uskoo kosinnan johtuvan Nickin vapautumisesta. Chad kiistää sen ja antaa Melanielle aikaa miettiä päätöstään. Melanie lähtee hakemaan neuvoja Abbyltä.\nHope vie Nickin Kiriakisien kartanolle Maggien luokse. Nickin on asuttava jonkun sukulaisen luona ehdonalaisensa sääntöjen mukaan. Myöhemmin Melanie ilmestyy etsimään Maggieta ja törmää Nickiin.\nAbby kuhertelee Cameronin kanssa ja vetäytyy taas pois. Cameron lähtee ja sanoo ymmärtävänsä, ettei Abby ole vielä toipunut isänsä kuolemasta. Abby katuu vetäymistään ja jättää seksikkään viestin Cameronin vastaajaan. Jennifer kuulee sen. Hän yrittää antaa tyttärelleen neuvoja turvaseksin suhteen. Jennifer ja Abby alkavat riidellä. Abby möläyttää olevansa yhä neitsyt.\nMelanie järkyttyy Nickin näkemisestä. Maggie on pahoillaan, ettei ehtinyt kertoa Melanielle etukäteen. Melanie kiistää pelästyneensä ja poistuu paikalta nopeasti. Hän palaa kotiin ja sanoo Chadille suostuvansa tämän kosintaan.\nNick on pahoillaan Melanien pelästyttämisestä. Hän lähtee etsimään itselleen työpaikkaa ja törmää Carolineen. Heidän välinsä ovat yhä kireät Nickin lavastettua Carolinen Trentin tappajaksi. Nick pyytää anteeksi tekoaan ja sanoo tietävänsä, että hänen todistaa kaikille muuttuneensa. Caroline yllättää Nickin tarjoamalla tälle työtä pubista.\nJennifer ja Abby ottavat yhteen. Jennifer lähtee. Daniel löytää hänet itkemästä puistossa ja lohduttaa tätä. Nicole näkee heidät yhdessä. Myöhemmin Nicole sanoo Jenniferille tämän satuttaneen Danielia. Hän pyytää tätä jättämään Danielin rauhaan.\nDaniel tuntee Nicolen vauvan potkaisevan. Brady keskeyttää heidät\nKate muistuttaa Samia siitä, miten tämä pomppii miehestä toiseen. Kun EJ ilmestyy Samin ovelle myöhemmin, Sami pyytää tätä treffeille. EJ haluaa suunnitella heille täydelliset romanttiset treffit.\nEJ valmistelee romanttisia treffejään Samin kanssa ja samalla yrittää varmistaa saavansa Nicolen vauvan huoltajuuden.\nNicole kertoo Rafelle tunteistaan Danielia kohtaan. Rafe kannustaa häntä olemaan rehellinen tunteistaan. Nicole kysyy Rafelta tämän tunteista Samia kohtaan ja käskee tätä noudattamaan omaa neuvoaan. Myöhemmin Rafe ilmestyy Samin asunnolle yrittämään saada tämä perumaan treffit EJ:n kanssa.\nSami kertoo Willille haluavansa mahdollisesti alkaa tapailla EJ:tä. Will sanoo hyväksyvänsä kaksikon suhteen, mutta pyytää äitiään miettimään kunnolla, kenet tämä oikeasti haluaa. Myöhemmin Will saa tietää T:ltä, että Sonny on kiinnostunut hänestä. Samaan aikaan Adrienne on pettynyt kuultuaan, että Sonnylla on tunteita Williä kohtaan.\nMelanie pyytää Chadia, Bradya ja Danielia antamaan hänelle tilaa hengittää miesten ollessa ylisuojelevaisia. Daniel saa tietää Melanien olevan kihloissa Chadin kanssa. Hän pelkää kihlauksen johtuvan Nickin ehdonalaiseen pääsystä.\nJennifer ja Brady päättävät olla menemättä terapiaan ja viettävät sen sijaan aikaa yhdessä lohduttaen toisiaan.\nSami kysyy Rafelta, miksei hänen pitäisi olla EJ:n kanssa. Rafe ei pysty antamaan vastausta. Hän käskee Samin keskittyä lapsiinsa ja unohtaa EJ. Rafe on lähdössä, mutta muuttaa mielensä ja suutelee Samia. Kumpikin ovat hämmentyneitä tapahtuneen takia. Rafe poistuu paikalta nopeasti. Kun EJ lopulta ilmestyy hakemaan Samia, tämä näyttää muuttaneen mielensä.