LEDA-Nyt nr. 41 Marts 2006 Redigeret af Inger Schoonderbeek Hansen og Liisa Theilgaard - PDF\nLEDA-Nyt nr. 41 Marts 2006 Redigeret af Inger Schoonderbeek Hansen og Liisa Theilgaard\nDownload "LEDA-Nyt nr. 41 Marts 2006 Redigeret af Inger Schoonderbeek Hansen og Liisa Theilgaard"\n1 L E DA LEKSIKOGRAFER I D A N M A R K LEDA-Nyt nr. 41 Marts 2006 ISSN Redigeret af Inger Schoonderbeek Hansen og Liisa Theilgaard Indhold Meddelelser fra bestyrelsen: Indkaldelse til generalforsamling s. 2 Indkaldelse til medlemsmøde s. 3 Danske tegnsprogsordbøger s. 3 Gyldendals store Tysk-Dansk Ordbog s. 9 Fra redaktørens værksted s. 11 Anmeldelse af Tysk-Dansk Ordbog s. 15 Anmeldelse af ODS-S, bind 5 s. 19 Når arvesølvet går online modtagelsen af ODS på nettet s. 26 Nye ordbøger 2005 s. 29 Annoncering af 8. Nordiske Dialektologkonference s. 31 Annoncering af 12th EURALEX International Congress s. 31 Lexi-kryds s. 32 Medlemsmøde og generalforsamling DanNet et leksikalsk-semantisk ordnet for dansk v/bolette Sandford Pedersen og Jørg Asmussen Onsdag 26. april 2006 kl Københavns Universitet Amager, Njalsgade 136, lokale Efter generalforsamlingen er der mulighed for at gå ud at spise sammen (for egen regning) på en restaurant i nærheden. Tilmelding på mødet. se side 3\n2 Meddelelser fra bestyrelsen Indkaldelse til generalforsamling Onsdag den 26. april 2006 kl Københavns Universitet Amager, Njalsgade 136, lokale Dagsorden ifølge vedtægterne: 1. Valg af dirigent og referent 2. Formanden aflægger beretning 3. Kassereren fremlægger det reviderede regnskab 4. Fastsættelse af kontingent. Bestyrelsen foreslår at kontingentet fortsat er 125 kr. pr. år 5. Valg af formand. På valg er: Henrik Lorentzen 6. Valg af bestyrelsesmedlemmer og suppleant. På valg er: Inger Schoonderbeek Hansen Sanni Nimb Liisa Theilgaard 7. Valg af revisor og revisorsuppleant. På valg er: Ebba Hjorth Pernille Neergaard-Dibbern 8. Forslag 9. Eventuelt Alle ovennævnte kandidater modtager genvalg, men andre kandidater er naturligvis velkomne til at melde sig til næstformanden, Henrik Hovmark LEDA-Nyt udgives af Foreningen af Leksikografer i Danmark (LEDA) og udkommer to gange om året. LEDA-Nyt udsendes fast til LEDA s medlemmer og kan desuden ligesom ældre numre af tidsskriftet downloades fra LEDA s hjemmeside (www.cst.dk/leda). Bidrag til næste nyhedsbrev sendes til formanden inden 1. oktober Dette nummer er redigeret af Inger Schoonderbeek Hansen og Liisa Theilgaard. LEDA er en forening der fungerer som forum for praktisk og videnskabeligt ordbogsarbejde og ledes af en bestyrelse, som frem til næste generalforsamling består af: Henrik Lorentzen (DSL) (formand), tlf.: Henrik Hovmark (KUA, Ømålsordbogen) (næstformand), Christian Becker-Christensen (Politikens Forlag) (kasserer), Inger Schoonderbeek Hansen (AU, Jysk Ordbog), Jørgen Nørby Jensen (Dansk Sprognævn), Sanni Nimb (KUA, CST), Liisa Theilgaard (Gyldendal), Kontingent for medlemskab af Foreningen af Leksikografer i Danmark (LEDA) 125,- DKK (kan indbetales på girokonto ). Kontingent for medlemskab af Nordisk Forening for Leksikografi (NFL) 180,- DKK/200,- NKR. Henvendelse vedrørende indmeldelse og adresseændring sker til foreningens kasserer. Øvrige henvendelser rettes til formanden. 2\n3 Medlemsmøde DanNet et leksikalsk-semantisk ordnet for dansk Af Bolette Sandford Pedersen DanNet er et forsknings- og udviklingsprojekt der går ud på at udarbejde et dansk leksikalsk-semantisk ordnet, dvs. en sprogresurse hvor ords betydningsstruktur og interne relationer er udtrykt således at de er gjort anvendelige for it-systemer. Et ordnet er altså en samling sproglige data med betydningsdefinitioner udtrykt i et formelt sprog, hvortil der knyttes de sproglige udtryk som kan udtrykke pågældende betydning. De enkelte betydninger forbindes med hinanden ved at definere de semantiske relationer der hersker mellem dem, fx over- og underbegreber: kop tekop, del-helhed: hank kop, eller funktionsrelationer som beholder indeholde. Gennem disse relationer etableres således et komplekst semantisk net i lighed med Princeton WordNet og EuroWordNet. I projektet drages der nytte dels af ekspertisen i de to samarbejdsmiljøer Det Danske Sprog- og Litteraturselskab (DSL) og Center for Sprogteknologi (CST), KU, dels af to nyligt færdiggjorte datasamlinger for dansk, nemlig Den Danske Ordbog og den danske sprogteknologiske ordbase STO/SIMPLE. DanNet tænkes anvendt til forskellige sprogteknologiske formål, bl.a. til informationsnavigering i dansksproget tekstmateriale. At kunne håndtere og navigere i store informationsmængder er absolut nødvendigt i dagens og ikke mindst i fremtidens informationssamfund. Det er vigtigt at nye værktøjer til informationshåndtering også understøtter dansk. I foredraget vil vi fortælle mere om projektets formål og om nogle af de teoretiske overvejelser vi gør os i den forbindelse, men vi vil også give eksempler fra DanNetbasen som den ser ud i sin nuværende form, hvor den indeholder ca betydninger. Danske tegnsprogsordbøger En oversigt over eksisterende ordbøger over dansk tegnsprog, sammenholdt med projektet Ordbog over Dansk Tegnsprog Af Thomas Troelsgård Projektet Ordbog over Dansk Tegnsprog (ODTS) løber i perioden og har som sit mål at udarbejde en elektronisk ordbog over de almindeligste tegn i dansk tegnsprog. Projektet er iværksat af Danske Døves Landsforbund og Center for Tegnsprog og Tegnstøttet Kommunikation KC. ODTS adskiller sig på en lang række punkter fra de eksisterende danske tegnsprogsordbøger. I det følgende gives korte beskrivelser af de eksisterende ordbøger og ODTS, og nogle væsentlige forskelle mellem de eksisterende ordbøger og det nye projekt ridses op. Numrene i parentes henviser til referencelisten sidst i artiklen. 3\n4 Eksisterende ordbøger 1871-ordbogen (1) 118 tegn, hvoraf ca. 80 er i brug i dag. Tegngengivelse som graverede tavler med piletegninger (fig. 1). Oversigt over håndalfabetet 1. Tegnene er grupperet efter semantiske områder, lidt parløragtigt. Pga. bogens ringe omfang kan det være svært at gennemskue kriterierne for grupperingen, ligesom lemmaudvælgelsen virker lidt tilfældig. For hvert tegn er anført en eller flere danske ækvivalenter. Bogen udkom i ni oplag frem til Figur ordbogen 1907-ordbogen (2) 280 tegn, hvoraf ca. 230 er i brug i dag. Tegngengivelse dels i form af udtalebeskrivelser, i artiklerne (fig. 2), dels som fotos, som bilag bagest i bogen (fig. 3). Fra artiklerne henvises til fotoene. Register over (nær)synonymer til opslagsordene, med henvisninger til de relevante artikler. Oversigt over håndalfabetet (fotos). Figur ordbogen (alfabetisk del) For hvert tegn anføres en eller flere danske ækvivalenter. Tegnene er ordnet alfabetisk efter den først anførte ækvivalent. Polysemer er beskrevet i én artikel, f.eks. åbne + dør og læge + syg. De i tegnsprog hyppigt forekommende substantiv-verbum-par, f.eks. gråd / græde, og substantiv-adjektiv-par, f.eks. frygt / bange, behandles som monoseme ordbogen (3) Figur ordbogen (fotoappendiks) tegn, hvoraf ca. 900 er i brug i dag. Tegngengivelse i form af udtalebeskrivelser (fig. 4), med reference til 30 nummererede håndstillinger der er gengivet fotografisk som bilag. Fotos af 45 tegn med obligatorisk ledsagende mimik. Tegninger (med bevægelsespile) af 75 tegn med særlige bevægelser. Oversigt over håndalfabetet (stregtegninger). Oversigt over de basale taltegn (inkl. demonstration af principperne for dannelse af tegn for ordenstal og brøker). 1 Der findes en lang række håndalfabeter. I Danmark bruges et 1-hånds-alfabet beslægtet med bl.a. Frankrigs og USA s håndalfabeter. En del af bogstaverne blev ændret i 1970 erne for at tilnærme alfabetet til en international standard. 4\n5 Ordbogens indgange er alfabetisk ordnede danske ord. Hvis et tegn beskrives ved flere danske (nær)synonymer, er disse anført på alfabetisk plads, med henvisning til det danske ord hvorunder tegnet er beskrevet. Polyseme tegn kan være anført flere steder, hvis betydningerne oversættes med forskellige danske ord. Hvis et opslagsord kan oversættes til forskellige tegn, beskrives disse, opdelt med 1), 2), 3)... Ordbogen blev genoptrykt i Figur ordbogen 1967-ordbogen (4) ca tegn, hvoraf ca er i brug i dag. Tegngengivelse i form af udtalebeskrivelser (fig. 5), med reference til 30 håndstillinger (de samme som i 1926-ordbogen), der vises som fotos. Fotos med pile af ca. 1/4 af tegnene. Oversigt over håndalfabetet (fotos). Oversigt over mund-hånd-systemets 2 håndstillinger (fotos). Figur ordbogen Ordbogens indgange er alfabetisk ordnede danske ord. Polyseme tegn og flere danske ækvivalenter for ét tegn er behandlet som i 1926-ordbogen. Ordbogen rummer en del tegn der ikke er udbredt i dansk tegnsprog (og aldrig har været det), da man i forbindelse med udarbejdelsen bevidst forsøgte at normere tegn og tegnvarianter der havde udbredelse i flere nordiske lande, i håbet om at kunne påvirke de nordiske tegnsprog så de nærmede sig hinanden ordbogen (5) tegn, hvoraf ca er i brug i dag. Tegngengivelse i form af fotos med piletegninger (fig. 6). Oversigt over håndalfabetet. Oversigt over mund-hånd-systemets håndstillinger. Oversigt over de basale taltegn. Oversigter over tegn for ugedage, måneder, årstider og farver. Register med danske ækvivalenter til de beskrevne tegn, med henvisning til artiklerne. Figur ordbogen 2 System til visuel gengivelse af danske konsonantlyde (der ikke kan mundaflæses entydigt). Systemets kerne er 15 håndstillinger, som udføres synkront med udtalen, og som aflæst sammen med mundens bevægelser entydigt viser konsonantlydene. Udviklet af Georg Forchhammer i En beskrivelse af systemet findes bl.a. i: Forchhammer, G.: Om Nødvendigheden af sikre Meddelelsesmidler i Døvstummeundervisningen med Tilbageblik på egne tidligere Arbejder. København,\n6 Tegnenes betydning beskrives i form af en eller flere danske ækvivalenter under hver indgang. Indgangene er alfabetisk ordnet efter den først anførte ækvivalent. Hvor der angives flere ækvivalenter, kan der både være tale om (nær)synonymer der dækker én betydning, og, for polyseme tegn, om ækvivalenter for forskellige betydninger. Ordbogen er udkommet i flere reviderede udgaver, senest i KC s Tegnbank (6) Figur 7. KC's Tegnbank Ca tegn. Tegngengivelse vha. tegnskrift 3 (fig. 7). Søgemuligheder: Tegnudtale, dansk oversættelse eller tegnnummer. Artiklerne rummer oplysninger om ordklasse. Hvis tegnet dækker flere ordklasser, er artiklen underopdelt iht. disse. Polyseme tegn er opdelt i nummererede betydninger, evt. med underbetydninger. Betydningerne beskrives i form af en eller flere danske ækvivalenter. Mundbevægelser der knytter sig til en bestemt betydning, er anført i en vis udstrækning. Der er udtaleoplysninger for alle tegn. Ud over muligheden for opslag under danske ord giver ordbogen, som den første, mulighed for opslag med dansk tegnsprog som kildesprog. Net-tegnsprog (7) ca tegn. Tegngengivelse i form af videoklip (fig. 8). Søgemuligheder: Dansk oversættelse eller emnegruppe. Først udgivet som cd-rom (8). Er nu tilgængelig via internettet. Opdateres løbende. Figur 8. Net-tegnsprog Andre ordbøger og -lister Hertil kommer en række mindre tegnordbøger med basale tegn eller tegn relateret til afgrænsede emneområder som sport, mad og sex. Disse bøger er hovedsageligt udgivet fra 1980 erne og frem, og de fleste er udarbejdet af Aalborgskolen (nu Døveskolernes Materialecenter) eller Center for Total Kommunikation (nu Center for Tegnsprog og Tegnstøttet Kommunikation KC). Et par af ordbøgerne udmærker sig: 30 tegn fra døves tegnsprog (9) Hver artikel er forsynet med to eller flere eksempelsætninger. Sportstegn (10) Lemmaudvalget er ikke fundet ud fra danske ord, men udvalgt på grundlag af tegnsprogede monologer og dialoger der er optaget på video, transskriberet og analyseret. Castberggård-ordbogen (11) 3 Grafisk repræsentation af tegn. Udviklet af Valerie Sutton i 1970 erne, inspireret af hendes system til notation af koreografi. En beskrivelse af notationen findes bl.a. på: 6\n7 Tegnene vises som videoklip, optaget både så man ser tegnet forfra og fra siden. Ordbog over Dansk Tegnsprog Ca tegn. Tegngengivelse i form af