1 Bornholm som praktikplads-test-ø - en afgrænset region til afprøvning af forsøg med alternative praktikpladsmodeller. - en mulighed for at understøtte en massiv kompetenceudvikling af et erhvervsliv, hvor op til 40% af arbejdsstyrken forlader arbejdsmarkedet pga. alder de kommende 10 år. 1\n2 Indholdsfortegnelse 1. Problemstillingen og de konkrete forhold på Bornholm omkring praktikpladser Udfordringen med praktikpladser på Bornholm Hvad gør vi allerede nu på Bornholm? To forsøgsmodeller i én ønskes til afprøvning Forsøg I - Klyngemodel Skolen tager bureaukratiet Forsøg II - Klyngemodel - Virksomhedskonsortier\n3 1. Problemstillingen og de konkrete forhold på Bornholm omkring praktikpladser På Bornholm har alle aktører omkring unge; virksomheder, uddannelsesinstitutioner, Jobcenter, organisationer, kommunalbestyrelse osv. stort fokus på, at så mange som muligt får en ungdomsuddannelse. Målet er at mindst 95 % af en ungdomsårgang opnår en ungdomsuddannelse. I foråret 2011 var det 97,5 % af de bornholmske unge, der afslutter grundskolen i juni, som var tilmeldt en ungdomsuddannelse. En del af disse unge starter på en erhvervsuddannelse på Campus Bornholm det vil sige at de unge gør det, vi beder dem om de går i gang med en uddannelse. Problemet for mange af dem er, at den uddannelse, de starter på, ikke kan fuldføres, fordi de efter et endt grundforløb ikke kan få en praktikplads. I 2010 startede der f.eks. 290 elever på et grundforløb på Campus Bornholm og der blev i samme periode indgået 75 ordinære praktikaftaler indenfor Campus Bornholm og ca. 75 praktikaftaler med skoler udenfor Bornholm. De unge på Bornholm er øens vigtigste ressource, vi har som et ø-samfund ikke råd til, at så mange unge ikke kan fuldføre deres uddannelse. De unge der ikke kan fuldføre deres uddannelse flytter enten væk, søger ufaglært arbejde eller bliver ledige og kommer på kontanthjælp. Vi mister derfor arbejdskraft, vi mister deres potentielle kvalifikationer, vi mister deres indtægtsgrundlag og vi må samtidig som samfund afholde udgifter til deres økonomiske underhold og iagttage at nogle af de unge får sociale og psykiske problemer under deres ledighed. 3\n4 2. Udfordringen med praktikpladser på Bornholm Der er forskellige årsager til, at det er vanskeligt at finde de fornødne praktikpladser, men med den demografiske sammensætning, som vi har, er det bydende nødvendigt, at vi får uddannet kvalificeret arbejdskraft, da 37,2 % af de faglærte i dag er over 50 år. Aldersfordeling Bornholm 2010, sammenlignet med relativ fordeling i hele landet 2010 Antal personer 900 Hele landet 2010 Bornholm år 10 år 20 år 30 år 40 år 50 år 60 år 70 år 80 år 90 år Alder Udfordringen med at få skabt flere praktikpladser på Bornholm er mange, dels eksisterer der mange en-mandsvirksomheder og små virksomheder på Bornholm, hvor det er en stor udfordring at skulle tage sig af løn, administration m.m. i forbindelse med en uddannelsesaftale. Dels er vi oppe imod en generationskløft, hvor mange virksomhedsledere ikke magter eller tør tage udfordringen op med en ung lærling. På Bornholm har vi erfaringsmæssigt mange unge, der har store læse- og staveproblemer og problemer med selvværd, misbrug, diagnoser etc. Disse unge påbegynder også en erhvervsuddannelse og søger praktikpladser og de er en særlig udfordring for virksomhederne og der kræves ekstra ressourcer i virksomhederne for at takle dem. Desuden spiller tradition og kultur også en rolle, nogle virksomheder har en lærlingekultur, andre har ikke og det er udfordrende at arbejde på at ændre en sådan kultur. En række unge har i perioden med højkonjunktur efterspurgt og fået ufaglært lønarbejde frem for uddannelse og en stor del af denne gruppe er nu med lavkonjunktur ledige uden uddannelse. Der er derfor et behov for at udvikle tilbud til denne gruppe også. Samlet set har vi en brændende platform på Bornholm indenfor dette område, men vi mener også at vi har en brændende mulighed for at gå nye veje. Vi ser derfor Bornholm som et rigtigt godt sted at afprøve og evaluere forskellige muligheder for anderledes og utraditionelle former for praktik. FAKTABOKS (UV-data marts 2011): Bornholm har 3704 i alderen år 60 % af disse er i gang med uddannelse 20 % har afsluttet en uddannelse 20 % (748 unge) er ikke i gang med og har ikke afsluttet uddannelse 279 af disse 748 har et eller flere grundforløb bag sig, men har ikke fået praktikplads. 4\n5 Af disse 748 havner ca. 550 i en ressourcesø. En ressourcesø, der består af unge, der ikke kommer i gang med eller som ikke får færdiggjort uddannelse. P.t. er tilløbet til denne ressourcesø større end fraløbet og det ønsker vi at gøre noget ved! På Bornholm oplever vi, at mange unge rejser fra øen og at den gruppe af unge, der bliver tilbage ofte har svært ved at komme videre, mange af dem havner i ressourcesøen. Vi har på Bornholm en ressource-sø af unge en sø med stort tilløb men for lille fraløb P.t. 279 unge med et eller flere afsluttede grundforløb P.t. ca. 400 ledige unge ud af arbejdsstyrke på ca\n6 3. Hvad gør vi allerede nu på Bornholm? Problemstillingen på Bornholm har været kendt i nogle år og vi har fra Campus Bornholms side i samarbejde med det lokale erhvervsliv allerede iværksat en række initiativer i fht. at skabe flere praktikpladser. Initiativer der bygger på gældende lovgivning omkring praktikpladser og på at sikre et endnu tættere samarbejde mellem aktørerne på praktikpladsområdet (især Jobcenter Bornholm, Bornholms Produktionshøjskole og Campus Bornholm) og mellem disse aktører og de lokale virksomheder. Igangværende initiativer: A) Koordinatormodellen Koordinatormodel for en gruppe på p.t. 12 SKP-elever (skolepraktikelever) indenfor MTM (Mad Til Mennesker). Eleverne tilbydes i videst muligt omfang virksomhedsforlagt undervisning og delaftaler og virksomhederne opfordres til efter hver periode, at indgå et restlæreforhold med eleven. Koordinatoren sikrer tilsyn og skift mellem forskellige praktiksteder. Erfaringerne er meget positive og siden initiativet begyndte i 2008 har alle igangværende SKP-elever afsluttet deres uddannelse med en restlæreaftale. B) Fra kontanthjælp til elevløn Bornholms Regionskommune er i samarbejde med os i gang med at etablere 20 ordinære elevpladser indenfor indgangen Bygnings- og Brugerservice (Ejendomsmedhjælper og Serviceassistent) og ansætte dem i kommunens virksomheder og institutioner. De unge der ansættes er kontanthjælpsmodtagere fra matchgruppe 2 eller 3, som ellers ville have udsigt til længerevarende ledighed og kommunens udgifter til elevløn er derfor ikke væsentlig anderledes end til kontanthjælp. 6\n7 4. To forsøgsmodeller i én ønskes til afprøvning Som nævnt indledningsvis står de bornholmske virksomheder overfor en historisk demografisk udvikling, da op til 40% af arbejdsstyrken forlader arbejdsmarked indenfor de kommende 10 år og de arbejdspladser skal besættes, samtidig er antallet af nyfødte børn på Bornholm lige så historisk lavt og har været det de sidste 5-6 år. Så en massiv afgang fra arbejdsmarkedet, samtidig med at der er få til at overtage de ledige jobs er en udfordring for uddannelsessystemet som kun kan løses med flere praktikpladser. Disse to store udfordringer er både organisationer, virksomheder og politikere meget bevidste om og dermed en fælles forståelse for at udfordringerne skal løses igennem at hver eneste ung skal uddannes, så han/hun kan indgå i det arbejdsmarked som affolkes. Bornholm udmærker sig desuden ved at være en afgrænset region som er oplagt til at afprøve forskellige praktikpladsforsøg, før de evt. udbredes landsdækkende. Det overskuelige arbejdsmarked er nemt at føre dialog med og nemt at evaluerer og der er ikke risiko for at elever kommer fra andre regioner, fordi mulighederne er bedre der. Nedenfor er beskrevet to forsøgsforslag og de er, som det fremgår, fremkommet igennem en tæt dialog med arbejdsmarkedets parter og brancherne på Bornholm. Bornholms Regionskommune er projektleder på et større EU-Socialfondsprojekt i perioden , hvor der er tilknyttet resurser i et vist omfang at følge og evaluere disse forsøg, med henblik på varige modeller, både lokalt på Bornholm og landsdækkende. Campus Bornholm udbyder skolepraktik indenfor Gastronom, Ernæringsassistent, Tømrer, Smed, Mekaniker og Offentlig Administration. Campus Bornholm har en tæt samarbejde med de Lokale Uddannelsesudvalg og de vil selvfølgelig blive inddraget, ligesom de allerede er inddraget i formuleringen af de problemstillinger og løsninger der er i det bornholmske uddannelsessystem og på det bornholmske arbejdsmarked. 7\n8 4.1. Forsøg I - Klyngemodel Skolen tager bureaukratiet Campus Bornholm Klip fra projektbeskrivelsen: Det kan desuden afprøves, om skolen kan løfte uddannelsesansvaret for, at de deltagende elever når de fastsatte mål for den samlede uddannelse, mens den enkelte virksomhed har ansvaret for sin del af praktikuddannelsen. Forløbene skal knyttes til de eksisterende hovedforløbsskoler og kan etableres som samarbejder mellem skoler. Forsøg med disse forløb bør bidrage til at aktivere virksomheder, som ikke har erfaring med at ansætte elever. En lang række af de mindre bornholmske virksomheder, som har været interviewet i forbindelse med praktikpladsudfordringerne, har peget på at årsagen til at de ikke ansatte lærlinge var det bureaukratiske bøvl der er og den økonomiske usikkerhed de som virksomhed har i at forpligtige sig til at ansætte en elev i 2-4 år. Denne udfordring ønsker Campus Bornholm at forsøge at løse i tæt samarbejde med brancherne. Derfor foreslår vi at der etableres et forsøg indenfor Metalbranchen på Bornholm og indgangen P&U, hvor Campus Bornholm ansætter en gruppe på 15 egnede elever i en kort uddannelsesaftale og selv påtager sig ansvaret for at koordinere perioderne ude i en klynge af virksomheder og at virksomhederne afregner lønnen med Campus Bornholm i de perioder, hvor de har eleven. Forudsætningen for forsøget er at hver branche samlet giver et bindende tilsagn om at det aftalte antal elever garanteres en praktikplads i de perioder hvor der er behov for det. 8\n9 Modellen er inspireret af erfaringerne fra Sverige og de seneste tanker fra blandt andet LO. Forudsætningen i en forsøgsperiode vil være at der ansættes en koordinator på Campus Bornholm der tager sig af det administrative, juridiske og det koordinerende mellem hver af klyngevirksomheder. Vi forventer at forsøget kræver dispensationer fra UVMs side for lovgivning og bekendtgørelser, men uanset hvad så er Campus Bornholm meget interesseret i at gå ind i projektet og vi forestiller os at forsøget følges af UVM med henblik på en evaluering. Forudsætninger for Campus Bornholm gennemførelse af Klyngemodel I 1) Lovgivning og bekendtgørelse Campus Bornholm vurderer at Klyngemodel I kræver dispensation for gældende lovgivning og der vil være en række juridiske aspekter der skal løses, hvis Campus skal have det økonomiske og personalemæssige ansvar for eleverne i ansættelsesperioden. 9\n10 4.2. Forsøg II - Klyngemodel - Virksomhedskonsortier 10 X Klip fra projektbeskrivelsen: Der kan udvikles og afprøves forløb, hvor erhvervsskolerne kan stå for at oprette et fællesskab af virksomheder, som vil bidrage med korterevarende praktikophold for skolepraktikelever. Skolen kan også stå for koordineringen af praktik i de forskellige virksomheder i fællesskabet, kombineret med skolepraktik, hvorved elever kan få et tilrettelagt fuldt uddannelsesforløb ligesom elever med almindelige uddannelsesaftaler. Vi ønsker at gennemføre et forsøg indenfor 3 brancher på Bornholm, hvor en klynge bestående af eksempelvis 10 mindre virksomheder ansætter 5 elever og selv påtager sig ansvaret for at koordinere perioderne ude i de enkelte virksomheder. Denne model vil imødekomme Bornholms erhvervsstruktur med mange små virksomheder. Modellen er inspireret af erfaringerne fra det norske arbejdsmarked. Forudsætningen i en forsøgsperiode vil være at der ansættes en koordinatorer der tager sig af det administrative, juridiske og det koordinerende mellem hver af de 10 virksomheder. Vi er i tvivl om forsøget kræver dispensationer fra UVMs side eller det kan afvikles under kombinationsaftaler, men uanset hvad så er Campus Bornholm meget interesseret i at gå ind i projektet og vi forestiller os at forsøget følges af UVM med henblik på en evaluering. Alternativt vi vil gerne gennemføre overstående som et forsøg, hvor det er SKP-elever der indgår i samme model Forudsætninger for Campus Bornholm gennemførelse af Klyngemodel II 1) Lovgivning og bekendtgørelse Campus Bornholm vurderer at Klyngemodel II kan gennemføres indenfor gældende lovgivning. 10


Sailor 18, Sr – Funktionel Herre Fritidsjakke fra Nanok\nHer får du en yderst funktionel og behagelig herrejakke fra Nanok i et smart maritimt look. Modstå vind og regn – Shop Nanok Sailor 18, Sr her! Iført Nanok Sailor kan du trodse vind og vejr, da jakken er udstyret med en vind- og vandtæt Extreme Level 8000 membran, der holder dig tør og komfortabel.… Læs mere om produktet her\nMarine Orust Sneaker - Voksen Fritidssko\n2117 Tåby Shorts - Herre Shorts\nNanok Mexico City Polo 19, Sr - Herre Polo\nMarine Jacket - Herre Fritidsjakke\nHer får du en yderst funktionel og behagelig herrejakke fra Nanok i et smart maritimt look.\nModstå vind og regn – Shop Nanok Sailor 18, Sr her!\nIført Nanok Sailor kan du trodse vind og vejr, da jakken er udstyret med en vind- og vandtæt Extreme Level 8000 membran, der holder dig tør og komfortabel. Jakkens ventilerende mesh for og lufthuller i armhulen sørger desuden for en bedre åndbarhed.\nModellen er designet med en gennemgående lynlås med hagebeskytter i toppen og indvendig vindklap, to sidelommer med lynlås og beskyttelsesklap, en inderlomme med velcrolukning samt en høj krave.\nPasformen kan justeres i bunden vha. snoretræk og ærmeenderne kan tilpasses med velcrolåse. Derudover er jakken designet med maritime broderier på bryst, ærme og nakke.\nLufthuller i armhulen\nVelcrojustering ved ærmeenderne\nBroderier på bryst, nakke, ærme\nVi anbefaler at du bruger vaskemiddel specielt til vandtæt overtøj, da dette forlænger tøjets levetid.


