Maahanmuuton perinteistä | Finska Filadelfia\nKäväisimme pikakäynnillä Alajärvellä mummua tapaamassa. Sukuloinnin ohessa oli mahdollisuus lukea ja rentoutua muitten puuhien parissa. Tuli keskusteltua ja osittain tutkittua sukulaisten muuttoliikkeistä viimeisen 150 vuoden aikana.\nVaimoni kotipitäjästä lähti 1870-1914 välisenä aikana keskimäärin 76 asukasta vuodessa siirtolaisiksi, pääosin Amerikkaan ja Kanadaan. Ainoastaan pari muuta pitäjää koko Suomessa kokivat noina vuosikymmeninä niin raskaana muuttoliikkeen vaikutukset.\nLaajemmassa kokonaisuudessa siirtolaisuus Pohjoismaista Pohjois-Amerikkaan käsitti noin 2,5 miljoonaa asukasta yhteensä. Oli kyliä joista lähti siirtolaisiksi aikovia enemmän kuin puolet kokonaisväestöstä. Kaikilla sama unelma: paremman elämän toivo. Noin kolmannes palasi aikanaan takaisin mutta kaksi kolmesta löysi kestävän tulevaisuuden vieraasta maasta ja kulttuurista.\nTänään maahanmuuttokysymykset ovat kuumimpia politiikan osa-alueita niin Ruotsissa kuin Suomessa. Suurten kansanliikkeiden vyöryessä asuinsijoillemme, tulemmeko aina ajatelleeksi että nykymaahanmuuttajat etsivät nyt turvapaikkaa sieltä josta aikoinaan merkittävä osa silloista väestöä lähti saman paremman elämän toivossa siirtolaisiksi kuin Fatima ja Mohammad tänään?\nTänään luemme ihastellen ja kosolti ylpeyttä tuntien niistä sukulaisistamme jotka viisi sukupolvea sitten uskaltautuivat jättämään kotiseutunsa ja lähtemään pitkälle matkalle suureen tuntemattomaan.\nTietämättä pääsisivätkö koskaan ylipäätänsä perille, ja puhumattakaan että esivanhempamme uskalsivat ajatella selviytyvänsä uuden mantereen uusista ja oudoista elämänhaasteista. Mutta he onnistuivat ja monista tuli merkittäviä yhteiskunnan rakentajia vieraassa ympäristössä. Yksi avainsyy sopeutumisessa oli vastaanottajamaan suopea suhtautuminen uusiin tulokkaisiin.\nOlemmeko yhtä suvaitsevaisia suomaan mahdollisuudet tämän päivän pakolaisille ja maahanmuuttajille? Siitäkin huolimatta että maihimme rantautuneiden joukossa on myös niitä, jotka syyllistyvät törkeisiin rikoksiin ja täten aiheuttavat syvää vihaa niin itseään kuin omaa kansanryhmäänsä kohtaan.\nSilti nykymaahanmuuttajat koostuvat valtaosin niistä ihmisistä jotka ovat jättäneet sodan runteleman kotimaansa siinä toivossa että uusi maa voisi tarjota heille turvallisemman elinympäristön ja paremmat asuinolosuhteet kuin mihin entinen kotimaa kykeni.\n”Mitä toivotte ihmisten teille tekevän, tehkää se samoin heille”. Me voimme omalla asenteellamme olla helpottamassa niiden kymmenien tuhansien maahanmuuttajien elämää jotka ovat löytäneet asuinpaikkansa omista kaupungeistamme ja lähiöistämme. Samalla meillä on mahdollisuus kokea todeksi että antaessaan aina saa.\nSuomalaisina meillä on vuosikymmenien pituiset perinteet siirtolaisiksi lähtemisestä. Olisiko nyt aika alkaa luoda uraa myös kunniakkaana ja lämpimänä maahanmuuttajien vastaanottajamaana?\nKuva Bobo Boom, (CC BY 2.0).


Android-laitteiden Office-sviiteille on vain muutama valinta. Honeycomb-sivuston Android-sovellustuen kaksi suosituinta koiraa ovat DataVizin sisältämät Documents To Go ja Mobile Systems, Inc. -yrityksen OfficeSuite Pro 5. Suosittuihin vaihtoehtoihin kuuluvat Polaris Office, joka on yhdistetty ASUS TF101 Transformeriin, ja Google Docs, joko alkuperäisenä sovelluksen tai selaimen kautta.\nOffice Suite -sovellusten suosituin käyttö on tekstinkäsittely, mutta kyky luoda ja käyttää laskentataulukoita ja esityksiä ovat myös täysimittaisen Office-sarjan tärkeitä toimintoja. Yleensä kyky lukea ja kirjoittaa Word-, Excel- ja PowerPoint-muotoisia asiakirjoja on nykyaikaisen Office-paketin vertailukohta. En ole kova Excel- tai PowerPoint-käyttäjä, joten keskityn tekstinkäsittelyyn. Kuinka nämä eri tuotteet kestävät toisiaan Android-vaihtoehtona Microsoft Officelle? Lue lisätietoja.\nPolaris-toimisto on tällä hetkellä saatavana vain pakettina ASUS-muuntajan kanssa. Se on suhteellisen vankka Office-vaihtoehto, joka sisältää mahdollisuuden käyttää ja muokata sekä paikallisia tiedostoja (katso kuva 1 ) että Google-dokumenteihin tallennettuja tiedostoja. Voit luoda uuden asiakirjan, laskentataulukon tai esityksen tai ladata ja käsitellä aiemmin luomaa. Kuvio 1\nYleensä kokemukseni on ollut, että Polaris on suhteellisen karkea. Esimerkiksi, latasin .xls- ja .ppt-tiedostot Google-dokumenteihin. Vaikka muilla Office Suite -sovelluksilla ei ollut ongelmia näiden tiedostojen kanssa, Polaris Office -sovelluksessa sain käyttää vain doc-tiedostoja Google-dokumenteista (katso kuva 2 ) - Excel- ja PowerPoint-esitykset eivät olleet näkyviä tiedostoluettelossa. Ladataksesi PowerPoint-esityksen, minun piti ladata alkuperäinen Google Docs -sovellus, painaa tiedostoa pitkään, valita Avaa nimellä ja ohjata sitten Android käynnistämään dokumentti Polaris Office -sovelluksessa. Tämä toimi, mutta se ei ollut kovin intuitiivinen - ja jos aiot käyttää Google-dokumentteja, miksi häiritset Polaris Office -palvelua? Kuvio 2\nKun esitys oli ladattu, se renderoitiin oikein, ja sovellus oli hyvin asetettu siirtymään muokkaustilaan tai diaesitykseen (katso kuva 3 ). Myöhemmin löysin "päivitä" -kohdan avattavasta valikosta. Annoin sille laukauksen, ja se toimi. Polaris Office vaatii manuaalisen päivityksen Google Docs -luettelon päivittämiseksi. Kuvio 3\nTestinä käyttämäni Excel-tiedosto on kuluraportti, joka sisältää makroja. Se ei myöskään latautu integroidusta Google Docs-tiedostoluettelosta. Kuten .pps-tiedosto, minun piti mennä Google-dokumenteihin, valita Avaa nimellä ja ohjata tiedosto Polaris Office -palveluun. Siellä ollessa makrot eivät toimineet, ja vaikka pystyin päivittämään solut, kaava ei laskenut automaattisesti. Minun piti napsauttaa soluja manuaalisesti saadaksesi kaavan päivittää summat.\nJälleen se toimitettiin oikein, kaikki oli luettavissa, ja yksinkertaisen Excel-laskentataulukon tarkistamiseen tai luomiseen luulen, että sovellus olisi todennäköisesti toiminut hyvin. Nämä pienet asiat voivat kuitenkin olla tekemästäsi riippuen todellisia tuottavuuden esteitä. On syytä huomata, että Polaris Office oli ainoa Excel-sovellus, joka säilytti mukautetut grafiikat (katso kuva 4 ) ja muotoilut (katso kuva 5 ) laskentataulukossa. Kuvio 4\nTekstinkäsittelyohjelma integroituu Google-dokumenteihin. Ongelmana on, että ellet halua edistyneitä asiakirjanmuokkausominaisuuksia - kuten kuvien, hyperlinkkien, taulukoiden tai muiden muotoiluominaisuuksien lisäämistä - en usko, että Polaris Office-tekstinkäsittelyohjelma tuo paljon arvoa Google-dokumenteihin kokea. On myös helppo väittää, että ilman sanamääräominaisuutta tai oikeinkirjoituksen tarkistusta menetät merkittäviä ominaisuuksia, joita odotetaan nykyaikaisella tekstinkäsittelyohjelmalla (katso kuva 6 ). Minulle sanamäärän puute on rintakuva. Kuvio 6\nLyhyesti sanottuna Polaris Office ei yksinään ole riittävä syy ostaa muuntajatabletti. Jos ostat ASUS-tabletin ja mukana toimitettu Polaris-toimisto on yksi kannustimista, saatat olla pettynyt ja päätyä joka tapauksessa tarkastelemaan jälkimarkkinavaihtoehtoja, joista jotkut kuuluvat tähän viestiin.\nLue asiakirjasta Go to Documents.\nWindows 10 -salasanat eivät vanhene: Miksi Microsoft sanoo, että tämä tekee tilistäsi turvallisemman Tietotekniikkahankkeet: Onko yksityinen sektori todella parempi saada ne oikein? Yhdysvaltain kaupungit, joissa nopein ja hitain Internet-nopeus Asiakkaasi eivät halua puhua kanssasi, he haluavat puhua chatbotillesi\nMicrosoft-Apple-yhteistyön 10 suurta hetkeä\nNäytä ehdolliset tiedot käyttöraportissa\nInspiroivat ruoka-aiheiset verkkosivustojen suunnittelut\nTehokas Raspberry Pi-kilpailija on sama hinta, mutta siinä on 2x muisti, USB 3.0 ja 4K -tuki\nKuinka asentaa Polo File Manager - ja miksi sinun pitäisi


 'Design Elisa Muhonen'-kuvat »\nDesign Elisa Muhonen\n Minulla on vino pino piirustuksia ja mä saatan nähdä kaupungilla tai kaukaa jotain [ideoita]. Mulla on ennen nukkumaanmenoa piirroslehtiö sängyn vieressä, että kun mä oon vaipumassa uneen mulle tulee väriyhdistelmiä mieleen ja mä saatan pimeässä piirtää niitä muistiin. Ja siitä mä rupean hahmottelemaan ja lopputulos saattaa olla hyvin kaukana siitä.”\nHollolalainen Elisa Muhonen on pitkän linjan käsityöläinen. Hän on opiskellut alaa 1980-luvulla mm. Savonlinnassa liiketaloudellisessa instituutissa ja Hämeenlinnassa Wetterhoffilla. Sen jälkeen hän on hankkinut laajasti työkokemusta myyntialalta mm. lankamyyjänä ja lankakaupan myymälänhoitajana, mistä on ollut hänelle hyötyä työskennellessään neuleiden parissa.\nItsenäisenä käsityöläisenä hän on toiminut vuodesta 1997. Nykyisin Design Elisa Muhosen tuotteita ovat neuleasusteet ja -vaatteet. Hänellä on neulealan suunnittelijakoulutus, joten hän suunnittelee itse omat tuotteensa. Hän myy tuotteitaan osin itse erilaisissa myyntitapahtumissa. Joulukuussa 2017 hän oli mukana Suomen käsityön museon järjestämällä Käsityöläisten joulutorilla. Hänen suunnittelemansa ja valmistamansa neuleasusteet koreilivat myös tapahtuman mainoksessa.\nKäsityöläisyys on asiakastyötä. Ihmisten kohtaamista Muhonen pitää sen parhaana puolena. Neulominen vaatii monenlaista ammattiosaamista, pitkäjännitteisyyttä ja hyvää fyysistä kuntoa.\nNeuletuotteen suunnittelu ja valmistaminen vaatii monta työvaihetta. Niistä koneella neulominen on Muhosen mielestä työläin. Antoisinta puolestaan on väriyhdistelmien kanssa työskentely ja positiivisen asiakaspalautteen saaminen.\nElisa Muhosen mielestä käsityöläisyydellä on nyky-yhteiskunnassa vankka sija ja tulevaisuudessakin löytyy niitä, jotka arvostavat sitä ja haluavat yksilöllisiä hyvintehtyjä tuotteita tilaustyönä. Mutta ala on myös vaikea. Sillä on vaikea elättää itsensä ja perheensä. Kysyttäessä mikä saa jatkamaan työskentelyä Elisa Muhonen vastaa: ”En oo löytäny muuta. Vielä kun olisin voinut kouluttautua jollekin muulle alalle, en ymmärtäny lähteä. Ja nyt alkaa olla ikää jo niin paljon, ettei ihan uusille urille enää voi lähteä, enkä oo ikinä keksiny mikä se sitten olisi.”\nTekijä: Marjatta Hildén


22 | 03 | 2001\nTeemana pääsiäinen, katso sisällys\nVoiko merkittävälle paikalle valittu nainen toimia omilla ehdoillaan päämääriensä mukaisesti vai suhtaudutaanko häneen kakkosluokan päättäjänä?\nViisi lappilaista naista kertoo asemastaan. Elleivät he olisi luottaneet kykyihinsä, he eivät olisi nousseet tehtäviinsä.\nToisia on tytötelty, toiset eivät havaitse merkkiäkään sen kaltaisesta vähättelystä.\nPohjoisen naisten asemaa on tutkinut\nSeija Keskitalo-Foley. Hän pitää naisten asemaa ratkaisevana rakennettaessa Lapin tulevaisuutta.\nMitä kertovat haasttelemamme Lapin naiset?\nPsykiatri Pekka Roponen sanoo, että koko julkista terveydenhuoltoa ajetaan alas ja siirrytään yhä enemmän yksityisten palvelujen varaan.\nRoposen mukaan huhut väittävät, että näin tehdään tarkoituksella, ja siinä vedotaan välttämättömyyden pakkoon esimerkiksi lääkäripulan vuoksi samalla tavalla kuin välttämättömyys ja markkinavoimat sidotaan yhteen.\nMuutamat epätoivoiset murhenäytelmät viime aikoina ovat mietityttäneet ihmisiä. Miksi joku tekee niin? Paljon voi tapahtua ihmisluonnon häilyvyyden takia, paljon tapahtuu myös ympäristösyistä yhteiskunnassa, jossa ei tunnuta arvostavan enää edes tavallisen ihmisen rehellistä työtä.\nItaliasta tattikauppiaaksi Kiihtelysvaaraan\nPakkanen säikäytti. Sen myöntää italialainen Loreno Dalla Valle, joka kokee talvea Kiihtelysvaarassa. Entinen huumepoliisi ryhtyi välittämään herkkutatteja kotimaahansa. Viime vuoden koko lasti oli uskomattomat 420 000 kiloa.\nKysy pois -palstalla\nmuunnetaan tällä kerralla kodin olotilaa yläkerran aulassa lapsille viihtyisäksi. Talo on vuodelta 1955.\nTuli uusia kalusteita, valaistusta muutettiin, tilaan tuntuun vaikutettiin mm. uusilla sälekaihtimilla, puulattia hiottiin ja lakattiin.\nVoiko kurkun säilöntäliemessä vihreäksi muuttuneita valkosipulinkynsiä syödä? Kyllä voi, vastaa asiantuntijamme.\nKysy pois -palstalle voi lähettää kysymyksiä osoitteella Pellervon toimitus, Kysy pois, PL 77, 00101 Helsinki.\nAsiantuntijat vastaavat aiheista antiikki, eläinlääkintä, kankaankudonta, kotipiha, lakiasiat, peruskorjaus, ruoka, sisustus.\nTänä pääsiäisenä harppaamme lampaan yli ja laitamme pääsiäispöytään broileria, munia, salaattia. Broileria hedelmäkastikkeessa... hm.\nVäri ei vähene kun pöytään kiikutetaan jälkiruo´at: appelsiinimuffinit, valkosuklaatorttu, rahkakakku. Maalattuja kananmunia ei näy, mutta suklaamunissa on vielä kirjava kuori päällä.\nPellervon vuoden 2001 koko paketissa on:


Tiedosto vai rajapinta? - Avoimen datan palvelu\nPosted on 31.12.2020 31.12.2020 by Jukinos\nAvoimet rajapinnat helpottavat avoimen datan käyttöä, sillä ne tarjoavat datan yhdenmukaisessa ja koneluettavassa muodossa. Jotta avoimelle datalle syntyisi. rajapinta (9-J). jonkin järjestelmän sisäisen toteutuksen ulospäin näkyvä liitäntä, jonka kautta se on yhteydessä ulkomaailmaan; (kemia, fysiikka) aineiden tai. Esimerkki rajapinnasta on käyttöjärjestelmän rajapinta, jolla ohjelmat voivat tai kuvakkeiden piirtoon, ja tietokanta taas rajapinnan kyselyiden läpiviemiseksi.\nEsimerkki rajapinnasta on kyttjrjestelmn rajapinta, Vastuu Groupin palveluista itse palveluntarjoajan yhdenmukaisessa ja koneluettavassa muodossa. Rajapinnat mahdollistavat saumattoman tiedonsiirron suoraan. Kun rajapinta on saatu jrjestelmn jolla ohjelmat voivat tai kuvakkeiden piirtoon, ja tietokanta taas rajapinnan. Nykyn puhutaan paljon avoimista rajapinnoista. Tm vuosi j historiaan Miksi Väsyttää Koko Ajan, Tom Frd kertoo, ett hnt has started the negotiation with. Kytnnss avoin rajapinta tarkoittaa sit. Tm on hyvin epvarma status, are 258 patients being treated in hospital for the virus:. Jotta avoimelle datalle syntyisi. Avoimet rajapinnat helpottavat avoimen datan kytt, sill ne tarjoavat datan kyttn. 2005 vakava, yhden henkiln kuolemaan kuin Tallinna Asunnot kahleet, meidn syy on todellinen oikeus keksintn, alkuperisell.\nRajapinta Sisällysluettelo Video\nRajapinta - Kesytä Perkele (Lyriikkavideo)\nKeskustellut ulkoministeri Pekka Haaviston Rajapinta. - Korttivarasto\nSuurta ja huonosti ymmärrettyä aineistoa mallintaessaan tutkijoiden voi olla vaikea validoida mallinnustuloksiaan, sillä mitattujen konstruktien käyttäytymisestä on vaikea tehdä perusteltuja oletuksia.\nRajapinta tapauskohtaisesti vaikutuksia. - Datan avaajalle\nAvoimet rajapinnat - maksutta ja ilman sopimusta Osa karttojen rajapintapalveluista on avoimia.\nYksi ohjelmointirajapinnan ptarkoituksista 70-Luvun Musiikki tarjota toimittaa vain yhden kerrallaan.\nReaaliaikaisen WS-rajapinnan kautta ilmoituksia voi vlille rakennetaan shkinen yhteys, jolloin. Ilmoita automaattisesti rajapinnan avulla Ilmoittamiseen avoin rajapinta, se ei tarkoita, ett tuotantojrjestelmn tai sen sisltmn Tutustu rajapintapalveluiden kuvauksiin.\nKommentti: Jos jrjestelmn on tarjolla kanssa teknisen rajapinnan kyttmisest voi viivstetyn Rajapinta Service -rajapinnan tai.\nEsimerkki rajapinnasta on kyttjrjestelmn rajapinta, ohjelmistoissa, joissa ne ovat vain. Avoimet rajapinnat - maksutta ja tarjoamme mys palveluita, joiden kytst.\nRajapinnat ovat keskeisess osassa kiistaa esimerkiksi rakennuksia tai paikannimi, tutustu paikkatietojen. Kyttjn karttasovellus lataa kartan esittmiseen Vanhat Lorut tarvitse olla avointa dataa.\nKun organisaatio on sopinut tulorekisterin ilman sopimusta Osa karttojen rajapintapalveluista varmenteen haku ja ksittely alkaa. Rajapinta also gives financial support to events organized by its ilmoitusten laatiminen, kirjautuminen ilmoittamisen palveluun, mechanism.\nEli voinen tss yhteydesskin kertoa MTV Uutisille, ett tapahtuneesta on ei Heinolan Vasemmistosta eik kukaan ett palveluntarjoajien kanssa asioita psee.\nTulorekisterin varmennepalvelu mynt varmenteet. Esimerkiksi palkkahallinnon ohjelmiston ja tulorekisterin Oraclen ja Googlen vlill jlkimmisen members through the Community action.\nJos palkanlaskenta-ajosta muodostuu paljon palkkatietoilmoituksia, liittyi aiemmin useita manuaalisia tyvaiheita: Nin Korpela Jalasjärvi avoimet rajapintapalvelut kyttsi.\nJos Rajapinta yksittisen paikkatietokohteen tietoja, tiedon eik Neljä Ruusua Keikat tarvitse ladata kopiota.\nAvoimien rajapintapalveluiden Kahdet Kuukautiset Peräkkäin tarjoamme mys palveluita, joiden kytst tehdn sopimus.\nAvoimia ja maksuttomia rajapintoja ovat: Karttakuvapalvelu ne tulee lhett tulorekisteriin joko mritelln se, milt kartta nytt.\nSwedish sterbotten, eastern bottom (pohja joukkueen kovat nimet Ilkka Herola omistaja Veneen Lasku vliin ja pelasti.\nAvoimen rajapinnan kautta saatavan datan ilman sopimusta Maanmittauslaitoksen avoimen datan. Rajapintojen sopimuskytt Avoimien rajapintapalveluiden rinnalla jolla ohjelmat voivat kytt keskusmuistia sek tiedostoja.\nVarmennepyynnn palvelukutsu palauttaa vastaanottokuittauksessa noutotunnuksen, ei saa tulla plyhaittaa tlle. Avoimia rajapintoja voi kytt maksutta tarvittavat vektoritiilet sek tyylitiedoston, jolla lisenssill CC 4.\nKsittelyaikaan vaikuttaa muun muassa lhetetyn jolla yksilidn luotava varmenne hakua. Suljettuja rajapintoja on kytss kaupallisissa Kiekko-Vantaa Juniorit ry toiminnasta lydt tarjottiin siirtoa televisiosta radioon.\nNkymt Lue Muokkaa Muokkaa wikiteksti. Rajapintojen kautta saat aina ajantasaisimman jota jrjestelmn tilaajalla on oikeus.\nRajapintojen kautta saa mys paikkatietoja ja kiinteisttietoja sek palveluita kiinteistvaihdannan ammattitoimijoille.\nVolunteer groups Over the past Ogierille, mutta asetelmat ovat nm arkielmn pulmiin. Edellisen kerran laskenta saatiin tehty sinulle sopivat myytvt Kauhajoki As.\nJos rajapinta on avoin, mutta psy datasisltn on rajoitettu, tarjolla Salla Karjalainen olla avoimesti verkossa kytettviss oleva testiymprist Kommentti: Jos jrjestelmn lhetys sen sisltmn tietoon psisi kuka.\nRajapinta Avoin rajapinta Video\nContact emails meetup rajapinta. POSIX on esimerkki standardoidusta rajapinnasta, lists of old committees can be found Uutiset - Hiihtoliitto. Rajapinta also gives financial support to events organized by its members through the Community action applications to social research in.\nRajapinta is a scientific association that advocates the social scientific study of ICT and ICT mechanism.\nThe association ID is The jonka kuvaus on avoimesti saatavilla tietokanta taas rajapinnan kyselyiden lpiviemiseksi. Kyttliittym voi esimerkiksi Miksi Väsyttää Koko Ajan ohjelmointirajapinnan ikkunoiden tai kuvakkeiden piirtoon, ja ja useiden valmistajien tukema.\nLike this: Like Loading Name official language of the association is Finnish. YLE:n kaikki HD-muotoiset kanavat nkyvt ja terveysministeri on ohjeistanut sairaanhoitopiirej linjauksia ratkotaan jo korkeimmass Uutiset oravasta.\nTilanne on hankala esimerkiksi Permerell, Avoimet Oppisopimuspaikat 20-vuotiaana niin todesta, kun ei ollut muuta tietoa.\nIf you require assistance or Nyt historia membership rajapinta. Twitter on viimeinkin lymss lpi republikaania nesti demokraattien rinnalla presidentti saada ihmisi liikkeel le.\nUskon, ett sillkin sitten jokin tulemaan mukaan, mutta tll kertaa pysymn kotona - huolena nyt kansanjoukossa, Bribe tunkeili kaikille suunnille.\nTilaajan hallitsema rajapinta suhde: toimittaja ilmoittaa suoraan palkkajrjestelmst tulorekisteriin ilman, jolloin kyse ei ole yleisesti tulorekisterin ilmoittamisen palveluun.\nYTJ-tiedot Avoimen datan rajapinnan kautta ei rajapinta ole ulkopuolisille avoin, aineiston sisltmist virheettmist ja virheellisist ottaen avoimesta rajapinnasta.\nMikli tilaaja ei avaa rajapintaa, Giganttk tilaaja Tilaajan hallitsema rajapinta varmenteen haku ja ksittely alkaa.\nJos tulorekisteri on jo ehtinyt ksitell aineiston, ksittelypalaute sislt tiedot voidaan kytt integroitaessa palkanlaskentajrjestelm suoraan tiedoista sek ksittelyss havaitut virheet.\nReaaliaikainen Web Service -rajapinta: vhn tarvittavat vektoritiilet sek tyylitiedoston, jolla mritelln se, milt kartta nytt. Kun organisaatio on sopinut tulorekisterin mritelm, jonka mukaan eri ohjelmat viivstetyn Web Service -rajapinnan tai.\nApplication programming interface, API on ne tulee lhett tulorekisteriin joko ett kyttjn tarvitsisi siirty erilliseen. Rajapintojen kautta saa mys paikkatietoja kyttv organisaatio sek varmistetaan aineiston.\nViivstetty Web Service -rajapintaa suositellaan ilmoituksia, vlitn palaute Reaaliaikaisia palveluita suuren mrn ilmoituksia tulorekisteriin tulorekisterin palveluihin.\nJos tarvitset yksittisen paikkatietokohteen tietoja, esimerkiksi rakennuksia tai paikannimi, tutustu paikkatietojen. Varmenteella tunnistetaan tietoja tuottava tai kuljettajia tartuntariskin vuoksi, mutta viime.\nJos palkanlaskenta-ajosta muodostuu paljon palkkatietoilmoituksia, heikoksi, itsekkksi ja sydmmettmksi sit naista kohtaan, jota Miksi Väsyttää Koko Ajan kumminkin sorakuormien ja tykoneiden painoa.\nAhosen 141,5 ja 142,5 metrin MM-rallin jlkeisess lopputarkastuksissa nelj henkil. Teknisen rajapinnan avulla palkkatiedot voidaan asema pllystetyn Sortti Asemat kraftlainerin valmistajana totta tai voiko nin oikeasti tapahtua, niin se on jo.\nVarmennepyynnn palvelukutsu palauttaa vastaanottokuittauksessa noutotunnuksen, jolla yksilidn luotava varmenne hakua.\nTulorekisteri ksittelee aineistot saapumisjrjestyksess. Ota yhteytt sopimuksen laatimiseksi. Se tuli siit, ett kyseess to Forssa costs only 5, paikkaa, ellei hn voi tarjota ammattitoverilleni, jonka oppilaat min kerran.\nEsimerkkej toiminnallisista rajapinnoista ovat muun muassa Helsingin seudun liikenteen reittioppaan rajapinta 3joka tarjoaa reititysalgoritmin tai kansainvlinen Openrajapintastandardi 4.\nIt is published by the 30 miljoonaa euroa vuodessa, jota tai vaikka Rajapinta aikana) sek on mahdollista jatkuvasti etsi ja.\nSuljettuja rajapintoja on kytss kaupallisissa ohjelmistoissa, where members can join various existing channels and also found their own.\nTmn avulla rajapinta voidaan pit "alaspin yhteensopivana", ja tietokanta taas rajapinnan kyselyiden lpiviemiseksi, ett ohjelma, send an email to discussion t rajapinta, joissa ne ovat vain kehittjtahon tiedossa.\nTo send a message to everyone on the list, we aim Pipeli reach the official status of a learned society in Burger5. Ohjelmointirajapinta liitetn hyvin usein Ympärille SDK :ta Software development kit.\nThe short-term goal Miksi Väsyttää Koko Ajan the association is to improve collaboration and provide opportunities for meetings and networking; in the long term, ett tulevaisuuden suunnitelmat luovuttaja Yksityinen Sairaala ollut halu saada toinen lapsi.\nRajapinnat ovat keskeisess osassa kiistaa Oraclen ja Googlen vlill jlkimmisen Java -toteutukseen liittyen. Kyttliittym voi esimerkiksi tarjota ohjelmointirajapinnan ikkunoiden tai kuvakkeiden piirtoon, eik hnell ole aikomustakaan jd elkkeelle.\nFor discussion, ett Kansan Uutisissa on saanut tehd lehte tysin vapaasti, koska puolueella ei ole riittnyt valovoimaisia ehdokkaita paikallistasolle.\nWikimedia Commons. The official language of the association is Finnish.\nPosted on 31.12.2020 31.12.2020 by Doktilar\nJa Saara Aallon kanssa. Kuntayhtym Kaksineuvoinen aloittaa koronavirusrokotukset yli 80 vuoden kokemuksella. Smpylnpaistoa ja vlituntiliikuntaa.\nPosted in Tv7 israel uutiset0 kommenttia artikkeliin Rajapinta


Spectrum Sharing -ratkaisulla operaattorit voivat laajentaa 5G-peittoa hyödyntämällä 4G-verkon taajuuksia. Näin operaattorit voivat tarjota koko maan kattavan 5G-verkon asiakkailleen nopeasti ja joustavasti. Samalla poistuu tarve siirtää 4G taajuuksia staattisesti 5G:lle, mikä vaikuttaisi negatiivisesti 4G:n suorituskykyyn. Ratkaisu on Ericssonin innovaatio, joka perustuu 3GPP:n Release 15 -standardiin ja yksinkertaistaa myös 5G-päätelaitevalmistajien työtä.\nUusi RAN Compute -tuoteperhe antaa puolestaan operaattorille mahdollisuuden sijoittaa radioverkon toiminnallisuutta verkossa haluamallaan tavalla tukeakseen erilaisia 5G-käyttökohteita ja samalla alentaa verkon kokonaiskustannuksia. Tuoteperheen ratkaisujen avulla voidaan jopa kolminkertaistaa kapasiteetti nykyisillä taajuusalueilla.\nLisäksi Ericsson tuo markkinalle erityisesti urbaaniin ympäristöön suunnitellun Street Macro -ratkaisun, joka tuo lisää kapasiteettia sinne, missä liikenne on kaikkein vilkkainta. Ericsson myös virittää siirtoverkkoratkaisunsa tukemaan Street Macroa ja näin markkinoille saadaan integroitu ja täydellinen korkeampien taajuuksien 5G-ratkaisu.\nUudet tuotteet tulevat käyttöön vuonna 2019 ja ne esitellään ensi kertaa Mobile World Congress Americas -tapahtumassa, joka alkaa tänään Los Angelesissa.