videoklip samt 1-3 fotos med piletegninger efter behov. Søgemuligheder: tegnudtale, dansk oversættelse eller emnegruppe. Videoklippene er at betragte som ordbogens egentlige lemmaer, men af hensyn til bl.a. søgninger er hvert tegn desuden forsynet med en såkaldt glosse, en unik betegnelse i form af et eller flere danske ord der associerer til tegnets hovedbetydning. Glosserne bruges ved søgninger og som tekstlig repræsentation af tegn i ordbogens transskriptioner af eksempelsætninger. Mange tegn forekommer i flere varianter, og de hyppigste vises som videoklip, ligesom de af hensyn til søgninger oprettes som selvstændige artikler med henvisning til grundformens artikel. Ordbogens lemmaer vælges ud fra undersøgelser af tegnenes brug, ikke med udgangspunkt i danske ord, som i mange af de eksisterende ordbøger. Lemmakandidaterne er dels de tegn der findes i de eksisterende ordbøger og -lister, dels tegn fundet ved gennemsyn af ODTS korpus, en samling videooptagelser af diskussioner og monologer med projektets informanter. Disse optagelser bruges også ved undersøgelse af tegnenes betydning og brug, ligesom de leverer inspiration ved formulering af eksempelsætninger. Herudover er de tegnsprogede redaktørers sprogfornemmelse selvfølgelig et vigtigt redskab ved udvælgelsen. Hver artikel er opdelt i betydningsafsnit. For hver betydning anføres en eller flere danske ækvivalenter svarende til betydningen. For tegn med en særlig grammatisk funktion suppleres eller erstattes ækvivalenterne med en beskrivelse af funktionen. Mht. polysemer skelnes mellem betydninger der synkront betragtet anses for nært beslægtede (oprettes som sideordnede betydninger i samme artikel), og fjernere beslægtede betydninger (oprettes i særskilt artikel). På samme måde oprettes overførte betydninger der ikke er umiddelbart gennemskuelige, som selvstændige artikler. Hver betydning illustreres med et eller flere sætningseksempler i form af videoklip. Sætningerne ledsages af transskriptioner samt af danske oversættelser. Der kan søges i eksempelsætningerne, hvorved der i ordbogen indirekte vises betydelig flere (sandsynligvis ) tegn, end dem der er oprettet med egen artikel. Hvis en betydning har obligatorisk mundbevægelse, anføres dette. Det oplyses også hvilke af de danske ækvivalenter der bruges som mundbevægelse for tegnet i en given betydning. Der kan gives henvisninger til beslægtede tegn, f.eks. til synonymer, antonymer eller tegn der har en anden betydning, men som kan oversættes til det samme danske (polyseme) ord som den aktuelle betydning. Desuden kan der gives information om eventuelle brugsrestriktioner. Hver betydning kan forsynes med en eller flere emnemarkeringer. Det bliver således muligt at indsnævre søgninger til delmængder af ordbogen. Emneopdelingen rummer 63 emner, opdelt i 9 hovedgrupper. Nærmere information om projektet findes på: 7\n8 Konklusion Væsentlige forskelle mellem de eksisterende ordbøger og det nye projekt På nær KC s Tegnbank har de eksisterende ordbøger dansk som kildesprog. Muligheden for at slå tegn op ud fra selve tegnet medfører at Tegnbanken og ODTS kan bruges i en række situationer hvor de ordbøger der tager udgangspunkt udelukkende i danske ord, må give op, f.eks.: En hørende voksen med et døvt barn har set sit barn bruge et bestemt tegn, men ved ikke hvad tegnet betyder. Tegnet findes via opslag efter håndform og artikulationssted. En ung døv skriver en tekst på dansk og er i tvivl om hvilket dansk ord der skal bruges et bestemt sted i teksten. Ved at slå et kendt tegn op der dækker den ønskede betydning, kan brugeren finde forslag til danske ord. Videooptagelser som gengivelse af tegnene bruges ud over i ODTS kun i Net-tegnsprog og Castberggård-ordbogen. De øvrige ordbøger har tegninger, fotos, beskrivelser eller tegnskrift-billeder, der kan mistolkes eller virke svært tilgængelige. Ingen af de eksisterende ordbøger, på nær 30 tegn fra døves tegnsprog, viser de beskrevne tegn brugt i naturlig tale. ODTS eksempelsætninger vises som videoklip og er i vid udstrækning baseret på autentiske citater fra projektets tegnsprogskorpus. Lemmaselektionen i ODTS sker med udgangspunkt i dansk tegnsprog, ikke i dansk. Dette sikrer at de basale tegn i alment dansk tegnsprog repræsenteres. Ambitionerne for projektet Ordbog over Dansk Tegnsprog er ikke til at gå fejl af: det bedste fra alle de eksisterende ordbøger, og en hel del mere om vi i redaktionen når dem, vil tiden vise. Referencer 1. De Døvstummes Haandalphabet samt et Udvalg af deres lettere Tegn sammenstillet, tegnet, graveret og udgivet af En Forening af Dövstumme. København, Th. Michaelsen, Jørgensen, Johs. (udg.): De døvstummes Haandalfabet og 280 af de almindeligste Tegn. København, Døvstumme-Raadet (udg.): Ordbog i De Døvstummes Tegnsprog. København, Danske Døves Landsforbund (udg.): Håndbog i Tegnsprog. København, Danske Døves Landsforbund (udg.): Dansk-Tegn Ordbog. København, Døves Center for Total Kommunikation (nu Center for Tegnsprog og Tegnstøttet Kommunikation KC) (udg.): Tegnbank/KC. København, fra [Suppleres løbende]. 7. Døveskolernes Materialecenter (udg.): Net-tegnsprog. Aalborg, fra [Onlineordbog, suppleres løbende. Tilgængelig på: 8. Døveskolernes Materialecenter (udg.): Basistegn (cd-rom, version 2). Aalborg, Engberg-Pedersen, Elisabeth og Annegrethe Pedersen (red.): 30 tegn fra døves tegnsprog. København, Døves Center for Total Kommunikation, Engberg-Pedersen, Elisabeth og Anne Skov Hårdell (red.): Sportstegn. København, Døves Center for Total Kommunikation, Castberggård, Døves Højskole og Kursuscenter (udg.): Castberggårds tegnordbog fra [Online-ordbog, suppleres løbende. Tilgængelig på: 8\n9 Gyldendals store Tysk-Dansk Ordbog Af Henrik Bergstrøm-Nielsen Gyldendals store Tysk-Dansk Ordbog, som udkom december 2005, er et helt nyt værk, redigeret fra grunden. Som udgangspunkt benyttede vi Munksgaards store Dansk-Tysk Ordbog fra 1991, 2. oplag Både Peter Jürgensen og jeg var medarbejdere ved denne. Der er i tysk-dansk ordbog følgende ændringer i forhold til den dansk-tyske: Tilden (~) er afskaffet, substantivernes køn angives ved bestemt artikel (og ikke ved m, f, n), og i det idiomatiske afsnit er det næstvigtigste ord i udtrykket fremhævet ved fed, det såkaldte blikfang. Nyt er også, at artiklens fod, idiomafsnittet, i meget lange artikler er opdelt ved romertal. Som eksempel kan nævnes Auge, der fylder omtrent fire spalter. Her opdeles foden i følgende afsnit: I. Forbindelser med præposition, II. Forbindelser med verbum og III. Andre forbindelser. Vending af ordbogen Den dansk-tyske ordbog blev vendt på den måde, at der blev byttet om på felterne, således at opslagsordet blev oversættelse og oversættelsen blev opslagsord. Eksempel med feltkoder (se sidst i artiklen): dansk-tysk ordbog vendt version tysk-dansk ordbog HWD atom HWD A'tom HWD Atom TSL A'tom PSA das PSA das GRB n -s -e IFA -s -e IFA -s -e IDM splitte n. i ~er TSL atom SFA kemi SVA fig PNC ; TSL etw. (A) in Atome SVA fig. zerreißen* TSL atom Artikel i ordbogen: Atom das (-s -e) (kemi; fig.) atom. Dette gav for ord til ord-oversættelser et udmærket udgangspunkt for ordbogen. Ved mere komplicerede ord med flere oversættelser var vendingen ikke brugbar. Et enkelt eksempel: vendt version HWD auf PSA adv LV3 1 TSL op LV3 2 SEA ikke i seng TSL oppe SEA fra sted SEA fra sted betegnet med, TSL fra 9\n10 Det er påfaldende, at præpositionen ikke er repræsenteret. Dette skyldes, at den dansktyske ordbog ikke havde ordklasse ved oversættelser. Det viste sig at være umuligt at foretage en vending af idiomer. Nye opslagsord Der er tilføjet opslagsord og mange sammensætninger. Hovedkilderne har været eksisterende tyske ordbøger, især Duden: Deutsches Universalwörterbuch 1996, Die deutsche Rechtschreibung 2000 og Das große Wörterbuch der deutschen Sprache 1993 samt Wörterbuch der deutschen Gegenwartssprache, Akademie-Verlag Berlin Endvidere specialordbøger, diverse opslagsværker (fx Meyers Konversationslexikon in 24 Bänden, 1992), aviser og tv. Vi har også udnyttet vores bekendte med tysk baggrund eller med specielle kundskaber inden for forskellige områder. Vi har haft kontakt med Institut für maschinelle Sprachverarbeitung Computerlinguistik, Universität Stuttgart, ved dr. Ulrich Heid, der råder over et stort korpus med moderne tysk sprogbrug. Vi sendte mod slutningen af projektet vores opslagsord til Stuttgart med henblik på supplering med nye ord og eventuel strygning af forældede ord. De ord, som manglede hos os, og som i instituttets korpus havde en frekvens over 100, fik vi med oplysning om frekvens og med nogle citater fra korpus. Et eksempel: ==NEW ENTRY=== HWD Asylantenflut FRQ 131 PSA die IFA - -en KOR Wer von [Asylantenflut] spricht, bestätigt und verstärkt Bedrohungsängste und Abwehrreaktionen. KOR Die zu kurz gegriffene Debatte um eine Änderung des Asylrechtsartikels 16 im Grundgesetz mit dem Argument, durch eine solche Änderung lasse sich die sogenannte [Asylantenflut] eindämmen, gebe der Stimmung gegen Fremde eher Nahrung, als daß sie zu Lösungen beitrage. KOR Aber das hat alles gut geklappt, und so erinnert mancher Eberswälder Familienname bis heute an die damalige [Asylantenflut], wie es in der wohl ironisch gemeinten städtischen Eigenwerbung heißt. REM Nyt ord fra IMS 2002 Under Asyl- og Asylanten- har vi 32 ord, hvoraf 27 stammer fra Stuttgart. Andre steder var udbyttet ikke så stort: Atom- 35 af i alt 136 (fra den vendte ordbog havde vi 61), under Aids- kunne vi kun hente ét eksempel af i alt 12: Aidshilfe. Vi har i ordbogen optaget 79 % af de ord, vi modtog fra instituttet, i alt , næsten udelukkende komposita. Arbejdet med ordbogen Som nævnt hentede vi et centralt ordforråd fra den dansk-tyske ordbog. Det skulle naturligvis tjekkes og suppleres. Ved de mere komplicerede artikler så vi opslagsordet og redigerede en artikel derefter gik vi tilbage til den vendte version og så, om der var noget at hente der. Ved verbalartikler og de dertil hørende substantivartikler er i vid udstrækning brugt den teknik at kopiere verbalartiklens indhold over i substantivartiklen og derefter foretage en substantivering. Det sikrer overensstemmelse imellem de to artikler. Som eksempel kan nævnes abdanken og Abdankung. Det skal dog bemærkes, at det ikke lader sig gøre i alle tilfælde. 10\n11 Forkortelser IMS Institut für maschinelle Sprachverarbeitung Feltkoder FRQ Frequency, frekvens GRB Grammar B language, grammatik målsprog HWD Headword, opslagsord IDM Idiom, idiom eller fast udtryk eller vending IFA Irregular form A language, bøjningsform udgangssprog KOR Korpuscitat LV3 Split Level 3, automatisk nummerering med arabertal PNC Punctuation Override, ændring af automatisk tegnsætning PSA Part of Speech A language, ordklasse udgangssprog REM Remarks, interne bemærkninger SEA Semantic Gloss A language, betydningsbeskrivelse udgangssprog SFA Subject Label A language, emneområde udgangssprog SVA Stylistic Value A language, stilværdi udgangssprog Artiklen bygger på et foredrag i LEDA 27. februar Fra redaktørens værksted om færdigredigeringen af stor Tysk-Dansk Ordbog Af Torben Christiansen I slutningen af 2005 udkom Gyldendals store Tysk-Dansk Ordbog. Den er på sider og indeholder opslagsord og faste udtryk og vendinger. Henrik Bergstrøm-Nielsen og Preben Späth har udarbejdet artiklerne, der er gennemlæst og kommenteret af Peter Jürgensen og Birgit Lohse. Efter at forfatterne havde afleveret alle artiklerne i den foreløbigt færdige version, kontrollerede jeg som forlagsredaktør i samarbejde med forfatterne ordbogen på en række områder. Formålet med dette arbejde, der strakte sig over ca. halvandet år, var at forbedre ordbogens kvalitet og forhindre senere dyre og besværlige rettelser. I denne artikel har jeg søgt at udvælge nogle af de redigeringsmetoder, der kan have interesse for andre. Jeg koncentrerer mig om ordbogens indhold, idet forskellige ordbøgers struktur vil afhænge af det anvendte ordbogsredigeringsprogram mv. Ordbogen er redigeret i Compulexis, der er et program med en ret flad tag-tekststruktur, der består af et feltnavn plus et feltindhold (se eksempler i Henrik Bergstrøm- Nielsens artikel i dette nummer