SAAB-Klubbens forum :: Vis emne - Kontingent\nSkrevet: 1 februar 2014, 10.16:43 Emne: Kontingent\nTil SAAB-klubbens medlemmer:\nJeg vil gerne slå et slag for at man husker at få betalt kontingentet til SAAB-klubben.\nJeg henviser til mit indæg i det sidste blad, hvor jeg opfordrer medlemmerne til at betale kontingentet via netbank. Det er der heldigvis også en del der har gjort,men der er i skrivende stund kun ca. 20 % der har betalt på denne måde. Jeg havde håbet der var en del flere der ville spare både klubbens udgifter til porto og kassererens arbejde med at sende alle disse breve ud.\nJeg giver det lige en lille uge mere, før jeg udsender brevene med girokortet, til dem der ikke har betalt.\nHusk også temadagen hos Olsens den 15. februar.\nMange hilsner og god weekend fra kassereren\nSkrevet: 6 februar 2014, 22.07:26 Emne:\nKære kasserer og med-bestyrelse i SAABKlubben.\nNu har jeg dermed indbetalt Jeg måtte dog finde kontonummeret på Facebook da det ikke står her\nSom medlemmer vil vi da gerne slå et slag retur for at en opkrævning af kontingent udsendes. En notits i et blad før opkrævningstidspunkt er sjældent en løsning der husker folk på den slags.\nDet er super positivt at I tænker i nye baner for at spare $ ved opkrævning via udsending på mail eller i et blad som alligevel udkommer men et girokort bør være et forventeligt minimum.\nI kunne også oprette mobile-pay (kan hentes på en smartphone) som kan bruges til overførsler gratis til forenigens konto. Men medlemmerne skal altså have af vide at dette er tid NU til at indbetale (ide til næste år.....)\nAlternativt kan I jo udsende en opkrævning til alle de medlemmer I har mailadresser på og senere (3 uger efter) udsende girokort til de resterende med et blad.\nAlternativet er jo PBS som dog koster et gebyr pr. opkrævning men det er stadig en god måde at sikre at folk får indbetalt på og det er i høj grad med til at fastholde medlemmerne.\nMvh. en af dem der tidligere har siddet og trykt girokort til fingrende de blødte.....\nSkrevet: 7 februar 2014, 22.01:24 Emne:\nDet er da muligt, i hvert fald i min netbank at oprette betalingen med det samme, og sætte den til betaling på et givent tidspunkt, så i princippet, kan opgaven klares, når når bladet med informationen modtages, s¨å skal man ikke længere bekymre sig om det næste nummer af saab entusiasten nu også ender i postkassen.\nIndmeldt: 09. feb 2010\nSkrevet: 7 februar 2014, 22.04:40 Emne:\nArne havde i den sidste udgave af vores fantastisk gode klubblad gjort sig stor umage med at forklare, hvorfor alle med netbank burde betale ad den vej. Kontonummeret var ligeledes klart anført på den pågældende side.\nSå hvis man havde lagt sit kontingent i netbanken til betaling medio januar, da man alligevel sad med bladet i hænderne i december, ville meget være nået . - Kontingentbetaling på denne måde fungerer fint i Svenska Saabklubben, endda over grænsen, så det kan det naturligvis også hos os, hvis ikke vi smøler\nBedste to-takt hilsener,\nSAAB 96 TT, Midnattsblï¿½, 1965 (reg. sept. 1964) NA 23.421\nVW Touran Highline 1,6 TDI BMT DSG 2016\nRuhï¿½ret gravhund "Emma"\nBavaria sejlbï¿½d "Bifrost"\nSkrevet: 8 februar 2014, 12.39:57 Emne:\nFine argument og jeg er rørende enige med Jer. Dog tyder det på at når ca. 20% af medlemmer har indbetalt kontingent, så bør bestyrelsen oppriotere at gøre noget ved dette. Jeg har selv netbank og kan fint gøre dette som beskrevet men det kunne jo tænkes at mange medlemmer ikke anvender netbank?? Når de sidste mange års kutyme har været at udsende opkrævning på girokort er det jo dette som medlemmerne venter på.\nJeg mener det er vigtigt at tænke nye baner i bestyrelsen mht. at spare på porto og kontor i en ikke alt for prangende klub-kasse (hvorfor mailopkrævning, PBS og mobilpay alt sammen er forslag til forbedring) men netop derfor er det enormt vigtigt med tydelig og hyppig kommunikation til medlemmerne mht. at de skal få indbetalt kontingent hvis klubben skal bestå.\nJeg havde selv misset det men det er gjort nu\nSkrevet: 9 februar 2014, 16.10:40 Emne:\nJa, vi må tænke alvorligt over, hvordan vi skal gøre det næste år. Jeg er overbevist om at de manglende betalinger skyldes glemsomhed og ikke en manglende vilje blandt medlemmerne til at betale kontingentet.\nNu bliver brevene med girokortene sendt ud i den kommende uge og så skal pengene jo nok komme ind.\nSkrevet: 10 februar 2014, 16.57:00 Emne:\nville det være ok at tage den omkostning, som det har at sende girokortene ud, fra dem det vælger den betalingsløsning, hvis det er meldt ud til generalforsamlingen. det kan selvfølgelig betyde at vi stiller de medlemmer, som ikke er til IT dårligere?\nMåske det skal besluttes på et gf.\nkan der med fordel sendes mail ud, til alle, som har afleveret deres mail adresse til sekretæren, som Anders foreslår?