\nSonny haluaa tietää, mitä Adriennelle on Williä vastaan. Adriennen mielestä Will on hankala tapaus, etenkin vanhempiensa osalta. Adrienne ei myöskään usko Willin olevan valmis suhteeseen. Sonny kertoo, miten Will torjui hänet. Sillä välin Will saa T:n myöntämään, että Sonny pitää hänestä. Will ryntää kahvilaan tapaamaan Sonnya ja puhdistamaan ilmaa heidän välillään. Chad keskeyttää heidät kertomalla kihlauksestaan ja pyytää heitä sulhaspojiksi. Hän tajuaa Melanien pyytävän Gabia häihin ja lähtee kiirellä etsimään tätä. Will saa lopulta tunnustettua Sonnylle luulleensa tämän olleen yhdessä Brianin kanssa. Sonny haluaa tietää, mitä muuta T on kertonut Willille. Will sanoo tietävänsä Sonnyn tunteista ja tuntevansa samoin tätä kohtaan.\nGabi tapaa Nickin pubissa ja järkyttyy tajutessaan, kuka hän on. Nick sanoo haluavansa todistaa olevansa eri ihminen. Myös Bo saa tietää Nickin uudesta työpaikasta ja tukee Carolinen päätöstä.\nMelanie kertoo kihlauksestaan Abbylle ja Gabille ja pyytää näitä osalliseksi häihinsä. Gabin on pakko suostua. Chad ilmestyy paikalle ja sanoo haluavansa jutella Gabin kanssa kahden. Hän ilmoittaa, ettei Gabi tule missään nimessä osallistumaan häihin. Samaan aikaan Abby ja Melanie päätyvät pubille ja näkevät Nickin siellä. Melanie on hermostunut.\nChad ja Melanie juhlivat kihlaustaan EJ:n kanssa. Chad pyytää EJ:tä bestmanikseen.\nRafe ei tiedä, mitä tuntee Samia kohtaan. Hän juttelee asiasta Bradyn kanssa. Sillä välin Sami yllättää EJ:n perumalla treffit. EJ tajuaa asian liitttyvän Rafeen. Hän sanoo olevansa kärsivällinen. EJ törmää myöhemmin Rafeen ja käskee tämän pysyä erossa Samista.\nNicole ei pidä siitä, että Jennifer ja Daniel työskentelevät yhdessä. Hän menee kertomaan Maggielle, ettei Jennifer ole vielä toipunut Jackin kuolemasta ja ehdottaa, että Maggie vie hänet matkalle rentoutumaan. Maggie ei pidä ideasta. Sillä välin Daniel puolustaa Jenniferiä työtoverilleen. Jennifer saa tietää asiasta ja ylireagoi muistellen, mitä Nicole sanoi. Hän menee pyytämään anteeksi Danielilta, mutta näkeekin tämän suutelevan Nicolea.\nChad uhkaa kertoa kaikille, mitä Gabi teki Melanielle, jos tämä ei peru tuloaan häihin. Gabi puolustaa itseään ja sanoo Melanien suuttuvan Chadille, jos saa tietää tämän salanneen asian. Gabi sanoo myös tunteneensa, että Chad johdatti häntä harhaan tunteidensa kanssa. Melanie käy tapaamassa Maggieta, joka pelkää kihlauksen johtuvan Nickin paluusta.\nWill ja Sonny tajuavat kumpikin ymmärtäneensä väärin. He myöntävät tuntevansa vetoa toisiaan kohtaan ja päättävät edetä suhteessaan hitaasti.


Kirjoittaja Aihe: Kersantti Napalm (Luettu 16340 kertaa)\n« Vastaus #30 : 16.04.2016 klo 18:11:51 »\nEi ole meidän kipareilla kumpaakaan. On taskareita ja värityskirjoja enemmänkin.\n« Vastaus #31 : 18.04.2016 klo 22:12:54 »\nLainaus käyttäjältä: Jukka Laine - 16.04.2016 klo 18:11:51\nKehno kipari siellä päin. Itseä on kovasti ilahduttanut Kersantti Napalmin marssi Prismoihin ja R-kioskeille.\n« Vastaus #32 : 19.04.2016 klo 23:49:10 »\nLainaus käyttäjältä: Curtvile - 18.04.2016 klo 22:12:54\nOletko katsonut oikealta hyllyltä:\nSKANDAALI LEHTIPISTEELLÄ, Asterixin kustantaja huolissaan!