af LEDA-Nyt). Artiklerne er lagret i en database. Hvis man skønner, at det er tidsbesparende, kan man eksportere data til WordPerfect, foretage gennemgående ændringer ved hjælp af søg og erstat, makroer el.lign. og genimportere data i ordbogen. Kontrol på tværs af artiklerne Ved afleveringen af artiklerne var der læst korrektur. Man kan imidlertid ikke gå ud fra, at alt er i orden, og forlagsredaktøren kan roligt være lige så mistænksom som en fængselsbetjent. Det skyldes, at der er mange ting i spil samtidig, når forfatterne gen- 11\n12 nemgår en artikel: Der er opslagsord, der er bøjningsformer, der er oversættelser osv. Det er umuligt at overskue det hele på en gang, og det er svært at være systematisk og huske, at artikler som fx ugedagene bør være ensartede. Når man sammenligner artikler og felter på tværs, vil man uvægerlig få øje på fejl og inkonsekvenser. I den sidste fase gælder det følgelig om at isolere ét fænomen ad gangen og undersøge det. Færdigredigeringen skulle derfor ikke bestå i endnu en gennemlæsning af ordbogen fra a til z. I stedet skulle ordbogens tekst angribes på tværs af artiklerne ved hjælp af metoder og ressourcer, som forlaget stiller til rådighed. Mine vigtige værktøjer i færdigredigeringen var: en feltopdelt artikelstruktur, statistikfunktioner, gode søgemuligheder i basen, fleksible printformer, gennemgående ændringer i tekstbehandling samt en logfil, hvor jeg minutiøst registrerer alt kontrolarbejde. Logfil»Erfaring er evnen til at genkende en fejl, når man begår fejlen for anden gang,«siger man. Men for at undgå fejl kan man notere sine erfaringer i en logfil, der både fungerer som en to do-liste og som hukommelse for redaktøren og projektet nu og fremover. Også andre ordbogsprojekter kan have gavn af søgninger, der enten er generelle, eller som kan tilpasses de aktuelle sprog. Her er nogle eksempler på generelle søgninger: stavekontrol af danske ord danske bogstaver i tyske felter, og omvendt: tyske bogstaver i danske felter bogstavet l i stedet for tallet 1 bindestreg i stedet for tankestreg to hovedtryk i opslagsord tre ens bogstaver i træk. Jeg har lavet ca. 600 tjek og foretaget godt søgninger. Overblik over ordbogens indhold Ud fra en statistik over antal felter og deres indhold grupperede jeg felterne således: Felter med tysk indhold, der egner sig til en tysk stavekontrol. Felter med dansk indhold, der egner sig til en dansk stavekontrol. Felter med indhold, der tjekkes af programmet, fx ordklassebetegnelse og stilværdi. Er der nogle, der bør nedlægges eller slås sammen? Felter med en vis uniformering, som har et begrænset antal indhold. Det er fx homografnumre, bøjningsendelser, grammatiske oplysninger samt henvisningsformler. Tegn i udtalefeltet, der skal sammenholdes med listen over lydtegn i vejledningen. Små ordklasser som præpositioner og pronomener, der bør gennemgås samlet. Forkortelser uden for de automatisk tjekkede felter bør man lave statistik over og sammenholde med brugervejledningens forkortelsesliste. Har man eksempelvis brugt osv. eller etc., eller er nogle så sjældne, at man vil skrive dem helt ud og dermed spare en forkortelse? 12\n13 Stavekontrol af alle danske ord Vi kontrollerede stavningen af alle løbende danske ord i ordbogen ved at køre dem op mod en standardliste med grundord og bøjningsformer, der især er udvalgt på grundlag af frekvens ord, altså ca. 10 %, blev ikke genkendt. Det faldt i min lod at kontrollere de ikkegenkendte ord manuelt. Fidusen ved den manuelle stavekontrol er, at det er nemmere at finde fejl, når man tvinges til at se på ét suspekt ord ad gangen, end når man læser løbende tekst. Jeg burede mig inde, rullede gardinet ned og bevæbnede mig med ordbøger og faglige opslagsværker. På en rigtig god dag kunne jeg kontrollere ord, så det tog i alt omkring 35 dage. Jeg gjorde brug af makroer for at bevæge mig hurtigt frem gennem filen og inddelte ordene i tre typer: åbenlyse fejl eller eventuelle fejl (dvs. slåfejl, stavefejl, forkert felt, ikkeeksisterende ord, forældet ord eller ord, som jeg ikke kunne få verificeret), fx *afdelig, se figuren de»måske egnede«ord, fx sammensætninger eller ad hoc-dannede afledninger, som vi har brug for til en oversættelse, fx baseler, basistysk, besættelsesstatut, opfyldelighed, opinionsforskning, opsejlet, opstigningssted gode gængse ord, fx advokatfirma, affaldstræ, afisolere, aktiehandel, aktiens, orddannelser, ordgåde suspekt ord TC s kommentar feltnavn + indhold opslagsord afdelig -ING TSL neurologisk afdelig Neurologie afdragelse FORFATTER TJEK TSL afdragelse Tilgung afdragning DO. TSL afdragning Abtragung afdæmpetr -PET EXB hans kritik var zahm særdeles afdæmpetr affaldsafgit -IFT TSL affaldsafgit Abfallabgaben affejelse TC RETTER TIL TSL affejelse Abfertigung AFFEJNING (GOOGLE 78, MOD AFFEJELSE 1) affileret AFFILIERET TSL affileret selskab Konzerngesellschaft affindelsesgodtgørelse IKKE PÅ GOOGLE. TSL affindelsesgodtgørelse Abfertigung AFFINDELSESSUM FINDES, SKAL DET BRUGES? Resultatet af gennemgangen var følgende: Ca ord kunne umiddelbart rettes eller sendes videre til forfatterne til kontrol. Der blev rettet eller ændret i ca artikler ord var»måske egnede«. Dem gjorde vi ikke mere ved. Og endelig var der gode gængse ord, som blev lagt til standardlisten. Vi passer på ikke at putte for mange ord ind i listen, for at den ikke skal miste sin skarphed. Artikelinterne tjek I en tysk grammatik kan man finde regler for sammenhæng mellem substantivers endelser og deres køn. Eksempelvis skal tyske substantiver, der er afledt med -heit, være femininum. Jeg søgte derfor på opslagsord på -heit, der ikke stod som femininum, og fandt bl.a. Birkenscheit (neutrum). Men det er faktisk ikke en fejl, da ordet er 13\n14 sammensat med Scheit (neutrum). Hvis vi havde oplysninger om, hvilke morfemer der indgår i opslagsordene, ville Birkenscheit være klassificeret som en sammensætning. Moralen er, at jo flere, evt. skjulte oplysninger, man har om sine opslagsord, jo mere præcist kan man søge. Nogle bøjningsformer kan være uforenelige med bestemte bogstaver sidst i opslagsordet. Eksempel: Hvis et opslagsord, der ender på -e, har en bøjningsendelse, der starter med -e, er det formentlig altid en fejl. Jeg fandt ca. 40 artikler, der skulle rettes, fx Farbenprobe die - -en i stedet for - -n. Det samme kan man søge efter i danske ordbøger. Semantiske områder og over-/underbegreber Vi har arbejdet med ca. 50 semantiske områder og over-/underbegreber, i alt knap opslagsord. Hver gruppe indeholder et kvantitativt begrænset antal ord, der kan være alt lige fra ugedage, grundstoffer, græske bogstaver og landenavne til den tyske karakterskala. Formålet med denne redigering er dels at sikre, at vi har optaget alle de relevante opslagsord, dels at redigere dem ensartet. Til klassifikation af disse opslagsord har jeg brugt et skjult felt, hvor vi frit kan skrive et overbegreb (fx»karakter«), så vi kan søge på artiklerne, printe dem og behandle dem samlet. Et eksempel: Den tyske karakterskala går fra Eins, Einser op til Sechs, Sechser. Vi skal her sikre os en overensstemmelse med trinnene på den danske skala. Desuden skal vi være opmærksom, at eksempelvis Eins oversættes elleve, ellevetal; tretten, trettental, mens Einser oversættes ellevetal; trettental. Denne ordbog skal indeholde alle de græske bogstaver. Men en søgning viste, at nogle af dem simpelthen manglede, og dem, der var optaget, stod en lille smule forskelligt, idet der ved nogle stod»græsk bogstav«, ved andre blot»bogstav«eller slet ingenting. Jeg vil påstå, at hvis man laver den slags søgninger i ældre ordbøger, så vil man finde mange ting, der ikke er redigeret konsekvent. Samme behandling fik sammensætninger, der starter med tal, fx -stöckig (- etages / - etagers ). Vi skulle her fastsætte et rimeligt tal-interval (i dette tilfælde fra 1 til 10 etager), der måtte ikke være nogen umotiverede huller, og artiklerne skulle være ensartede. Tjek ved hjælp af tekstbehandling Et ordbogsprogram vil aldrig kunne tage højde for alle de tjek, som man kan finde på at foretage. Derfor bør man kunne eksportere sine data i en form, hvor man får feltets navn plus indholdet, så man kan massere indholdet på alle mulige måder. Et eksempel: Foden indeholder idiomer, der kan have et fremhævet ord ( blikfang ), som idiomerne skal være alfabetiseret efter. Da ordbogsprogrammet ikke kan alfabetisere efter blikfangene, trak jeg idiomerne ud. Dernæst stillede jeg blikfangene op under hinanden. I artiklen aber stod to blikfang i forkert alfabetisk rækkefølge: sehr schon Jeg alfabetiserede blikfangene i tekstbehandling, sammenlignede de to filer automatisk og fik derved en markering af forkerte rækkefølger. Artiklen bygger på et foredrag i LEDA 27. februar\n15 Tysk-Dansk Ordbog af Henrik Bergstrøm-Nielsen, Peter Jürgensen, Preben Späth under medvirken af Birgit Lohse. Gyldendal Af Vibeke Winge Siden engelsk med Vinterberg / Bodelsen og Kjærulff-Nielsen og fransk med Blinkenberg / Høybye fik deres store ordbøger, har der været et stærkt ønske om at få tyske ordbøger i samme format og omfang til supplement af de gamle røde fra Gyldendal. I 1991 bragte Munksgaards Forlag en stor Dansk-Tysk Ordbog på gaden, udarbejdet af en gruppe fagfolk fra seminarie- og gymnasieverdenen, og de overhalede hermed Københavns Universitet indenom, hvor man i mange år havde arbejdet med planer om en dansk-tysk ordbog. Der gik fra begyndelsen rygter om, at denne store grønne ville blive fulgt af en tysk-dansk i samme format, og den er udkommet ved årsskiftet 2005/06. Da Munksgaards ordbogsrække i mellemtiden er overtaget af Gyldendal, blev det ikke en stor grøn, men en stor rød, en længe ventet julegave til alle tysklærere og tyskinteresserede til den nette pris af kr. Men man får sandelig valuta for pengene. Det er et digert værk på 2125 sider a 3 spalter med ca ord og ca faste vendinger mod forlagets gamle røde Tysk-Dansk (herefter kaldet Bork) med 835 sider i 3 spalter med ord og faste vendinger. Denne nye store (herefter kaldet TYDA) overgår endda med hensyn til antal opslagsord Munksgaards grønne Dansk-Tysk Ordbog, der har ord og over faste vendinger. Den er, vel for at holde den inden for et bind, trykt på meget tyndt papir, men med klare typer. Trods det tynde papir bliver den dog på grund af sin tykkelse og vægt ved flittig brug hurtigt noget løs i ryggen. Med sine ord overgår den ikke bare sin dansk-tyske pendant, men også alle tidligere tysk-danske ordbøger, selv om disse ikke har været så små endda. Jacob Badens fra 1787/97 omfatter 2 bind med knap 2760 sider i lidt mindre format, dog kun med 2 spalter. Den omfatter ca ord. De to omfattende ordbøger fra begyndelsen af det 20. århundrede Mohr og Nissen (1900/04), 2 bind med i alt 1566 sider og ca ord, og Ipsen (1906), 2 bind med i alt 1970 sider og ord, er i mindre format (tallene stammer fra en optælling ved Jens Erik Mogensen). Bork er imidlertid også vokset støt fra udgave til udgave (nu som nævnt ovenfor ord). Det er jo ingen hemmelighed, at interessen for og kendskabet til tysk i de senere år er gået støt tilbage. Hvad skal vi så med en stor tysk ordbog i en tid, hvor engelsk for mange er eneste fremmedsprog. Men man kan også på den anden side vende argumentet på hovedet og sige, at så må vi netop have en stor og meget udtømmende ordbog, idet brugeren ikke kan tænkes at kunne slutte sig til noget ud fra sine egne tyskkundskaber. Vi har altså netop nu stærkt brug for den. Værket er konciperet som en receptionsordbog, for der er, trods den engelske dominans, et behov for at kunne orientere sig i tysksprogede tekster. Tyskland er vores nærmeste nabo og største handelspartner og medium for kulturel indflydelse gennem tiderne. Forfatterne sigter da også på en bred målgrupppe af professionelle brugere i erhvervslivet og studerende, som de skriver i forordet. Korpus bygger på elektroniske tekstsamlinger, stillet til rådighed af Stuttgart Universitet, samt en række af de seneste års største tyske ordbogsværker. Omteksten består af forord, brugervejledning, en liste over uregelmæssige verber samt forkortelsesliste. 