Mors NILFISK støvsuger\nMin svoger del.3\nMin svoger del.2\nMin svoger del.1\nMin frække steddatter del.3\nSex kontakt herinde\nSex kontakt herinde hej ,er der noget kvinde til en ungfyr? ;)\nPorno i tænder på Jeg tænder på Cheating wife. Cuckold. 2 mænd om en kvinde. Rollespil...\nstor eller lille pik Gennemsnitlig tykkelse er også 12,5\nMin frække steddatter del.4\nSe Støvsuger-sex´s profil her\nSkrevet af Støvsuger-sex\nDa jeg var helt ung og meget uerfaren, troede jeg, at jeg var den eneste dreng i hele verden, der havde sådanne lyster efter min mors dejlige NILFISK støvsuger!\nDet var først flere år senere, at jeg mødte andre, som fortalte om deres søde, smukke og skønne oplevelser med mors NILFISK, at jeg fandt ud af, at der var mange både drenge og piger, der havde fundet ud af de glædelige oplevelser, som sådan en NILFISK også sagtens kunne give!\nVores families støvsuger var som sagt en stor og buttet NILFISK, og i 13-års alderen begyndte jeg at støvsuge hjemme hos os for at tjene mine lommepenge.\nNILFISK type GA 70 støvsugerKraftig motor med to effekter: 350 watt eller 500 watt.To sugestyrker: Almindelig eller Meget kraftig\nDen gang var det ikke så almindeligt, at drenge støvsugede for mor. Men det gjorde jeg altså, og for hver gang, jeg støvsugede, kom jeg til at holde mere og mere af den dejlige og egentligt smukke NILFISK.\nJeg opdagede hurtigt, at jeg fandt det både sjovt, spændende og dejligt, når jeg selv i al hemmelighed, selvfølgelig, lige "kom til" at bruge støvsugerslangen på mig selv. Jeg fandt det vildt ophidsende at se på, hvis man lige "kom til" at støvsuge noget med ned i NILFISK støvsugerens pose, noget som ellers bestemt ikke skulle være røget med!\nIsær hvis det var et par af min mors nylonstrømper, som den altid så glubske NILFISK kom til" at støvsuge med op bare, fordi man var lidt "uopmærksom"!\nMin pik blev hård som sten, og jeg var misundelig på disse nylonstrømper, jeg ville også prøve ar ryge med ned i NILFISK støvsugeren!\nJeg ville også gerne prøve at få støvsuget pikken med op i støvsugerslangen, men pikken var for tyk, så der måtte jeg finde på en anden løsning.\nJeg blev sat til at skifte støvsugerposen i den store NILFISK med mange formaninger om at passe meget på med ikke at tabe den eller spilde noget støv! Mor viste mig, hvor de nye poser lå.\nDet var helt utroligt vildt så meget støv, der kunne være i sådan en pose, men der var jo også nogle af mors savnede nylonstrømper, og nu kunne jeg ganske forsigtigt fiske dem op - for at spilde mindst muligt - men selvfølgelig faldt der noget støv ned på gulvet, og naturligvis sad der støv og nullermænd på selve nylonstrømperne, men det kunne man jo bare støvsuge væk bagefter. Og jeg havde også held med at støvsuge selve nylonstrømperne rene ved at holde godt fast på dem og så lade dem blive støvsuget med helt ind i slangen!\nPå den måde opdagede jeg, at jeg kunne blive ved med igen og igen og igen at støvsuge nylonstrømperne med op. Det var rigtig sjov at gøre, og det gjorde mig gerne vildt ophidset, når de blev støvsuget med op, men desværre var min stive pik jo for stor i forhold til støvsugerslangen.\nMen jeg fumlede med at sætte den nye pose i, kunne jeg ikke undgå at bemærke, at hullet ind i selve NILFISK støvsugerens "krop" jo var noget større end det i slangen!\nMin gode Gud! Det skulle prøves og det straks. Og stor var min fryd og glæde og mine forventninger, da min stive pik sagtens kunne gå ind i hullet!\nProblemet var bare, at nu manglede jeg en lejlighed til at være helt alene hjemme nogle timer.\nEn gang om ugen spilede mine forældre kort med nogle nære venner, og hvis det var ovre hos vennerne, så kom de gamle først hjem omkring midnat. Så nu var det bare om at vente og så undlade at lave nogle aftaler med mine egne kammerater og bilde mor og far ind, at jeg måske nok skulle lave lidt ekstra lektier.\nSå endelig en aften, hvor de skulle over hos vennerne og spille lidt kort, havde jeg ået og støvsuget lidt og moret mig med at støvsuge mine "hemmelige" nylonstrømper med op, så jeg vidste, at mors NILFISK var klar til mødet.\nMors NILFISK var frisk ren, og "gik" lige bag mig, mens vi støvsugede. Og så var hun klar til at prøve at tage mig. Det store, runde hul var åbent, og det sugede dejligt i det. Og jeg kunne ikke holde øjnene fra "hende", mors dejlige NILFISK\nEfter aftensmaden ventede jeg på, at min mor og far skulle gå - det kørte aldrig i bil derover, heller ikke selv om det regnede. Men efter lang tids venten gik de endelig.\nNu skulle det være.\nJeg sikrede mig, at hoveddøren var låst. Jeg skulle nødigt nyde noget af, at en kammerat for ikke at tale om min mor lige pludselig stod inde hos mig, mens jeg legede - og jeg mener virkelig legede - med den sugende NILFISK. Vi skulle nemlig ikke just støvsuge!\nJo, det skulle vi vel så alligevel, men på nye og spændende og frække måder!\nRystende af nervøsitet og usikkerhed vendte jeg mig mod kosteskabet for at finde den ventende NILFISK frem, så vi i fællesskab kunne få afprøvet muligheden.\nJeg kendte jo udmærket mors dejlige NILFISK, kendte den ind og ud, så jeg burde vel ikke være alt for nervøs, men det var jo altså den første gang for mig.\nJeg satte mig ind på briksen på mit værelse. Her kunne jeg være uforstyrret, og man kunne ikke se mig udefra, i hvert fald ikke i første omgang. Jeg sad lige og betragtede de smukke, lidt buttede former i NILFISK støvsugerens "krop" med det store, runde og meget fristende hul, som jeg syntes var så ophidsende og liderligt at kigge på, nærmest som en rigtig fisse, og altså måske min første fisse.\nDet fik det til koge i underlivet, og der var dårligt plads til pikken i mine shorts, så da jeg trak mine dem ned og bare lod dem falde på gulvet , svippede min pik lystigt og kampklar op.\nNu skulle det være min første gang. Nu skulle jeg være "nullermand", og nu var det min tur til at prøve at have pikken i NILFISK støvsugerens fisse!\nDet underligt at sidde sådan her kun med selve NILFISK støvsugeren uden hverken slange eller rør. Og det var endnu mere underligt at tænke på, at jeg om lidt ville prøve at stikke min stive ind der i hullet, hvor den ellers støvsugede!\nJeg tændte for mors NILFISK, og dens rolige og faktisk hyggelige summen og lydende af dens støvsugning fyldte hele mit lille værelse. Snart mærkede man også dens varme luft og de mange blandede dufte fra udblæsningen.\nSå jeg lænede mig lidt mere tilbage, pikken strittede mere opad, da jeg løftede den støvsugende NILFISK op med begge mine hænder, vinklede den lidt, så den pustede noget af al sin varme luft op mod mit ansigt og sænkede langsomt det sugende hul ned mod min dirrende pik.\nSå med begge hænder om NILFISK støvsugeren gled jeg lidt længere ned og rettede vores positioner, så pikhovedet var lige ud for det forbudte hul ind i støvsugerens krop, så pikken ville komme ind i sugeåbningen, hvis jeg sænkede støvsugeren noget mere.\nOg det gjorde jeg sgu!\nMin vejrtrækning blev dybe og hurtigere, mens jeg lod min pik glide op langs den buttede støvsugers krop, og min pik stod lige op mod det "farlige" sugende hul. Pludselig skete det uundgåelige. Det der ville ske, hvis - når jeg fortsatte. Det der helst ikke måtte ske!\nPikken blev pludselig grebet og holdt fast af støvsugningen fra mors stærke NILFISK, og da jeg "kom til" at sænke støvsugeren lidt længere ned, røg pikken med ind i sugeåbningen, og jeg kunne intet gøre, fordi jeg jo skulle holde støvsugeren i begge hænder!\nJeg har senere tænkt på, at det syn af den mørke, støvsugende fisse i mors NILFISK, og mit blålige pikhoved pegende mod hullet, og min lysere pikstamme mod den mørkegrå støvsugerkrop, var så liderligt et syn, at jeg ville ønske,at jeg havde haft taget nogle billeder af det, men det kunne jeg af gode grunde desværre ikke.\nPikken røg med et godt stykke lige op i hullet - sugefissen - da den stærke NILFISK støvsugede sig ned over mig, og jeg måtte skynde mig at holde igen på den villige og vilde støvsuger for, at den ikke skulle sluge mig fuldstændigt!\nJeg stønnede nu af nydelse og overraskelse, fordi mors NILFISK virkelig havde et kraftigt og beslutsomt greb om min "stakkels" pik! Jeg rystede fortsat af nervøsitet og uerfarenhed, men det gik over, som sekunderne gik, og jeg opdage, at den store, glubske NILFISK egentlig kunne ville mig det godt!\nJeg var sikker på, at vi begge nu var der, hvor jeg uden besvær eller smerte kunne føre min pik op og ned og derved bolle med den pragtfulde NILFISK!\nDet var både dejligt og spændende at sidde og holde og kramme mors store NILFISK, mens den støvsugende lukkede sig om min stive pik! Jeg mærkede varmen fra støvsugeren brede sig i mit værelse og følte "bare" den stramme, sugende fisse rundt om pikken, mens jeg langsomt kørte lidt op og ned med NILFISK, så pikken gled ind og ud, og vi rigtigt kneppede.\nMors skønne NILFISK støvsugede sig længere ned over pikken, der nu var blevet slugt til roden, og pludselig mærkede jeg den varme luft fra den stærke motor blive pustet lige ud i ansigtet på mig. Det var en pragtfuld og overvældende oplevelse for mig.\nOg, gode Gud! Nu var min pik så dybt begravet i "hende", mors dejlige NILFISK!\nÅÅÅHHH ... Det var en vidunderlig følelse at mærke den fløjlsbløde NILFISK fisses tag om min stive pik. Det var himmelsk at sidde sådan og bare holde pikken støvsuget med helt op i den fantastiske NILFISK!\nMen det var også hårdt og krævende for arme og hænder at sidde og holde den forholdsvise store og lidt tunge NILFISK på denne måde i længere tid. Jeg måtte prøve en anden stilling for os.\nNu følte jeg det helt naturligt at lægge mors skønne NILFISK ned på briksen, pille kørestellet af, lægge mig oven på støvsugeren, stikke pikken ned i den og selvfølgeligt begynde at kneppe med den. Jeg begyndte at støde blidt op og ned, så pikken gled langsomt ind og ud i den stramme støvsugerfisse.\nOOOHHH ... Det var virkelig skønt at ligge og kneppe sådan med den pragtfulde NILFISK!\nDet var bare noget helt andet og meget dejligere end at ligge og lege med pikken i sengen om aften\nMens jeg kørte med pikken op og ned i den guddommelige NILFISK, mærkede jeg, at "hendes" fisse støvsugede hårdt og rigtigt stramt om hele pikken, og nu fik jeg rigtig fornøjelsen af den kraftige sugestyrke og overlegne sugeevne, som NILFISK støvsugeren var i besiddelse af.\nDet var vidunderligt for mig! Helt utroligt liderligt!\nJeg følte mere og mere, at jeg var vokset sammen med NILFISK i vores varme, intense og vidunderlige kneppetur. Der var ingen fornemmelser af, hvor pikken begyndte og støvsugerfissen endte.\nDet var noget af det allerbedste, jeg nogensinde havde prøvet! Noget af det aller dejligste jeg havde mærket!\nAt ligge sådan helt tæt og intimt med den store og skønne NILFISK og bare nyde dens kraftige sug - selve NILFISK SUGET - om hele pikken og dens varme luft fuld af nye spændende dufte pustet ud lige i ansigtet.\nBare ligge og nyde at mærke det spillende sug om pikken og kneppe NILFISK støvsugerens stramme fisse i langsomme stød op og ned.\nJeg var forpustet og helt tør i munden af at ligge og kneppe NILFISK og indånde al den varme luft fra den. Det var fantastisk at føle, at "hun" var lige så liderlig og trængende, som mig.\nMen netop på grund af den helt fantastiske støvsugning og den ganske overlegne sugeevne - selve NILFISK SUGET - som NILFISK jo kneppede mig med, varede det jo ikke så længe før, at jeg begyndte at føle den berusende, boblende følelse i underlivet brede sig ud i hele kroppen.\nMens jeg klamrede mig til mors guddommelige NILFISK og krammede den kærligt, skød jeg for første gang al min sperm i lange, tunge vidunderlige sprøjt ind i en stram og krævende støvsugerfisse!!!\nDa jeg var blevet gjort færdig med at sprøjte, og mors NILFISK havde støvsuget det hele ud af mig, lå jeg der helt forpustet og slap kun langsomt min krammen af den buttede støvsuger efter, at jeg for første gang rigtig havde fået at føle, hvad det ville sige at blive tømt fuldstændig, støvsuget tom og tør at den vidunderlige støvsugning - selve NILFISK SUGET!!!\nMens jeg efterhånden fik vejret, kom til mig selv igen, og pikken skrumpede lidt inde i den stramme NILFISK FISSE, lå jeg og nød efterdønningerne efter den mest vidunderlige udløsning, jeg nogensinde havde fået!!!\nJeg fik trukket mig ud, men aldrig slukket for mors skønne NILFISK. Jeg lå på siden med en hånd om "hende" og så ned på min lidt mindre stive pik, der strittede veltilfreds op langs den buttede støvsugerkrop.\nEfter en kort, velfortjent pause krøb jeg igen op på mors skønneste NILFISK med pikken mod sugefissen og havde igen glæden og fornøjelsen at få pikken støvsuget med ind i den fuldstændig umættelige NILFISK.\nJeg følte lidt efter, at "hendes" vidunderlige feminine former og tanken om hendes stramme sugefisse havde fået min drenge pik i kampform igen, og jeg begyndte at støde mod hendes dejlige, stramme sugefisse igen.\nMors skønne NILFISK var fuldstændig uimodståelig. "Hun" kaldte på mig, lokkede mig, fik mig til at gøre det, som jeg ellers aldrig ville have gjort. Hun forførte mig med sine frodige, kvindelige former, sin fristende støvsugning og stramme støvsugerfisse!\nOOOHHH ... Det var så liderligt godt, og et øjeblik efter fandt min pik selv vej ind i NILFISK støvsugerfissen., hvor jeg nemt blev støvsuget med hårdt i bund.\n"ÅÅHHH ..." NILFISK var stram!\nJeg fik fat rundt om den dejlige NILFISK og kunne kramme den, mens jeg var helt i bund i den utroligt stramme støvsugerfisse. Jeg spildte ikke tiden, men lå og nød det stramme indre i NILFISK, mens jeg kørte stille ind og ud. NILFISK ville have mig, og det fik "hun".\nNu havde jeg fået taget det værste tryk af mors skønne NILFISK, opdaget og erfaret, hvad sådan en NILFISK også kunne bruges til, hvad sådan en pragtfuld NILFISK støvsuger også med sit kraftige sug - selve NILFISK SUGET - kunne gøre for en liderlig dreng, så denne gang kunne jeg heldigvis holde meget længere til den fantastiske støvsugning og overlegne sugeevne!\nJeg kunne arbejde mere ivrigt og liderligt, kneppe længere og meget mere udholdende i støvsugerkussen på mors allerskønneste NILFISK.\nDet var overraskende nemt, egentligt ganske praktisk, og det gik legende let med mors herlige NILFISK. Den protesterede eller brokkede sig jo aldrig, men bød ham tværtimod mere end velkommen! Og så var der jo lige den detalje med alt det himmelske og guddommelige, som støvsugningen - selve NILFISK SUGET - kunne gøre ved mig!\nIgen krammede jeg den pragtfulde NILFISK, mens pikken kørte op og ned i den stramme støvsugerfisse, og igen fik jeg al den varme luft med alle de mange dejlige dufte pustet lige ud i ansigtet, mens vi kneppede.\nJeg prøvede på at komme til at forstå, hvad der skete med mig, med os, NILFISK støvsugeren og jeg. Den egentlige dyst mellem på den ene side min udholdenhed og på den anden side det kraftige sug fra NILFISK - selve NILFISK SUGET - der vel udelukkende kun havde en eneste opgave, nemlig at støvsuge og tage så meget som overhovedet muligt, men som nu også samtidig skulle GIVE mig den helt store tilfredsstillelse!\nJeg var ligeglad med, at det mors skønne NILFISK, som jeg var sammen med. Jeg holdt fast rundt om den buttede krop, mens jeg kørte pikken lidt hurtigere op og ned i "hendes" stramme fisse. Det var et helt fantastisk dejligt syn at se ned på NILFISK og se min pik glide op og blive støvsuget med ned igen, og samtidig kunne jeg også nyde lydene af den stærke motor og det kraftige sug - selve NILFISK SUGET!\nJeg bad NILFISK om aldrig at stoppe, men "bare" blive ved med at kneppe mig med det fantastiske sug og den overlegne sugeevne, kombinationen, der gav selve NILFISK SUGET!\nJeg kunne se fissen på mors skønne NILFISK. Den var så lækker og stram, at det virkelig rykkede noget i mig, mens vi lå og kneppede. Jeg stønnede højlydt ad nydelse, mens støvsugningen klemte hårdt sammen om min pik, og jeg blev kneppet af selveste NILFISK SUGET!!!\nJeg så ingen som helst grund til at trække mig ud ad mors skønne NILFISK og give "hende" fred, tværtimod ville jeg gøre alt for at forlænge nydelsen mest muligt.\nVi kneppede "bare" løs. Efter nogen tid stønnede jeg ikke bare af nydelse og liderlighed, men begyndte at klynke, fordi NILFISK var så dejlig stram at være oppe i, og fordi sugekraften og sugeevnen - selve NILFISK SUGET - var så overvældende for mig, at jeg vidste, at jeg havde brug for en pause, hvis jeg skulle kunne holde det her ud i længere tid.\nMen samtidig kunne jeg mærke på mig selv, at det her med at ligge og kneppe med mors skønne NILFISK bare var noget af det mest fantastiske, jeg nogensinde havde oplevet, så jeg fortsatte vores elskovsleg velvidende, at der helt sikkert fremover ville komme flere, dejlige oplevelser med den fantastiske og guddommelige NILFISK!!!\nMen lidt efter så følte jeg noget, som jeg ikke havde følt første gang, vi kneppede, NILFISK og jeg.\nMors skønne NILFISK tog mig selvfølgelig nu, men samtidig GAV den mig en helt fantastisk dejlig følelse i hele kroppen, fordi støvsugningen - selve NILFISK SUGET - behandlede mig så guddommeligt!\nMed hænderne placeret ved den varme og stærke NILFISK motor holdt jeg "hende" på plads og begyndte et vildt ridt og kneppede i lidt hurtigere bevægelser. Pikken kørte op og ned i den pragtfulde støvsugerfisse.\nJeg stønnede: "Ja, ja, mere, NILFISK!"\nOg mors store NILFISK lavede jo også en masse dejlige og frække lyde.\nJeg kunne mærke, at min pik var helt stiv og hård oppe i den stramme støvsugerfisse. Og det var helt fantastisk bare at kneppe løs, stønne liderligt og høre den utrolige NILFISK summe og støvsuge, mens den kneppede tilbage med sit kraftige sug - selve NILFISK SUGET!\nJeg tænkte på, hvor vidunderligt det ville være at komme oppe i sådan en stor, dejlig og skøn NILFISK, og jeg behøvede jo slet ikke at tænke på prævention, og NILFISK ville jo opsamle hele ladningen i sin pose, når jeg blev tømt af det kraftige sug! Så det havde jeg mægtig stor lyst til at gøre!\nJeg kunne mærke, at jeg snart ville komme, så jeg stødte pikken helt i bund, lå derefter stille og lod den skønne NILFISK om at kneppe mig frem til udløsningen med sit herlige sug - selve NILFISK SUGET!\nDet varede dog ikke længe, jeg kunne simpelthen ikke stå imod denne "meget kraftige" støvsugning. Idet mors skønne NILFISK opslugte min dirrende pik, så kom med med et dæmpet brøl ned i den varme luft fra motoren!\nEfter talrige hurtige og dybe stød, og den nu "meget kraftige" støvsugning - selve NILFISK SUGET - resulterede i en meget kraftig udløsning, der fik mig til at sprøjte igen og igen i den mest fantastiske og vidunderlige udløsning af ung og frisk drengesperm. Hele min krop spændte i rytmiske sammentrækninger og sendte al min sperm ud på en drabelig rejse ned i bunden af NILFISK støvsugerens pose!\nFørst efter nogen tid kom jeg til mig selv igen og fik kræfter nok til at trække mig tilbage fra mors skønne NILFISK.\nJeg ville tørre mig, men der var selvfølgelig ikke det mindste at tørre væk. NILFISK havde naturligvis støvsuget det hele med op!\nJeg var for længst blevet afhængig af at komme på mors skønne NILFISK støvsuger og blive kneppet og tømt af det uforlignelige NILFISK SUG!!!\nDen sommer og tiden derefter fandt jeg ofte mors skønne NILFISK frem og kneppede med den alle vegne i huset.\nJeg gad godt vide, hvad min mor mon havde tænkt eller sagt, hvis hun vidste, at jeg ofte sad henne i skolen og blev liderlig af at tænke på, at når jeg kom hjem, så skulle jeg ligge helt tæt og intimt sammen med hendes vidunderlige NILFISK og nyde den skønneste, strammeste støvsugerfisse!\nNyde selve NILFISK SUGET!!!\n"NILFISK! Du er en dejlig bolledukke, som jeg virkeligt har nydt."\nMors skønne NILFISK så glad og stolt ud!\nDet er nok noget af det frækkeste ...