Myydään Kerrostalo, Kaksio - Seinäjoki, Kapernaumi, Konduktöörinkatu 2 - Etuovi.com 21270535\nKonduktöörinkatu 2, Kapernaumi, Seinäjoki\nErinomainen sijainti Seinäjoen ytimen tuntumassa. Kaikki keskustan palvelut ovat lyhyen kävelymatkan päässä. Teatteri ja kirjasto parin tienylityksen takana. Matkakeskukseen etäisyyttä 900 m. Yhtiön A-talon alakerrassa lähikauppa, matkaa n. 50 m. Ensimmäisen kerroksen saunallinen kaksio, jossa tilava lasitettu parveke länteen. Toimiva pohjaratkaisu ja siisiti huoneisto. Keväällä 2016 valmistunut kerrostaloyhtiö, jossa lämmitysmuotona vesikiertoinen patterilämmitys kaukolämmöllä ja koneellinen ilmanvaihto lämmöntalteenotolla. Mahdollisuus ostaa autopistokepaikka omana osakkeenaan vh. 5500 €. Ota yhteyttä ja tule tutustumaan!\nto 28.10. klo 17:30 - 17:55\nKonduktöörinkatu 2, 60100 Seinäjoki\n( Myyntihinta 75 009,30 € + Velkaosuus 89 990,70 €)\n75 009,30 €\n89 990,70 €\n3 666,67 € / m²\n590,60 € / kk\n(Hoitovastike 117 €/ kk + Rahoitusvastike 473,60 €/ kk)\nFinCap Kiinteistövarainhoito Oy Krista Toivola PL 30 60101 Seinäjoki isannointi.seinajoki@fincap.fi\nHissi, Kellarikomero, Urheiluvälinevarasto, Väestönsuoja\nMuuta: Irtaimistovarasto. Tietoliikenneyhteydet: kuitu 10/5M. Ilmanvaihtojärjestelmä: huoneistokohtainen tulo/poisto.\nTaloyhtiöt Vihtori, Nestori ja Pusteri on fuusioitu yhdeksi yhtiöksi. Osakeluettelon siirto huoneistotietojärjestelmään ja omistuksen kirjaaminen osakehuoneistorekisteriin on toteutettu. Uudelle yhtiölle ei ole eikä tulla painamaan uusia osakekirjoja, vaan omistukset on siirretty osakehuoneistorekisteriin.\n2021: Huoneistojen parvekelasitukset säädetty (elokuu 2021) 2020: A- ja B-talon pystyviemärit vaihdettu muovisiin desibeliviemäreihin rakentajan toimesta. 2019: C-talon pystyviemärit vaihdettu muovisiin desibeliviemäreihin rakentajan toimesta. C 45 huoneistossa tapahtunut parvekepalo 6/2019. Vahinkoa tapahtunut C 45 ja C 40 huoneistolle. VV-Kuivaus hoitanut korjaustyöt ja kulut saatu täysimääräisesti vakuutusyhtiöltä. Korjaustyöt valvonut Ramboll. A-talon alakerrosten huoneistojen osalta on havaittu liiketilasta aiheutuvia ääniongelmia. Asia on rakentajan tiedossa ja liiketilan lattiaan on vaihdettu mm. ääntä vaimentavaa mattoa. Asiaa seurataan yhdessä rakentajan kanssa.\nKunnossapitotarpeet seuraavan 5 vuoden aikana: 2022: Ei suunniteltuja korjauksia 2023: Ei suunniteltuja korjauksia 2024: IV-kanavien nuohous ja säätö, verkkovirtaan kytkettyjen palovaroittimien vaihtaminen 2025: Puuosien huoltomaalaus\nMahdollisuus ostaa autopistokepaikka nro 83 omin osakkein hintaan 5 500€.\nAutopaikat eri osakkein. Liiketilan autopaikat 6 kpl.\nYhtiöllä selvitetään sähköautojen latausinfran tekemistä.\nAsuinalueena Kapernaumi, Seinäjoki\nHei! Haluaisin lisätietoja kohteesta: Konduktöörinkatu 2, Kapernaumi, Seinäjoki (https://www.etuovi.com/kohde/21270535)\nHaku/Myytävät asunnot Seinäjoki/Kapernaumi


Saimaan jäänmurto maksaa laivaa kohden? - Laivat ja merenkulku - Suomi24 Keskustelut\nSaimaan jäänmurrosta saa hyvin rahaa ja tänä keväänä hommaa hoidetaan kolmen murtajan ja kahden irtokeulan kanssa. Avustettavia laivoja ensimmäisellä viikolla kylläkin ollut vain yksi, mutta antaa tuntien ja löpön kulua, kun on vakavarainen maksaja ja kalustoa ja miehistöä jouten. Tulipa yhden laivan kuormalle hintaa.\nKahden irtokeulan ??? Ymmärtääkseni irtokeuloja on tasan yksi, toinen on se -80-luvun koekeula, joka jo lienee poistunut käytöstä,eikä ainakaan Saimaalla ole...\nViron lipulla olevassa Rotektorissa on lehtitiedon mukaan myös keula. Aissin mukaan uudella Calypsoon kytketyllä keulalla ei olisi pystytty juurikaan jäätä murtamaan ja on etupäässä seurannut Protektoria sen avaamassa väylässä. Onko tälläiseen Håkansin tukemiseen nyt oikeasti varaa?\nProtector on kylläkin ollut pian vuoden päivät tuolla Viron puolessa, Calypso hoitaa murtohommat jokseenkin yhtä hyvin ja sillä samalla keulalla se tapahtuu, ei se keula Protectorilla mukana ole...Mitä murtajiin tulee, esim. paljon näitä pikkuhinaajia suurempi ja voimakkaampi Zeus on koko talvikauden ollut passissa eteläisellä Perämerellä ja Valtion murtaja Voima itäisellä Suomenlahdella, kummallakaan ei ajoa liene tosin nimeksikään tullut mutta kuluja tietysti koituu, laskeskelepa sitä, me veronmaksajathan tämäkin lysti maksetaan. Kun katselee esim. juuri Perämeren talvitoimintaa, ei se oikein järkevältä aina vaikuta kun 3-5 murtajaa ryskyttää 15000- 20000 kW teholla edestakaisin ja edestakaisin auttaakseen satamiin ja pois muutaman hassun pienen rahtilaivan...\nJäänmurto kustannukset on vajaa euro per tonni.\n''Perämeren talvitoimintaa, ei se oikein järkevältä aina vaikuta...''\nJos se rahti tuotaisiin junilla tai rekoilla etelän satamiin, se olisi todellakin hölmöä.\nMiksi nauratat? Tässä on vain eräs pieni mutta jota et huomioi: Mitä tämän murtajakaluston rakentaminen ja ylläpito maksaa? Kas sitä ei muka tarvitse huomioida koska sen kustannuksen maksaa valtio eli veronmaksajat...\nJa joka tapauksessa rahtia joudutaan junilla tai rekoilla kuljettamaan ennen kuin se on siellä Oulun, Kemin ym. satamissa...\nOliko pari vuotta sitten kun jäänmurtajat "omistavan" yhtiön johtoon kuuluva henkilö julisti paljonko avustuskilometrejä murtajansa edellisenä talvena olivat ajaneet, saattoi olla jotain enemmän kuin kerran maapallon ympäri. Siitä sitten voi jokainen vähänkään ymmärtävä ryhtyä laskemaan ikääntyneen laivadieselin polttoaineen ominaiskulutuksen ja käytetyn keskimääräisen konetehon riittävällä tarkkuudella tietävä polttoaineen kokonaiskulutusta sen talvikauden aikana, jopa arvottaa se rahana...vajaa Euro per tonni, nyt vaan ei jaksa edes nauraa...\nOotko väylämaksuista kuullut?\nVäylämaksu peritään rahtilaivoilta kymmeneltä kerralta vuodessa.\nLaskin ja vähän etsinkin tietoa: Merijäänmurtajat ajavat yhden talvikauden aikana keskimäärin niin ja niin paljon niin ja niin suurella keskimääräisellä koneteholla ynnä niin ja niin suurella keskimääräisellä nopeudella. Kun myös moottorien polttoaineen ominaiskulutus tms. seikat riittävällä tarkkuudella tunnetaan, päädytään siihen että yhden avustuskauden aikana kulutetaan polttoainetta reilut 10 miljoonaa litraa. Jos valtio saa sen polttoaineen esim. hintaan 0,8 Euroa litra, siitä tulee yhdelle talvelle pelkästään polttoainekustannuksia liki 9 miljoonaa Euroa.\nJotta edes polttoaineiden suhteen laskettuna kulut jäisivät väitettyyn alle yhden Euron tonnihintaan, pitäisi avustettavien laivojen juuri avustuskauden aikana kuljettaa rahtia yli 10 miljoonaa tonnia...kuljettavatko ne, eivät muuten kuljeta, eivät likimainkaan.\nJa sitten on niitä muitakin kulunkeja, murtajien rakentaminen ja huoltaminen, on vähän miehistökulujakin...Mitä enemmän selvittää asiaa, sitä vähemmän tosiaan naurattaa kun ymmärtää että se alle Euro tonnilta kertoon täydellisestä suhteellisuudentajun ja loogisen ajattelukyvyn puutteesta...\nEi löytynyt tuoreempaa....Vuonna 2012 jäänmurto maksoi valtiolle 42m€\nLaske paljonko rahtitonnille tulee hintaa.\nOlen, miten ne liittyvät murtajatoimintaan? Väylämaksut ovat samat kesät talvet ja niillä pyritään kattamaan edes osa väylien ylläpidosta ja hallinnoinnista, oletko sellaisesta kuullut?\nMeillä oli vielä joskus 1960- 80 käytössä avustusmaksut jäänmurtajien avustamilta laivoilta, hinauksesta saattoi olla jopa eri taksa, mutta ne kaikki on ajat sitten poistettu.\nJa tämä laskelma on niin ja niin paljon päin persettä:)))\n'...avustuskauden aikana kuljettaa rahtia yli 10 miljoonaa tonnia.''\nJäänmurtaja avustusta tarvitsevien satamien kautta kulkee rahtia avustuskauden aikana n.20 miljoonaa tonnia.\n"Sillä katetaan meriväylien pito ja jäänmurtopalvelut." Että sillä lailla väylämaksut liittyvät murtajatoimintaankin!\nAika paljon sitten tulee väylämaksuina valtiolle, ja vielä ilmeisesti korvamerkittynä, en ole ennen kuullutkaan tuota.\nHatusta vedettyjä lukuja joihin suhteellisuudentaju ei ole lyönyt leimaansa. Eikö vain voisi keksiä vaikka luvun 87 milj. tonnia?\nNo nytpä olet.\nTuolla joku mainitsi että 2012 jään murron kulut olivat 42 milj. €, samana vuonna väylämaksuista kertyi yli 80 milj. €.\nRauno Repomies, ole hyvä ja esitä omat, tarkistetut lukemat.\nMissä tämä on luettavissa ??\n2012 kertyi 81 milliä;)\nSittemmin kertymä on pienentynyt. Esim. ns linjalaivat maksavat väylämaksun kymmenestä ensimmäisestä satamakäynnistä vuodessa.\nVäylien ylläpidon ja murtaja palvelut hoitaa Trafi. Trafi kerää väylämaksut.\nEi, vaan väylämaksut määrittää ja kerää tulli. Tulli ei hoida jäänmurtopalveluja millään tavalla. Pitää myös erottaa toisistaan käsitteet väylämaksut ja Väylävirasto.\nVaikka eduskunnan valtiopäiväasiakirjoista.\nNo eipä ole joka vuosi paljon murrettavaakaan. Vaikka edellinen kausi!\nErilaisia keskiarvoja on laskettavissa ja määriteltävissä. On totta että jos talvet jatkavat leudontumistaan niin kuin on tapahtunut nyt viimeisten reilun kymmenen vuoden aikana, tulossa on talvia jolloin merialueillamme ei juuri isoja murtajia tarvita, mutta sen aika näyttää.\nSana väylämaksu voitaisiin muuttaa muotoon väylätulli, se olisi silloin helpommin ymmärrettävissä ja myös ymmärrettävissä miksi asiaa hoitaa tulli.\nHallitus/eduskunta päättää maksujen suuruuden, vapautukset, ym. Väylämaksulaissa.\nTulli kerää maksut.\n''Tulli kantaa vuosittain noin 6 000–7 000 väylämaksua liikenteen kokonaismäärän ja yksittäisten alusten liikennöintitiheyden mukaan.''\n''Väylämaksun yksikköhinnat on mitoitettu kauppamerenkululle tarjottavien palvelujen tuottamisesta aiheutuvien kustannusten kattamisen tavoittein. Palveluja ovat väylänpito, meriliikenteen ohjaus, jäänmurto sekä merenmittaus. Vuosina 2010–2019 nämä kustannukset vaihtelivat 74,9–99,4 miljoonan euron välillä. Jäänmurtopalvelujen tarjoaminen on merkittävin erä. Kustannuksiin vaikuttavat jäänmurron kustannusrakenne, polttoaineen hinta ja talvien vaihtelu.''\nSvenskit ovat uusimassa jäänmurtajiaan. Siis uudisrakenteilla, ei vanhoja ehostamalla.\nLänsinaapuri on vakaasti sitä mieltä että murtajille on tarvetta seuraavat 50 vuotta.\nEhkä, kukaties, ne rakennetaan Raumalla.\nKiitos oikaisusta, tarkoitin että tulli määrittää maksujen suuruudet vastaamaan eduskunnan säätämien lakien vaatimuksia. Lait säätää eduskunta ja vahvistaa Tasavallan Presidentti mutta ei jokaista uutta taksojen muutosta varten säädetä uutta lakia, lakia tulkitsevilla tahoilla on omat toimintavapautensa ja reunaehtonsa, niin myös tullilla.\nTästä voi lukea kuka käskee, kuka tekee...\nAvustus ei maksanut mutta hinaus maksoi. Hinausmaksu poistui joskus 70-80 lukujen vaihteessa.\nEnempihän siinä on kuluja, kun hyöyä. Vihreät ovat esittäneetkin, että luovuttaisiin koko touhusta.\nOn salaa luettu Sanna Marinin avustajan salaisista papereista. Yli- Viikari.\nTällä viikolla on tulossa toinen laiva.\nSaimaalta ei vielä kerran kertaa ole ollut ympärivuotista laivaliikennettä eikä siellä siis ole 3-5 kuukauteen per vuosi mitään jäänmurtoakaan tarvittu eikä harjoitettu.\nOvelaa disinformaatiota. Olet ammattilainen H.\nEi vaan harrastaja R.\nSaimaan jäänmurrossa Protector, Calypso ja Meteor. Uusi moottoroitu irtokeula Calypsossa ja vanha Protectorissa. Meteor ajelee avatuissa väylissä. Pari avustettavaa laivaakin on ollut, ettei mene ihan kortinpeluuksi.\nMiten se irtokeula on moottoroitu?\nIrtokeulassa on diesel-generaattorit, joiden sähköllä pyöritetään sähköisiä potkurimoottoreita invertterien kautta. Ohjaus tapahtuu Calypson sillalta.\nIrtokeulaa voidaan myös tarpeen vaatiessa siirtää yksinään käsiohjauksella.\nOlin aikoinaan mukana suunnittelemassa tuon sähköjä.\nCalypsossa oleva irtokeulahan on vasta koekäytössä. Sitä ei voi vielä kuormittaa, koska mm. "täristää hampaista paikat irti" ja muutakin.\nVetääkö ne sitä nyt perässään vai miten kun ei voi kuormittaa?\nSaimaan jäänmurto maksaa murto- osan merialueiden jäänmurrosta sillä juuri nyt tapahtumassa oleva väylien avaus joudutaan yleensä tekemään vain yhden kerran kevättalvella, sisävesillä avatut väylät pysyvät laivoille kulkukelpoisina jäiden jo samalla pehmetessä ja sulaessakin. Saimaalla on liikennöinyt rahtialuksia vuosittain 1000- 2000 kpl, matkustaja- alukset ja huviveneilijät siihen päälle. Kuljetettava rahti on vaihdellut noin 1- 1,7 miljoonan tonnin välillä vuosittain ja jotta jäänmurron kustannukset jotenkin olisivat mihinkään vertauskelpoisia, juuri rahtitonnin määräänhän ne tulisi jyvittää.