15\n16 Vejledningen er kortfattet og præcis, meget overskueligt opstillet i 2 typografisk klart adskilte spalter: forklarende tekst til venstre og eksempler fra ordbogsdelen til højre. Her forklares artikelopbygningens tre dele: hoved, krop og fod. Tegn og forkortelser samt henvisningssystem er traditionelle, men bliver ikke ringere af den grund, og de er brugervenlige. Sikkert af hensyn til den brede målgruppe, også uden for de sprogvidenskabelige cirkler, angives substantivernes genus ved der / die / das i stedet for ved forkortelser af de latinske betegnelser m. f. n. Under de enkelte ordklasser gøres der rede for nogle valg, der er truffet for at begrænse korpus omfang og dermed hele ordbogens. Det drejer sig om substantiverede verbalformer og substantiverede adjektiver samt om moverede femininer. Herefter følger en oversigt over de oplysninger, der følger de enkelte opslagsord generelt og ordklasse for ordklasse, samt oplysninger om stil, emne, dialekt etc. Til disse afsnit melder der sig en række kommentarer: Det er klart, at man i en receptionsordbog selvfølgelig ikke kan regne med en helt forudsætningsløs bruger. Så ville ordbogen sprænge alle rammer. Derfor må man i nogle tilfælde lade et bestemt ord eller en ordform være repræsentativ for flere parallelle dertil. Under substantiver hedder det, at de moverede femininer på -in (f.eks. Lehrerin, Journalistin) principielt ikke medtages, medmindre man på dansk også bruger en femininumsform. Eks.: Kaiserin, Kellnerin, Löwin. Ligeledes medtages ord af typen Muslimin, se artiklen -in (som i øvrigt sammen med den moderne variant -In er det eneste eksempel på, at en orddel (her et suffiks) er opført som lemma. I artiklen -in findes en række eksempler på brugen: 1. (almindeligvis umarkeret på dansk): Ärztin, Dänin, Leserin; 2. (kønnet understreges): Botschafterin, Lehrerin, Französin, Sportlerin, Kundenbetreuerin; 3. ((lidt kryptisk) fast i visse ord): Gastgeberin, Löwin, Göttin, Oberin (priorinde), Pariserin; i artiklens fod bruges Mitarbeiterin til at demonstrere en ækvivalent til da. m/k. Så tænker brugeren: Heraf har vi på dansk: lærerinde, værtinde, løvinde, gudinde, priorinde, så må de findes som opslagsord. Resten skal ikke være der, men er anført som repræsentanter for lignende dannelser, der ikke modsvares af danske moverede femininer, men af et kønsneutralt ord med foranstillet adjektiv: kvindelig. Men: Som opslagsord finder vi: Dänin, Leserin, Botschafterin, Französin, Löwin, Göttin, Oberin, Pariserin, men ikke: Ärtzin, Lehrerin, Sportlerin, Kundenbetreuerin, Gastgeberin. Yderligere stikprøver viser at Hündin, Kollegin, Kundin, Schülerin, Verkäuferin er med, men ikke Pädagogin, Sozialarbeiterin. Der må således være nogle andre kriterier for medtagelsen, som hverken fremgår af omteksten eller af artiklen -in. I Bork er der ikke angivet principper for medtagelse af disse femininer, men her er: Ärtzin, Dänin, Französin, Löwin, Göttin, Oberin, Lehrerin, Sportlerin med, men ikke Leserin, Botschafterin, Pariserin, Kundenbetreuerin. Er det alligevel i sidste ende korpus, der har bestemt, hvilke der skulle med? Ordbogen har et meget stort antal proprier, og her giver medtagelse af specielle geografiske navne anledning til nogle kommentarer. I sidste ende er det naturligvis et spørgsmål, hvor meget man i praksis vil søge sådanne i en ordbog, om man ikke snarere vil gribe til et leksikon, hvis man ikke kan lokalisere et navn. Men for en bestemt type geografiske navne burde ordbogen kunne være en slags nøgle, også hvis man vil videre til et leksikon. En bruger, der er mindre velbevandret i historien, vil snarere end de oplagte geografiske navne på store lande, byer, floder, eller bjerge, søge forklaring på tyske navne på 16\n17 udenlandske lokaliteter, som ikke modsvarer de gængse danske betegnelser, og dem finder man da også, f.eks. Mailand, Neapel, Venedig, Moskau og Warschau. Endvidere vil samme bruger sikkert søge tyske navne, som ikke mere er gængse, fordi det betegner en lokalitet, som ikke længere er tysk eller østrigsk, men har fået nyt navn, f.eks. Königsberg, Reval, Lemberg, Breslau, Posen, og dem søger han forgæves. Det kan undre, at ikke i hvert fald Königsberg er med, da Königsberger Klöpse, den lidt bastante kulinariske nydelse, er anført under Klops. Nogle er dog med, f.eks. Banat, Böhmen og Siebenbürgen, mens Mähren og Memelland savnes. Disse navne er hyppige både i skøn- og faglitteratur og dukker efter 1989 op igen, fordi det nu ikke er så problematisk at vedkende sig den tyske fortid. Til gengæld er der ellers god dækning af de nye statsdannelser efter 1989, f.eks. alle stadier m.h.t. Tjekkiet og Slovakiet (dette er ikke tilfældet i Bork). Forskellige typer af kortord, som der jo ikke ligefrem bliver færre af, men hvoraf også mange hurtigt bliver historie sammen med de politiske systemer, der har skabt dem, synes umiddelbart at være omfattende repræsenteret, men man savner nogle principper for udvælgelsen. Som bruger ville jeg primært søge forkortelser af interne tyske organisationer, store og små, fra DDR til DFeb: Deutscher Fechterbund. Endvidere specielle tyske forkortelser af internationale organisationer, som afviger fra de danske, eks. af typen ty. UNO da. FN, men næppe så hyppigt internationalt brugte forkortelser som NATO eller PC, som er med, mens DVD ikke er det (skyldes det korpus alder?). I forlængelse af de egentlige kortord skal nævnes en type sammensætninger, hvor det flere gange omtalte repræsentationsproblem dukker op. F.eks. findes Vitamin som lemma. I artiklens fod anføres som fast vending: Vitamin C c-vitamin. Umiddelbart efter følger Vitamin A som selvstændig artikel, og derpå: Vitaminanreicherung, vitaminarm, Vitamin-B-Mangel, Vitamin-C-haltig, vitaminhaltig etc. Vitamin-B-Mangel og Vitamin-C-haltig er vel repræsentanter for kompositum-typer, men hvorfor er Vitamin C så i foden af Vitamin? Sammensætninger med pro- er kun repræsenteret ved proarabisch. Duden kender mange flere: eks. profaschistisch, og TYDA har da også antifaschistisch og i det hele taget langt flere sammensætninger med anti-. En receptionsordbog, der skal kunne bruges mere end nogle år, kan ikke nøjes med oversættelser. Derfor skelnes tydeligt mellem rene oversættelser, hvor ækvivalenterne står sideordnet uden forklaring, der kan overlades til brugerens modersmålskompetence, og definitioner, der er nødvendige ved begreber, der ikke har en umiddelbar dansk ækvivalent. I nogle tilfælde gives der ud over definitionen oversættelser eller oversættelsesforslag. Dette er yderst relevant, ikke mindst i forbindelse med ordforrådet til de forskellige politiske systemer, der har kendetegnet nyere tysk historie. Placeringen af de faste udtryk er reguleret efter ordklasse og herunder alfabetisk efter det såkaldte blikfang, det næstvigtigste ord i forbindelsen, der for at leve op til navnet er trykt med fed skrift. Det traditionelle princip med at alfabetisere efter det overordnede substantiv i en genitivforbindelse er ifølge omteksten brudt af brugerhensyn. Men hvorfor mener forfatterne, at man naturligt vil søge Bundesministerium der Finanzen under Finanz? Et opslag på Bundesministerium viser i artiklens fod en række eksempler, bl.a. Bundesministerium der Finanzen, Bundesministerium für Wirtschaft uden blikfang, et opslag på Finanz har Bundesministerium der Finanzen i foden, ligeledes uden blikfang. (Man kan faktisk også slå op på Finanzen som selvstændigt lemma: pl. finanser eks. die Finanzen des Staates, bei knappen Finanzen). Et opslag på Wirtschaft viser i foden Bundesministerium som blikfang! 17\n18 Problemer med blikfanget viser sig også ved opslag på vereinigt hhv. vereint. Ved vereinigt er eks. Vereinigte Arabische Emirate, Vereinigtes Königreich, Die Vereinigten Staaten (von Amerika), ved vereint står: ein vereintes Europa, mit vereinten Kräften, Die Vereinten Nationen, sidstnævnte uden blikfang. Et andet eksempel på de naturlige opslag (på genitiven i stedet for på det overordnede substantiv i en forbindelse) skulle være Schlange i forbindelsen: die Sünde in der Gestalt einer Schlange. Hvis jeg ikke kan min bibelhistorie og derfor ikke associerer synden og slangen, så slår jeg mod forfatternes intentioner op på Gestalt og finder: in der Gestalt einer Schlange repræsenterende alle andre mulige væseners skikkelse. Naturligheden må ligge i associationen synd slange for dem, der kan historien om slangen i paradiset, men det er måske ikke alle. Det 3. eksempel på naturlige opslag er: zur Zeit der Tat, som kun findes under Tat, betydning 2: i gerningsøjeblikket (uden emnebetegnelsen jur.), under komposita med Tat- findes Tatzeit: gerningsøjeblikket med emnebetegnelsen jur.! Under opslag på Zeit findes det ikke, men i foden på artiklen findes andre forbindelser med præposition. Det naturlige ligger vel i, at zur Zeit er lige ved at kunne rubriceres som en præposition med genitiv (jf. zeit meines Lebens). Som alle nyere ordbøger må også TYDA forholde sig til den stadig meget omdiskuterede retskrivningsreform, som jo yderligere under arbejdet er blevet udsat i nogle delstater. Brugerne vil således også fremover stadig møde mange tekster med gammel og måske færre med ny retskrivning. I vejledningen forklares de vigtigste forskelle, og i selve ordbogen deles sol og vind lige ved hjælp af et net af henvisninger. Til slut vil det være nærliggende at se på nogle artikler i ordbogen i sammenligning med Bork fra Når samme forlag udsender to så omfattende ordbogsværker, er det nærliggende at tænke, at de kommer til at konkurrere med sig selv, med mindre forskellene er indlysende. Selv om Bork er vokset betydeligt, er der som nævnt tidligere stadig stor forskel på omfanget. TYDA har næsten dobbelt så mange ord og næsten 3 gange så mange faste udtryk og vendinger. Vejledningen i Bork er kortere og mindre overskuelig rent typografisk. Der er i overensstemmelse med tidligere tiders praksis ingen korpusangivelse. Ved første blik falder det straks i øjnene, at der i TYDA er langt flere afledte og sammensatte ord end i Bork. Stikprøver i germanske præfikser viser flg.: auf- 75 spalter i TYDA, 32 i Bork; zusammen- TYDA 13, Bork 5,5. Det er nærliggende også at se på komposita med politisk-økonomiske termer, som jo formerer sig kraftigt. Det viser flg.: Amts- TYDA 4 spalter, Bork 1,5; Gesellschaft- TYDA 2,5, Bork 1; Gewinn- TYDA 3, Bork 1; Kommunikation- TYDA 1 spalte, Bork kun 2 lemmata; Konjunktur- TYDA 15, Bork 7; Sozial- TYDA 4,5, Bork 1; Wirtschaft- TYDA 7, Bork 2,5, altså i snit mellem 2 og 3 gange så mange opslagsord i TYDA. Inden for fremmedordene ses flere anglicismer og orddannelser med disse i TYDA, eks. Management/manage- TYDA 7 lemmata, Bork 2; code- TYDA 9 lemmata, Bork 1; down- TYDA down som adj. i almindeligt sprog samt fagtermerne, downloade og Down-light: (elektr.); Bork ingen eks.; computer- TYDA 2 spalter, Bork 3 lemmata: Computer, computergesteuert, computergestützt. Her skal man heller ikke undervurdere tidsfaktoren. Der er sket meget mellem 1999 og I det grundliggende gamle ordforråd er forskellene mindre iøjnefaldende. Her er dog f.eks. ved præpositioner i Bork en opdeling efter kasus-rektion, som ved de 18\n19 præpositioner, der har flere muligheder, fører til gentagelser m.h.t. betydningsangivelsen / oversættelsen. Forskellen mellem akk.