En ny undersøgelse viser, at 88 procent af boligorganisationernes ansatte har oplevet ud-fordringer med psykisk syge beboere. Det skriver Boligen, BL – Danmarks Almene Boliger’s fagblad, der står bag undersøgelsen sammen med Psykiatrifonden.\nDet er de ansatte ude i boligafdelingerne, der har mest kontakt med de psykisk syge, og 28 procent af dem har oplevet at føle sig afvist, når de har søgt støtte hos kommunerne.\n– Det er et problem, når mellem hver tredje og fjerde ansatte i de almene boligorganisationer føler sig afvist af kommunen, når de søger hjælp til at klare udfordringerne. Det er der sikkert flere forklaringer på, men det er vigtigt, at de ansatte i boligorganisationerne føler sig mødt. Ejendomsfunktionærerne er jo ikke klædt professionelt på til at tackle specifikke problemer i forhold til psykisk sygdom, siger Anne Lindhart, der er formand i Psykiatrifonden.\nUdfordringer i vanskelige rammer\nUndersøgelsen viser også, at 60 procent af de ansatte i boligorganisationerne oplever, der er kommet flere episoder med psykisk syge de seneste fem år.\n– Når der er sket en stigning i antallet af udfordringer med beboere med psykisk sygdom over de seneste 5 år, er det jo et udtryk for, at de sympatiske intentioner ikke er fulgt op af tilstrækkeligt gode rammer. Det giver dårlige liv for beboere med psykisk sygdom – og i nogle tilfælde mange problemer for omgivelserne, siger Anne Lindhardt\nHos BL – Danmarks Almene Boliger vil man gerne rumme de psykisk syge, men den manglende opbakning fra offentlig side er frustrerende.\n– Vi er i den almene boligsektor utroligt stolte af at kunne huse alle mennesker – også psykisk syge. Vi er også tilhængere af, at psykisk syge ikke skal institutionaliseres og i videst muligt omfang skal bo i egen bolig. Men det kræver, at den nødvendige professionelle hjælp følger med, siger direktøren for BL – Danmarks Almene Boliger, Bent Madsen til Boligen.


Dansk Erhverv vinder sag om ulovlig udeblivelse - Dansk Erhverv\nDansk Erhverv vinder sag om ulovlig udeblivelse\nPressemeddelelse • Feb 15, 2011 10:30 CET\nHjemsendt medarbejder nægtede at møde på arbejde, fordi han betragtede sig som uretmæssigt bortvist. Retten afviste kravet på løn i opsigelsesperioden.\nSagen drejede sig om en medarbejder, der var ansat som restaurationschef på en mindre kro på Sjælland.\nDen 20. august 2009 skulle medarbejderen – ifølge hans egen forklaring – møde kl. 11. Ifølge Dansk Erhvervs medlem skulle han møde kl. 10.30.\nDa han møder kl. 11, kommer parterne op at skændes på grund af uenigheden om det planlagte mødetidspunkt. Herefter blev restaurationschefen sendt hjem, fordi der var meget stor travlhed, og ejeren var selv gået i gang.\nDa restaurationschefen skulle møde igen kl. 17 samme dag, ringede arbejdsgiveren ham op for at sikre sig, at han havde tænkt sig at møde ind på det aftalte tidspunkt.\nUnder denne telefonsamtale tilkendegav restaurationschefen, at han ikke kom igen, da han jo var bortvist. Han tilbød ikke at genoptage arbejdet.\nHerefter lagde restaurationschefen sag an mod arbejdsgiveren og påstod sig berettiget til løn i opsigelsesperioden på grund af uretmæssig bortvisning.\nIkke bortvisning, men ulovlig udeblivelse\nRetten fastslår indledningsvist, at når der mellem parterne er uklarhed om, hvordan en episode - her et skænderi - skal opfattes, påhviler det arbejdsgiveren at præcisere, hvordan episoden skal forstås.\nRetten fandt, at arbejdsgiveren i denne sag havde opfyldt denne forpligtelse ved at ringe til lønmodtageren og oplyse, at den pågældende skal møde igen samme dag.\nHerefter har restaurationschefen ikke haft grund til at betragte sig som bortvist.\nDerfor frifindes arbejdsgiveren.\nMedarbejderen blev dømt til at betale erstatning\nEndvidere dømmer retten restaurationschefen til at betale en erstatning til arbejdsgiveren svarende til en halv måneds løn, fordi restaurationschefen ulovligt udeblev fra sit arbejde.\nDet gik godt denne gang.\nMen denne arbejdsgiver blev reddet af, at dommeren fandt vidneudsagnene fra arbejdsgiveren og dennes ægtefælle meget troværdige. Og modpartens vidneudsagn knapt så troværdigt.\nMen mundtlige vidneudsagn er ikke altid nok. I en situation som den foreliggende er det derfor vigtigt at sikre sig bevis for, at medarbejderen er blevet pålagt at gå i arbejde, f.eks. ved at en telefonsamtale følges op af en skriftlig henvendelse til medarbejderen.\nVi anbefaler derfor, at I straks retter henvendelse til Dansk Erhverv, når en medarbejder udebliver definitivt, så vi kan hjælpe med at sikre beviserne.


Gorillaz’ sublime, digitale leg med popkultur er det nye årtusindes pendant til Ziggy Stardust / Kommentar\nAf Jeppe Wojcik, 24.03.17 kl. 12:29\nNoodle – guitarist\nKOMMENTAR. Det skal ikke være nogen hemmelighed, at jeg har været temmeligt stor fan af Gorillaz fra starten, men i høj grad siden ‘Demon Days’. Det skyldes i høj grad Damon Albarn, uden tvivl. Hans enorme spændvidde fra The Good, The Bad & The Queen, Mali Music og solokarrieren (og Blur. Blur!) er svær ikke at være helt forpustet over. Særligt med tanke på, at det altsammen er projekter, der allesammen stadig lever i et eller andet omfang.\nMen hvor stor min beundring for Damon Albarns vidtspredte musikalske palette-afstikkere end er, så er det Gorillaz’ evne til at skabe et virtuelt parallelunivers, der er mindst lige så dragende og vedkommende som musikken i sig selv, der i min optik gør, at Gorillaz hører til blandt de mest betydningsfulde bands i indeværende årtusinde.\nGorillaz er blandt Damon Albarns mest legesyge projekter og det understreges ikke mindst hans medsammensvorne Jamie Hewletts tegnede karakterer, forsanger 2D, guitarist Noodle, trommeslager Russel Hobbs og bassist Murdoc Niccals, der fra starten har udgjort bandet.\nRussel Hobbs – trommeslager\nDa Gorillaz startede – nærmest som et sideprojekt – var idéen med at lave et tegneserieband en klar kommentar til den spirende digitalisering og øgede anonymisering, der med realityshows i stigende grad spredte sig i musikbranchen. Hvis man kunne få en musikalsk karriere på at spille en rolle, hvorfor så ikke opdigte bandet på et tegnebræt?\nDen umiddelbart tossede idé voksede til at være Gorillaz’ klare dna, der i høj grad får dem til at stikke ud og holder bandet levende. Det var revolutionerende dengang, men kunne sagtens være stivnet i tiden som en retrospektivt kitschet gimmick, som Aqua, nu-metal og spikes i håret. I stedet minder det mere om David Bowies leg med persona i 1970’erne.\n2D – forsanger\nGorillaz’ fire faser\nSideløbende med det selvbetitlede debutalbum, ‘Demon Days’ og ‘Plastic Beach’ kørte Gorillaz et vildt fascinerende website, der først centrerede sig om tegneseriebandets fiktive Kong Studios i Essex. Det var dengang, man selv aktivt skrev websites ind i browserens søgefelt og ikke skulle bruge et socialt medie for at få informationer.\nPå deres site klikkede du dig rundt i studiets fiktive lokaler, hvor du blandt andet kunne finde dæmoner på lokummerne, bassisten Murdocs vrag af en autocamper og den port til helvede, han havde åbnet i kælderen. Når du klikkede dig rundt i bygningen stødte du både på minispil, community boards, lydbidder, samples og små clues til Gorillaz’ næste annoncering.\nDe såkaldte Phase 1 og 2 – det vil sige de første versioner af sitet – blev endda udgivet på dvd:\nPhase 2 og 3 var henholdsvis en videreudvikling af Kong Studios og øen fra ‘Plastic Beach’-coveret. Det, den i sig selv legesyge og fascinerende website gjorde godt, var i høj grad at aktivere fans omkring universet. Det fungerede både som afsæt og hjemsted for diskussionen af massevis af fanteorier om både musikken og karaktererne.\nVideoerne til ‘Demon Days’-singlerne var en del af universet og udgjorde handlingsmæssige puslespilsbrikker til narrativet. Det før ret harmløse univers var lige pludselig strøet til med krigsæstetik, der stikker ud på numre som på lyriksiden på ‘Kids With Guns’ og i videoen til ‘El Mañana’, hvor Noodles idylliske, flyvende vindmølle-ø blev skudt ned af kamphelikoptere. Imens faldt bomberne i virkelighedens Irak og Afghanistan.\nKommentarerne på ‘Plastic Beach’ var mindst lige så tydelig i sin symbolik – tag bare albumtitlen. Med ‘Plastic Beach’ begyndte Gorillaz for alvor at spille live-koncerter, så deres digitale tilstedeværelse mistede en vis valør. Under live-optrædener med musikere i kød og blod blev tegneserieuniverset for parallelt og endte som et bagtæppe, mens optrædenerne indimellem kandiderede til en slags karikatur. Der var en overgang en fare for, at det kun var musikken, der skulle tages seriøst, mens universet udenom reelt var ligegyldigt. Til gengæld afsøgte Damon Albarn nye digitale græsgange, for eksempel med albummet ‘The Fall’, der er optaget på ‘Plastic Beach’-touren udelukkende med en iPad.\nNu har Gorillaz så taget hul på Phase 4, men uden det sædvanlige website, der indtil nu har været førerbunkeren for deres fanbase. Til gengæld viser de med den hype som de har formået at bygge op omkring netop annoncerede ‘Humanz’, at de sagtens kan flytte deres digitale flair ud af tegneserieuniverset og ind i den virkelige verden.\nDet er svært ikke at se en vis sammenhæng med Albarns tidligere rival Liam Gallagher i den nye udgave af Murdoc.\nGorillaz bliver ‘Humanz’\nAnnonceringen af ‘Humanz’ i går var enden på en meget lang kispus med Gorillaz-fans, men også den umiddelbare krone på værket i en fascinerende kampagne, der beviser, at Gorillaz er mestre i at spille på alle de popkulturelle tangenter (det er naturligvis også en kende lettere, når du selv opdigter narrativet om dine bandmedlemmer).\nMed annonceringen af ‘Humanz’ er Gorillaz’ digitale univers tydeligvis gået i en ny retning. Det flashdrevne, minispils-fyldte website er gledet i baggrunden og de manga-inspirerede bandmedlemmer er rykket længere ind i the uncanny valley med en digital tilstedeværelse, der er blevet mere voksen og virkelighedsnær. Instagram har været omdrejningspunktet for ‘Humanz’-hypen, hvor fire forskellige “bøger” har fortalt 2D, Noodle, Russel og Murdocs historier siden deres plastic-ø fra ‘Plastic Beach’ blev bombet og de måtte flygte. Et narrativ som fans har fulgt med spænding, selvom de ikke anede, hvad der var for enden. En film? En tour? Det sidste kapitel? En festival og et album, viste det sig.\nSidenhen har Noodle for eksempel fået sin egen profil, hvor hun som regel optræder i et virkeligt univers fremfor i tegneserie-dittoet.\nWherever you are in the I wish you a peaceful time full of\nEt opslag delt af 私 Noodle  (@watashiwanoodle) den 25. Dec 2016 kl. 8:01 PST\nMurdoc og Russel har givet “interviews” til henholdsvis Noisey (om hans anbefalinger til England) og katte-sitet Puss Puss Magazine. Guitaristen Noodle har reklameret for Jaguar. Kort sagt er Gorillaz-tegneserieuniverset blevet opdyrket til at spejle virkeligheden anno 2017 bedre.\nSideløbende er der faldet en del læk, som der altid gør med længeventede albums, men i uvante steder: Vimeo, Tidal og på et dating-website. Man kan ikke lade være med at tænke på, om de små læk også var en del af en taktik, der blot er nyeste tandhjul i Gorillaz’ vilde hypemonster. Det ville i al fald vise, at Albarn og Hewlett i den grad med nærmest politisk tæft formår at få form, indhold og de digitale spilleregler til at gå op i en højere enhed.\nMed gårsdagens albumannoncering blev de fire karakterer præsenteret med et meget mere menneskeligt udseende end før, som på artikelbilledet og Murdoc herover. Samtidig faldt én af de mest veludførte 360 graders-musikvideoer nogensinde til nummeret ‘Saturnz Barz’. Endnu et tegn på, at Gorillaz til stadighed udnytter de digitale muligheder til fulde.\nTegneseriegrebet har gjort Gorillaz evigt relevante\nDet er lige nu umuligt at danne os et samlet indtryk af ‘Humanz’, men kampagnen viser umiddelbart, at Gorillaz allerede har gjort halvdelen af arbejdet og nu er godt rustet til at knytte en ny, stærk kommentar til den skøre, skøre verden, vi lever i. Ligesom David Bowies Ziggy Stardust-karakter var et nødvendigt fartøj for at udfordre tidens tænkning, har Gorillaz gennem sit univers i dette århundrede formået at holde sine pointer relevante i 20 år. Det skyldes i høj grad Damon Albarns musikalske geni, Jamie Hewletts streg, men i høj grad også deres evne til at udnytte digitale, popkulturelle platforme til fulde.\nOverordnet set gør Jamie Hewlett og Damon Albarns frihed ved selv at kunne forme deres fiktive bandmedlemmers narrativer dem i stand til at presse de digitale muligheder til det yderste. Det har altid været Gorillaz’ dna, men med annonceringen af ‘Humanz’ har de vist, at de også sagtens kan få det til at passe ind i 2017-sammenhænge, hvor man ellers skulle tro, at gimmicken havde overskredet sin holdbarhed.\nDigital kultur, Gorillaz