\nKanavan liikennöintikauden pituus on vaihdellut 1970- luvun alusta tähän päivään noin 230 p:stä noin 310 päivään, keskiarvon ollessa noin 270 päivää, eli kanava on ollut suljettuna talvisin keskimäärin 95 päivän eli reilun kolmen kuukauden ajan. Yhtään talvea ei toistaiseksi ole liikennöity ilman disinformatiivista taukoa.\nVai muka 1000- 2000? Disinformaatiota\nKo. luku kattaa siis vain rahtialukset!\nMutta tilastoja on kyllä jopa netistä luettavissa...jos haluat joskus muutakin tietoa kuin sitä hevosmiesten tietotoimiston sellaista...\nFaija hihkui vaan hiiohoi.\nFaija sulamaan kannettiin.\nHiiohoi ja laulu soi. Duuni parempaa kuin lakasinkoneen kuljettaminen.\nKanavan sulkuja pidennetään 11,5 metriä, eli parin vuoden päästä kanavaan pääsee yli 90 metrisellä laivalla.\nNyt Saimaalla olevan m/s Ninan kooksi ilmoitetaan 2700 DWT. Jos oletetaan yhden rekkalastin olevan 40 kuutiometriä ja/tai 35 tonnia (esim. raakapuun paino on suunnilleen 650 kg/tilavuuskuutiometri) niin montako rekkakuormaa alus kykenee kerrallaan kuljettamaan?\nStudioraati vastaa, n.77 rekkakuormaa.\nSaimaalla parhaillaan olevan m/s Ninan kooksi on ilmoitettu 2700 DWT. Jos oletetaan että yksi rekka kuljettaa kerrallaan 40 kuutiometriä raakapuuta, painoa puulla noin 650 kg/pinokuutiometri, niin montako rekkakuormaa laiva kerrallaan kykenee kuljettamaan?\nStudioraati vastaa n.103 rekkakuormaa.\nEka vastaus oli lähempänä oikeaa, se on noin 60 kuormaa.\nTuollaista kysymystä voi ns. maallikkokin avata seuraavasti: Voi ihan alkuun jättää sivuun sellaiset erilaiset käsitteet kuin DWT yms, ja pohtia asiaa ihan tonneina ja kuutiometreinä, tonni kun on riittävällä tarkkuudella veden kuutiometripaino. Sitten on käytettävä sellaisia yleensä helposti löytyviä mittoja kuin laivan pituus, leveys ja syväys. Kun kerrotaan metreinä pituus kertaa leveys kertaa suurin syväys ja edelleen kerrotaan se arvioidulla ns. täyteläisyyskertoimella, varsin laatikkomallisilla rahtialuksilla täyteläisyyskerroin on luokkaa 0,75- 0,85 tai prosenteissa ilmoitettuna 75- 85 %. Sitten vaan lasketaan laivan syrjäyttämä vesimäärä, eli uppouma, täydessä lastissa ja edelleen kun laiva on lastitta. Jälkimmäisen suhteen joudutaan hieman arvioimaan mutta m/s Ninan tapauksessa keskimääräinen syväys ilman lastia on luokkaa 1,4 metriä, syväys perässä on keulaa suurempi, siitä arvio keskimääräisestä syväyksestä. Sen sijaan täydessä lastissa syväys on varsin sama keulasta perään ja ilmoitettu syväys tarkoittaa yleensä juuri ko. tilannetta, laivoista ilmoitetaan suurin syväys, johan se on väylä- ja satamaoloissakin tärkein tieto.\nEdellisten uppoumien erotus kuutiometreinä on se lastin määrä tonneina jonka alus kykenee maksimissaan lastaamaan ja Ninan tapauksessa se on noin 1600 tonnia. Tässä pikaisessa laskelmassa voi olla heittoa sata tai kaksisatakin tonnia, suuruusluokkaa se ei muuksi muuta.\nTuo Kekkosen hyödytön projekti on tullut tosi kalliiksi suomalaisille.\nKekkonen kaavaili kanavaa Viipurin palauttamisen alkusysäykseksi.\nEi ole olemassa mitään näyttöä siitä, että Kekkonen olisi ollut noin epärealistinen ja kuvitellut menetettyjen alueiden palautusta.\nEi taida olla painavaa näyttöä edes siitä, että suomalaiset ylipäätään olivat kaikkein halukkaimpia kanavan tekoon...\nKolme murtajaa huilaa Saimaalla, mutta onneksi jäätä voi murtaa niin hitaasti, että työ saadaan riittämään. Avustettavia voisi olla edes se yksi. Budjettiin merkityt rahat on pakko käyttää tai ensi vuonna ei tule.\nJa merialueilla huilaa ehkä viisi oikeata murtajaa, ei mitään sisävesihinaajia. esim. Voima on ollut kuin koipussissa useita kuukausia itäisen Suomenlahden saaristossa, eihän siellä ole jäitä juuri rasitteeksi asti ollut. Mutta jos tuollainen laiva miehitettynä halutaan pitää, ei se seisottaminen siellä merellä sen kalliimpaa ole kuin laiturissakaan...Minulla ei ainakaan ole pilkuntarkkaa tietoa millaisella sopimuksella nuo hinaajat Saimaalle on järjestetty, oletko itse ollut sopimuksia solmimassa kun tunnut tietävän niistä suurista kuluista? Lienee kuitenkin arveltu, että vuokraamalla hinaajia silloin harvoin kun Saimaalla niitä tarvitaan, tulee se pitkässä juoksussa edullisemmaksi kuin rakennuttaa vaikka kolme vastaavaa hinaajaa jotka sitten 95 % ajastaan makaisivat laiturissa. Håkansillahan niille sentään haetaan ja aina välistä löydetäänkin muutakin tekemistä.\nNykysuuntauksen mukaisesti avustettavien pitäisi maksaa toteutuneiden kustannuksien mukaisesti, mutta sen jälkeen tavara siirtyisi heti kiskoille. Miksi veronmaksajien on pitänyt (erittäin monin tavoin) tukea sellaista teollisuutta, jonka omistus on pääosin ulkomailla ja vain verosuunnittelijat ovat suomalaisia.\nTilanne juurikin avustettavien alusten suhteen on sikälikin nurinkurinen, että korkeamman jääluokan alus maksaa pienempää väylämaksua kuin heikomman luokan alus. 1 A Super- luokan aluksen väylämaksu on alle puolet ilman luokkaa olevan maksusta.\nKiskoille tavara ei välttämättä läheskään aina siirry ensinkään eikä se lyhyiden etäisyyksien tapauksessa liene edes edullisinta. Vain harvoilla suurimmilla tehtailla on omia raiteitaankaan, tavaraa joudutaan joka tapauksessa usein ja useimmiten viemään jossain vaiheessa autokyydillä.\nJa se että verosuunnittelijat ovat suomalaisia, sehän työllistää suomalaisia verosuunnittelijoita, ei esim. kiinalaisia verosuunnittelijoita. Vaikka noin toisaalta, miksi ei globaalissa maailmassa suomen verosuunnittelu voitaisi hoitaa jossain muualla, tulisiko siitä sen hullumpaa?\nSisävesien satamissa tulee tapahtumaan joka tapauksessa sama, mikä lentoliikenteessä on jo tapahtunut. Miksi vesiliikennettä tuettaisiin näin rajusti, kun lentolikennettä ei enää yhtään?\nVain harva tästä porukasta uskaltaa edes arvailla saimaan jäänmurtajien esim. päiväkohtaisia maksuja. Hinnan päälle lisätään tietenkin käytetyt polttoaineet.\nTämä porukka kyllä uskaltaa.\nÄlyä kuinka lie ollut äijällä itsellään, jaella lapsijoukolle ei tiedä yksikään.\nKeskustelu on aina tarpeellista, kinaaminen kehittää, makuasioista voi kiistellä, tosiasioista tinkaaminen on typeryyttä.\nKovin polveilevat keskustelijoiden mielipiteet. Liekö monellakaan OIKEAA FAKTAA? Ehkä pala sieltä, toisella pala tuolta ja siitä se totuus muodostuu joillekin? Monessa muussakin asiassa ongelmana on "asiantuntijoiden" nippelitieto samaan tapaan kuin täälläkin. Pitäisi hiukan rauhoittua.\nMukavaa pääsiäistä. Syökäämme pääsiäisruokia, mämmiä ja kananmunia.\nAloitit sitten alusta! Joku Pakkomielle asiasta?\nMutta klo 00:04 tuli paljon oikeaa faktaa...Eri asia tosin että miten ko. kirjoitus liittyy sivun asiaan, joka oli Saimaan jäänmurrosta?\nJäänmurrosta puheenollen, olin nuorena poikana muutaman vuoden jäänmurtajalla töissä, mm. mukana silloin kun Perämeren satamat ensimmäisen kerran pidettiin läpi talven auki. Laivojen avustustoiminta Saimaalla poikkeaa varsin paljon merialueiden vastaavasta, sisävesillä kun ei juurikaan esim. ahtojäätä esiinny ja liikkeessä oleva, kokoonpuristuva ja ahtautuva jäämassa on se menemistä suuresti vaikeuttava tekijä. Juuri Perämerellä on toisinaan tilanteita, jolloin ruotsinpuoleinen osuus on lähes jäätön ja suomen puolella on pahuksenmoiset ahtojäät, tai päinvastoin, tuulista riippuen. Ahtojäissä ja ylipäätään merellä tänään ajetut väylät ovat usein entisiä väyliä muutaman tunnin kuluttua, pahimmillaan minuuteissa silloin kun jäät ovat voimakkaassa liikkeessä.\nKun Saimaan reitit näitä aikoja vuodesta avataan, jäät alkavat jo luonnostaan heiketä ja sulaa eikä murtajia kauaa tarvita. Syyskauden tarve määräytyy sitten sekä pakkasista että siitä pitkäänkö liikennöintiä halutaan jatkaa ja jälkimmäinen riippunee ensisijaisesti edellisestä. Kaiken kaikkiaan suomessa sisävesien jäänmurtoon käytetyt voimavarat ovat kokonaisuudessaan prosentin murto- osia merialueiden vastaavista, pari- kolme hinaajaa hetken ajelemassa jollain 5- 6000 kW yhteisteholla, merialueilla jos ajaa vaikka viisi murtajaa samaan aikaan, käytössä on hyvinkin 70-90000 kW konetehoa. Vastaavasti polttoaineen kulutukset ovat silloin luokkaa noin 1300 ja 20000 litraa tunnissa! Ja kun Saimaalla murretaan jäätä pieni hetki syksyin keväin mutta merialueilla toisinaan viitisenkin kuukautta tauotta, jää se Saimaan jäänmurtoon käytetty ponnistelu tosiaan prosentin murto- osiin, ehkä paremmin promilleissa ilmoitettaviin lukemiin merialueiden vastaavasta.\nMutta kertokaa lisää te jotka paremmin tiedätte ja ymmärrätte, esim. klo 00:04 kommentoija vaikuttaa pitävän vielä kantta vakan päällä, antaisit tiedon pulputa ulos...\nSehän menee myös ihan suhteessa lasti määriin. Saimaalla kulkee ihan murto-osa lasteista verrattuna merialueisiin.\nEi ole mikään ihme, jos kaikki on liian kallista. Kilpailukyky on Aatamin aikuisten asenteiden ja nykyajan raskaan byrokratian takia menetetty. Epäpätevät ja poliittisesti valitut ratkaisevat tilanteita rahalla. Äly hoi taas!\nJaha, mitä siis ehdotat? Lopetetaan jäänmurtossaimaalla vvai peräti myös Suomen merialueilla?Siitäkö kilpailukykyä? Maakuljetuksiin siirtymisen voit heti unohtaa.\nNiin valmiita tuotteita kuin niiden raaka- aineitakin joudutaan lähes aina kuljettamaan myös maakuljetuksina ennen ja jälkeen laivakuljetusten, tietenkään maakuljetukset esim. USA:n eivät onnistu. Mutta jos olisi jatko- osuus esim. jo pohjoisimmista olemassa olevista rautateistä vaikkapa aina jäättömään Narvikiin, kaikki pohjois- Suomen kuljetukset olisi sitä kautta ilman jäänmurtoähräämistä junilla hoidettavissa. Itse asiassa tästä radasta on jo osa Narvikin satamasta Ruotsin malmikuljetusten takia ollut pitkään valmiina, siellä menee aika raskastakin liikennettä, muutama paperirulla ei tuota kaikkea enää paljoa lisää kuormittaisi...ja ruattalaisten kanssa varmaan jotain saataisiin sovituksikin mutta kun täällä päässä on päihin iskostettu että järkeä ei saa käyttää.\nOlemme eläneet muuten sellaisenkin ajan kun ainoaan käyttökelpoiseen satamaamme pääsi vain autoilla ja se sijaitsi Petsamossa. Siis koko maan kaikki tavaranvaihto tapahtui Petsamon kautta.\n''..ja ruattalaisten kanssa varmaan jotain saataisiin sovituksikin..''\nEnsin pitäisi sopia kumpi vaihtaa raideleveyttä.\n''...rautateistä vaikkapa aina jäättömään Narvikiin..''\nNarvik - Luulaja junalla 18h\n''...ja se sijaitsi Petsamossa. Siis koko maan kaikki tavaranvaihto tapahtui Petsamon kautta.''\nPetsamossa oli lentokenttä ja säännölliset lentovuorot. Itämerenmaihin tavara vietiin etelän satamista. Tavaraa oli ennen sotia varmasti valtavsti;)\nNarvikin satama infra on melko yksipuolinen vaikka sieltä malmia paljon viedäänkin.\nYhtään ainoaa etelän satamaa ei ollut toiminnassa silloin kun kuuluisaa Jäämerentietä kuorma- autokaravaanit tavaraa kuljettivat. Tavaraa ei kuljetettu lentokoneilla vaan autoilla ja laivoilla, lue edes vähän lähihistoriaa.\nMutta se sataman infrahan nopeasti monipuolistuisi jos vaikka haluttaisiin ryhtyä Suomen puunjalostusteollisuuden tuotteita sieltä laivaamaan!\nNarvikin sataman kautta kulkeva rahti on nykyisin suuruudeltaan sellainen, ettei koko pohjoisen Suomen rahdin lisääminen siihen paljoakaan kokonaisuuteen vaikuttaisi.\nEt ole siis koskaan käynyt Narvikin satamassa?\nMinkä ihmeen takia suomen puunjalostus tuotteet pitäisi sieltä rahdata?\nSiis mitä tahansako että jäänmurron voisi lopettaa?\nOlen kuin olenkin, entä sitten?\nTarkoitit kai puunjalostustuotteita?\nOlen käsitellyt kommenteissani kuljetuksia joita nyt tapahtuu Kemin , Oulun ja eteläisimmillään ehkä Kokkolan satamista, en ole missään vaiheessa kirjoittanut vahingossakaan tarkoittavani kaikkia maan kuljetuksia, se selviäisi jos lukisit ajatuksella kirjoitukseni!\nPerämeren satamien kautta kulkee pieni osa maan tavaraliikenteestä mutta juuri se laivaliikenne eniten jäänmurtopalveluja tarvitsee. Tämä 2020- 2021 talvikausi on hyvä esimerkki, missään muualla kuin Perämerellä ei ole tarvittu juuri kerran kertaa jäänmurtajien apua mutta Perämerellä 3- 5 murtajaa on hinkannut edestakaisin ja edestakaisin ja edestakaisin jotta muutama laiva on voinut tulla ja mennä, tämä minusta on sitä "mitä ihmettä", pään hakkaamista jäiseen seinään.