= bevægelse over for dat. = tilstand ligger jo ikke i selve præpositionens semantik. Hvor det er relevant, illustreres forskellen i TYDA ved hjælp af enkle eksempler med forskellige verber som: er stellt sich ans Fenster, er steht am Fenster. På det punkt er den nye tro over for sit program som receptionsordbog. Kasusrektion som kontrastivt problem må for brugeren skønnes at være mindre relevant end angivelsen af den korrekte oversættelse. Rene trykfejl kan næppe helt undgås i et så omfattende værk: andersartig (s. 93) oversættes med ækvivalenterne: anderledes, forskellighed. Under Auge II. (s. 172) findes et verbum for meget i eksemplet: endlich gingen ihm die Augen auf für das was geschah wurde Spechtmeise (s. 1632) har ingen oversættelse, kun i foden står die Spechtmeisen: spætmejserne. Nok kaldes den hyppigere Kleiber, men Spechtmeise findes i flere af Dudens ordbøger, f.eks. Universalwörterbuch. En elektronisk udgave, som efter sigende påtænkes, vil lette søgningen i artiklerne og formindske nogle af de omtalte problemer med placeringen af de faste forbindelser. Et stort og flot værk, der skulle kunne tjene en stor brugerkreds med forskelligartede interesser. Der er i vidt omfang taget hensyn til lokale varianter og stilniveauer. Fagsprogene er vel repræsenteret, ikke mindst i kraft af, at så mange komposita er med. Man kan måske tvivle på, om en bruger inden for et specielt fagområde vil slå internationale (oftest nylatinske eller engelske) fagtermer op, men til gengæld kan den, der vil vide, om den pågældende term er gængs i tysk, jo i smug bruge ordbogen som produktionsordbog. Man kan kun ønske både forfatterne og potentielle brugere et stort tillykke med værket. Ordbog over det Danske Sprog. Supplement. Bind 5 Maabe-Øvrigheds-. (2005). Det Danske Sprog- og Litteraturselskab / Gyldendal spalter. 550,- kr. Redaktører: Henrik Andersson, Else Bojsen og Vibeke Winge. Af Torben Arboe Med udgivelsen af 5. bind af supplementet til ODS, der dækker bogstaverne M-Ø, dvs. ca. halvdelen af alfabetet, er et stort ordbogsværk tilendebragt. 1. halvbind af ODS udkom i 1918, og frem til 1956 kom de i alt 28 bind af ordbogen: 27 tekstbind og 1 kildefortegnelsesbind. Efter disse 38 aktive år med udgivelse af et bind i gennemsnit hver 17. måned fulgte en pause på 36 år, før 1. bind af supplementet kunne udkomme i I de følgende 13 år er de næste 4 bind udkommet, så man i 2005, dvs. 87 år efter udgivelsens begyndelse og 49 år efter den foreløbige afslutning, har fået den endelige afslutning på landets største ordbogsværk i trykt form 1. Men den trykte udgave af ODS og -S skal efterfølges af internetudgave; her er ODS allerede digitaliseret og gjort tilgængelig på nettet, og supplementet vil følge efter så snart som muligt. Tidligere anmeldelser Supplementets 1. bind (A-Bh) blev anmeldt af Allan Karker i Danske Studier s og af Jens Erik Mogensen i Hermes. 12 (1994) s Bind 2 (Bi-Dozer) blev anmeldt af undertegnede i LEDA Nyhedsbrev. 20 (1996) s. 4-9, og Mette Kunøe 1 Udgivelsesplanen blev kun forsinket 2 år, idet man i bd. 1 stipulerede hele værket færdigt i\n20 anmeldte kort bind 4 (G-Løvtelt) i LEDA Nyhedsbrev. 33 (2002) s Bind 3 (Draabe-Føvs) har så vidt vides ikke været anmeldt. Generelt Indledningsvis kan man konstatere, at 5. bind udgør supplement til ca. 14 1/2 bind af ODS, idet bogstav M begynder med spalte 649 i ODS bd. 13 (udg. 1932, i alt 1432 sp.) og Ø afslutter bd. 27. Til sammenligning dækkede Supplementets bd. 1 ca. 1 1/2 bind af ODS ( ), bd. 2 lidt mindre end 1 1/4 bind af ODS ( ), bd. 3 dækkede næsten 3 bind af ODS ( ), og bd. 4 ca. 7 bind af ODS ( ). Redaktørerne bemærker da også i forordet, at der har været et større grundmateriale for bd. 5 end for hvert af de øvrige bind: det ville have sprængt alle rammer at gengive det på lige så udtømmende vis, som det er sket for bd. 1-4 s vedkommende (s. I). Med andre ord: en strammere redaktion har været nødvendig for ikke at skulle have et bd. 6 også. Man har klaret sig med en 20 % s udvidelse af spalte-antallet fra bd. 4: fra 1491 til her 1803 spalter (for bd. 1-3 lå tallet på ca. 1300, 1400 og 1550). Det har man opnået ved at udelade mange umiddelbart gennemskuelige orddannelser fra ODS nutid ( ) til fordel for ord, der krævede nærmere oplysninger vedr. betydning, etymologi og/eller stillag. Dette må også være det rimeligste skøn, man kan anlægge i denne situation og det samme, som ODS-redaktionen i sin tid måtte vælge for de sidste bind, efterhånden som ambitionsniveauet steg og materialet svulmede (s. II). Konsekvensen var dengang en mængde skammmekrogsord, som de vist internt kaldtes (s. II): underordnede sammensætninger, som kun lige nævntes i rækker som eksempler på produktivitet, skønt nogle af dem egentlig fortjente nærmere behandling. Det er der så heller ikke blevet megen plads til i ODS-S bind 5. Redaktørerne nævner som eks. sammensætningsrækkerne under smaa- i ODS; slår man efter, ses snesevis af sammensætninger af typerne Smaabaad(e), -glæde(r), -tyran(ner) og Smaadrilleri, desuden verber som smaablunde, -lyne, -trave foruden de ca. 36 spalter med artikler, fra Smaa-adel over fx Smaakøbing til smaaøjet. Her tilføjer ODS-S 2-3 spalter med nye artikler, fx Smaabold, -købmand, Smaaøre (vedr. penge). Man har altså fulgt op på ODS-afsnittet, men kun udvidet det i behersket grad. Nye sammensætninger og nye fremmedord Når man ser ned over siderne i bd. 5 eller et andet ODS-S-bind, bliver man slået dels af det store antal nye sammensætninger med (grund)ord, der allerede findes i ODS, dels af det voldsomme antal nye fremmedord. På disse to punkter er der virkelig tale om forskellige redaktionsprincipper: ODS kan kaldes temmelig ekskluderende, ODS-S er meget inkluderende, selv om redaktionen gerne ville have haft endnu flere sammensætninger med (jf. forordet til bd. 5, s. I). Fx ses over 50 nye sammensætninger med Radio-, herunder -grammofon og -raad, der (skønt afhjemlet i 1929 hhv. 1925) ikke blev medtaget i ODS bd. 17 (1937). Til de ca. 70 sammensætninger med Telefon- føjer ODS-S ca. 15 samt den spøgende dannelse Telefonitis. Radar og sammensætninger hermed kunne ikke komme med i ODS, da ordet først blev dannet under 2. verdenskrig. Blandt fremmedord kan videre nævnes Sediment, der ikke blev optaget i ODS bd. 18 (1939), men som nu i ODS-S 2005 kan anføres med eksempler fra 1737 ( kemisk bundfald ) og 1898 ( geologisk aflejring ). 20\nNORDISKE STUDIER I LEKSIKOGRAFI Titel: Forfatter: Fra redaktørens værksted - Om færdigredigeringen af stor Tysk-Dansk Ordbog Torben Christiansen Kilde: Nordiska Studier i Lexikografi 9, 2008, s. 69-76\n10 Kan du se hvad jeg sagde? Tegnsprog et dansk mindretalssprog som de fleste fascineres af, men som de færreste kender til. Af Thomas Troelsgård De fleste der ser døve bruge tegnsprog, bliver fascineret


Guide til valg af den rette mountainbike\nGår du og overvejer om du skal investere i en mountainbike? Vi har kigget nærmere på de faktorer, du skal være opmærksom på, når du er på udkig efter en ny mountainbike. Der er ikke så lidt at holde styr på, så derfor giver vi dig et kort overblik på syv punkter lige her.\nDet siger lidt sig selv og så alligevel ikke... Nogle gange ender kvinder med at investere i en herrecykel, fordi der ikke produceres det samme antal specialiserede kvindecykler, som der gør til mænd. Forskellen på kroppens geometri har stor indflydelse på den komfort og kraftoverførsel, du kan få gennem cyklen og derfor er det vigtigt, at du vælger en cykel ud fra dens kønsspecifikke geometri. Hos Fri BikeShop har vi et stort udvalg af mountainbikes specificeret til enten kvinder eller mænd og vil derfor altid råde dig til at vælge en mountainbike specifikt ud fra dit køn.\nDer findes to overordnede typer mountainbikes, som primært adskiller sig i måden de affjedres på. Den første kaldes for fuldaffjedret, fordi den har en afdæmper både foran og bagtil. Ved at have affjedring i begge ender, får du langt større kontrol over din cykel og kan køre i meget hårdere terræn uden at blive øm i hele kroppen og uden at ødelægge dit udstyr. Den anden type kaldes for hardtail, og har ligesom navnet antyder en ”hård hale”, altså ingen afdæmper bagpå, men kun på forgaflen. En hardtail har den fordel, at den som regel er lettere og mere stiv end en fuldaffjedret mountainbike, dog uden samme komfort. Desuden er en hardtail billigere og mere vedligeholdelsesfri end en fuldaffjedret, da der kun er en enkelt afdæmper at servicere. Det kan være et svært valg at træffe, hvilken type du ønsker. Forhør dig derfor hos dine kammerater eller få personlig rådgivning i din nærmeste Fri BikeShop.\nDer findes flere hjulstørrelser indenfor mountainbike-verdenen, men overordnet set snakker man altid om 27,5” og 29”. Her taler man om diameteren på hjulet, som har en rigtig stor indflydelse på din køreoplevelse. Jo mindre hjulets diameter er, desto større kontrol har du over cyklen, fordi hjulet er lettere at manøvrere rundt med. Derfor kommer et hjul på 27,5” oftest til sin ret på små tekniske ruter og svært ujævnt terræn. Et større hjul som en 29” har dog en højere tophastighed end en 27,5”, da det ikke ”falder” ned i terrænets huller på samme måde. Derfor er det muligt at komme hurtigere frem på en 29”, men med den ulempe at hjulet er lidt sværere at manøvrere rundt med. Valget af hjulstørrelse er et meget personligt valg, som afhænger af det terræn du kører i og det formål du ønsker at bruge din MTB til. Ønsker du mere information om, hvilket hjulstørrelse, der er dig, kan du med fordel læse vores udvidede guide til valg at MTB-hjulstørrelser eller rådføre dig med din lokale Fri BikeShop-forhandler.\nMan fremstiller mountainbikes i to forskellige materialer – aluminium og carbon. Carbon er det klart letteste og stærkeste materiale, som du også ser de professionelle køre rundt med. Materialets stivhed giver dig en helt anden kraftoverførsel end andre materialer, hvilket tydeligt kan mærkes ude på sporet. Den kedelige side ved carbon er, at det er rigtig dyrt. Derfor fremstilles der heldigvis også mange cykler i aluminium, som er et rigtig godt og billigere alternativ til carbon. Dog er ulempen ved aluminium, at det vejer mere og er blødere, hvilket betyder en mindsket kraftoverførsel.\nSer man bredt på markedet, findes der to typer bremser – skivebremser og v-bremser. Skivebremsen er oftest det foretrukne valg til en mountainbike, fordi den med sin placering midt på hjulet har en rigtig høj bremseeffekt. Desuden påvirkes den ikke af vand og snavs, hvilket er en klar fordel i skovens mudrede terræn. Man deler ydermere skivebremser op i to underkategorier, idet der findes mekaniske skivebremser og hydrauliske skivebremser. De mekaniske fungerer med kabeltræk og kræver mere kraft at bremse op med, mens de hydrauliske fungerer med olietryk, som slider mindre og er lettere at presse ind. Hvis ikke pengepungen rækker til skivebremser, kan du også vælge v-bremser, som omkredser selve hjulfælgen. Det er en billigere, dog mindre effektiv bremse, som bliver påvirket af det vejr du kører i. Hos Fri BikeShop vil vi hovedsageligt rådgive dig til at vælge skivebremser til din mountainbike, da det er meget vigtigt at du kan bremse i al slags vejr og terræn.\n6. Luft eller fjeder?\nForgaflen på en mountainbike er altid affjedret, for at kunne klare skovens hårde terræn. Men der er stor forskel på de typer du kan vælge imellem. En fjederafdæmper er den billigste løsning, som består af en fjeder i forgaflen, der ikke kræver den store vedligeholdelse. Ulempen er dog, at du ikke har særlig mange justeringsmuligheder. Det får du til gengæld ved luftaffjedring, hvor du kan pumpe gaflen op, så den passer til din vægt og kan justere den hastighed dæmperen skal slå retur med (gaflens rebound). Luftaffjedring kræver mere vedligeholdelse og viden på området, men hvis du bruger mange timer i skoven, er det uden tvivl værd at investere i.\nGeargruppen udgør de fleste mekaniske komponenter på cyklen og spiller en meget vigtig rolle i forhold til cyklens overordnede funktionalitet. Der er mange forskellige serier af gearkomponenter at vælge imellem og den største forskel ligger mest af alt i vægt, præcision og holdbarhed. Prisen er et godt udgangspunkt for geargruppens kvalitet - betaler du mere, får du en bedre geargruppe! En geargruppe kan sagtens bestå af mange forskellige serier, så derfor filtrerer vi mellem bagskiftere i vores webshop, så du kan få en indikation af geargruppens samlede kvalitet. Vil du vide mere om de specifikke dele på cyklen, kan du nederst i produktbeskrivelserne se de konkrete specifikationer på gearkomponenterne.\nDit valg af MTB\nHvis du tager de syv punkter med som grundregel, når du kigger efter mountainbike, kan du sikre dig selv at træffe det rette valg for dig og dit budget. I vores webshop finder du vores store udvalg af mountainbikes og med denne korte video guider vi dig gennem vores forskellige filtre, som er opbygget på baggrund af de syv ovenstående punkter. På den måde kan du let kan navigere rundt og finde det rette produkt til dit behov.