The Sixth Faction ~ A Divergent Fanfiction - Kapitel 8 - Movellas\n”Velkommen til de Rejsendes faktion” Siger Anwen Green, den eneste kvindelige politiker hos de Rejsende. Hendes stemme er meget lys og minder om en mus stemme. Hvis mus altså kunne tale, hvilket de jo desværre ikke kan.\nHun taler lidt ud og ind. Ligegyldig information, som jeg faktisk ikke gider at lytte til. Derfor lader jeg bare tankerne flyve. Jeg har meget at spekulerer over og det meste drejer sig om Asher. Men så ram-mer noget mere interessant min øresnegl. ”I skal have et 5 dages program hvor i lære lidt om faktionen. For at i kan blive en del af denne faktion må i bestå en slags prøve i enden af forløbet. Hvad det er får i ikke at vide, endnu. I får udleveret et lille skema, sådan omtrent nu” Fortsætter hun og i det samme kommer stikker en tilfældig mand et stykke papir i min hånd. Jeg kigger på det:\nDag 1: Træning. Pistolskydning. Træning i kamp.\nDag 2: Træning. Pistolskydning. Lær at klare dig uden for hegnet.\nDag 3: Træning. Hvordan overlever man i naturen?\nDag 4: Træning. Opsamling over de tre tidligere dages program.\nJeg kigger overrasket ned på skemaet. Jeg tror ikke at jeg har forventet at vi skal lærer at skyde. Egentligt gør det mig ikke noget, jeg har altid gerne ville lære at skyde, men det er nu alligevel lidt overraskende. Anwen fortsætter med at tale: ”I kan se på skemaet at i skal have træning hver morgen. Derfor har vi hentet lidt hjælp fra skytsenglene. Axel, Storm, Xenia og Asher vil hjælpe jer med træningen”\nOg som om at skæbnen vil mig i det mindste en smule godt træder Asher, min Asher, ind foran den lille forsamling. Jeg kan ikke lade være med at smile utroligt stort. Glædes tårer samles i mine øjne, men jeg lader dem ikke flyde ned ad mine kinder, så ville jeg virke svag over for de andre aspiranter. Det har jeg ikke lyst til. Jeg kigger op på ham og møder hans øjne. Han smiler også – han smiler til mig.\nPludseligt er jeg glad for at jeg har valgt denne faktion. Den fører åbenbart både imod drømmen OG kærlighed.\nI resten af Anwens enetale hører jeg ikke efter. Jeg betragter bare Asher med et stort smil på læberne. Jeg må se en smule lalleglad ud, men det gør mig faktisk ikke noget. Jeg er lalleglad.\nAspiranternes sovesal er kedelig. Den består af et stort rum. Langs væggen står der ti senge i en kedelig metalgrå farve. Der er kun ti senge, hvilket vil sige at der i alt kun er ti aspiranter, når man samler både overløberne og dem der har været Rejsende hele deres liv. Vi er ikke mange, og det er nok også derfor, at der står navne på alle sengene. I nogle af de andre faktioner er der måske 50 aspiranter i alt. Så er der flere sovesale, og man må selv vælge sin soveplads. Men sådan er det ikke her.\nVed siden af min seng står Faith Sparks seng. Jeg kender hende ikke, måske har jeg set hende en gang eller to på skolen, men vi er aldrig stødt på hinanden. Væggene er malet i en grim vissengrøn farve. Det eneste pynt der er, er en eller anden slags gammel loftmosaik. Den er ikke for køn, og gør på en eller anden måde bare sovesalen endnu mere kedeligt. Også selvom at mosaikken er i ti forskellige grimme farver.\nGodt at jeg kun skal sove her i 4-5 dage. Efter det får jeg min egen lejlighed, og hvis jeg på et tidspunkt skulle stifte familie, får vi nok et lille hus. Jeg smiler ved tanken og ser Asher og mig selv som gamle. Vi sidder på en veranda og kigger ud over en lille sø.\nJeg bliver revet ud af tanken, af en prikken på min skulder. Jeg drejer hovedet og stirre ind i et par grønbrune øjne. Pigen foran mig er køn. Hun har langt brunt hår, der hænger ned over hende og ser ret normal ud. Selvom der er et eller andet i hendes øjne der fortæller mig at hun er en person der er ude på skrammer.\nHun smiler skævt til mig og rækker sig hånd frem. ”Mit navn er Faith Sparks” Jeg trykker hende hånd og smiler tilbage. Hendes efternavn passer vidst godt til hende!\n”Mit navn er Celeste Dawn” svarer jeg smilende. Vi udveksler et par kommentarer. Mest små høfligheds fraser, men jeg finder også ud af, at vi begge to holder af malerier og at hun har to storebrødre og en søster.\nEn times tid senere har jeg hilst på alle de andre aspiranter. Dem jeg klikker bedste med er helt klar Faith Sparks. Jeg har nu fundet ud af at hun er overløber fra intelligentsia,\nAtlas Oswald, en overløber fra Skytsenglene der både er intelligent, sjov og cool.\nDe to sidste jeg kommer rigtigt godt ud af det sammen med er tvillingerne Jade og Ezra Way. De ligner hinanden meget, samme hårfarve, hudfarve og ansigtstræk. Men mens Jade har lyseblå øjne har Ezra mørkebrune. Deres personligheder er også vidt forskellige. Jade er den vilde pige, der elsker fest og farver. Ezra er mere stille, og det meste af hans liv foregår vist inde i hans hoved. Men alligevel minder de så meget om hinanden at de begge besluttede sig fro at skifte fra Sanddru til rejsende.\nEn klokken lyder og uret fortæller mig at det er ved at være spise tid. Alle de andre rejser sig fra gulvet eller deres senge hvor de før sad og snakkede. Pludseligt er sovesalen helt tom. Jeg giver mig selv to sekunders stilhed. Så følger jeg efter de andre ud af salen.


Novo: Vi er ikke verdensmestre i Danmark\nDer er ifølge udviklingsdirektør i Novo Nordisk ikke meget, der peger på, at diabetesgiganten bør lægge sine kliniske forsøg i Danmark. Næstformand i Lægeforeningen sender ansvaret for den negative udvikling over til politikerne.\nOffentliggjort: 28.05.13 kl. 09:01\nDebatten om udviklingen i kliniske forsøg i Danmark fortsætter. Nu fortæller Peter Kristensen, der er udviklingsdirektør i Novo Nordisk, at selv ikke på et område, hvor der er så meget medicinsk erfaring og virksomhedsfokus som diabetes, går det den rigtige vej.\nDirektøren fik for nylig tal, der benchmarker, hvordan land for land har klaret virksomhedens 28 kliniske insulinforsøg siden 2010, og det var ikke opmuntrende.\n"Vi har en kæmpe tradition for diabetesforskning i Danmark, vi har mange meget dygtige og erfarne diabeteslæger, og den erfaring hænger uløseligt sammen med vores (Novos, red.) udvikling. Men når du ser på de rå parametre for kliniske trials på netop insulinområdet, så outperformer vi ikke i Danmark. Så måske har vi meget dygtige videnskabsfolk, der er i toppen akademisk set og gode centre, men når vi som virksomhed ser på den rå kliniske afprøvning og vurderer på tid, kvalitet og pris i forhold til, hvor vi bør lægge vores forsøg world wide, så er der ikke meget, der peger på, at Danmark er det oplagte valg", siger Peter Kristensen til Ugeskrift for Læger og fortsætter:\n"Derfor vil jeg gerne dementere den opfattelse, der findes rundt om, at vi er verdensmestre eller rigtig, rigtig dygtige til kliniske forsøg. Det er vi ikke. Intet tyder på det. Vi er heller ikke dårlige, men må bare ikke bilde hinanden ind, at vi er bedre, end vi reelt er. Den erkendelse er vigtig, ellers har man ikke samme følelse af brændende platform."\nDanmark er ifølge udviklingsdirektøren meget dyrere end de fleste på omkostninger og gennemsnitlige på kvalitet og tempo.\n"Er du dyrere end gennemsnittet, så kan du ikke tillade dig at være gennemsnitlige på de andre parametre. Så skal du ligge over. Det gør vi altså ikke. Vi bør satse på forbedringer både i kvalitet og tid, mens vi finder ud af at få reduceret omkostningerne," siger han.\nHan mener dog også, at Danmark bør fokusere på prisen:\n"Tag de østeuropæiske lande efter murens fald; dér er sket en fantastisk udvikling. Fra at de stort set intet kunne til de nuværende gode hospitalsmiljøer, som er dygtige til kliniske trials. De har højt fagligt niveau og er meget interesserede i vores forsøg. Og de bliver ved med at forbedre sig. I Danmark mangler vi denne lyst til at forbedre sig."\nDirektøren bakkes op af en af landets store diabetesforskere, professor, overlæge Henning Beck-Nielsen og leder af Endokrinologisk Forskningsenhed på Odense Universitetshospital.\nHan peger på, med udgangspunkt i Østeuropa, at andre lande har indset, at der kan tjenes gode penge på kliniske forsøg udført for industrien. Derfor har mange østeuropæiske lande eksempelvis bevidst satset på, at rammerne er gearet til gode og effektive lægemiddelafprøvninger\n"Der er ikke sket udvikling i feltet herhjemme. Mens andre lande har satset meget mere på at oprette store clinical trials units, der varetager de underliggende funktioner, så har vi groft sagt gjort, som vi plejer", siger han til Ugeskrift for Læger.\nKan mærke faldet\nProfessor og overlæge på Hvidovre Hospital Sten Madsbad kan tydeligt mærke konsekvensen af den manglende udviklingen i kliniske forsøg herhjemme.\n"Vi kan tydeligt mærke, at antallet af kliniske forsøg falder inden for vores område – lipider, hypertension, diabetes og fedme. Jeg kan høre på mine kolleger, at de har svært ved at få undersøgelser nok til at holde hele set-uppet omkring klinisk lægemiddelafprøvning. Der skal jo være et vist antal patienter, før man kan betale sygeplejersken, og mange oplever, at det er svært at få patienter nok," siger han.\nIfølge Poul Jaszczak, næstformand i Lægeforeningen, formand for Det Nationale Samarbejdsforum for Sundhedsforskning (NSS), skyldes det faldende antal af kliniske forsøg i Danmark, at man har haft fokus på alt endet end netop forskningsområdet i sundhedsvæsnet.\n"Jeg vil gerne hænge hele det politiske system til tørre. Politikerne har fokuseret på patienttilfredshed, ventetider og diverse pakker, der let kan måles og vejes. Men vi mangler fortsat viden om effekten. Der er brug for et politisk skifte, hvor forskning og udvikling i det danske sundhedsvæsen får et markant løft og stærkt politisk fokus. Måske giver det ikke resultater, der kan læses i en rapport om et år, men hvis vi ikke satser på dette felt, og i den globale konkurrence tiltrækker forskning og udvikling til Danmark, så taber vi omgangshøjde. Så vil de store virksomheder fokuserer andre steder hen, vi mister deres investering i vores sundhedsvæsen, og det er et tab for danske patienter," siger han til Ugeskrift for Læger.\nFormand: Industrien stiller de forkerte spørgsmål\n”Vi skal finde nicherne”


Forskningsminister har ikke ambitioner om at forhøje milliardbidrag til grøn forskning\nUddannelses- og forskningsminister Ane Halsboe-Jørgensen satser på, at den ekstra forskningsmilliard kan imødekomme den høje efterspørgsel på bevillinger til grønne projekter. Sådan lyder det fra ministeren i et svar til Dansk Industri, der i en ny analyse har identificeret et stort gab mellem antallet af ansøgere og bevillinger til grøn forskning.\nOffentliggjort: 01.11.19 kl. 11:31\nEn ny analyse fra Dansk Industri har vist, at antallet af ansøgninger om støtte til grønne forskningsprojekter hos statslige forskningsfonde langt overstiger antallet af bevillinger. Uddannelses- og forskningsminister Ane Halsboe-Jørgensen anerkender behovet for flere midler, men vil ikke love yderligere midler til grøn forskning end den ene mia. kr., som regeringen allerede har meldt ud:\n"Hvis aftalen om forskningsreserven ender dér, hvor jeg gerne ser, så løfter vi til næste år den grønne forskning med 1 milliard kroner, så vi øremærker ca. 2,3 milliarder kroner til grøn forskning," siger Ane Halsboe-Jørgensen i et skriftligt svar til CleantechWatch.