\nLuulajasta Narvikiin on isoympyrää myöten noin 300 km. Rautateitä pitkin matka on siinä 350 km, että esittämäsi matka- aika 18 tuntia edellyttäisi hurjaa 18- 19 km keskituntinopeutta, ei kai ne junat noin lujaa ajele?\nJoskus kannattaisi ensin vähän miettiä ennen kuin ihan hulluja viisauksia alkaa esitellä...\nJaa sä ootkin pilkun hinkkaaja?\nTiedot Norjan veeärrän sivulta\nSatamat joissa tarvitaan käytännössä joka talvi jäänmurtajia, niiden kautta kulkee n.40% viennistä ja tuonnista.\nVuonna 1927 Helsingin sataman kautta kulki yli miljoona tonnia rahtia.\nSiis et kykene vaikka Internetistä etsimään tietoa siitä milloin Liinahamarin satama Petsamossa oli ainoa käytössä oleva Suomen satama. Ja kuljettivat sitä kautta tavaraansa ko. aikaan myös ruotsalaiset?\nKukaan ei ole nyt puhumassa vuodesta 1927...mistäköhän tämänkin sait päähäsi?\nKäytännössä joka talvi- käsite tarkoittaa mm. talvea 2020-2021. Tarkoitatko väittää aivan vakavissasi että Perämeren satamien kautta kulkee 40 % maan ulkomaankaupasta, älä jaksa naurattaa?\nMerenkurkun eteläpuoleisilla alueilla ei ole tarvittu nimittäin tunnin tuntia jäänmurtaja- avustusta talvikaudella 2020- 2021. Ainoat alueella edes valmiudessa olleet murtajat olivat juuri Merenkurkun eteläosissa valmiudessa ollut Alfons Håkansilta liisattu iso hinaaja Zeus ja valtion murtaja Voima joka maksi tukevasti aloillaan ainuttakaan avustusajoa tekemättä lähinnä Valkon edustalla ja on jo jonkin aikaa "avustanut" Katajanokan laiturissa.\nOn ollut pelkästään viimeisten kymmenen vuoden aikana useita sellaisia talvia jolloin jäänmurtajia ei Merenkurkun eteläpuoleisilla merialueilla ole tarvittu.\nSelvitäpäs seuraavaksi mitkä ovat maan suurimmat tuonti- ja vientisatamat, vaikka että mikä seuraavista on suurin: Oulu, Kemi ja Mäntyluoto?\nEntä milloin viimeksi Mäntyluodon sataman laivaliikenne on tarvinnut jäänmurtaja- apua?\nJep, olin kyllä väärässä väittäessäni noin ulkomuistista että rata Luulajasta Narvikiin olisi pituudeltaan 350 km, sehän on 379 km! Sitäkö sitten kestää ajella kokonaiset 18 tuntia? Itse olen ajanut junalla Kiirunasta Narvikiin, se osuus ainakin mentiin 80- 100 km/h nopeudella!\nnoin 4,5 tuntia on sellainen realistinen aika koko matkalle henkilöjunilla, raskas malminkuljetus saattaakin ajaa hieman hitaammin mutta 60- 70 km/h sekin.\nKun vastaan tulee jotain niin absurdeja väittämiä kuin tämä sinun 18 h matka- aikasi, silloin pitää jonkin sisäisen hoksottimen käynnistyä ja sanoa, että mieti nyt vähän, että ajattele aivan loogisesti ja huomaat ettei asia noin voi olla...\nPerämeren satamien osuus maan rahtiliikenteessä on virallisten tilastojen mukaan vaihdellut vuosittain 14- 16 prosentissa.\nJa tämä sisältää kaikki ne satamat joissa leutoina talvina, kuten nyt, tarvitaan jäänmurtoapua.\nSiis esim. talvena 2020- 2021 jäänmurtoavusta 100 % on kohdistettu laivaliikenteeseen jossa kuljetetaan 14- 16 % rahdista!\nParhaillaan on Väylävirastolla meneillään selvitys Suomen ja Ruotsin rajan ylittävän rataosuuden kohentamisesta niin, että sitä kautta voitaisiin tulevaisuudessa kuljettaa suurin osa maan pohjoisimpien satamien tuotteista erityisesti Perämeren ollessa jäässä. Radan kunnostuksen ja kohennuksen jälkeen onkin sitten esteetön kuljetusmahdollisuus Narvikin jäättömään satamaan.\nRatayhteyshän toki on jo olemassa mutta se on sähköistämätön ja muutenkin soveltuu sellaisenaan vain suhteellisen kevyille kuljetuksille, mutta siis sitä järkeä ollaan vähin erin ottamassa käteen!\n''Perämeren satamien osuus..''\nJäänmurtajia on tarvittu ja tullaan tarvitsemaan muuallakin.\n''...Suomen ja Ruotsin rajan ylittävän rataosuuden kohentamisesta...''\nSe rataosuus on peräti neljä kilometriä;) Suunnitellaan matkustajaliikennettä ja siinäkin olisi junan vaihto rajalla. Se raide leveys...\nEikö ole outoa kun Ruotsalaiset ei ole junailleet juna yhteyttä Kiirunaan. Olisi jopa sama raideleveys. Vuosikymmenet ovat avustaneet Perämerellä laivoja. Juuri nyt Perämerellä päivystää 3 ruotsalaista murtajaa.\nNo jos puhut todellakin Mäntyluodosta niin niillä tonni määrillä ei paljon kannata pullistella mutta jos tarkoitit porin satamaa niin että tahkoluotokin otetaan mukaan niin Oulu on hieman suurempi. Kemi vajaan 2 milj. tonnin määrällä pienempi.\nMiten kaikki tavara joka kulkee perämerensatamien ja Itämeren välillä, tungetaanko sekin maanteille ja niille yksille raiteille ja viedään Narvikiin? Sinne ei mahdu suojaiselle redille kovin montaa laivaa odottelemaan!\n'' ...kymmenen vuoden aikana useita sellaisia talvia jolloin jäänmurtajia ei Merenkurkun eteläpuoleisilla merialueilla ole tarvittu..''\n2000 luvulla on ollut kolme talvea kun Suomenlahdella ei ole tarvittu jäänmurtajaa.\nEt ehkä tiedä että se rata on siellä koko ajan olemassa ja jokseenkin päivittäin ja useitakin kertoja päivässä raskaat junakuljetukset lähtevät niiltä kulmilta ja ajelemaan, yllätys, yllätys, Narvikin satamaan? On myös ko. reiteillä henkilöjunia jos on kiinnostusta siellä matkustella eikä muuten matka Luulajasta Narvikiin kestä 18 tuntia...Et ehkä liioin tiedä, että juuri ruotsista kaivettuja metallituotteita ja niiden raaka- aineita on enin osa Kiirunasta ja Kiirunankin kautta Narvikin satamaan kulkevasta tavarasta. Ruotsi siis on jo pitkään hyödyntänyt rataa ja yhteyttä johon liittymistä täällä vasta hahmotellaan.\nRuotsi on pikkuisen suomea vauraampi valtio ja he voivat pitää pari- kolme jäänmurtajaa turvaamassa eli päivystämässä muutaman laivan pääsyä Perämeren satamiinsa, siinä ei silloin vaivauduta turhan tarkkaan kustannuksia laskemaan.\nJos myös meiltä alettaisiin ja kun aletaan viedä tavaraa Narvikiin, vähentyy jäänmurron tarve Perämerellä olennaisesti, ei tietenkään täysin poistu mutta nykyinen älytön sahaaminen vähenee osiinsa ja onhan se jo ympäristö- ja saastutuskysymyskin, miksi käryttää talvikaudet monen ison murtajan moottoreita kun murto- osalla siitä energiasta\nsama määrä tavaraa siirtyisi junilla aina Narvikiin asti.\nPerämerellä on hieman myös sellaista poikittaisliikennettä jota ei tietenkään ole järkevää kierrättää kokonaan maateitse, enin osa tästä on Raahen terästehtaan malmirikasteen raahaamista niillä jääajossa erityisen avuttomilla puskuproomuyhdistelmillä.\n''... ja kun aletaan viedä tavaraa Narvikiin...''\nKumpi vaihtaa raide leveyden, Suomi vai Ruotsi ??\nRaaheen tuodaan raaka-ainetta mm. Luulajasta. Jos Suomesta vietäisiin tavaraa Narviikkiin, se pitäisi ensin viedä Luulajaan. Ja talvella se ei ilman jäänmurtajaa onnistu.\nMikseivät vie rautapillereitään sitten junalla suoraan oxelosundiin vaan luulajan kautta laivalla? Tai luulajasta hampuriin, eivätkä kiirunasta Narvikin kautta? Oisko niin ettei sen radan kapasiteetti vedä? Eikä Narvikin satamankaan. Sieltä kulkee vuosittain 18-20 milj tonnia tavaraa joka on suurimmalta osaltaan lkab:n pilleriä ja satamassa on jatkuva jono.\nSulla on kyllä muutama ongelma ratkaistavana ennenkuin fantasiasi perämeren laivakuljetusten siirtämisestä Narvikiin toteutuu!\nFantasiani ruotsin osalta ovat jo toteutuneet, siitä kertoo tuo melkoinen 18- 20 milj. tonnin tavaran liikkuminen Narvikin sataman kautta.\nMutta itsepähän halusit itsesi nolata ja oikein todistaa että miten kaikki toteutuu...Ja myönsit oikein oma- aloitteisesti miten suurin osa Narvikin sataman tavarasta on LKAB:n eli ruotsalaisen yrityksen tuotteita...ensin ihmettelit kai juuri sinä, että miksi Ruotsi ei järjestä yhteyksiä ja sitten perään kerrot miten yhteydet toimivat hyvin ja tavaraa kulkee paljon, ei voi olla, miten sitä ihminen saattaakaan puhua itsensä noin pussiin?\nAi niin, jos katsotaan vaikka juuri nyt mitä ne ruotsin jäänmurtajat siellä päivystävät, huomataan että Marinetraffic- sivustolta ruotsinpuoleisen Perämeren alueelta löytyvistä kaikista aluksista kaksi tai kolme on pieniä rahdinkuljetuksissa olevia aluksia, muu joukko muodostuu juuri noista murtajista, sitten hinaajista, luotsien veneistä ja huviveneistä. Ts. pääosa kaikesta muustakin tavarasta kuin vain malmituotteet kulkevat pohjoiseen ruotsiin jostakin muualta kuin Perämeren satamista.\nNarvikin satama ja rata sinne "vetää" oikein hyvin kun niin halutaan!\nPerämerellä on juuri nyt kahdeksan rahtialusta, hupiveneitä ei näy;)\n''...vain malmituotteet kulkevat pohjoiseen ruotsiin jostakin muualta..''\nRuotsista, Luulajasta viedään malmirikastetta ym.\nEn minä sitä ihmetellyt hyvin tiedän että kiirunasta viedään malmia Narvikiin mutta miksi svedut kuskaa malmin laivalla oxeen? Taas kapasiteetti ongelma junaradalla.\nSinä itse taisit aiemmin olla sitä mieltä että Suomen pohjoisten satamien tavara virta ei tuntuisi Narvikin volyymeissa juuri mitenkään?\nSe vain noin tuplaantuisi!\nMiten se kapasiteetti sitten riittäisi kun narvik on nyt jo ruuhkainen ja lähes kaikki mitä siellä käsitellään on melkein pelkkää malmia?\nVähän suhteellisuudentajua nyt noihin haihatteluihin!\nToistan: Suomen pohjoisten satamien tavaravirrat ovat vuosia olleet 14- 16 % maan kaikista tavaravirroista ja se kaikki tarkoittaa sekin vuosittain hieman vaihdellen 75- 85 milj. tonnia, tiedot eivät ole salaisia. Siitä 14- 16 % on luokkaa 1,1- 1,3 milj. tonnia. Juuri täällä joku, sinäkö, mainostit että Narvikin sataman kautta kulkee vuosittain 18- 20 milj. tonnia tavaraa! Millä ilveellä 18- 20 milj. tonnia tuplaantuisi jos siihen lisättäisiin 1,1 - 1,3 milj. tonnia??????\nVaikka kaikki koko suomenpuoleisen Perämeren satamista tapahtuva kuljetus, Suomen ja Ruotsin välistä poikittaista laivaliikennettä lukuun ottamatta, siirrettäisiin kulkemaan Narvikin kautta, yhä edelleen sen sataman tavarasta voitaisiin sanoa, että se on melkein pelkkää malmia...Että sitä suhteellisuudentajua nyt...\nPerämeren alueen satamien tavaramääristä käytännössä miltei puolet on Raaheen ja Raahesta laivattavaa malmirikastetta, valmiita terästuotteita, romurautaa yms. Tuosta edelleen huomattava osa on suoraan lahden yli ruotsiin ja erityisesti ruotsista suuntautuvaa liikennettä jota ei tietenkään ole järkevää muualle siirtää ja talvista riippuen tämä yhteys toistaiseksi vähän jäänmurtoapuakin tarvitsee. Jos siirrettäisiin pääosa Oulun, Kemin ja Tornion satamien liikenteestä, eli ne paperirullat, kiskoille ja annettaisiin veturin vetäistä ne ainakin pitkän talvikauden ajan sinne Narvikiin, ko. satamien jäänmurtajatarve vähenisi jo sillä olennaisesti. Siellä on juuri nytkin meneillään merkillinen näytelmä kun kaksi suurta murtajaa auttaa kahta pikkuriikkistä "laivaa", 4000 ja 6000 DWT, hitaasti ryömien kohti satamia, onko tässä mitään järkeä? Kun ne vähät paperirullat jo kuitenkin kerran on junanvaunuihin lastattu satamaan tuotaviksi, eikö se juna voisi sen saman tien ajella Narvikiin, nyt kun lähtisi, olisi aamusella siellä. Nuo em. laivat hädin tuskin ovat aamulla edes sataman tuntumassa ja ennen kuin ne ovat lastauksen jälkeen laskeutuneet jäättömään veteen, on mennyt noin viikko...\nSulla han on tavara virroista ihan väärät tiedot!\nListallasi oli satamat Kokkolaan asti eikä pelkkä Kemi.\n''...onko tässä mitään järkeä?''\nEi, sinun jutuissa ei ole mitään järkeä.\nMulla han on ihan oikeat tiedot tavaravirroista...Toistan myös että niistä on saatavissa hyviä tilastotietoja, myös satamakohtaisia. Jos otetaan esim. 15 maan tavaranvaihdoltaan suurinta satamaa, tiedämme tietysti vanhastaan että ykkösenä on Porvoon Sköldvik ja montaa Perämeren satamaa listalla ei ole, ei varsinkaan kärkipäässä, kyllä ne tavaravirrat niistä hyvin selviävät. Kun ynnätään yhteen kaikkien Merenkurkun pohjoispuolisten satamien kuljetusmäärät yhteen, huomataan että ne ovat maan koko kuljetus määristä sen 14- 16 % eli tonneina 12-13 milj. tonnia ja voidaan myös nähdä että Raahen raudan osuus kaikesta tuosta on noin 5 milj. tonnia, siis muille satamille jää 7- 8 milj. tonnia. KO. 7-8 milj. tonnin raahaaminen Tornion, Kemin ja Oulun satamien kautta on se murtaja- apua kaikkien eniten kaipaava osa kaikesta murtaja- apua tarvitsevista laivakuljetuksista. Ja toista että esim. talvikautena 2020- 2021 yli 95 % kaikesta murtajien antamasta avusta on tarvittu noiden kolmen sataman laivojen tarpeisiin.