\nMaaliskuussa oli paljastunut, että eräässä Porilaisessa R-Kioskissa Egmont-kustannuksen julkaisema Obelixin Kaleeri (alunperin savoksi Opeliksin Orjalaeva) oli sijoitettu samalle hyllylle pornolehtien kanssa.\n-Kitistään niille Asterixin sijainnista, kommentoi toimittaja Janne Suominen Egmontin puolesta. -Ei se kuulu pornohyllyyn, kertoo huolestunut Suominen.\nTapauksen oli huomannut eräs Porilainen sarjakuvaharrastaja, joka oli etsimässä Kersantti Napalm-albumia kioskilta.\nNapalmin tekijä puolestaan arvelee että Kersantti Napalm on sijoitettu aivan oikein, sinne missä kuumaa tavaraa kuuluukin pitää.\n-Napalm ei ole mikään lasten sarjakuva. Siinä tapellaan, saunotaan ja juodaan viinaa. Lisäksi Joulupukista paljastetaan lapsille epämiellyttävä totuus, kertoo Napalmin käsikirjoittaja Vesa Vitikainen.\n« Vastaus #33 : 23.04.2016 klo 22:17:11 »\nKato. Prisma myy näköjään tämmöistä. Hassua että uutuutta ei ole listoilla...\n« Vastaus #34 : 01.05.2016 klo 11:26:43 »\nKoska kaikkea suunnittelemaamme lisämateriaalia uuteen kersantti Napalm alppariin ei saatu mahtumaan, julkaisemme sitä nyt vain netissä-versiona. Tämä ei siis ole kioskiversioissa.\nLisäksi yksi Maken piirtämä kolmisivuinen lyhäri on uudessa Tähtivaeltajassa. Se olisi myös tullut "Menneen talven lumiin" jos sivumäärässä ei olisi säästelty. Huomasin myös että alpparin koko oli muutamia millejä pienempi kuin Revontulelle tehdyt sotasarjamme. En tiedä onko syy painon uusituissa koneissa vai säästöä sekin?\n« Vastaus #35 : 02.05.2016 klo 23:05:27 »\nJoku saattaisi sanoa minua jääviksi arvostelemaan uusinta Kersantti Napalmia, joka siis löytyy tälläkin hetkellä lehtipisteistä, mutta minähän en suostu jääviytymään. Pakkohan tämä oli arvostella.\nMenkää ja lukekaa.\n« Vastaus #36 : 12.05.2016 klo 18:16:33 »\n« Vastaus #37 : 28.05.2016 klo 11:04:35 »\nLainaus käyttäjältä: V3§a V1tikain3n - 12.05.2016 klo 18:16:33\nHieno video, mutta Kekkostahan siinä mainostettiin eikä Napalmia!\n« Vastaus #38 : 30.06.2016 klo 15:33:35 »\nNapalm on myös lähestyvän viikonlopun Finncon-ohjelmistossa, heti lauantaiaamuna klo 11.00. Tervetuloa. Finncon siis Tampereen yliopistolla.\nEdit: http://2016.finncon.org/ohjelma/ muuten tämän vuoden finnconista ei ollutkaan treadia, vaikka onhan siellä muutakin sarjakuvaohjelmaa.\n« Viimeksi muokattu: 30.06.2016 klo 15:38:50 kirjoittanut V3§a V1tikain3n »\n« Vastaus #39 : 16.03.2017 klo 21:41:50 »\nLauantaina Tampere kuplii ja kersantti Napalm-aiheista ohjelmaakin on tarjolla klo 14-15.00 Sopraanon lavalla. Mukana tietoa tulevista julkaisuista!\n« Vastaus #40 : 23.10.2017 klo 00:38:36 »\nP.A.F --- S-A-L-A-I-N-E-N --- 10.23.2017\n"Kersantti Napalm -stop- juhlajulkaisu -stop- Vitikainen stop -stop- perjantaina -stop- Helsingin kirjamessuilla -stop-"\n- John Byrnes\nnapalm kansi.jpg (89.27 kilotavua, 431x612 - tarkasteltu 319 kertaa.)\n« Vastaus #41 : 23.10.2017 klo 18:40:43 »\nTomeran näköinen kansi! Lienee Katjan tekosia?\n« Vastaus #42 : 23.10.2017 klo 18:45:00 »\nLainaus käyttäjältä: Reima Mäkinen - 23.10.2017 klo 18:40:43\nEn tiedä, kuka teki grafiikat, mutta minä maalasin kuvan! Kiitos, on ilo, kun sekaannus on näin hyvään suuntaan.\n« Vastaus #43 : 23.10.2017 klo 19:31:04 »\nMua voi syyttää yleisestä ulkoasusta.\n« Vastaus #44 : 24.10.2017 klo 01:35:20 »\nKyllä minä natsimuumioista Anssin tunnistin!