Teknologiske fremskridt, globaliseringen og befolkningsudviklingen påvirker fortsat den måde, europæerne lever og arbejder på. EU arbejder aktivt på at udvikle politikker og lovforslag, der tager fat på disse udfordringer.\nResuméer af EU-lovgivningen om beskæftigelse og sociale anliggender\nOversigt over EU's politik vedrørende beskæftigelse og sociale anliggender\nGennem den europæiske søjle for sociale rettigheder arbejder EU på at beskytte borgernes rettigheder ved at sikre:\nEU-midlerne hjælper offentlige og private organisationer med at gennemføre og forbedre beskæftigelses- og socialpolitikken og finansierer projekter til støtte for deres borgere i dag og i morgen.\nFinansiering til projekter vedrørende beskæftigelse og sociale anliggender\nEU's arbejdsmarkedslovgivning garanterer alle, der bor og arbejder i EU, en vis minimumsbeskyttelse. Der findes bestemte EU-regler, som også skal gøre det lettere for EU-borgerne at bo og arbejde i andre EU-lande og samtidig beskytte deres rettigheder til sociale ydelser, f.eks. sygesikring og understøttelse.\nOphold og arbejde i andre EU-lande\nBeskæftigelse og social udvikling i Europa (2021)\nFind kommende arrangementer om beskæftigelse og sociale anliggender i EU's institutioner og andre steder i EU\nSøg i biblioteket efter publikationer om beskæftigelse og sociale anliggender\nInfografik - Handicap i EU: tal og fakta


Drejelig Spisebordsstol Kunstlæder 67,5 X 58,5 X 87 Cm Sort - Sort | Trademax\nDrejelig Spisebordsstol Kunstlæder 67,5 X 58,5 X 87 Cm Sort\nMål: B: 67.5 D: 58.5 H: 87 cm\nDenne elegante spisebordsstole, som har et flot og moderne design, vil være en ideel dekoration til spisestuer, kontorer, saloner eller barer. Vores barstol er beklædt i blødt kunstlæder og har et stærkt stålstel, hvilket gør den komfortabel og holdbar. Den har en ergonomisk designet form for optimal siddekomfort. Barstolen er højdejusterbar og kan dreje 360 grader for fremragende fleksibilitet takket være gasløftemekanismen. Denne stol er nem at samle.


Sådan læses de tegn, din ven vil være din enhjørningsexkammerat\nDu har talt om at finde en tredje person til dit forhold. Disse tegn, din ven vil være din enhjørning, kan være det svar, du leder efter.\nAh, ja, enhjørningen. Du og din partner har måske talt om at have et polyamorøst forhold eller en engangs trekløver. Hvis det er noget, I begge vil, godt. Men det betyder, at du bliver nødt til at finde en tredje person. Nu har du måske lavet en profil på et datingside sammen, men ser du de tegn, din ven vil være din enhjørning?\nDet gør søgningen meget lettere, men er det noget, du vil bringe ind i forholdet? Så igen ... du er ikke helt sikker på, om det er det, din ven ønsker.\nMed andre ord ser alt lidt mørkt ud. Du er ikke sikker på, hvordan din ven har det, eller hvad de vil have, men du har en fornemmelse af, at de vil være din tredje.\n[Læs:Unicorn dating: Sådan finder du din frække enhjørning og opsætter alle de rigtige regler]\nDe mest overbevisende tegn, din ven ønsker at være din unicorn sexede ven\nNår det kommer til trekanter, skal du aldrig antage, hvordan en anden har det. Du skal altid være åben og se, hvad de andre involverede mennesker ønsker og har brug for. Så hvis du føler, at din ven vil have noget mere, skal du se på skiltene og derefter sidde ned og tale.\nEr din ven en enhjørning?\n# 1 De har lavmælt talt om at have en trekant. At tale om en trekant med din ven betyder ikke, at de vil være din enhjørning. Måske taler de bare om en oplevelse, de havde og ville dele den med dig. Men når de snakker med dig om det, får du denne fornemmelse, at der er mere under overfladen. [Læs:12 vække sex fantasier at prøve i det virkelige liv]\n# 2 De går i detaljer. Når de opdrager en trekant, de har haft, går de det ekstra skridt og deler detaljer om, hvad der skete. De fleste mennesker vil nævne, at de havde en trekant, men vil ikke rigtig fortælle dig hver eneste detalje af, hvad der foregik, medmindre du spurgte. Men de vil have dig til at vide, hvad der skete, og hvordan det var. [Læs:Hvad forårsager seksuel spænding, og hvordan føles det præcist?]\n# 3 De spørger, om du nogensinde har ønsket at have en trekant. Måske kender de ikke dig og din partner vil have en trekant. Men uanset hvad de har spurgt dig et par gange, om du og din partner vil have en eller ej. Normalt behøver du ikke spørge flere gange, medmindre du selv vil vide det.\n# 4 I to har haft en krydret fortid. Du og din ven har gjort nogle eksperimenter sammen tidligere. Måske ikke nødvendigvis en trekløver, men det at være seksuelt sammen er ikke noget nyt. Hvis du har haft en fortid, er der en chance for, at din ven vil tage en tur ned i hukommelsesbanen. [Læs:Hvordan man ved, om nogen tænker på dig seksuelt og ønsker dig]\n# 5 De praler af sig selv. De har ikke noget problem med at opdrage deres kærlighed til at spise en anden kvinde ud eller gå ned på en fyr. Når de nævner deres seksuelle oplevelser for dig, ser de altid ud til at få sig til at lyde som om de erfantastiskepå hvad de gør. Gør dig lidt nysgerrig, nej?\n# 6 De beder lige op om dig og din partner. Dette er ærligt talt den nemmeste måde at komme til det punkt på. Hvis de har spurgt dig og din partner, om du vil have en trekant, så er det ret klart, hvad de vil have. De vil være din enhjørning. [Læs:Platonisk sex - vil det at have sex med din ven ødelægge dit venskab?]\n# 7 De nævnte det for din partner. Måske er denne person venner med både dig og din partner. Hvis det er tilfældet, kan de spørge din partner, hvordan I to synes om at have en trekant. Hvis de spørger digogdin partner, de er interesserede.\n# 8 De ermegetrørende. Når du er omkring din ven, bemærker du altid, at de er ekstremt røre og flirtende med dig, især når din partner er i nærheden. Måske prøver de at få en reaktion fra dig og din partner for lidt trekant sjov.\n# 9 Når du drikker, bliver tingene lidt sprudlende. Når I to drikker med din ven, bemærker du, at de bliver mere seksuelle og dristige. Måske prøver de at kysse dig eller lave en form for forspil med dig og din partner. Pointen er, sandheden kommer altid ud, når du er fuld.\n# 10 De har udtrykt deres ophidselse. Din ven har fortalt dig, at de synes, du er sexet, og at din partner er varm. De har endda fortalt dig, at synet af dig to vækker dem. Nå, hvisdet hersker, så ser det ud til at de er interesseret i en seksuel oplevelse med jer begge. [Læs:Trekanten inviterer - Hvordan man beder nogen om at slutte sig til dig i sengen]\n# 11 De gjorde et træk på jer to. Lyt, hvis din ven på noget tidspunkt fysisk bevæger sig mod dig og din partner, skal du stoppe, sidde ned og tale. Hvis de foretog et skridt, er det klart, at de gerne vil have, at der sker noget. Men inden noget kan ske, skal du tale med din partner. Sørg for, at det er noget, du begge vil have som enkeltpersoner og for forholdet.\n[Læs:Enhjørning? Sådan finder du den mytiske tredje partner på ingen tid]\nHvis du ser de tegn, din ven vil være din enhjørning, så er den bedste måde at virkelig komme til sandheden på at spørge dem. Hvorfor spilde din tid på at gætte?\nAt Forstå Mænd Hvad vil mænd have: 30 ting mænd bare ikke vil have i et forhold\nVilde Hemmeligheder Polyamorøse forhold: Kunne du være lykkelig i et?\nRelationer Rise of the Fake Lesbian: Cool Cliché eller en irriterende fornærmelse?\nRelationer Queerplatonisk forhold: hvad det er og 25 tegn på, at du er i ét\nForståelse Af Kvinder 12 tegn på en manipulerende kvinde, der kan efterlade dig mistet og forvirret\n13 stærke tegn på, at dit forhold er bygget til at vare\nForholdet til kedsomhed: 13 kur, der kan løse dit kærlighedsliv for evigt


Svindeldømt eks-borgmester gør comeback: Vælgerne kan tilgive – Ekstra Bladet\nSøndag d. 12. nov. 2017 - kl. 08:49 0\nSvindeldømt eks-borgmester gør comeback: Vælgerne kan tilgive\nPå trods af en plettet straffeattest, kan politikere blive genvalgt. Det viser historien, siger valgforsker\n- et, jeg lavede i sin tid, er helt utilgiveligt, men at sidde i et byråd er noget helt andet, siger Per B. Jeppesen. Arkivfoto: Lars Skaaning\nAf: Citathistorie, DR MIDT OG VEST\nEn plettet straffeattest er ikke nødvendigvis en hindring for et politisk comeback. I Skive Kommune stiller den tidligere borgmester Per B. Jeppesen op for Skivelisten, efter han i 2012 blev dømt for blandt andet svindel.\n- Lysten til at gøre noget for Skive vejer tungere end hensynet til, at det her vil ribbe op i gamle, trælse ting, siger Per B. Jeppesen til DR P4 Midt & Vest.\nI 2011 var han 2. viceborgmester og direktør i Kulturcenter Limfjorden. Men da det kom frem, at han blandt andet havde overført 62.000 kroner fra kulturcentret til sin egen konto, for at kunne betale for et forlig i en sexchikanesag, trak han sig fra posterne. Dommen lød på 6 måneders betinget fængsel og 120 timers samfundstjeneste.\nAlligevel mener Per B. Jeppesen, at vælgerne kan have tillid til ham.\n- Det her var én gang for meget for mit vedkommende. Det, jeg lavede i sin tid, er helt utilgiveligt, men at sidde i et byråd er noget helt andet.\nTidligere politikere med en dom i bagagen kan godt komme tilbage til politik, siger valgforsker ved Københavns Universitet Kasper Møller Hansen til DR P4 Midt & Vest.\n- Vi har flere politikere, der er blevet dømt eller har overtrådt etiske regler, og så efterfølgende er blevet valgt ind i byrådet. Så vælgerne tilgiver, men tilgiver nok ikke hele vejen. For det er de færreste, der kommer tilbage til samme politiske position, siger han.\nDet er op til den enkelte vælger at finde ud af, hvad de kan tilgive, siger Kasper Møller Hansen.\n- Ofte vil vælgerne skelne mellem, hvad der foregår i det politiske og private liv. De kan finde på at straffe langt hårdere, hvis politikeren er udeblevet fra et eller to møder, end hvis vedkommende er kørt for stærkt.