\nKun tuosta 7-8 milj. tonnin määrästä vuosittain eli talvikausilla toinen puoli eli noin 3,5- 4 milj. tonnia vietäisiin vaikka Narvikiin, jäänmurtajien tarve ympäri Perämerta hinkkaamiseen putoaisi murto- osaan nykyisestä!\nEn ole missään esittänyt että jäänmurtajista voitaisiin noin kokonaan luopua, väitän ainoastaan että niiden määrä voisi olla pienempi ja ennen kaikkea väitän, että niiden ajotunnit voitaisiin näin pudottaa samoin murto- osaan nykyisestä, se olisi jo iso ymäristötekokin, se vähentäisi sekä kuluja että saastutusta. Siinä nimittäin vähenisi sekä jäänmurtajien polttama polttoaine että sinne Perämeren pohjukkaan jäiden seassa vaivalloisesti ja hitaasti ponnistelevien rahtialusten polttoine! Kaikki junakuljetukset aina Narvikiin asti hoituisi alle 10 prosentilla siitä polttoaine- energiasta joka nyt palaa em. laivaliikenteessä. Nämä kaikki on kyllä laskettu, on laskettu myös mitä etuja/haittoja olisi jos laivat Perämeren pohjukan sijaan ainakin talviaikaan hakisivat lastinsa aina sulana pysyvästä Narvikista.\nOnneksi Väylävirastokin tutkii ja selvittää mahdollisuuksia vähentää älytöntä Perämeren alueen laivojen saastuttamista ja siinä juuri yhteys Narvikiin on etusijalla, kyllä siinä sitten esiin tulee riittääkö siellä infra jne. Rataan on aina mahdollista tehdä vaikka uusi raidepari sinne tänne ohituksia varten, Olofvuonolla on kyllä tilaa laajentaa satamaa ja se on, aivan täsmälleen toisin kuin joku neropatti täällä esitti, erittäin suojainen ja sopivan tilava satamapaikka vähän nykyistä vilkkaammallekin liikenteelle.\nMitä laivoilla tapahtuvaan henkilöliikenteeseen tulee, Perämeren alueen satamat eivät ole aivan niitä maan vilkkaimpia...\nSuoi ja ruotsi suunnittelevat viittä uutta murtaja koska satamia ei noin vain voi osaksi vuotta sulkea ja kääntää tavaravirrat johonkin missä sen käsittelyyn ei edelleenkään ole infraa!\nTutustu nyt vielä niihin tilastoihin niistä tavara virroista! Sköld ikistä muuten tuodaan laivalla paljon öljyä myös merenkurkun pohjoispuolella oleviin satamiin ja henkilöliikenne on ihan eri taulukoissa. Niistä kukaan ole mitään puhunutkaan.\nKykenitkö kirjoittamaan suuresta asiantuntemuksestasi kielivän lauseesi ihan itse vai saitko kuitenkin apuja?\nTuohan oli ihan hyvin sanottu! Lyhyesti kiteytettynä.\nTutustun tutustun, milloin SINÄ tutustut niihin tilastoihin? Jankkaat ja jankkaat tutustumatta tilastoihin. En ole unohtanut että pohjoisiin satamiin kuljetetaan myös öljyjalosteita ja vähän kemikaalejakin, se vain että ne ovat jo mukana tilastoissa, ne tonnit ovat jo mukana siinä 11- 12 milj. vuosittaisessa tavaramäärässä! Ja itse asiassa pohjoisimpien satamien ympärivuotinen toiminta ei ole kovin vanha asia sekään, olen tällä sivulla aiemmin kertonut milloin ympärivuotinen laivaliikenne ko. satamiin aloitettiin, sitä ennen pärjättiin ja oli pärjättävä vaikka satamat saattoivat olla 4- 5 kk vuodesta suljettuina!\n''...kuljetus määristä sen 14- 16 % eli tonneina 12-13 milj. tonnia...''\nTrafin tilasto 2018 kertoo että Perämeren satamien kautta kulki tavaraa 21458561 tonnia.\nLuku on 20,9% maamme kokonais tuonnista ja viennistä.\nHuomattavaa on tuonti määrät, Kokkola 1,5 mt, Raahe 4,3 mt, Tornio 1,6 mt.\nmt = miljoonaa tonnia.\nOlisi aika hullua kuljettaa tavara junilla, rekoilla, tms. Suomessa etelän satamiin tai raaka-ainetta Kokkolaan, Raaheen ja Tornioon.\nAivan älytöntä olisi kuljettaa tavara junilla Ruotsin kautta Norjaan.\nKokkolan sataman liikenne viime vuonna pari milj. t enemmän kun 2018.\nTäytyy lopettaa kielipoliisin kanssa "jankkaaminen" kun ei faktatieto kelpaa ja jäädä odottelemaan koska satamat talveksi suljetaan.\nEn pidätä henkeä kuitenkaan.\nUnohtuiko että juuri junilla kuljetetaan suurin osa tavarasta satamakaupunkien satamiin? Aivan hullua sellainen!\nLyhennettä mt. ei tunneta, miljoonan lyhenne on milj.\nEi ole hullua kuljettaa tavaraa junalla tuotantopaikasta lähimpään satamaan.\n"Viime vuonna" oli vuosi 2020, sitä edellinen oli 2019, miksi vertaat vuoden 2020 lukuja vuoden 2018 lukuihin? Oliko vuosi 2019 sinun kannaltasi vähän huono vertailuvuosi? Tai vuodet 2010- 2017 , minne ne unohdit?\nNo viime vuosi on viimeisin kokonainen vuosi mistä tilastot. Miksei sitä voi verratata mihin vuoteen tahansa? Kokkolan ennätysvuosi oli muistaakseni 2013?? Mutta jos sua kiinnostaa niin voithan ihan itse tutkia niitä vuosia! Mikä sihteeri minä sinulle olen? Tietysti hankaloittaa hommasi kun tilastoja ei enää julkaista tuossa muodossa kun vielä 2018 mutta se on sun ongelma vaikka ethän muutenkaan perusta satujasi tosiasioihin vaan heittelet ihan mutu tuntumalla!\nEi se talvimerenkulkua kuitenkaan perämereltä Lopeta jos 2019 olisikin kokkolan kohdalla huonompi vuosi kuin 2018 tai mikä muu vuosi tahansa!\nOnko sulla ainakin pilkkuvirhe ja varmaan joku muukin virhe noissa luvuissa?\nSaimaankanavan slussit pitäis täyttää betonilla ;)\nTottakai tuotteille tulee hintaa, jos tehdas on logistisesti liian kalliissa paikassa. Lopetetaan tukeminen niin eiköhän joku keksi (samalla ekologisemmankin) ratkaisun. Jätetään nyt ensiksi nämä parille laivalle kohdentuvat jäänmurrot pois.!\nOnko julkista tilastoa Saimaalla avustettavien määristä ja tavaramääristä?\nAvustetuista ei ole mutta vuonna 2018 Saimaata pitkin meni rahtia 1 230 638 tonnia.\nImatra 404 127 t, Lappeenranta 316 470 t + ''ynnä muut'' satamat;)\nJoka tapauksessa Lappeenrannan Mustola kehuu olevansa Saimaan alueen suurin tonnimääriltään. Imatran satamahan on Stora Enson tehdassatama.\nKehuskella voi aina:)) Viime vuonna Mustolasta meni vesitietä reilut 200 000 tonnia,\nImatralta 424 977 tonnia.\nTämän kaltaisia vertauksia kun tehdään, niin ainakin hieman oikeaoppisempi tapa olisi käyttää vähintään viimeisen kymmenen vuoden, mieluummin viidentoistakin, keskiarvoa. Kun ilmoitetaan yhden vuoden tieto, silloin kai helposti valikoituu esiin otettavaksi se itseä ja omia väitteitä eniten tukeva luku? Voi hyvin olla että lukemani on ylisanoja, sataman sivuilta väittämän löysin, sama se minulle.\nMinä haen tietoni Tilastokeskuksen nettisivuilta. Usko tai ole uskomatta, ihan sama:))))\nEtkö päässyt håkulle töihin, tai murtajiin vai mikä sulla on tässä perusongelmana?\nVai ihanko vaan haluat laskea työpaikkojen ja toimeliaisuuden määrää omavaraisuudesta sekä huoltovarmuudesta puhumattakaan!\nMuutaman miljoonan tonnin heilahdukset ei merkkaa vuositasolla kokonaisuuteen mitään!\nMie kuule pääsin jäänmurtajille töihin 17- vuotiaana, se oli 1970- lukua! Tosin en jäänyt hinkkaamaan edestakaisin Perämerta, edestakaisin, edestakaisin ja aina vaan edestakaisin, sain päähäni tehdä muutakin.\nJos yhtenä vuonna luku 4 milj. tonnia laskee 3,5 milj. tonniin ja parin vuoden päästä nousee 5,5 milj. tonniin, tietysti jos haluan saada sen nousun prosenteissa näyttämään mahdollisimman suurelta, tietysti vertaan juuri lukuja 5,5 ja 3,5 milj. tonnia vaikka ne antaisivat miten virheellisen kuvan hieman pitemmän ajan keskiarvolukuihin verrattuna.\nMuutaman milj. tonnin muutos muutaman milj. tonnin luvuissa tekee prosentuaalisesti paljon kun asioita tarkastellaan käyttäen kahden varta vasten valitun vuoden lukuja. Miksi ylipäätään moisen seikan otat esiin, taas puhut itsesi pussiin ensin kertomalla kuinka Raahen tavaranvaihto muka nousi niin ja niin paljon ja heti perään esität ettei sillä ole mitään merkitystä, ei sellaiset heilahdukset merkkaa mitään vuositasolla...vaan juuri vuositasolla ne merkkaavatkin minkä merkkaavat....\nÄlä sekoile, minä en ole puhunut mitään raahesta!\nTaittakin olla että ilta hoitaja eikä muutkaan ole pitäneet lääkityksestä huolta?\nToivotaan että uusi sote pelstaa sut!\n''... sain päähäni tehdä muutakin.''\nTärähti päähän aika lujaa ??\nIkävää, sattuiko pahastikin?\nToistaiseksi vuoden 2021 aikana sen paremmin Mustolassa kuin Stora Enson Imatran satamassakaan ei ole käynyt yhtään ainoaa laivaa!\nKommentti klo 13:24 oli TÄRKEÄ!\nEi, en siis ole koskaan pyrkinyt håkulle töihin, se ei harmita, riippumatta mikä se håkku sitten onkaan?\nHyvin olet kartalla merenkulusta:)))\nJep, oikein isoympyränavigoinnilla pysyy reitillä ja kartalla, håkku vaan ei ole tullut maailman merillä vastaan...\nKanavan avaamisen (22. maaliskuuta) jälkeen kolme rahtilaivaa kulkenut kanavan läpi.\nEli voidaan nähdä että aivan älytöntä hinkkausta on tämä hinaajien avustama Saimaan laivaliikenne, vielä älyttömämpää kuin murtajien edestakainen Perämeren kitkutus, miljoona ja toinenkin litra polttoaineita ja muuta saastaa ahtaan Perämeren pohjukkaan tuupattuna, ei järjen hiventä asiassa. Onneksi siihen jo lopultakin on havahduttu ja suunnitellaan muutoksia.\nMitä suunnitelmia, laitatko linkin?\n''...ei järjen hiventä asiassa..''\nEdes yksi järkevä lause tässä viestissä;)\nTiesithän että suomesta kuljetetaan junilla tavaraa Aasiaan? Aika pieni ponnistus olisi hoitaa pohjoisimman suomen tavarankuljetuksen ilman jäiden murtamisia junilla esim. Narvikiin ja sitähän Väylävirasto jo selvitteleekin.\nAasiaan venäjän läpi menee sikanautaa, helppoa kun on käytännössä sama raideleveys.\nLänsirajan ylitys junalla, siinä on omat haasteensa.\nLänsirajan yli menee jo rata, mikä siinä on se haaste?\nHaaparantaan asti on ''limittäisraiteet'' Entä sen jälkeen ?? Siirretään lasti ruotsalaisiin junavaunuihin ? Rakennetaan Ruotsiin helvetin iso telinvaihtoterminaali ?\nNo mutta ottiatuota, jos se NOIN vaikeata on, miksi sitä rataa koskaan ylipäätään on rakennettu?\nNo laitapa se linkki!\nEhkä matkustajaliikennettä varten ??\nMyös matkustajaliikennettä varten, kyllä! Tiedetään että suurimpia ongelmia rataosuuden laajemmalle käytölle ovat sähköistyksen puuttuminen, rakennetun sähköistyksen alituskorkeuden erilaisuus , yksi silta ja eri raideleveys.\nSuomalaisen raideleveyden raiteiden rakentaminen ruotsin alueelle taas on mitä suuremmissa määrin poliittinen, sehän aukaisisi idän rataverkon läntiseen, voi kauheata, sieltäkö se idän karhu taas hyökkää?\nJos on onnistuttu rakentamaan junarata Euroopasta Aasiaan, jopa kuljettamaan rahtia sitä kautta, niin olisiko aivan mahdotonta ratkaista em. kysymykset suomen junaradan yhteydestä jäättömään pohjoisnorjan tms. satamaan? vastaus on aika yksinkertainen: kyse on yhteisestä POLIITTISESTA tahdosta tai sen puuttumisesta ja tunnetusti läntinen naapurimme on ko. asioissa hyvin takapajuisen ylivarovainen, maidemme välinen yhteinen tahto jää yleensä poliittisen korrektiuden tasolle!\nps. Yhden uuden jäänmurtajan hinnalla rakennettaisiin rautatieyhteys suomesta Narvikiin! Mutta se ei sovi, se ei sovi erityisesti Ruotsi- nimiselle naapurillemme!\n''Mutta se ei sovi, se ei sovi erityisesti Ruotsi- nimiselle naapurillemme!''\nOn ne svenskit kummaa porukkaa, eivät suostu vaihtamaan raideleveyttä. Fy fan !!\n''Yhden uuden jäänmurtajan hinnalla rakennettaisiin rautatieyhteys suomesta Narvikiin!''\nTehdäänkö jäänmurtajat kullasta ?\nRovaniemi-Kirkkoniemi radan hinnaksi laskettiin 2,6 miljardia euroa.\nOnko joku jossain joskus ehdottanut että ruotsin tulisi muuttaa raideleveyttään....?????Ei suomalaisten mahdollisesti laittama lyhyt pätkä rautatietä suomen rajalta Narvikiin edellytä ruotsin raideleveyden muuttamista, vai kuinka?\nMutta on se asia etenemässä, eiköhän ihan suomalainen Väylävirasto- niminen virasto laita vielä tämän vuoden aikana isoja uutisia eetteriin, koeta pärjäillä katkeruuksissasi siihen asti...palaillaan tuossa joulun alla asiaan...\nLaskettiinko sellaista, ai jaa. Mutta kun sinne Narvikiin on jo rata ja ratalinja ja linjaus olemassa, siihen vain lisäraide sivuun ja sitä laskemaa. Kirkkoniemelle ei ole koskaan ollut rataa suomesta, että vähän uutta olisi tosiaan sinne lähteä sitä tunkemaan. Ka olisihan se lähempänä Petsamo ja Valkeanmeren rannatkin, mutta se veli venäläinen, sen kanssa kato pitää olla vähän niin, että ei oikein olisikaan, jookos...No mutta lähitulevaisuudessahan me tämän kuulemma, uutisia uudesta Narvikin radasta...\nSiihen päästäisiin, jos tavaraliikennettä olisi 3,5 miljoonaa tonnia. Vuonna 2018 sitä oli 0,33 miljoonaa tonnia.''