Eurotoys rabatkoder: 30% Rabat i maj 2022\nSpar med en Eurotoys rabatkode hos Ekstra Bladet\nHer finder du den bedste Eurotoys kode i 2022\nSpar min. 30% i udsalget hos Eurotoys\nSpar op til 30% på legetøj i det store udsalg\nSpar op til 75% på udvalgte børnemøbler hos Eurotoys\nEurotoys har op til 30% på kostumer og udklædning\nOp til 40% rabat på Disney Frost legetøj hos Eurotoys\nDenne Eurotoys rabatkode kunne have sparet dig 20%\nDet er især op til højtider, at salget af legetøj stiger. Derfor kunne du sidste år med en Eurotoys rabatkode fjerne hele 20% af prisen på alle varerne på hjemmesiden omkring juletid. Mange kunder nød godt af rabatten og der var naturligvis legetøjsgaveregn. Du bør holde et skarpt øje med vores side løbende for at fange lignende rabatkoder!\nHvad du bør vide om Eurotoys før du handler\nDu kan betale med forskellige midler både når du bruger en Eurotoys rabatkode og når du ikke gør. Betal med bl.a. VISA, DanKort, MasterCard, VISA Electron, MobilePay samt via bankoverførsler. På denne måde bliver det lettest for dig der kan anvende diverse kort, men også din smartphone til betalingen.\nDu kan altid købe produkterne du har haft kig på længe hos Eurotoys og bruge hele 14 dage til at bestemme eller ombestemme dig i. Du får altid disse 2 ugers betænkningstid, hvor du har mulighed for at sende varerne retur og du får selvfølgelig pengene betalt tilbage til din konto, hvis du ønsker at returnere din bestilling.\nNår du bestiller fra Eurotoys, går der ikke længe fra sidste klik til at du modtager dit køb. Leveringen skert til både Danmark, Færåerne og Grønland. Du kan oven i købet nå at annullere dit køb fra din profil. Klik bare her og vælg så afbestil ordre. Du skal derved hverken betale for varerne eller modtage dem senere.\nRabatkoder til tilsvarende forhandlere som Eurotoys\nI udsalget finder du varer med helt op til 70% i rabat\nLegetøj kan ofte være dyrt, men med en Eurotoys rabatkode bliver det lidt billigere! Du kan ofte finde en rabatkode her på siden, der giver procentvise besparelser på bestemte produktkategorier eller hele sortimentet hos Eurotoys. Nemmere bliver det ikke, at spare på legetøj.\nRabatter til de dovne\nHos Eurotoys belønner de dig faktisk for at være doven og ikke selv søge efter de billigste og bedste prisreduceringer på siden.\nDu skal blot indtaste din e-mail nederst på siden, hvorved du tilmelder dig deres geniale nyhedsbrev. Du kan være heldig at modtage unikke Eurotoys rabatkoder og eksklusive kampagner i nyhedsmailen, der ikke bliver sendt ud mere end højst nødvendigt. Er du tilmeld kun på udkig efter at få besparelser på specifikke mærker som LEGO, Brio eller Frost, kan du indtaste disse, og du vil kun blive underrettet, hvis følgende er blevet billigere.\nTilmeld dig nu og spar penge på legetøj allerede i dag.\nSkal du til børnefødselsdag i familien eller kender en der mangler legetøj?\nDu kan altid have et kig gennem Eurotoys store udvalg af legetøj, børnebøger, møbler, film og spil og spare rigtige mange penge på gaver alle vil kunne lide. Du kan endda anvende vores Eurotoys koder, selv når du bestiller varerne som gaver og med indpakning.\nJulegaver til både piger og drenge\nDer er altså mange gode grunde til at købe lækkert kvalitets legetøj til de mindste og få meget mere for pengene.\nLignende butikker som Eurotoys\nLEGO du kan spare penge på\nUnder LEGO-kategorien finder du bl.a. Lego Ninjage, Lego City, Lego Mindstorms, Lego Friends og mange flere.\nDu kan bl.a. finde følgende kategorier på webshoppen:\nPool og badedyr\nOg mange, mange flere. Tag selv et kig på siden og bliv inspireret.\nLEGO, BRIO og alle de andre\nHjemmesiden er opakket med alle de bedste og kendte mærkevarer. Du finder f.eks.\nVed at købe legetøj i en god kvalitet sikre du at det holder længere. På den måde kan du spare penge og skal ikke købe nyt for at underholde de mindste hele tiden.


Reguleringen, der gik i fisk – Finansen på vrangen\nDen 8. september løb DR2’s udsendelse Kvotekonger og små fisk over skærmen. Udsendelsen gav et tankevækkende indblik i et erhverv, fiskeriet, der sædvanligvis ikke påkalder sig større opmærksomhed. Dertil fylder erhvervet for lidt. Værdien af den landede fisk har de senere år ligget ret konstant omkring 3 milliarder kroner årligt. Det er ikke meget; erhvervet fylder blot nogle promiller i den samlede økonomi. Men fiskeriet er big business for mange af dem, der befatter sig med det.\nFra frit fiskeri til kvotering\nFiskeriet var tidligere overladt til naturens luner og kræfternes frie spil. Det stod enhver rask mand frit for at udruste sin båd og drage på havet for at søge lykken – og fisken. Der er en overnormal indtjening (en ressourcerente) forbundet med frit at kunne fiske af havets ressourcer. Alligevel endte det galt for de brave fiskere, der fortsatte med at øge fangsttrykket, så længe indtægterne ved at indsætte endnu et fiskefartøj kunne dække meromkostningerne. Erhvervet fiskede ressourcerenten op. Det endte i the tragedy of the commons. En regulering måtte til, hvis fiskeriet skulle gøres rentabelt for den enkelte fisker.\nReguleringen af dansk fiskeri hviler på en aftale indgået i oktober 2005 mellem VK-regeringen og Dansk Folkeparti. Aftalen er siden omsat i en omfattende bekendtgørelse om regulering af fiskeriet. Med 187 paragraffer overvejende af teknisk karakter er bekendtgørelsen ikke blevet folkeeje. Som bekendtgørelsen lever fiskeriet et liv i ubemærkethed. Thi hvem kerer sig om, hvad der sker i Hirtshals og Skagen – uden for uge 29.\nIOK – individuelle, omsættelige kvoter\nMen hvad gik aftalen af 2005 egentlig ud på? Ifølge den daværende fødevareminister skulle bedre rammer og en større forudsigelighed føre til en bedre lønsomhed for fiskeriet, så fiskerne kunne ranke ryggen, som ministeren optimistisk føjede til. Fiskerne, der tidligere havde fået tildelt kvoter for 2 uger eller en måned ad gangen, kunne nu se frem til at få en fast andel af den årlige kvote, TAC’en (Total Allowable Catch).\nKvoterne kunne sammenlægges; de kunne omsættes, og de kunne pantsættes. Vejen var banet for kapitalens indtog og en koncentration i erhvervet. Alligevel forkyndte ministeren frejdigt: ”Vi har sikret os, at kystfiskeriet også fremover vil være en vigtig del af dansk fiskeri og en udviklende faktor for nærområderne langs kysten.” Det klinger hult i dag. I fiskerlejet Lildstrand og i Esbjerg, hvor fiskerihavnen – engang Danmarks største – ligger øde hen.\nPrivatisering – eller piratisering?\nNogle mener, at regeringen med aftalen af 2005 privatiserede fiskeressourcerne, der er samfundets ejendom. Det er ikke en dækkende beskrivelse. Når staten privatiserer noget, være sig Statens Bilinspektion, Datacentralen eller for den sags skyld Københavns Lufthavne eller Dong, så sælger staten til højestbydende. Fiskeressourcerne, som af Det Økonomiske Råd anslås at have en værdi på ind til 14 milliarder kroner, blev ikke solgt; de blev foræret bort. Til en række, i sammenhængen, tilfældige fiskere, der efterfølgende kunne sælge kvoterne og stikke pengene i egen lomme.\nPolitikernes figenblad er, at der i loven er indeholdt et 8-årigt opsigelsesvarsel, og at der således ikke er sket en permanent overdragelse. Men lur mig, om myndighederne nogensinde påberåber sig opsigelsesvarslet, og lur mig, om ikke fiskerne vil påberåbe sig, at de har vundet hævd på rettighederne. Dispensationerne fra koncentrationsbestemmelserne er et forvarsel herom.\nFiskerettighederne er blevet kapitaliseret\nMen hvorfor forærede man dog fiskerettighederne bort? Nok var retten til at fiske værdiløs under et frit fiskeri. Men nu havde man med et kvoteret fiskeri netop sikret, at fiskerne kunne fiske rentabelt – nogle endog meget rentabelt, som det senere skulle vise sig. Hvorfor skulle fiskerne da ikke betale for retten til at fange fisk, der tilhører samfundet? Olieselskaberne har dog ikke adgang til frit at hente olie op af undergrunden.\nDansk erhvervsfiskeri er blevet omkalfatret siden 2005. Der er sket en kapitalisering af fiskerettighederne, der i princippet kan opfattes som en uendelig betalingsrække. Der er kommet Big Money ind i erhvervet. Men det er ingen sag at trække værdien af fiskerettighederne ud af erhvervet. Det klarer en ferm revisor nemt. Der bliver ingen ressourcerente til den næste generation af fiskere. Den nuværende generation har indkasseret hele gevinsten ved ”piratiseringen” af fiskeressourcerne i 2005.\nFra gummistøvler til laksko\nDer er ikke længere meget romantik ved fiskeriet. Djærve fiskeskippere i waders er blevet afløst af smarte redere i laksko. Loven og bekendtgørelsen er hullede som grovmaskede fiskenet. Fiskerikontrollen fører kontrol med en slags stråmandsgeschäft som chefen for Fiskerikontrollen udtrykte det. Ja, der er hul i loven, men det er ikke et ulovligt hul, det er et kreativt hul, forklarede kontrolchefen, der tilføjede, at andre end fru Kjeldsen skam har gjort brug af hullet. Alle er lige for loven.\nFiskerikontrollen er, understregede kontrolchefen, sat til at kontrollere, at reglerne overholdes. Mon ikke det er det samme, vi vil komme til at høre, når vi skal have en forklaring på, hvordan det dog kunne gå til, at SKAT refunderede 6,2 milliarder kroner af en udbytteskat, der aldrig var blevet betalt. Formularerne var da korrekt udfyldt med navn, beløb, stempel og alt andet.