Tällainen on Pekka Katajan murhan yrityksestä epäiltynä vangittu videobloggaaja ja Torssosen tukiyhdistyksen puheenjohtaja | Yle Uutiset | yle.fi\nTorssonen sekä vuonna 1979 syntynyt videoblogisti kiistävät olevansa missään tekemisissä rikoksen kanssa.\nTeemu Torssonen (oik.) kuvattiin 16. lokakuuta, kun hän osallistui videoyhteyden välityksellä vangitsemisensa uudelleenkäsittelyyn. Vasemmalla asianajaja Kaarle Gummerus. Kuva: Hannu Rainamo / Lehtikuva\n23.12.2020 • Päivitetty 3.2. 12:30\nAinakin yksi epäilty saattaa jäädä tunnistamatta Pekka Katajan murhayrityksen tutkinnassa. Poliisilla on vielä tammikuun alkupuoli aikaa tehdä esitutkintapöytäkirjaa ja selvittää mahdollisten tekijöiden henkilöllisyyksiä.\n– Käsityksemme on yhä se, että tekoon osallinen henkilö tai osallisia henkilöitä on edelleen vapaana, rikoskomisario Jussi Luoto sanoo.\nSyytteen nostamisen määräpäivä on 9. helmikuuta 2021. Luodon mukaan poliisi ei aio hakea siihen uutta pidennystä, joten tutkinta on saatava valmiiksi tammikuussa. Samalla poliisi yrittää yhä saada kiinni kateissa olevat epäillyt.\nMikäli uusia epäiltyjä ilmaantuu syyteharkinnan aikana tai myöhemmin, asia käsitellään heidän osaltaan erikseen.\nPerussuomalaisten Keski-Suomen vaalipäällikkö Pekka Kataja on kertonut, että kaksi tuntematonta miestä hyökkäsi hänen kimppuunsa kotiovella ja hakkasi häntä jollakin kovalla esineellä. Keskusrikospoliisi tutkii 17. heinäkuuta 2020 Jämsänkoskella tapahtunutta hyökkäystä murhan yrityksenä.\nTeosta epäiltynä vangittiin syyskuussa Jyväskylän kaupunginvaltuutettu Teemu Torssonen. Torssonen kuuluu Jyväskyläläisten hyväksi -valtuustoryhmään. Hän kiistää osallisuutensa tekoon.\nPuolustuksen mukaan Torssonen on pystynyt aukottomasti osoittamaan, että ei ole ollut paikalla Katajan pahoinpitelytilanteessa. Tutkinnanjohtaja Luoto ei vahvista väitettä tai ota kantaa siihen, mikä Torssosen epäilty rooli on.\nVangittuna Torssosen tukija ja videoblogisti\nLokakuussa Keski-Suomen käräjäoikeus vangitsi vuonna 1979 syntyneen miehen epäiltynä Pekka Katajan murhan yrityksestä. Hän on kirjoilla Tuusulassa.\nMies on Torssosen tuttava ja poliittinen tukija. Kun Torssonen tiedotti lähtevänsä mukaan eduskuntavaaleihin loppuvuodesta 2018, miehen etunimi ja puhelinnumero olivat esillä tiedotteessa. Eduskuntavaalikampajassa hän toimi Torssosen tukiyhdistyksen puheenjohtajana.\nMiehen vangitsemisen jälkeen hänen nimensä ja puhelinnumeronsa katosivat kaikista yhteyksistä Torssosen sivuilla.\nVuonna 1979 syntynyt mies on kertonut toimivansa luennoitsijana ympäristöjohtamisen ja kestävän kehityksen aiheista.\nMies on julkaissut englanninkielisiä videoita äärioikeistolaisella sivustolla, jota pitävät yllä yhdysvaltalaiseen alt-rightiin ja uusnatseihin linkittyvät henkilöt.\nEpäillyllä ei ole rikostaustaa\nEpäillyn avustaja ei kommentoi päämiehensä asiaa millään tavalla.\nYlen tietojen mukaan epäilty on tutkinnassa koko ajan kiistänyt olevansa asian kanssa missään tekemisissä. Miehen ainoa rikostuomio on yliopeudesta annettu tuomio törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta.\nHän on useasti vaatinut vangitsemisensa uudelleenkäsittelyä ja kannellut vangitsemisesta hovioikeuteen kerran.\nVaasan hovioikeus salasi kantelun sisällön. Sovellettujen lainkohtien perusteella hovioikeus katsoi, että epäillyn vangitsemiselle on perusteet eikä vangitseminen ole suhteellisuusperiaatteen vastaista.\nJouluna ei vangitsemiskäsittelyjä\nSekä Torssonen että vuonna 1979 syntynyt mies ovat yhä tutkintavankeudessa.\nKeski-Suomen käräjäoikeuden mukaan jouluksi ei ole tulossa vangitsemisasioiden uudelleenkäsittelyjä Katajan jutun tutkinnassa. Poliisi ei myöskään ole esittänyt uusia henkilöitä vangittavaksi.\nLuodon mukaan uusia kiinniottoja ei ole tehty.\nPekka KatajaPerussuomalaisetmurhayrityksetrikoksetKeski-SuomiKotimaaepäillytpoliisitutkintahovioikeudetKeski-Suomen käräjäoikeus