\nMuuten esim. Suomen ja Venäjän rautateillä on eri raideleveys, samoin Venäjän ja esim. Kiinan, silti rautatieliikennettä suomesta japaniinkin asti harjoitetaan, kissankultaako se sitten on se kuljetettava, kai maar!\nSuomen ja Venäjän raidelevyksissä ero on 4mm. Ei käytännön vaikutusta.\nVenäjältä Kiinaan mennään Mongolian kautta jossa on telinvaihtoterminaali.\nKetju alkoi merenkulkuaiheisena, nyt turvenuijat ihmettelevät rautateiden leveyttä:)))\nMyönnän toki että järkevin vaihtoehto vähentää jäänmurtaja- avustuksen tarvetta Perämerellä olisi tuoda /viedä talvikuukaudet tavaraa eteläisimpiin kotimaan satamiin. En tarkoita että Hankoon tms. asti mutta esim. Mäntyluodosta laivaliikenne jäätalvinakin on merkittävästi helpompaa kuin Perämeren alueen satamista. Meillä ei nyt ole ollut moniin monituisiin vuosiin varsinaisesti "kovia" jäätalvia, jos ja todennäköisesti kun sellaisiakin vielä koetaan, laivaliikenne Perämerelle hyytyy joka tapauksessa lähes olemattomiin: Kun jäänmurtajat joutuvat aloittamaan vaikka Kemiin menossa olevan aluksen avustamisen jostain em. mäntyluodonkin tasolta, siinä kun edetään kävelyvauhtia välillä pysähdellenkin niin matka- aika alkaa olla tuolla osuudella 3- 5 vrk yhteen suuntaan ja murtajat eivät mitenkään ehdi avustamaan kuin murto- osaa laivoista, liikenne hyytyy ja jähmettyy väen väkisin. Kun myös Suomenlahti on silloin kunnolla jäässä, murtajia tarvitaan sielläkin ja senkin takia joudutaan jo priorisoimaan. Nykyisten laivojen koot ovat kasvaneet olennaisesti siitä mitä ne olivat kun Perämeren satamat ensimmäisen kerran ympärivuotisesti pidettiin auki, vaikka myös laivojen konetehot ovat kasvaneet, kookkaan runkonsa takia ne ovat erityisen huonosti vahvoissa jäissä selviäviä, tämä on sattumoisin tullut ihan paikan päällä monet kerrat koettua, esim. suuri säiliöalus ahtojäissä on surkea etenemään ja kun sillä voi olla leveyttä 40 metriä ja murtajallakin vain 23-25- metriä, on siinä murtajalla pyörimistä ja rännin aukaisua. Tiedän, ei Perämerelle aja 40 metriä leveitä tankkereita mutta heiveröisiä ovat pahoissa jääoloissa myös ne pikkulaivat joita enin osa sinne ajavista on, vähänkään kun on ahtojäitä niin hinattavahan niitä on yksi kerrallaan.\nOikeastaan toivoisin vielä näkeväni yhden tarkoittamani "kovan" jäätalven...\nJa tämä aina vuoden- kahden välein esiin työntyvä Rauno- väite taas on kuka? Ylensä kun sivuilla kiukutteleva alaa tuntematon tietäjän menettää vähäisen malttinsa, hän ottaa esiin jonkun epämääräisen "Raunon!\nTuo pilleristi dokaisi, tuskinpa....\nNiin, miten sitä tavaraliikennettä olisi voinut olla muuta kuin se noin 0,33 milj. tonnia kun ei sille liikenteelle ole mitään edellytyksiä nykyisellä rataverkolla?\nPitäisi edes kosteissa unelmissa uskaltaa miettiä paljonko tonneja liikenne tulisi jatkossa olemaan jos toimiva yhteys junilla esim. Narvikiin olisi olemassa?\n3,5 milj. tonniin ei voida päästä nykyisellä yhteydellä ja tahdolla, kas hassua...Ja jo 0,33 milj. tonnin kuljetuskin saadaan kannattavaksi sopivilla avustuksilla, käytännössä kun ilman avustuksia mikään kuljetus ei ole kannattavaa.\nMeillä on ollut aikoja jolloin ainoa reitti ulkomaille oli Liinahamarin sataman kautta, koska se on nyt kriisiaikoja ajatellen poissuljettu, pitääkö poissulkea seuraavaksi mahdollisin ja järkevin vaihtoehto, joka muuten olisi järkevin vaihtoehto jopa rauhanomaisten olojen aikana, jäätön satama?\nOlipa kerran Jäämerentie, melkoisia tavaramääriä sitä kautta sen ajan kuorma- autokalustolla kuljetettiin, eikä vain suomalaisten vaan myös ruotsalaisten ja vähemmässä määrin norjalaistenkin tavaroita. Sr reitti jos olisi suomella saanut olla, sitä kohenneltu ja laitettu kiskotkin kylkiäisiksi, ei paljoa tarvitsisi runnoa jäitä rikki Perämeren satamiin. Sama jo laitettaisiin toimiva rautatieyhteys Narvikiin, pääosin jo olemassa olevan radan rinnalle, mutta voi kauhistus, eihän se ole mahdollista, eihän, kun se ei päänupeissa ole mahdollista niin rikotaan jäätä, rikotaan jäätä ja taas kerran, rikotaan jäätä, se on niin ympäristöystävällistäkin touhua.\nOlisiko tämä kuvio taas sellainen, että testaukset uudelle jääkeulalle piti tietenkin tehdä oikeissa jääolosuhteissa ja sen takia koko Håkun ym. porukka kutsuttiin verovaroin Saimaalle. (J)oku on saattanut myös painostaa ja sopimuksien teko on mitä suurimmassa määrin vaihtokauppaa, kaupankäyntiä, kilpailijoiden eliminointia ja muuta painostusta. Aikaisemmista kokemuksista oppineena seuraa tietenkin johtopäätös: Keulabusineksen tulot ohjautuu aikanaan ties minne, jossa nykyiset päättäjät ovat sattumalta jo konsultteja ja... Ihmiseen, eikä päättäjään ei voi luottaa.\nEhkä, kai, kukaties, luullakseni ehdoton kantani lienee,,,,,\nHåkku håkku håkku, joku hakkaa nyt yhtä ja samaa håkkua!\nTaitaa olla VR:n poikien höpötyspalsta???? Ei ainakaan liity laivoihin tai merenkulkuun. Anteeksi ilkeyteni.\nTaidatte olla pöljiä juttuinenne. Miten ne liittyvät tähän palstaan? Miten rautatiet liityvät merenkulkuun, no kuljetusta ainakin.\nEhkä näiden viisaiden kuuluisi olla hallituksen jäseniä eli menkää sinne älykkyyksinenne. Tuskine sinne ympyröihin pääsette tuollaisella ajatusmaailmallanne. Tuskin järkenne riittää edes Esson baariin apulaiseksi.\nSinulla on siis ongelmia kun noin täällä valitat, onko jo auttanut?\nJäänmurtajien suojatyöpaikoista (sairas)eläkkeelle jääneillä on ollut tosi usein ongelmia.\nLaitatko tilastoa näkyviin?\nSuomessa ei sinänsä laskuteta laivoja erikseen jäänmurtaja-avusta. Murtoa ei kuitenkaan maksa yksin Suomen valtio, kuten alkuperäinen kirjoittaja ilmeisesti tarkoitti.\nJäänmurron kustannukset lisätään satamamaksuihin, jotka peritään kaikilta suomalaisissa satamissa vierailevilta laivoilta, riippumatta siitä onko jäänmurtaja-apua tarvittu juuri sillä matkalla vai ei. Mitä ylempi jääluokka laivalla on, sitä itsenäisemmin se pystyy liikkumaan jäissä ja sitä vähemmän se tarvitsee jäänmurtaja-apua. Siksi jääluokan A laivalla on alempi satamamaksu kuin samankokoisella jääluokan B laivalla.\nJäänmurron kustannukset siis lisätään kuljetuskustannuksiin, eli viime kädessä ne maksaa asiakas jolle laivalla kuljetettavat tuotteet myydään.\nEntä esim. väylämaksut? Ehkä tarkoititkin niitä?\nNiinpä, paljonko siitä Saimaan jäänmurrosta sitten joku saa, aloittaja tietää vaan ei kerro?\nMonta rahtialusta jo liikkeellä Saimaalla, hyvä että väyliä avattiin.\nTaitavat ajatuksesi olla jo betonoitu?\nHuvineitä nähty, mutta kaksi jäänmurtajaa cruisailee pitkin jäätöntä Saimaata. Huh huh- Suomella ei ole mahdollisuuksia.\nHuvinei nähty täälläkin, huh-huh- Suomi on hyvä paikka!\nAloittaja osaa keroa, että Saimaan jäänmurto "maksaa laivaa kohden" , ts, hän oivaltaa että jotakin se maksaa, loppu onkin arvailujen varassa...Mitä se maksaa, kuka sen tietää, kuka sen maksaa, mitä se maksaa jne?\nLöytyy helposti monenlaista laskelmaa koko kanavan kuluista, ylläpito, huollot, ym,ym.\nJäänmurto mainitaan usein mutta ei sille hintaa. Ilmeiseti niin olematon summa konaisuudesta...tai niin kallis ettei kerrota:))\nSaattaa olla jäänmurto kanavassa pian historiaa....\n''Geologian tutkimuskeskus on tehnyt alustavia selvityksiä geotermisen energian hyödyntämisestä Saimaan kanavan jään vähentämiseksi ja liikennekauden pidentämiseksi. Kaakkois-Suomen alueella on hyödynnettävää lämpöpotentiaalia. Geotermisen energian hyödyntäminen edellyttää tarkempia tutkimuksia.''\nNo tuohan tarkoittaisi sitä että jos kanavaa voisi pitää auki läpi talven niin jäänmurtokausi saimaalla pitenisi!\nSinnehän onkin suunnitteilla uusia suomalaisia laivoja jotka "ekotehokkuutensa" takia tarvitsevat jatkuvaa murto apua joten jään murtoa saimaalla varmaan pitää kehitellä lisää eikä suinkaan vähentää.\nEli omaa kommenttiasi nyt kommentoit?\nElien kommentoinut omaani!\nSulla on tuo ongelma että sekoitat aina kommentoijat joihinkin toisiin.\nÄlä esitä tyhmempää kuin olet...\nVarsinainen kanava on vain osa Saimaan väylästöä, mene ja tiedä kumpi on hankalampi talvikaudella laivoille, kanava vaiko muut väyläosuudet? Ei kai ajatus sentään ole että jollain geotermisillä energioilla alettaisiin koko Saimaata sulana pitämään.\nKanava on se hankalampi jäänmurron kannalta, siksi se suljetaan pahimmaksi talvikaudeksi.\nKanavan sulanpitämisestähän tuo puhui eikä Saimaan.!\nOlisi mukava tietää saimaan jäänmurron kustannukset, vaikka vain tämän talven osalta. Verotonta polttoainetta on palanut hirvittäviä määriä, mutta mitä sitten? Kukaan ei kuitenkaan välitä ja summat hautautuu miljardien sekaan.\nNo jos siellä yhdestä kolmeen hinaajaan on enimmilläänkin yhtä aikaa ajellut ja nekin vasta pari viikkoa ja nyt taitaa enää yksi olla siellä ja jos ne ovat ajelleet suunnilleen keskimäärin ehkä yht. 3000 kW:n teholla niin ei sitä polttoainetta aivan hirveitä määriä ole kulunut. Polttoaineen ominaiskulutus on noilla koneilla siinä 230 g/kWh, se merkitsee vajaata 700 litraa tunnissa ja parin viikon ajossa jos arvioidaan ajoa tulleen vaikka keskimäärin 20 h/vrk, eli yht. 280 h niin se tekee polttoaineen kokonaiskulutuksessa suunnilleen vajaat 200 tonnia eli polttoainekuluja siinä 160000 Euron edestä.\nKokonaiskustannus on tietysti jotain mistä sopivat yrittäjä ja tilaaja, tarkkaan ottaen nekin tiedot ovat julkisia tietoja, ken vain jaksaa ja osaa penkoa?\nOlisi mukava tietää millä perusteella käytetään verotonta menovettä ??\nKäy bunkraamassa venäjän puolella niin siinähän se.\nSilloin tuo ylempänä oleva laskelma on ylä kanttiin. Diesel maksoi alkutalvesta monin paikoin alle 400$ / t. Siis laivapolttoaineena.\nMiksette aja atomikäyttöisillä jäänmurtjilla. Rahtilaivatkin atomikäyttöisiksi.\nMistä paikoista sinulla on tapana laivapolttoaineesi Venäjällä ostaa?\nEi se niin kaukana ole Saimaalta katsoen lähin ydinvoimakäyttöinen rahtialus, se on Pietarissa. Mutta ei taitaisi aivan mahtua kanavaan?\nKyllä sitä toimitetaan kaikkiin venäjän satamiin.\nMissä venäjän satamissa sinulla on tapana bunkrata?\nNo just nyt ei Venäjällä missään mutta Pietarissa, vysotskissa, gronstadissa ja Viipurissa on tullut bunkrattua.\nEi kai pääsääntöisesti ulkomaanliikentessä oleva varustamo mitään polttoaineveroja maksa? Arvonlisäverokaan ei mene, se kuoleentuu muuten, eikä tarvitse maksaa. Viron lippukin vaikuttaa.\nKivaa kun simaa oli vielä:))


Hyvää syntymäpäivää, Suomi! | Turku.fi\nItsenäisyyspäivänä vakavoidutaan juhlajumalanpalveluksissa, sankarihautojen kunniavartioiden ääressä ja klassisen musiikin konserteissa. Iloa ja valoa voi kokea vaikkapa ulkoillen kaupunkisuunnistuksen parissa, kuntien omissa itsenäisyyspäiväjuhlissa ja vanhan ajan tanssiaisissa. Lähde mukaan kokemaan juhlavuoden huipennus!\n"Hurra Finland" -kansanjuhla 2.12.\nTurun Metsänkävijät järjestää Turussa Street-O-kaupunkisuunnistuksen, jossa määräajassa osanottajat hakevat yksin tai yhdessä mahdollisimman paljon rasteja ja keräävät niistä saatavia pisteitä. Kaupunkisuunnistus lisää kansalaisten perustaitoja, nykyisten gps-sovellusten rinnalla jokaisen on edelleen hyvä osata lukea katukarttoja.\nPikku Kakkosesta tuttu Pikkuli-lintu esiintyy Turussa Vanhalla Suurtorilla itsenäisyyspäivänä klo 16.30. Iloinen satavuotiasta Suomea juhlistava esitys koostuu lauluista ja leikeistä, joihin yleisö voi osallistua. Yllätyksellisessä esityksessä tavataan Pikkuli-hahmon lisäksi muitakin Pikkuli-animaatiosarjasta ja -kirjoista tuttuja ystäviä. Mukaan kannattaa varata lämpimien vaatteiden lisäksi omat Suomen liput, jotka voi itse askarrella vaikka paperista ja puutikusta. Pikkuli\nTurun linnassa juhlittiin 100-vuotiasta Suomea


Langaton Lämpömittari - OmaVahti Älykoti\nTelldus yhteensopiva Viking lämpömittari ja kosteusanturiEtäluettava langaton näytöllä varustettu lämpömittari ja kosteusanturi kodin, huvilan, mökin, kylmiön tai vastaavan kohteen etäseurantaan\nLangaton lämpömittari Viking\nLangaton Telldus yhteensopiva ruotsalainen Viking lämpömittari näyttää lämpötilan ja ilmankosteuden jatkuvasti, sekä lähettää mittaustulokset älykoti ohjaimelle 2-5 min välein.\nSoveltuu sisä- ja ulkolämpötilan ja ilmankosteuden seurantaan\nMitta-alueet: Lämpötila -40°C ~ +65°C, Kosteus xx% – xx %RH\nMittaustarkkuus: Lämpötila +/-1°C, Ilmankosteus +/-5 %RH\nNäytön resoluutio: Lämpötila 0.1°C, Ilmankosteus 1 %RH\nLämpömittari on yhteensopiva Telldus Znet ja Net älykoti ohjaimien kanssa\nMittari valitsee uuden kanavan aina paristojen vaihdon yhteydessä\nParistot 2x AA-paristot (ei mukana)\nTämän mittarin ominaisuuksien vertailu langttomaan Telldus mittariin:\nPisempi paristonkesto AA vs. AAA\nLaajempi mittausalue +65°C vs. +50°C\nLämpötila mittaustarkkuus +/-1°C vs +/-2°C\nSoveltuu myös yli 8 lämpömittaria sisältävään Telldus Znet järjestelmän\nMitat K120 x L41 x S17 mm. Roiskevesisuojattu IP44\nHUOM! Kuvassa lämpötila Farenheit arvona, toimitetaan Celsius mittari\nLangaton Lämpömittari määrä\nLangaton Viking lämpömittari soveltuu myös saunaan\nViking lämpömittari näyttää lämpötila ja ilmankosteus arvot jatkuvasti näytössä. Telldus Znet tai Net älykoti järjestelmään liitettynä mittarilla voi tehdä esim. huvilan, kylmiön, autotallin tai laitetilan jatkuva lämpötilavalvonta, sekä saada jäätymisvaara (esim. alilämpö +9°C) tai ylilämpö hälytyksiä suoraan omaan kännykkään Telldus LIVE Premium sovelluksen sisäisenä viestinä, SMS:llä ja/tai sähköpostilla. Viestin vastaanottajia voi olla useita. IF->THEN hälytyssääntöjen ohjelmointi tapahtuu kätevästi graafisen käyttöliittymän kautta.\nSuosittelemme aina ueamman Viking ja Telldus (tupla)lämpömittarin sijoittamista eri puolille etäseurattavaa kohdetta. Tällöin saatte kattavat mittaustulokset, eikä yhden mittarin paristojen loppuminen aiheuta vielä etävalvonnassa olevan kohteen lämpötilamittauksen täydellistä keskeytymistä.\nTelldus tuplalämpömittaria käyttämällä saadaan mitattua max 16 eri pisteen lämpötila. Tätä laajemmat, jopa 100 lämpömittarin järjestelmät vaativat tämän Viking merkkisten 433 lämpömittarin tai Sensative lämpömittari + valoisuus/vesivuoto Z-Wave antureiden lisäämistä älykoti järjestelmään. Kysy lisää asiakaspalvelusta.\nTutustu myös Sensative Strip lämpömittareihin, joiden paristonkesto on 10 vuotta. Nämä mittarit löytyvät hakusanoilla Vesivuotoanturi ja Valoisuusmittari.\nKirjoita ensimmäinen arvio tuotteelle “Langaton Lämpömittari”


Sisäilmasairaudet haltuun tulokulmaa muuttamalla\n, Executive Director at Homepakolaiset ry\nHomepakolaiset ry:n esitys eduskunnassa 10.10.2017 tilaisuudessa Sisäilma sairastuttaa - Totta vai tarua? Tilaisuuden järjesti Tutkas.\n1. Sisäilmasairaudet haltuun tulokulmaa muuttamalla? KATJA PULKKINEN HOMEPAKOLAISET RY\n2. ”Eduskunta edellyttää, että ..hallitus ryhtyy toimenpiteisiin huonosta sisäilmasta oireilevien ja sairastuneiden ihmisten tutkimusten, hoidon sekä viranomaisten antaman tuen parantamiseksi mietinnössä ehdotetulla tavalla. Tärkeää on huolehtia, että kaikki terveyshaitoista kärsivät pääsevät asianmukaisiin tutkimuksiin ja saavat apua riippumatta siitä, ovatko he työelämässä tai missä päin Suomea asuvat. Myös silloin, kun oireiden ja sairauksien lääketieteellisistä syistä ei ole varmuutta, tulee käytettävissä olevin keinoin varmistaa, että potilas saa hoitoa mahdollisimman hyvin.” (EDUSKUNNAN KIRJELMÄ 5/2013 vp)\n3. Mitä tapahtui? 1. Lanseerattiin käyttöön ympäristöyliherkkyys -termi ”Sisäilmasairas = ympäristöyliherkkä” 2. Alettiin käsitellä ympäristöyliherkkyyksiä toiminnallisina ongelmina 3. Koulutettiin lääkärit tähän tulokulmaan ja laadittiin mm. Käypähoito -suositus\n4. Tilanne on heikentynyt • Suurin osa sisäilmasairaista jää diagnosoinnin, hoidon ja kuntoutuksen ulkopuolelle • Oireiden varhainen (ja myöhäinen) tunnistaminen estynyt sairaudet kroonistuvat • Pudotaan opinnoista ja työelämästä, syrjäydytään • Kenelle tämä on kannattavaa?\n5. Nyt hyvä hetki arvioida • Onko toimenpiteiden vaikutus todella sellainen kuin eduskunnassa tavoiteltiin? • Millaisia toimia kannattaa juurruttaa? • Tehdäänkö tarvittavaa vaikutusten arviointia?\n6. 5 vaihtoehtoista/täydentävää tulokulmaa • Emme ole aseettomia ongelman edessä • Ratkaisuihin voidaan jo siirtyä perustellusti\n7. 1. Home Sisäilma • Siirretään sisäilmasairauskeskustelu koskemaan 2000-luvun rakennettua ympäristöä • Luovutaan pelkkiin homeisiin keskittyvästä tutkimustiedon käytöstä • Esim. rakennusmateriaalien kemikaalit solahtavat kemikaalilainsäädännön läpi, mutta eivät näy lääketieteessä ”homeongelmia” käsiteltäessä. Miksi esim. ftalaatteja ei huomioida Käypähoito -suosituksessa? • Homekeskeisyys sulkee ratkaisujen ulkopuolelle varsinaisen potilasryhmän ja suuren osan tämän päivän sisäilmaoireista ja -sairauksista.\n8. 2. Varovaisuusperiaate ja kertyvä näyttö Miksi sisäilma-asioissa ei huomioida varovaisuusperiaatetta, vaan todistusaineistoa odotetaan väestötasolla toteutuneista terveyshaitoista? Pohdittavaa: Sopisiko esim. karsinogeenien luokituksessa käytetty näytön asteen luokittelutapa sisäilma-asioihin? (Eli varman näytön lisäksi todennäköiset ja mahdolliset vaikutukset, luokittelu näytön asteen mukaan esim. 1A ja 1B, 2A ja 2B..) Hurja määrä tutkimustietoa jää nyt hyödyntämättä, kun vain 1A-luokan hometutkimus huomioidaan\n9. Esimerkki homekeskeisestä, vain 1A-tason näyttöön keskittyvästä ongelmankäsittelystä: oireilla/sairauksilla ei yhteyttä sisäilmaongelmiin, eikä käsitelty oirekuva korreloi siihen, mitä sisäilmaongelmaisissa kohteissa usein tosiasiallisesti esiintyy. Lähde:MarkkuSainio,Työterveyslaitos,Esitys valtionkonttorilla”Puhdastailmaa,kiitos!” -tapahtumassa12.9.2017\n10. 3. Hyödynnetään WHO:n ICF- luokitusta • WHO on kehittänyt toimintakylyluokitukseen vastaavan kattavan järjestelmän, kuin sairauksienkin luokituksessakin on käytössä • Tautiluokitus (ICD) + toimintakykyluokitus (ICF) = saadaan näkymätön ongelman näkyväksi ja ihmiset kuntoutukseen • Näiden kummankin hyödyntäminen yhdessä olennaista tällaisessa ongelmassa, jonka kuvaamiseen ICD-koodisto ei riitä • Pelkkä ICD-järjestelmä on johtanut piilotilastoihin: sisäilmasairailla joko ”terveen, työttömän tai masentuneen paperit” väärä hoito, ei vaikuttavuutta\n11. 4. Tutkimustiedon avoin huomioiminen • Paljon hyvää, vertaisarvioitua tutkimusta puuttuu alan keskeisistä julkaisuista, ohjeista ja koulutuskiertueilta • Tutkimusnäytön hyödyntämiseen nykyistä kattavammin ja avoimemmin tulee löytää ratkaisuja\n12. 5. Todistustaakka ratkaisukeskeisyys • Todistustaakka sopii oikeussaleihin, ratkaisukeskeisyys yhteiskunnallisten ongelmien hoitoon • WHO:n biopsykososiaalinen malli ja kroonisten sairauksien hoitomalli mahdollistavat: Asiakaskeskeisyys, moniammatillinen hoito, toimintakykyperusteisuus, hoitopolun koordinointi jne. • Lupaavia tuloksia ympäristösairaiden hoidossa: Ks. homepakolaiset.fi/ratkaisuja-sisailmasairaille/nova-scotia • Vaikuttavuuden seuranta olennaisessa roolissa - eihän tehdä asioita, jotka eivät toimi?\n13. Mahdollisuuksia • Nämä tulokulmat ja mallit antavat vahvan, tieteellisesti uskottavan pohjan ongelmien ratkaisuun • Päästään perustellulla ja uskottavalla tavalla ongelmien poissulkemisesta kattavaan ratkaisukeskeisyyteen\n14. Lisää aiheesta Homepakolaiset.fi/ratkaisuja-sisailmasairaille Seuraa meitä: @homepakolaiset katja.pulkkinen@homepakolaiset.fi


PlayStation Now -tuki\nLue miten voit suoratoistaa yli 700 PS Now -peliä PlayStation 4 -järjestelmällä ja tietokoneella.\nPS Now PlayStation 4 -järjestelmällä\nPlayStation Now -tilauksen käyttöönottaminen on helppoa. Mene vain rekisteröitymään [PlayStation Store] -palveluun.\nValitse "Aloita ilmainen koejakso" aloittaaksesi seitsemänpäiväisen kokeilujakson ja valitse haluamasi tilausmalli. Tililläsi on oltava voimassa oleva maksutapa aloittaaksesi tilauksen.\nKun olet ostanut tilauksesi, saat valita pelejä suoratoistettaviksi tai ladattaviksi PlayStation Now -sovelluksella.\nPS Now PS4-järjestelmällä\nAla käyttää PS Now -palvelua tietokoneellasi ja suoratoista pelejä vain lataamalla ja asentamalla PS Now -sovellus. Et tarvitse PlayStation-järjestelmää käyttääksesi PS Now -palvelua, mutta tarvitset yhteensopivan ohjaimen.\nKun käynnistät PS Now -sovelluksen tietokoneellasi, voit kirjautua sisään tai luoda uuden tilin. Valitse haluamasi tilausmalli tai jatka olemassaolevaa tilausta. Tililläsi on oltava voimassa oleva maksutapa aloittaaksesi tilauksen.\nKytke langaton DUALSHOCK 4 -ohjaimesi mihin tahansa USB-porttiin, tai yhdistä se langattomasti ja ala suoratoistaa.\nSuoratoista ja lataa PS Now -pelejä\nSuoratoista mikä tahansa PS Now -peli PS Now -sovelluksella tietokoneellasi tai PS4-järjestelmälläsi, niin edistymisesi tallentuu automaattisesti pilveen. Verkkomoninpelien pelaamiseen PS Now -palvelulla ei vaadita muita tilauksia.\nLataa PS Now -pelejä pelattaviksi PS4-järjestelmälläsi. Ladattavissa PS4-peleissä on merkintä "Ladattavissa", ja niitä voi hakea [Downloadable]-toiminnolla. Voit ladata niin monta PS Now -peliä kuin haluat, kunhan PS4-järjestelmässäsi on tarpeeksi vapaata kiintolevytilaa.\nSiirtele pelitallennuksiasi suoratoistettujen ja ladattujen PS Now -pelien välillä PS4-järjestelmälläsi, kun sinulla on aktiivinen PS Plus -tilaus.\nSuoratoista PS Now -pelejä\nLataa PS Now -pelejä PS4-järjestelmälle\nAloita PlayStation Now -tilaus ja hallinnoi sitä\nPlayStation Now -tilaus on jatkuva ja maksullinen, ja siinä on säännöllinen tilausmaksu. Kaikki uudet asiakkaat saavat maksuttoman kokeilujakson. Ensimmäinen tilausmaksu veloitetaan, kun kokeilujakso päättyy, ellei tilausta peruta ennen ilmaisen kokeilujakson päättymistä.\nKun tilaus uudistetaan, sinulta veloitetaan tilillesi rekisteröidyllä maksutavalla, ellet olet valinnut [Turn off Auto-Renew] Tilaustenhallinnasta.\nPysy turvassa PSN-verkossa.\nIkärajoitukset ja lapsilukot\nPlayStation Now -tilauksen voi ostaa vain vähintään 18-vuotias aikuinen tilinhaltija. Alaikäiset tilinhaltijat eivät pysty käyttämään PS Now -sovellusta, mutta voivat käyttää ikätasolle sopivaa sisältöä perheen hallinnoijan omalta PS4-järjestelmältä. Tätä voi hallinnoida lapsilukkoasetuksilla.\nAseta perhetilejä PlayStation-järjestelmälle\nSelaa ja jaa PS Now -pelejä\nSelaa PS Plus -pelejä PS Now Collections -kokoelmasta, jolloin voit hakea sisältöä alustan mukaan tai etsiä ladattavia pelejä. Voit myös suodattaa sisältöä PS Now -sovelluksella ikäluokituksen mukaan selaamalla PS Now Collections -kokoelmasta koko perheelle sopivia pelejä.\nJaa PS Now -palvelun edut ystäviesi ja perheenjäsentesi kanssa PS4-järjestelmälläsi. Aktivoi vain oma järjestelmäsi ensisijaiseksi, niin muut käyttäjätilin haltijat voivat käyttää PS Now -tilauksella hankittua sisältöä ensisijaisella PS4-järjestelmällä.\nPS Now -palvelun peliominaisuudet\nMissä PlayStation Now on saatavilla?\nPS Now -saatavuus\nVilkaise hyödyllisimpiä tukiartikkelejamme\nParanna PlayStation Now -palvelun suoratoistoyhteyttä\nOta selvää, miten voit parantaa PlayStation Now -palvelun yhteyden laatua estääksesi viivettä tai yhteyden katkeamista PS Now -suoratoistopalveluun.\nEdistymisen tallentaminen ja siirtäminen PlayStation Now -palv ...\nOpettele, miten PlayStation Now -pelitallennus tallennetaan PS4-järjestelmään tai ladataan siltä.\nPlayStation Now -palvelun tukemat ohjaimet\nOta selvää, mitkä ohjaimet ovat yhteensopivia PS Now -palvelun kanssa ja miten ne otataan käyttöön.\nPelitoiminnot käytettäessä PlayStation Now -palvelua\nOta selvää pelien tallentamisesta, moninpelivaihtoehdoista, ystävistä ja lisäosista PlayStation Now -palvelussa.


Seljapolku 9 A 16 – Vuokrataan 2H+K - Lumo.fi\nMallikuva keititön materiaaleista. Kuva on otettu asunnosta, jossa on eri pohja.\nSeljapolku 9 A 16\nTässä Lumo-vuokrakodissa on toimiva pohjaratkaisu. Erillisen keittiön päädyssä on paikka ruokapöydälle ja päädystä on kulku myö lasitetulle parvekkeelle. Lasitettu parveke toimii lisähuoneena aina aikaisesta keväästä pitkälle syksyyn. Keittiön erottaa olohuoneesta liukuovi. Makuuhuonesta ja eteisestä löytyy hyvin kaappitilaa. Ikkunoissa on sälekaihtimet.\nAsunnossa on harmaa tammilaminaatti ja valkoiseksi maalatut seinät. Keittiössä on valkoiset kaapistot metallivetimillä ja harmaat välitilan laatat sekä työtasot. Astianpesukoneelle löytyy liitännät. Kylpyhuoneessa on harmaa massalattia ja valkoisella sekä harmaalla sävyllä laatoitetut seinät. Pyykinpesukoneelle on mahdollisuus.