Bagsværd Skole tager skraldet – Gladsaxebladet\n12. okt 2015, 16:37\nDa der blev spillet på Gladsaxe Skole i foråret gik eleverne ind til opgaven med et imponrende stort engagement. Foto: Kaj Bonne.\nEleverne skal rundt i området for at rydde op\nPludselig var der en uge i foråret meget rent på alle gader og veje omkring Gladsaxe Skole. For en del af skolens elever var involveret i et rollespil, hvor de bl.a. skulle samle affald. De var også inde hos beboerne i nærområdet for at få fat i flasker og aviser etc.\nSpillet lader eleverne lege sig til viden om ressourceforbrug, affaldssortering og genanvendelse. Hvis spillet bliver en succes, er håbet at gennemføre det på alle Gladsaxes skoler i 2016.\n20. til 22. oktober gentages seancen omkring Bagsværd Skole, så ingen behøver at undre sig over, at elever fra 5. klasse kommer på besøg.\nI det dystopiske år 2059 er affald en dyrebar ressource, som ikke må gå til spilde. Eleverne spiller opsamlere, der kæmper med mutanter og organiserede kriminelle for at samle mest affald sammen.\nSpillet er arrangeret af lokalforeningen Eventyrridderne i samarbejde med Grønt Idécenter, og passer perfekt til den nye folkeskolereform. Det går på tværs af alle fag og foregår både uden for klasselokalet og helt uden for skolen.\nBag spillet står Daniel Benjamin Clausen og Hans Peter Hartsteen, som begge er spiludviklere med mere end 20 års erfaring.\n– ”Læringsrollespil er et stærkt og inkluderende middel til undervisning, og kan meget vel blive et centralt element i den nye folkeskolereform,” fortæller Daniel Benjamin, som har arbejdet på G2059 i halvandet år.\n– ”Et velskrevet læringsspil er nemlig både tværfagligt og fysisk, og det kan forgå arrangeres i samarbejde med lokalt forenings- og erhvervsliv. Et rent undervisningsmæssigt kinderæg.”\nOg samarbejdet mangler ikke ambitioner for fremtiden. Hans Peter Hartsteen uddyber:\n– ”Hvis pilotprojektet bliver en succes, er håbet at finde midler så vi kan rulle spillet ud på alle Gladsaxes skoler fra 2016.”\nTid og sted: På og omkring Bagsværd Skole, 20-22. oktober 2015\nHjemmeside: www.g2059.dk www.eventyrridderne.dk eller www.facebook.com/Eventyrridderne\nBørn elsker karrysild\nOpbakning til en eller anden skøjtehal


Mød manden der kan tallet pi med 22.514 decimaler | Ingeniøren\nMød manden der kan tallet pi med 22.514 decimaler\nAf Niels Berg Olsen nbo@ing.dk 1. maj 2005 kl. 02:00 0\nDaniel Tammet fra England er helt speciel. For nylig optrådte han med at fremsige tallet p angivet med 22.514 decimaler. Det tog fem timers tid at sige dem, og han kunne dem i øvrigt udenad både forfra og bagfra. Han forklarer selv, at han ser cifrene rumligt. De har forskellig højde, og de er placeret i en art landskab, som han så kan bevæge sig igennem med sit indre blik. En test for nylig illustrerede, at tallene 0 til 9 for ham virkelig har forskellig størrelse.\nDaniel Tammet, der er 26 år og født i Kent, har altid været »besat« af tal. Han er autist og tæller altid alt, hvad han ser. Da han gik i skole, talte han bladene på træerne i skolegården, og han holder sig nu altid væk fra strande og supermarkeder. På stranden henfalder han nemlig til at tælle alle småstenene, og i supermarkedet giver han sig uvilkårligt til at kigge på alle priser og alle opstillingerne af stablerne af varer. For nylig mødtes han med Kim Peek. Det er den autist, der er forbilledet for Rainman-filmens hovedrolle. Peek elsker at sidde på biblioteket i Salt Lake City og lære telefonbøger og vejvisere udenad, og han husker alt, hvad han har læst. Hans fotografiske hukommelse har oplagret de 7.600 bøger, han har læst indtil nu. Tammet og Peek har en fælles glæde ved f.eks. datoer og årstal for vigtige historiske begivenheder.\nFor nylig deltog Daniel Tammet i en test, hvor han fik forevist et kvadrat med 10 gange 10 celler. I hver celle var et af tallene 0-9. Han havde tre minutter til at indlære sig hvert tal og dets placering. Efter indøvelsen kunne han gengive 68 af de 100 tal korrekt. Kontrolpersoner klarede ca. otte i samme test. Tre dage senere kunne Tammet stadig huske værdi og placering af de 68. Så gentog man testen, men denne gang var tallene trykt med forskellig font. Den ændrede skriftstørrelse forvirrede tydeligt Tammets specielle sansning af tallene. De har jo i hans hjerne allerede forskellige størrelser, også når de rent typografisk er lige høje. De »påtrykte« størrelsesforskelle, som eventuelt ikke passede med Tammets medfødte forskelle, hæmmede indlæringen. Nu huskede han kun 16, og tre dage senere huskede han ingen.\nDet var interessant nok til at blive omtalt i april på et møde i Cognitive Neuroscience Society i USA. Det er nemlig sjældent, man får indblik i, hvordan talkunstnere indlærer de imponerende rækker af tal, de kan udenad, eller som de kan multiplicere eller uddrage kubikrødder af på ingen tid. Nogle af dem har altså en medfødt synæstesi, der hjælper dem. Sanseindtrykket af det trykte eller hørte tal udløser et sanseindtryk af en rumlig form i Daniel Tammets tilfælde. Andre synæstetikere ser tallene med kulør på, som vi har beskrevet det flere gange i Ingeniøren. Daniel Tammet kan udnytte synæstesien til at huske lange talrækker, og flere af dem, der ser farver på tal eller ord udnytter denne specielle evne til at fremstille malerier og anden kunst.\nPLUS.Retligt kludetæppe truer ny gen-database\nKan ulige tal være fuldkomne?\nRetligt kludetæppe truer ny gen-database\nLeder: #youtoo - også i teknologibranchen ser vi sexisme\nVi har lyttet - men der er er ingen, der sender fra andre planeter


Kom i julestemning med musik og juleklip på biblioteket | Fredensborg Bibliotekerne\nKom i julestemning med musik og juleklip på biblioteket\nFredensborg Bibliotekerne indbyder til hyggelige juleworkshops, hvor der klippes julepynt til tonerne af Musikskolens elever, der spiller julen ind.\nI en tid med masser af traditioner har Fredensborg Bibliotekerne i årenes løb udviklet sine egne juletraditioner. En af de populære gengangere i programmet er således den populære juleworkshop, hvor fingernemme Diana Helbo står i spidsen for juleklip for børn og voksne. Og i år kommer Musikskolens elever og spiller, mens der sysles med julepynten på både Humlebæk, Fredensborg og Nivå Bibliotek.\nJulehyggen sættes i gang på Humlebæk Bibliotek onsdag den 21. november kl. 15.15-16.45, hvor Kammerorkestret fra Musikskolen kommer og spiller mange af de kendte julesange på blokfløjte og violin. Torsdag den 29. november kl. 15.15-16.45 kan man klippe julepynt på Fredensborg Bibliotek til tonerne af Fredensborgviolinerne og et par klaverelever, der sætter tonerne til nogle af de bedste julemelodier. Sidst men ikke mindst afholdes der juleworkshop på Nivå Bibliotek torsdag den 6. december kl. 16.15-17.45, hvor Nivå Juniorkor synger stemningsfulde julesange.\nDer bliver serveret julegodter og lidt at drikke til hver juleworkshop. Det er gratis at deltage og lytte til musikken, men skal du være med til at klippe julepynt, er tilmelding nødvendig. I begge tilfælde er man naturligvis også velkommen til at låne nogen af bibliotekets mange juleklippebøger med hjem.\nTilmeldning sker via Fredensborg Bibliotekernes hjemmeside under ”Aktiviteter”.\nSådan bliver juleugen på bibliotekerne\nI Fredensborg og Humlebæk vil det være muligt at gå på selvbetjent bibliotek i hele juleugen, mens bibliotekerne i Nivå og Kokkedal vil være lukkede for både betjening og selvbetjening.


hvordan man formatere en disk ved hjælp af Windows Me\nIndlæg af Jannik Riis opdateret: 2011-08-03\nFormatere en disk henviser til den proces med at slette de eksisterende data på lagringsmediet og starte forfra , optimering disken for den pågældende operativsystem, du vil bruge disken med . For Windows ME brugere kræver formateringen intet mere end et par klik med musen\ndiskette eller USB- drev\n. Sæt disken i computeren og åbne op for "Denne Computer " i menuen på skrivebordet . Notér drevbogstavet af disken-for eksempel , er disketter typisk på " A " -drevet , mens USB- diske vil normalt være på "E " drev .\nÅbn "Start " menuen , og klik derefter på " Kør " -knappen. Herfra . type i sætningen "command " ( uden anførselstegn ) Dette vil bringe op kommandovinduet prompt\nIndtast udtrykket " format X: " . hvor " X " er drevbogstavet for det medium, der skal formateres , opdaget under Trin 1 . Dette vil indlede den automatiserede format proces , som kan tage alt fra et par sekunder til et par minutter.\nHusk , at formateringen sletter alt, hvad der er på disken , så fjern dine værdifulde filer , før du starter processen lest du mister dem for evigt .\nPrevious：hvordan du ændrer hardware uden at skulle geninstallere Windows XP Next：hvordan man opbygger en computer uden Windows


Jesus tilgiver en umoralsk kvinde | Jesus’ liv\nLÆS PÅ Adangme Alur Amharisk Arabisk Armensk Aserbajdsjansk Aserbajdsjansk (kyrillisk) Aymará Bemba Bikol Bulgarsk Burmesisk Cambodjansk Catalansk Cebuano Chewa Chitonga Dansk Efik Engelsk Estisk Ewe Fiji Fon Fransk Ga Georgisk Græsk Guaraní Gujarati Gun Hebraisk Hiligaynon Hollandsk Igbo Iloko Indonesisk Isoko Italiensk Japansk Jula Kaonde Kasakhisk Kikongo Kikuyu Kiluba Kinyarwanda Kirgisisk Kiribati Kirundi Kisonge Kongo Koreansk Kreol-haitiansk Kroatisk Lingala Luganda Luo Makedonsk Makhuwa Malagassisk Malajisk Maltesisk Mauritiansk kreol Maya Moore Norsk Oromo Ossetisk Otetela Pangasi Papiamento (Curaçao) Persisk Polsk Portugisisk Quechua (Cuzco) Rumænsk Russisk Salomonø-pidgin Samoansk Sango Sena Sepedi Serbisk Serbisk (latinsk) Seychellisk kreol Shona Silozi Singalesisk Slovensk Spansk Sranantongo Svensk Swahili Swahili (Congo Kinshasa) Tadsjikisk Tagalog Tahitisk Tatarisk Thai Tigrinsk Tshiluba Tumbuka Turkmensk Tuvaluansk Twi Tyrkisk Tysk Tzotzil Ukrainsk Ungarsk Urundi Usbekisk Vietnamesisk Wallisiansk Waray\nEN SYNDIG KVINDE HÆLDER OLIE UD OVER JESUS’ FØDDER\nTILGIVELSE ILLUSTRERES MED EN DER SKYLDER PENGE\nFolk reagerer forskelligt på det Jesus siger og gør, afhængigt af deres hjertetilstand. Det kommer tydeligt til udtryk i et hus i Galilæa. En farisæer der hedder Simon, inviterer Jesus på et måltid, måske for at stifte nærmere bekendtskab med den der udfører sådan nogle bemærkelsesværdige gerninger. Jesus betragter det sikkert som en mulighed for at forkynde for de tilstedeværende og tager derfor imod invitationen, ligesom han ved andre lejligheder har taget imod invitationer til at spise sammen med skatteopkrævere og syndere.\nJesus bliver dog ikke vist den særlige opmærksomhed man normalt viser gæster. På de støvede veje i Palæstina bliver ens fødder varme og snavsede i sandalerne, og det er derfor et almindeligt udtryk for gæstfrihed at vaske en gæsts fødder med køligt vand. Det gør man ikke ved Jesus. Han får heller ikke et velkomstkys, som det er skik og brug. En anden skik er at hælde noget olie i håret på en gæst som et tegn på venlighed og gæstfrihed. Det gør man heller ikke ved Jesus. Så hvor velkommen er han i grunden?\nGæsterne ligger til bords, og måltidet begynder. Mens de spiser, kommer en kvinde der ikke er inviteret, stille ind i rummet. Hun er ‘i byen kendt for at være en synder’. (Lukas 7:37) Alle ufuldkomne mennesker er syndere, men kvinden her lever tilsyneladende et umoralsk liv, måske som prostitueret. Det kan være at hun har lyttet til Jesus’ undervisning, deriblandt hans invitation til ‘at komme til ham og få ny styrke hvis man føler sig overbebyrdet’. (Matthæus 11:28, 29) Hun er åbenbart berørt af Jesus’ ord og gerninger, og derfor opsøger hun ham.\nKvinden går hen bag Jesus og knæler ved hans fødder. Hendes tårer falder på dem, og hun tørrer dem med sit hår. Hun kysser ømt hans fødder og hælder noget vellugtende olie som hun har medbragt, ud over dem. Simon ser forarget til og siger til sig selv: “Hvis denne mand virkelig var profet, ville han vide hvad det er for en kvinde der rører ved ham, at hun er en synder.” – Lukas 7:39.\nDa Jesus er klar over hvad Simon tænker, siger han: “Simon, jeg har noget jeg gerne vil sige til dig.” Simon svarer: “Hvad er det, Lærer?” Jesus fortsætter: “Der var to mænd som skyldte penge til den samme mand. Den ene skyldte ham 500 denarer, og den anden 50. Men de havde ikke noget at betale ham tilbage med, så han eftergav dem uden videre deres gæld. Hvem af dem vil nu elske ham mest?” Simon svarer, måske noget uinteresseret: “Jeg går ud fra at det er ham der fik eftergivet mest.” – Lukas 7:40-43.\nJesus giver ham ret. Så ser han på kvinden og siger til Simon: “Ser du denne kvinde? Da jeg gik ind i dit hus, sørgede du ikke for vand til mine fødder. Men denne kvinde har gjort mine fødder våde med sine tårer og tørret dem med sit hår. Du gav mig ikke noget velkomstkys, men lige siden jeg kom, har denne kvinde ømt kysset mine fødder. Du hældte ikke olie ud over mit hoved, men denne kvinde har hældt parfumeret olie ud over mine fødder.” Jesus kunne se at kvinden viste oprigtig anger over sit umoralske liv, så han slutter med at sige: “Derfor siger jeg til dig at selvom hun har begået mange synder, er de tilgivet, for hun har vist stor kærlighed. Men den der kun har fået lidt tilgivet, viser kun lidt kærlighed.” – Lukas 7:44-47.\nJesus undskylder ikke umoralitet. Han viser i stedet medfølelse og forståelse med de mennesker der begår alvorlige synder, men som derefter viser at de er kede af det, og søger lindring hos Jesus. Og kvinden må i den grad føle sig lettet da Jesus siger: “Dine synder er tilgivet. ... Din tro har frelst dig. Gå med fred.” – Lukas 7:48, 50.\nHvordan bliver Jesus modtaget af sin vært, Simon?\nHvorfor bliver Jesus opsøgt af en kvinde fra området?\nHvilken illustration kommer Jesus med, og hvad bruger han den til?\nKan vi få tilgivelse for vores synder?\nTilgiver Gud også alvorlige synder? Hvad må vi gøre hvis vi ønsker at opnå Guds godkendelse?\nGod tilgiver frit angrende syndere. Hvordan bør det påvirke den måde vi behandler andre på? Hvorfor er det så vigtigt at tilgive andre?\nLad os frit tilgive hinanden\nOvervej hvordan du kan efterligne Jehovas villighed til at tilgive.