Behandlinger - Hårpleje - GLOBElife - Rejuvx - produkter til hår, Rejuvx : Hydrat Til Hår - REJUVX : per IDRATARE il Capello - Beauty Bazar 2017\nREJUVX : HYDRAT til hår REJUVX : per IDRATARE il Capello\nCONDITIONER Naturlægemidler ICE\nConditioner dagligt for alle typer af hud og hår. Gør den rette grad af fugt på hud og hår, vendte revitalizes tørt og kemisk beskadiget, efterlader huden en behagelig følelse af friskhed. Det tjener dem, der har hårtab og dem, der ønsker at holde deres hud hydreret og dit hår.\nRekonstruktiv protein helt naturligt og i flydende form, i stand til at omarrangere den molekylære kæde af kemisk behandlet hår. Det er en blokker af kemisk beskadigelse. FUSION trænger dybt ind i håret gør vitaminer, kulhydrater og hydrering, øjeblikkeligt genoprette krop, volumen og glans. Det tjener dem, der har kemisk behandlet hår, og som er at gøre kemiske behandlinger.\nNyttig som en rebuilder som en beskyttende og genoprettende øjeblikkelig handling mekanisk tørretumbler og glattejern.emballage:. flaske af 224 ml\nREJUVX : HYDRAT TIL HåR\nProdukt set 77459 tider


For at give eleverne de bedste forudsætninger, kan I have arbejdet med disse korte opgaver inden besøget.\nDen kolde krig - i Danmark og udland (½ lektion)\nSom det første, skal eleverne have indsigt i den kolde krig og forstå hvorfor det overhovedet har været nødvendigt at have et sted som Kommandocentralen. Til dette kan de bl.a. læse denne tekst, som kort ridser de store træk op og som kort knytter an til kommandocentralen under Frederiksberg Rådhus. Her.\nEn mere dybdegående tekst omkring den kolde krig kan findes her\nKontrafaktisk historie og historiske scenarier (½ lektion)\nEleverne skal i kommandocentralen beskæftige sig med kontrafaktisk historie og historiske scenarier. Det er derfor vigtigt, at eleverne er bekendte med dets funktion og dets betydning, for at de kan gøre sig praktiske erfaringer, for at give indsigt i historien, samt for at give eleverne muligheder for identifikation.\nEleverne kan læse følgende korte tekst for derefter selv at komme med nogle eksempler. Emnet kan kort tages op i klassen inden besøget. Efter besøget er det meningen at dette emne skal tages op igen, hvor eleverne har en mere praktisk viden om begreberne og ideen er, at det skal fungere som et oplæg til diskussion og skal få elevernes historiebevidsthed i spil.\nEn kontrafaktisk metode går ud på at forestille sig at historien kunne have set anderledes ud og at historiske begivenheder kunne have haft et helt andet udfald. Den historie vi kender er skabt af en række begivenheder, som ikke nødvendigvis var sket, hvis det ikke var for nogle bestemte hændelser eller personer.\nNår I skal ned i kommandocentralen skal I møde en række dilemmaer, som er baseret på opdigtede scenarier, men som tager udgangspunkt i tidsperioden og begivenheder som civilberedskabet potentielt kunne have været udsat for.\nKom med et par eksempler på begivenheder, som muligvis ikke var sket, hvis det ikke var for nogle bestemte hændelser eller personer.


Tidligere rektor Kjeld Møllgård: ”Jeg har aldrig lavet så meget forskning som nu” – Københavns Universitet\nTidligere rektor Kjeld...\nTidligere rektor Kjeld Møllgård: ”Jeg har aldrig lavet så meget forskning som nu”\nHjerneforsker Kjeld Møllgårds første job på Københavns Universitet var som studentermedhjælper i starten af 60’erne, og siden da har han både været professor, dekan og rektor. I august har han 50-årsjubilæum som fastansat på Københavns Universitet.\n”Jeg blev studentermedhjælper i 1961, da jeg begyndte på medicinstudiet, og fik 5,5 krone i timen for at sortere knogler på Medicinsk-Anatomisk Institut,” fortæller Kjeld Møllgård om sin første ansættelse på Københavns Universitet. Studenterjobbet blev efterfulgt af en fastansættelse som videnskabelig assistent ved samme Institut, da han blev færdiguddannet i 1968. Det er i dag 50 år siden. Og bliver studenterjobbet talt med, lyder jubilæet på 57 år. Siden 1968 har han arbejdet sig hele vejen op til posten som rektor og ”heldigvis også tilbage igen”, som han selv formulerer det.\nDet har været fem årtier med adskillige videnskabelige højdepunkter for den 75-årige Kjeld Møllgård, som har dedikeret sin forskning til at løse hjernens gåder. Det er særligt menneskehjernens udvikling på et tidligt fosterstadie, der har haft Kjeld Møllgårds fokus. Interessen for den komplicerede hjerne stammer helt fra barndommen i København, hvor han er født og opvokset.\n”Da de andre børn ville være brandmænd, så ville jeg gerne finde ud af, hvordan hjernen fungerede. Helt fra barnsben har jeg været dybt interesseret i, hvordan menneskehjernen fungerer. Det synes jeg stadig, er det største mysterium,” fortæller Kjeld Møllgård, der i dag er ekstern lektor.\nLige siden har interessen for hjernen holdt ved. I 1968 blev Kjeld Møllgård uddannet cand.med., kort efter i 1972 blev han lektor ved det, der dengang hed Medicinsk-Anatomisk Institut, og senere i 1989 blev han professor i neuroanatomi. I løbet af tiden på Københavns Universitet har Kjeld Møllgård også brugt en del af sin tid som underviser og gør det stadig.\n”Jeg elsker at undervise i et stort auditorium med 400 medicinstuderende og lære dem, hvordan menneskehjernen udvikles. For nylig var jeg til en konference i USA, hvor jeg var inviteret til at undervise unge, internationale studerende i en uge,” fortæller han.\nKampvalg om rektorposten\nKjeld Møllgård har dog ikke udelukkende holdt sig til undervisning og forskning. I fire år var han dekan for Det Sundhedsvidenskabelige Fakultet, og senere i 1994 blev han rektor for hele Københavns Universitet. Det skete i en tid, hvor de ansatte og studerende skulle til valg, når der skulle vælges rektor.\n”Det var stort den dag, jeg blev valgt til rektor. Og specielt den dag fire år senere, hvor jeg blev genvalgt efter et stort kampvalg. Jeg er meget stolt af at have været en valgt rektor og så oveni købet to gange. Det var en spændende tid,” fortæller Kjeld Møllgård.\nMed sig havde Kjeld Møllgård et ønske om at reformere rekrutteringssystemet på universitet og give plads til og tiltrække nye talenter og forskerspirer, men samtidig også styrke den tværfaglige forskning. Efter en lang kamp lykkes det ham at få skaffet midler til formålet og få oprettet det biomedicinske forskningscenter Biotech Research and Innovation Centre (BRIC).\nEfter otte år på rektorposten mente Kjeld Møllgård dog, at det i 2002 var på tide at vende tilbage til sin forskning, inden det blev for sent. For ham var det ikke et fravalg af rektorposten, men derimod et tilvalg af forskningen. Som 60-årig begyndte han derfor at forske igen.\n”Det tog nogle år, før jeg var oppe i omdrejninger igen, men nu går det godt. Mange gode kolleger både herhjemme på Panum og i mit internationale forskningsnetværk gjorde det let. Det var et stort øjeblik at komme tilbage til videnskaben som 60-årig og få lov til at starte igen. Jeg har simpelthen aldrig lavet så meget forskning, som jeg gør nu,” fortæller Kjeld Møllgård, der lige har været til møde i slutningen af juli i Oxford for at fortælle om menneskehjernens udvikling.\nForskning som en livsstil\nI sin forskning har Kjeld Møllgård altid været drevet af nysgerrighed og en glæde ved at opdage nyt. Han arbejder lige nu som ekstern lektor ved Institut for Cellulær og Molekylær Medicin. Selvom jubilæet i år lyder på 50 år hos Københavns Universitet, så har Kjeld Møllgård ingen planer om snart at trække sig tilbage.\n”Når alle spørger mig, om jeg snart skal pensioneres, så svarer jeg, at for mig er forskning en livsstil, og man kan ikke pensioneres fra en livsstil. Og jeg elsker min arbejdsplads. Min kone har altid sagt, at jeg har verdens bedste job. Og det er jeg egentlig enig i,” siger Kjeld Møllgård, der fylder 76 år til efteråret.\nJubilæet hos Københavns Universitet er ikke det eneste, som den tidligere rektor kan fejre i år. Privat har han også 50-års-jubilæum. 1968 var nemlig det år, hvor han blev gift med sin kone Hanne Møllgård. I juli var ægteparret derfor på ferie i den svenske skærgård for at fejre deres guldbryllup sammen med den nærmeste familie, der omfatter tre børnebørn.\nEkstern lektor Kjeld Møllgård\nTelefon: +45 24441628


Virksomhedssamarbejde Mød de studerende Laborantstuderende hjælper Teknologisk Institut\nTæt samarbejde mellem Teknologisk Institut og Erhvervsakademi Aarhus betyder, at laborantstuderende får et uvurderligt indblik i maskinrummet på en virksomhed\nDet er ikke alt, som teoribøgerne kan fortælle.\nTo studerende fra laborantuddannelsen på Erhvervsakademi Aarhus har som led i deres speciale fået til opgave at undersøge indholdet af et naturligt giftstof i æblekerner for Teknologisk Institut.\nFor 25-årige Anders Lykke Pedersen og 23-årige Rolf Munk Nielsen er det et helt andet forventningspres, end de er vant til, da projektet faktisk kan bruges i en konkret sammenhæng.\n"En rigtig samarbejdspartner gør det helt klart mere spændende. Det forpligter os også til at gøre mere ud af det," siger Rolf Munk Nielsen.\nMåling af giftstof\nEfter at flere kilo æbler er most, og indmaden kvast i en morter, roterer resterne i en kolbe med opløsningsmiddel – i en såkaldt rotationsfordamper.\n"Sådan får vi omdannet indholdet af det naturligt forekommende giftstof amygdalin fra fast form i skræller, frugtkød og kernehus til flydende," siger Anders Lykke Pedersen og peger på en klar væske. Gennem en metode, der hedder HPLC, kan de nu måle niveauet af giftstoffet.\nFor at kunne lave en sammenligning gør de det samme med en presserest, de har modtaget fra Bornholm Mosteri.\nFrø og kerner fra fx æbler indeholder et naturligt indhold af amygdalin, der potentielt kan omdannes til cyanid, bedre kendt som blåsyre, hvilket ved indtag i større mængder kan have fatale konsekvenser.\nProjektet skal give mindre madspild\nSpørgsmålet er, om mængden i æbleresterne er så tilpas lav, at det kan bruges til at udvikle nye fødevarer eller erstatte andre råvarer?\nMiljø- og Fødevareministeriet har nemlig anslået, at 31.000 tons af det samlede madspild fra fødevareindustrien er fra industriel forarbejdning af frugt og bær. Det svarer til, at en tredjedel af frugt og bær går til spilde i de virksomheder, der producerer juice, saft og marmelade.\nKan æblemosterier fx finde nytte i de mange tons æblepulp, som de ikke selv kan anvende? I dag bliver det bare enten kasseret som affald eller brugt som grisefoder.\nTo uger i laboratoriet\nProjektet strækker sig over fem uger, der indledes med research og metodeudvikling og afsluttes med en rapport og fremlæggelse for virksomheden. De studerende er i laboratoriet i to uger.\n"Vi er da en smule presset," siger Rolf Munk Nielsen og griner.\n"Men det er fedt. Det giver mening, hvorfor vi gør det," indskyder Anders Lykke Pedersen.\nDet er langtfra sikkert, at de to studerende når frem til en konklusion med deres undersøgelse. Men så tager det næste hold studerende over.\nBåde virksomheden og de studerende får stort udbytte af et samarbejde. Det fortæller lektor Henrik Johansen fra laborantuddannelsen. Han har matchet de studerende op med Teknologisk Institut.\n"Vi arbejder hele tiden på at gøre undervisningen spændende, og gennem samarbejdet med Teknologisk Institut får de studerende erfaring med virkelige problemstillinger fra erhvervslivet," siger han.\n"Det er ikke kun resultaterne, der betyder noget, men også det at indgå i et samarbejde og lære af det," understreger han.\nStuderende har gåpåmod i forskningsprojekter\nHos Teknologisk Institut bider man mærke i et særlig stort gåpåmod hos de studerende.\n"I laboratorier går alt ikke snorlige efter planen, og man løber af og til ind i praktiske udfordringer. Det er de studerende rigtig gode til at tackle og går til opgaven med krum hals," siger konsulent Karin Loft Eybye om samarbejdet.\nOpgaven er nogenlunde afgrænset på forhånd, så det er muligt at lykkes med projektet på den korte tid.\n"Det fungerer fint, og vi får os en god diskussion, når de studerende kommer her og øver sig i at præsentere deres resultater. Vi er glade for at arbejde sammen med studerende fra Erhvervsakademi Aarhus. Det er især relevant i forbindelse med vores forsknings- og udviklingsprojekter, hvor der er mulighed for og bedre tid til at folde sig ud," siger hun.\nSe mere om at få studerende med på virksomhedsprojekter\nLæs om den 2½-årige laborantuddannelse på Erhvervsakademi Aarhus


Kvinde slet ikke overrasket over, at nabo var seriemorder | RokokoPosten\tKvinde slet ikke overrasket over, at nabo var seriemorder\n02 marts, 2018 Indland\n“Nogen skal jo være det,” siger Maria Jensen, hvis nabo er dømt for syv bestialske mord og ifølge Maria hverken har virket hjertensgod eller mystisk.\n“Man siger, man tror, man kender folk, indtil sådan noget som det her sker, men jeg har nu aldrig troet, at jeg kendte ham. Vi var jo bare naboer.”\nHun er ikke overrasket over, at manden kunne finde på at gøre så grusomme ting, for, som hun siger, “nogen skal jo være det”.\n“Sandsynligheden er selvfølgelig ikke særlig stor for, at du ender i samme opgang som en psykopatisk seriemorder, men den er da noget større, end for at du vinder i Lotto, og det spiller folk hele tiden,” siger hun.\nGennemsnitlig tilbøjelig til slagtning\n“Ærlig talt tænkte jeg ikke så meget på ham, for vi nikkede bare til hinanden i opgangen, og der var han ret almindelig. Ikke på en hemmelighedsfuld måde eller omvendt: på en måde, så jeg tænkte, at han aldrig kunne gøre en flue fortræd eller var specielt hjertensgod, det er folk jo ikke nødvendigvis. Bare sådan gennemsnitlig, hvad angår tilbøjeligheden til at slagte fremmede mennesker,” siger hun.\n“Han begik sine mord uden for huset, så der var ikke så meget, jeg kunne gøre. Og når nogen skal være den, der myrder uskyldige mennesker, skal nogle andre også være dem, der bor ved siden af. Altså medmindre morderen bor langt ude på et nedlagt landbrug eller noget i den stil.”\nUsandsynligt med to i rap\nNæste måned får Maria Jensen en ny nabo, eftersom morderens lejlighed er ledig, men har dog ikke planlagt at genoverveje menneskets moral, ondskabens natur, eller hvorvidt den nye nabo også kunne være seriemorder:\n“Det er meget usandsynligt, at der skulle komme to i rap. Så hvis det skete, ville jeg måske studse lidt over det.”


Detektor: Hver tredje gymnasieelev skader sig selv, skrev medierne. Men det aner vi ikke | Detektor | DR\nDetektor: Hver tredje gymnasieelev skader sig selv, skrev medierne. Men det aner vi ikke\nEn ufærdig undersøgelse blev til en stor mediehistorie, og det skulle den aldrig have været.\nBerlingskes søndagsforside om selvskade blandt gymnasieelever.\nAf Sofie Frøkjær og Camilla Stampe\nUnge brænder, slår eller skærer i sig selv, fordi de mistrives.\nDet skrev Berlingske i en forsideartikel med overskriften "Hver tredje gymnasieelev har skadet sig selv". Og i artiklen bliver selvskadende adfærd udråbt som "en ny masselidelse blandt ungdommen".\nHistorien om selvskade blandt unge byggede ifølge Berlingske på en ny undersøgelse, som psykolog og professor i klinisk psykologi ved Aalborg Universitet, Bo Møhl, står bag.\nProblemet er bare, at det kun er Bo Møhl selv, der har set undersøgelsen. Den er nemlig hverken færdig eller akademisk godkendt.\nHvad påstår medierne?\n“Selvskadende adfærd har aldrig været så udbredt blandt unge, som det er i dag, viser en ny undersøgelse”. Sådan skrev Berlingske i sin artikel fra slutningen af september. Historien blev efterfølgende citeret af Jyllands-Posten, dr.dk, Politiken, BT, Radio24syv, P1, P3 og flere lokalaviser.\nBerlingske skrev, at hver tredje - 34 procent - af de danske gymnasieelever har udøvet selvskade på et tidspunkt i deres liv. Det fremgår også af Berlingskes historie, at det svarer til en stigning på 58 procent siden 2009.\nTallene stammer fra en “ny undersøgelse”, som psykolog og professor ved Aalborg Universitet, Bo Møhl, har lavet, skriver Berlingske.\nSelv om Berlingske skriver, at der er tale om “indledende resultater” fra den nye undersøgelse, bliver der dog ikke taget forbehold for usikkerhed ved de foreløbige resultater.\nHistorien om de selvskadende gymnasieelever nåede ikke kun bredt rundt til medierne, men endte også på Socialstyrelsens hjemmeside. Her blev tallet brugt som del af en lancering af en ny kommunal indsats, som skal hjælpe unge med spiseforstyrrelser og selvskade.\nStyrelsen skriver, at “hver tredje gymnasieelev har udøvet selvskade”.\nHvad har Detektor fundet ud af?\nDa Detektor kontakter professor ved Aalborg Universitet, Bo Møhl, for at få lov til at se undersøgelsen bag Berlingskes historie, kan vi ikke få den udleveret.\nBo Møhl henviser til, at undersøgelsen endnu ikke er “peer-reviewed” - og altså ikke videnskabeligt godkendt - og desuden kun er foreløbig. Og derfor kan Detektor altså ikke få lov til at se den.\nDet kritiserer flere eksperter:\n- Det er dybt problematisk, at medierne og offentligheden ikke kan få adgang til undersøgelsen, siger Thomas Ploug, som er professor i forskningsetik og viceinstitutleder på Institut for Kommunikation ved Aalborg Universitet.\nDet er dybt problematisk, at medierne og offentligheden ikke kan få adgang til undersøgelsen\nThomas Ploug, professor i forskningsetik\n- En mulig konsekvens er jo, at en masse mennesker drager forhastede konklusioner. Her har vi at gøre med et meget bemærkelsesværdigt resultat, som kalder på handling fra en helt masse aktører i samfundet - politikere, kommuner og regioner og så videre. Men det skal selvfølgelig være beslutninger og interventioner, man laver, når man ved, om det her er konklusioner, der holder, fortsætter Thomas Ploug.\nHeine Andersen, som er professor emeritus ved Sociologisk Institut på Københavns Universitet er enig:\n- Man bør ikke udsende resultater, hvis de ikke er klar til offentliggørelse. Særligt ikke, hvis de kan få praktiske konsekvenser eller på en eller anden måde er videnskabeligt sensationelle.\nEn fejl, erkender professor\nProfessor i klinisk psykologi ved Aalborg Universitet Bo Møhl. Foto: Aalborg Universitet.\nEfter flere dages korrespondance med Detektor erkender professor Bo Møhl, at man godt kan kritisere de foreløbige tal, som Berlingske og andre medier har bragt, for ikke at være repræsentative. Og han erkender, at man derfor ikke kan konkludere, at hver tredje gymnasieelev skader sig selv.\nDetektors vært Camilla Stampe har interviewet ham. Interviewet han også høres her.\nBo Møhl, hvordan kan det være, at du går ud med resultater fra en undersøgelse, som endnu ikke er færdig, og som heller ikke er blevet videnskabeligt godkendt?\n- Det må jeg også retrospektivt sige, er en fejl. Hvis jeg skal prøve at forklare, hvad der skete, så handler det om, at jeg i et interview om selvskade blandt unge blev spurgt om, hvorvidt selvskade er stigende, og så kunne jeg så svare, at jeg netop havde nogle tal - fordi jeg havde lavet en undersøgelse i 2009 og var i gang med at lave en ny i 2019 med omtrent den samme population - og i dem kunne man se en stigning.\n- Og det var det, der fik mig til at sige det, og det er klart, at det skulle jeg da ved eftertanke selvfølgelig ikke have gjort. Jeg understregede da også, at der var tale om foreløbige resultater, og at jeg ikke havde gennemarbejdet det endnu.\nOkay. Så det var en fejl, da du fortæller dem om nogle tal fra undersøgelsen, som ikke er færdig endnu.\n- Det må jeg sige. Når jeg tænker tilbage, så forsøger jeg at forklare det på den her måde. Jeg blev - forstå mig ret - forført af situationen og fortalte derfor om den her undersøgelse, der viste en stigning.\nJeg erkender også, at det var en fejl\nBo Møhl, professor i klinisk psykologi, Aalborg Universitet\nEfter Berlingske laver sin forsidehistorie, spreder historien sig til rigtig mange medier. Så på en eller anden måde er det jo lidt for sent at trække i land nu, er det ikke?\n- Jo, det kan man godt sige. Nu kan jeg jo ikke styre den måde, som medierne bruger de ting, jeg siger, på. Det er jo ikke mig, der laver overskrifterne.\nMen det er dig, der leverer indholdet til artiklen, ikke?\n- Det er fuldstændig rigtigt. Det er fuldstændig rigtigt. Jeg erkender også, at det var en fejl. Det skulle jeg jo ikke have gjort. Men det, jeg kan sige, er, at i dén undersøgelse - altså i dén population, i dén stikprøve, som jeg havde med at gøre - der var sket en stigning. Men vi kan ikke umiddelbart generalisere og sige, at det gælder hele landet.\nHvordan kan det så være, at du ikke siger til Berlingske, at man ikke kan være sikker på, at det gælder for hver tredje gymnasieelev?\n- Jamen, det tror jeg også, at jeg gjorde. Jeg understregede, at det er det her materiale, vi må se på. Så dreven er jeg trods alt.\nSå du understreger over for Berlingske, at man kan ikke sige, at det her gælder generelt for gymnasieelever. Men at det kun gælder for dem, du har spurgt?\n- Jeg husker ikke mine formuleringer, men jeg er helt sikker på, at jeg har sagt, at det handler om det her materiale. For jeg var jo godt klar over, at der var nogle problemer med, hvor repræsentativ undersøgelsen er.\nJa, for i Danmark er der jo omkring 150.000 gymnasieelever, og hvis jeg forstår dig ret, så kan man ikke være sikker på, at en tredjedel af dem har lavet selvskade.\n- Nej, det kan man ikke på baggrund af min undersøgelse her. Og det er jo det, jeg understreger. Der er tale om en stikprøve, og på baggrund af den kan vi ikke sige noget generelt om hele gruppen af danske gymnasieelever.\nHvad siger Berlingske til kritikken?\nRedaktionschef for indland på Berlingske Kasper Krogh. Foto: berlingske.dk.\nVi har spurgt indlandsredaktør på Berlingske Kasper Krogh, hvorfor Berlingske bringer en forsidehistorie om en undersøgelse, avisen ikke selv har set.\n- Vi fik oplyst nogle tal, og vi spurgte klart ind til, om vi kunne bruge de tal. Vi har desuden ikke ladet undersøgelsen stå alene, men har prøvet at inddrage alt det tilgængelige forskning og viden, vi kunne finde på området.\nProblemet er, at man ikke kan konkludere, at det er hver tredje gymnasielever, der har skadet sig selv.\n- Det mener vi, at vi kunne på baggrund af den snak, vi havde med kilden og på baggrund af de tal, vi fik udleveret. Og desuden på baggrund af det, vi skrev, og også sendte retur til kilden. Og på baggrund af de andre undersøgelser på området, som bakker op om Bo Møhls undersøgelse.\nProfessor Bo Møhl siger nu til os, at det var en klar fejl, at han gik ud med de resultater til jer. Er det ikke også en klar fejl, at I laver en historie, som bygger på nogle foreløbige resultater, som I ikke engang selv har set?\n- Vi har da set resultaterne. Vi har fået tilsendt dem fra forskeren.\nI har set en meget lille del af de foreløbige resultater. Ét tal, ikke?\n- En del af hans undersøgelse, ja.\nBo Møhl siger til os, at der ikke er dokumentation for, at hver tredje gymnasieelev har skadet sig selv, fordi hans foreløbige resultater ikke er reræsentative.\n- Det undrer mig, at han siger det nu. Hvis han når frem til, at hans undersøgelse ikke er repræsentativ, som må vi jo forholde os til det.\nVil I rette jeres historie?\n- Jeg vil tage en dialog med forskeren om det. Det lyder som om, han har lavet en selvransagelse, efter at han har talt med jer.\nHør historien og interviewet med professor Bo Møhl og Berlingskes indlandsredaktør, Kasper Krogh, i den nyeste udgave af Detektors podcast:


Efter børnesagkyndig erklæring og børnenes ønsker, skulle de bo hos F. Børnene 9 og 12 år, TFA 2009/266 VLD - Landsforeningen Børn og Samvær\nBørnene har altid boet sammen og har de seneste 6 år siden parternes separation boet hos sagsøgte. Børnene har hidtil været velfungerende, men har siden flytningen med sagsøgte for 1 år siden til E haft visse trivselsvanskeligheder, og begge børn har udtrykt ønske om at flytte til sagsøgeren, der fortsat bor i C.\nEfter de foreliggende oplysninger må det lægges til grund, at børnenes manglende trivsel i E for en stor dels vedkommende kan tilskrives sagsøgerens modvilje mod børnenes flytning dertil og manglende forståelse for børnenes behov i denne situation.\nSagsøgte har under sagen meddelt, at hun foranlediget af børnenes ønske agter at flytte tilbage til C den 1. oktober 2008. Da børnenes ønske om at flytte til sagsøgeren i C fortrinsvis må anses for at være begrundet i et ønske om at flytte tilbage til kammeraterne og skolen i C, finder retten det på denne baggrund bedst for A og B, at de fortsat har bopæl hos sagsøgte, M, jf. forældreansvarslovens § 17.\nEfter de foreliggende oplysninger om parternes og børnenes forhold må begge parter anses for egnede til at have A og B boende, men den børnesagkyndige erklæring tyder på, at de trives bedst hos faderen. Siden starten af november 2008 har B, som nu er 12 år gammel, boet hos sin far. Indtil B’s flytning har de to drenge boet sammen, og de har begge klart udtrykt ønske om at bo hos faderen. Parterne bor nær ved hinanden, og børnene vil derfor kunne bevare en tæt kontakt med deres mor, selv om de får bopæl hos faderen. Under disse omstændigheder må det anses for bedst for A og B, at de har bopæl hos deres far.\nLandsretten stadfæster derfor dommen med den ændring, at A og B skal have bopæl hos deres far.


Red Dragon, Scarborough - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nAlle restauranter i Scarborough Restauranter i nærheden af Red Dragon\nAlle aktiviteter i Scarborough Aktiviteter i nærheden af Red Dragon\nSøg Europa›Storbritannien (UK)›England›Yorkshire›North Yorkshire›Scarborough District›Scarborough›Restauranter i Scarborough›Red Dragon\n158 anmeldelser Nr. 151 af 267 Restauranter i Scarborough $$ - $$$\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning 121 Falsgrave Road, Scarborough YO12 5EG, England +44 1723 369099\nRyd alle Begynd din anmeldelse af Red Dragon Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på Red Dragon, kiggede også på\nHar du været i Red Dragon? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\n121 Falsgrave Road, Scarborough YO12 5EG, England Placering:\nHer er de spørgsmål, som tidligere besøgende har stillet, med svar fra repræsentanter fra Red Dragon og andre besøgende\n2 spørgsmål Stil et spørgsmål Har du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Red Dragon og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af Red Dragon Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 494 anmeldelser Stephen Joseph Theatre\n140 anmeldelser Scarborough to Whitby Rail Trail\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 28 anmeldelser Pizza Tempo\n103 anmeldelser Crown Tavern\n15 anmeldelser Tap & Spile