Triton — rummet.dk\nDu er her: Forside → Solsystemet → Neptun → Triton\nEn otte kilometer høj gejser var det overraskende syn, der mødte forskerne, da Voyager sendte billleder hjem fra Triton.\nTriton er den eneste store måne omkring Neptun. Den er desuden et af de koldeste steder i solsystemet med en overfladetemperatur på omkring -236 ºC. Det var derfor noget af en overraskelse at se en gejser i udbrud på de billeder sonden Voyager sendte hjem fra Triton i 1989.\nDe sorte spor på Tritons sydlige halvkugle stammer fra geysere,\nog det var noget af en overraskelse at se dem på en af de koldeste\nkloder i solsystemet. Forskerne mener, at gejserne udspyr en\nblanding af frosset nitrogen og organiske forbindelser.\nOtte kilometer høj gejser\nGejseren kaster mørkt materiale otte kilometer op over månens overflade, hvor en kraftig vind folder det ud som en røgfane. Efter nogen tid falder materialet tilbage på overfladen og danner et over hundrede kilometer langt spor.\nDen sydlige del af månen er oversået med sådanne spor. Røgfanen er overraskende, fordi trykket i Tritons atmosfære kun er en milliontedel af trykket på Jordens overflade.\nTriton er dannet i Kuiperbæltet\nForskerne regner med, at Triton oprindeligt stammer fra Kuiperbæltet, og er blevet indfanget af Neptun efter planetens dannelse. Tritons ankomst har højst sandsynligt fjernet et tidligere månesystem omkring Neptun.


Betonaltan til nybyggeri og renovering\nEn betonaltan er ikke bare en betonaltan. I både nybyggeri og ved renoveringer kan der være vidt forskellige krav til udformning, overflade, udsparinger, specifikke materialekombinationer … og endda til betonens farve.\nHos Randal Beton samarbejder vi med bygherrer, arkitekter og ingeniører om at finde frem til den løsning, der passer til det enkelte projekt. Vi er eksperter i individuelle og fleksible løsninger til betonaltaner og altangange til alt fra villaer og rækkehuse til klynge- og etagebyggerier.\nStandard- eller specialproduktion\nNogle betonaltaner har mål og udformninger, som en standardvare kan opfylde, mens andre skal specialproduceres. Vi har mange års erfaring med at udvikle og producere elementer til vidt forskellige projekter, og vi deler gerne ud af vores viden om beton og de mange muligheder, materialet giver.\nDu kan se eksempler på vidt forskellige betonaltaner og svalegange, vi har leveret, på billederne til højre.\nLad os hjælpe dig med at finde frem til lige præcis den løsning, der opfylder dine krav og ønsker til betonelementerne, og med en udformning, der passer til byggeriet.\nLevering i dit tempo\nStørre byggeprojekter opføres ofte i trin, og det er både uhensigtsmæssigt og dyrt at have alle materialerne stående helt fra start.\nDet er ikke noget problem, når du handler hos Randal Beton. Takket være vores fleksible og effektive egenproduktion kan vi nemlig producere og levere i lige præcis det tempo, der passer dig. Og vi leverer naturligvis overalt i Danmark.\nSkal vi også hjælpe dig med unikke betonaltaner?\nVores dygtige medarbejdere svarer gerne på spørgsmål og sørger for, at du kommer godt i gang med at finde den helt rigtige løsning. Kontakt os – så er du sikker på at få de betonaltaner, du har brug for, når du har brug for dem.\nSvalegang til ungdombolig i Ålborg\nSvalegang samt firkantede søjler til ungdombolig\nAltaner samt vægge i Ry\nAltaner med runde søjler i Århus\nSvalegang til ungdomsbolig i Ålborg\nRunde og forskudte altaner i København\nTrekantede altan med runde søjler\nTrekantede altan med svalegang\nAltaner med runde søjler i Silkeborg\nSvævende altaner i Himmerland\nRunde altaner om hjørne i Himmerland\nAltaner med runde søjler


Du er her: Holbæk.dk / Borger / Teknik og miljø / Nabo- og miljøgener / Støjgener\nDer findes mange typer af støj. Nogle støjgener kan kommunen hjælpe med at regulere og andre er der ikke lovgrundlag for.\nKommunen kan ikke regulere:\nStøj fra privates musikanlæg, instrumenter, fester, leg, råben og skrigen. Dette hører under Politiet (Ordensbekendtgørelsen)\nStøj fra andre aktiviteter (fx værktøj, maskiner mv. fra private hjem), som foregår indendørs for lukkede døre og vinduer.\nKommunen kan hjælpe med at regulere:\nStøj fra aktiviteter der foregår udendørs (fx brug af værktøj, gokarts, maskiner, motoriserede haveredskaber mv.), hvis kommunen vurderer, at støjgenen er væsentlig. Kommunen kan ved påbud fastsætte tidsbegrænsning for aktiviteterne.\nSærligt støjende maskiner/aktiviteter i boligområder (fx fra brændesavning med benzindrevne kædesave). Kommunen kan forbyde dette.\nI modsætning til støj fra virksomheder, er støj fra private ejendomme ikke reguleret direkte i miljølovgivningen. Miljøministeriet har udgivet nedenstående pjece med gode råd om, hvordan vi kan tage hensyn til vores naboer.\nLink til pjece om nabostøj i hus og have\nAnmeldelse af gener\nHer har du mulighed for at anmelde gener\nVi skal oplyse dig om, at der vil blive oprettet en sag, og at oplysningerne vil indgå i sagens dokumenter. Kommunen har i medfør af persondataloven pligt til at underrette den, der klages over om, at der er oprettet en klagesag. Vedkommende kan få aktindsigt i sagen.\nStøj fra biler\nBilisterne i Holbæk Kommune er fra 1. marts 2012 omfattet af et tomgangsregulativ. Det betyder, at det ikke er tilladt at lade et motorkøretøj holde i tomgang i mere end 1 minut. Herved sparer bilisterne i kommunen miljøet for luftforurening og støjbelastning.\nLink til tomgangsregulativ for Holbæk Kommune\nFor at sikre ens sagsbehandling i de sager om støj fra private som kommunen kan/skal behandle, har kommunen fastlagt nogle vejledende retningslinjer. Som hovedregel gælder følgende:\nStøj fra erhvervsaktiviteter på private ejendomme (fx værksteder), reguleres som andet erhverv efter særlige regler om støj fra virksomheder eller Holbæk Kommunes forskrift for restaurationer.\nHer finder du link til forskrift for bygge- og anlægsarbejder i Holbæk Kommune\nHer finder du link til forskrift vedrørende miljøkrav i forbindelse med indretning og drift af restaurationer i Holbæk Kommune\nVed problemer med støj, fx i forbindelse med naboklager, har kommunen mulighed for at meddele påbud om, at brugen af støjende maskiner, redskaber mv. skal begrænses. Når kommunen skal vurdere om en støjgene er væsentlig og om den skal nedbringes, vil vi foretage en konkret vurdering af hvert anliggende.\nBekendtgørelse om miljøregulering af visse aktiviteter nr. 639 af 13. juni 2012; § 19: "For at forebygge støjgener kan kommunalbestyrelsen meddele påbud eller fastsætte bestemmelser, som begrænser ikke-erhvervsmæssig anvendelse af støjende, motordrevne redskaber, værktøj og lignende samt generende knallertkørsel eller lignende på privat grund uden for godkendte baner".\nHer finder du link til bekendtgørelse om miljøregulering af visse aktiviteter


Event Marketing Manager - Dansk Markedsføring\nBrænder du for planlægning og projektledelse? Har du minimum 3 års erfaring inden for eventmarketing? Er du struktureret og kan skabe relationer på tværs? Så er du måske vores nye kollega.\nSom Danmarks stærkeste fagforening står 3F bag en række store og små events, som du skal gøre til sjove og vedkommende arrangementer.\nDu bliver en del af 3F’s Marketing & Online-team, der er er tilknyttet Kommunikationsafdelingen. Vi er et travlt og ambitiøst team, der løser opgaver inden for medlemskommunikation, 3f.dk, indhold og kampagner samt events & 3F Superliga.\nSom ansvarlig for events i 3F skal du være med til at sætte dagsordener i samfundet og skabe de bedste oplevelser for 3F’s medlemmer og strategiske målgrupper. Dette sker i tæt samarbejde med resten af teamet i Marketing & Online, resten af organisationen og eksterne partnere.\nDu vil stå for organisering og eksekvering af alt fra politiske konferencer til DM i Skills og Folkemøde på Bornholm. Derudover vil du skulle lede den digitale og fysiske aktivering af 3F Superliga-sponsoratet i partnerskab med 64 3F-afdelinger og 12 3F Superliga-klubber.\nDerudover vil primære opgaver være:\nplanlægning og projektledelse af 3F-events med inddragelse af projekt- og styregrupper\nudvikling af og tovholder på aktiveringskoncepter for 3F Superliga\nat være projektleder på udvikling af digitalt indhold på 3F Superliga\nat være fagligt ansvarlig for eventkoordinatorelev.\nHar du +3 års erfaring inden for eventmarketing – gerne med erfaring fra en politisk organisation/NGO/større virksomhed. Derudover:\ner du vant til at tænke et mix af content med i eventet, så det kommer bredest muligt ud.\nevner du at designe og organisere events eller projekter på alle niveauer. Fra små morgenbriefs til store events, hvor hele organisationen er involveret.\nhar du indsigt, forståelse og/eller erfaring inden for arbejdsmarkedsorganisationer/-politik.\ner du en dygtig projektleder, der har stort overblik, er struktureret og god til at uddelegere opgaver.\ntrives du bedst, når du arbejder i et team og er god til at skabe gode relationer på tværs af organisationen.\ner du kreativ, innovativ og skarp til at udvikle nye koncepter og idéer.\nHar du spørgsmål til jobbet, så kan du kontakte Marie Schiøtz på mail marie.schiotz@3f.dk telefon\n88920501 / 24212622.\nKan du skabe oplevelser, som folk kan huske i sport, uddannelse, arbejdsmarked og politik – så send din ansøgning.\n3F – Fagligt Fælles Forbund – er Danmarks stærkeste fællesskab og mest nærværende fagforening med lokalafdelinger i hele landet. Vi arbejder engageret og målrettet med at sikre vores 270.000 medlemmer ordentlige løn- og arbejdsforhold via aftaler med arbejdsgivere og dialog med politiske partier.\nLæs mere om os på www.3f.dk


Gadget genialt! | Om livet i al almindelighed\nBilleder af billedtæppe →\nVed I hvad der er smart ved en smartphone?\nDet smarte er, at selv om man står helt ude på kanten af udkantsdanmark, og sneen har afskåret en fra al civilisation, så kan man stadig gå på dba.dk og se om der snart skulle være nogle gamle broderi bøger af Lis Paludan til salg.\nOg når der så ER det, lige den dag, så kan man med det samme ringe til den pensionerede håndarbejdslærer, som pga gigt ikke længere kan brodere, og som derfor sælger fire gode titler om emnet, inkl præcis den af Lis Paludan som man har ledt efter meget længe, for sølle 150 kr.\nOg man kan med det samme sende hende en mail, med ens adresse.\nOg man kan også med det samme overføre penge til hendes konto, via den netbank app man har og det nem id kort man har i pungen (og som man ellers synes er en antikveret løsning).\nOg her ligger de så:\nDen med Lis Paludan er så inspirerende, men de andre er også gode. Jeg har bare flere følelser for Lis, fordi jeg har et billedtæppe, som min ene moster lavede til mig i dåbsgave, som er hentet fra den bog.\nHey vent lige – jeg tager et billede af det med min livsforherligende gadget om lidt, når jeg er færdig med at sidde i en lænestol på børneværelset og putte pigerne – alt i mens jeg blogger, læser blogs, spiller spil og tjekker facebook i mørket.\nKan man andet end at elske sådan en iPhone?\n2 svar til Gadget genialt!\nfebruar 26, 2011 kl. 7:05 pm\nIPhones er fantastiske! Jeg knus elsker min 🙂\nfebruar 26, 2011 kl. 7:08 pm\nNej, det kan man ikke 🙂


STYRK DIT PARFORHOLD | foraeldreuddannelsen.dk\nEr det blevet til daglige magtkampe, skænderier og modarbejde fremfor at stå sammen og have forståelse for at I ER på samme hold?\nPå Forældreuddannelsen får i også hjælp til at styrke jeres parforhold og redskaberne til at skabe ro, harmoni og glæde i jeres familie så i SAMMEN kan skabe - og ikke mindst leve og vise jeres børn hvad gensidig respekt er og hvordan man som familie er stærkere.\nModarbejde i stedet for Samarbejde?\nFøler du som forældre, at det hele er kørt helt af sporet, men du slet ikke ved, hvordan du kan ændre eller rette op på det? Er du/I “bare” kørt fast i uheldige tanke og tale mønstrer, som udmønter sig i meget negative og til tider voldsomme handlemønstre - eller oplever du måske snarere fravær/flugt og opgivenhed fra dig selv eller din partner?\nNæste ledige hold annonceres snart\n"En god børneopdragelse starter med et godt parforhold!" - Frank Gormsen\n- derfor har Forældreuddannelsen.dk også lavet en særlig aftale med de to hoteller vi afholder vores kurser på, således at kursisterne kan overnatte på et dejligt dobbeltværelse inkl. morgenmad, til en meget favorabel pris!\nUdnyt at I (endelig) er væk hjemmefra sammen og NYD lidt alenetid og en god omgang sex!!\nFortsætter dit parforhold og jeres kærlighed til hinanden med at vokse og blive dybere, større\nog stærkere? Eller er glæden, overskuddet, passionen, begæret og respekten røget ud med de brugte bleer?\nHar I brug for hjælp til at få styrket jeres parforhold?\nSå er vores kursus "STYRK DIT PARFORHOLD" lige det I skal med på!\nTilmelding aktiveres når næste dato er fastsat\nMERE INFORMATION OM NÆSTE "STYRK DIT PARFORHOLD" KOMMER MEGET SNART! - LÆS OM DE MANGE ANDRE SPÆNDENDE FOREDRAGE FORÆLDREUDDANNELSEN.DK TILBYDER.\nDU KAN OGSÅ BOOKE DIT/JERES EGET FOREDRAG - KLIK HER: