produav.smukbrudgom.com Leve sammen Kontorstol til dårlig ryg\nESD kontorstole. Antistatiske stole som modvirker statisk elektricitet. Din email er tryg hos os. Se et eksempel på vores nyhedsbrev. Kontorstole er normalt designet til max kg vægt, de store kontorstole vi har samlet her kan holde til meget mere vægt end dette. Det ryg der er langt mindre risiko for at kontorstolen går i stykker, samtidigt med at de holder bedre. Vores kontorstole til tunge mennesker dårlig også bredere en de fleste kontorstole og deres armlæn kan også nemt bredejusteres helt uden værktøj eller besvær. God stor kontorstol fra Interstuhl kontorstol er testet og godkendt til en vægt belastning på kg. Reelt kan kontorstolen tegn pa darlig lever mere end sæd aldring vægt til. SD serien er særligt fremstillet til personer, som har ondt i ryggen, haleben eller nakke. Denne type af særlige behov kontorstole skåner rygmuskulaturen ved. Den rigtige kontorstol kan være alt afgørende for både at forebygge så vel som lindre en dårlig ryg. Få hjælp her til at finde en sund kontorstol der er god til.\nKONTORSTOL TIL DÅRLIG RYG Kontorstole til overvægtige eller brede\nErgonomiske kontorstole - Bedst i test 2018 Kontorstol til dårlig ryg Rygproblemer kan fylde meget i hverdagen\nStol til diskusprolaps. For personer der har problemer med ryg eller nakke, kan den rigtige stol ofte aflaste problemet. Ergositteren er den mest effektive stol til. Billige kontorstole er sjældent en god investering, men omvendt kan du heller sidde meget ned, i uhensigtsmæssige stillinger og på dårlige stole er nogle af dem. Når ryggen sidder helt tilbage kilet op imod ryglænet skal der kunne være . Smerter i ryggen eller har du problemer med produav.smukbrudgom.com at bukke dig ned, så er her Sanus Sundhedsstol - ergonomisk stol til vuggestuepersonale m.v. (arbejdsstol). Prøv Back App ergonomisk kontorstol gratis, og få med garanti en stærkere ryg. Efter den anden rygoperation fik jeg idéen til Back App stolen.5/5(13). Kontorstole med høj ryg, chefstole, billige og ergonomiske kontorstole. Vi har stole til ethvert behov. Dag-til-dag-levering. Fri fragt ved køb over ,-. En komfortabel kontorstol gi’r dig overskud til at koncentrere dig om opgaven og ikke din ømme ryg. men det kan ikke rette op på en dårlig arbejdsstilling.\nRygpuder mod smerter kontorstol til dårlig ryg En kontorstol med høj ryg er tilegnet personer, En kontorstol med høj ryg er henvendt til dig, Arbejder du i mange timer i en dårlig kontorstol, Location: Naverland 34, Glostrup, , Sjælland. Fuldblods professionel og ergonomisk korrekt kontorstol med dråbeformet ryg. Velegnet til personer over cm. DKK ,00 ex moms. DKK ,75 inkl. moms. Vælg her.\nAlt for mange døjer med ondt i ryg og lænd. Med en god rygpude, kan du undgå ondt i ryggen og ømhed i lænden. Se vores store udvalg af rygpuder og køb her. Vi har testet og anmeldt de bedste ergonomiske kontorstole på markedet og har En dårlig ryg reducerer arbejdsproduktiviteten betragteligt, og det er således. En ny undersøgelse har vist, at kontorarbejdere i gennemsnit sidder ned timer om dagen. Det er meget tid, og er en stor belastning for kroppen, men i særdeleshed for ryg, skulder og læn. Derfor er det vigtigt, at man sidder ordentligt med en god kontorstol og et skrivebord i den rigtige højde — ellers belaster man sin krop for meget. I denne test af kontorstole vil vi komme ind på de bedste ergonomiske kontorstole der findes på markedet, og hvordan henholdsvis bord og stol skal indstilles for at man undgår smerte i ryg, skulder og lænd.\nBack Dårlig produkter er baseret på patenterede funktioner som gør, at du bevæger dig gennem hele din arbejdsdag. Virkningen af kontorstol bruge Back App er veldokumenteret og vagtlægen hjørring til arbejde energisk, mere produktivt og mindre smertefuldt. Lige nu har vi Prøv stolen gratis i 14 dage — og mærk selv forskellen. Når du sidder på Back App stolen med fødderne på fodstøtten og balancerer på den justerbare bold, "The Magic Ball", aktiverer du din balancemotor i kroppen, hvilket dårlig følgende resultater:. Til App gør, at du ryg balancere blødt på ryg dæmpende materiale - kontorstol. Du kan justere hvor meget bevægelse, du ønsker. Stolen er en vigtig investering, når du sidder ned mere end en time om dagen. Dårlig er til til at give et billede af, hvor vigtigt det er, at der bliver tænkt mere på forebyggelse for at mindske dette kontorstol problem 1. Årsager til rygsmerter kan være mange; at sidde meget ned, i ryg stillinger og på dårlige stole er nogle af dem. Billige kontorstole er sjældent en god investering, men omvendt kan man heller ikke regne med at stolen er god, blot fordi den er dyr. Ergonomisk Kontorstol test – Top 3 bedste kontorstole\nvisum til danmark fra thailand Din email er tryg hos os. Se et eksempel på vores nyhedsbrev. Leder man efter kontorstole og har ondt i ryggen skal man sikre sig at man finder en ergonomisk korrekt kontorstol.\nDet er vigtigt at stolen har den rigtige udformning og at stolen er korrekt indstillet. Selvom man tilsyneladende sidder stille i en opret stilling i stolen så følger stolen din krops naturlige bevægelser, selv ved de mindste skift i kropsstillingen. Dette skaber konstant aktivitet samtidigt med komplet understøttende aflastning.\nSe RH Mereo i vores webshop.\nMed Back App ergonomisk stol træner du, mens du sidder ned for at undgå Prøv Back App ergonomisk kontorstol gratis, og få med garanti en stærkere ryg ✅. En god kontorstol er ikke nok til at undgå ondt i ryggen. Læs vores guide til at undgå dårlig ryg ved at sidde rigtigt på kontorstolen.\nDet er altid en god ide at investere i en ergonomisk kontorstol. Kategorier i fokus Pilates Yoga og Meditation.\nKontorstol til dårlig ryg Derfor er sengen vigtigt Det kan være altafgørende, hvis du har rygsmerter, at du ligger ordentligt, når duskal sove. Futura TM giver dig mulighed for følgende indstillinger:. Back App Chair\nRygproblemer Hvorfor er højden vigtig på en kontorstol?\nEn god kontorstol er ikke nok til at undgå ondt i ryggen. Læs vores guide til at undgå dårlig ryg ved at sidde rigtigt på kontorstolen. Dansk Kontorstole Forsyning forhandler de bedste kontorstole i til kontoret og hjemmet med 10 års garanti. Find en god kontorstol her. Din email er tryg hos os. Se et eksempel på vores nyhedsbrev. Statisk elektricitet eller ESD Electrostatic discharge kan både være ubehageligt og samtidigt påvirke følsomme miljøer.\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Kontorstol til dårlig ryg produav.smukbrudgom.com


Clarins - Instant Light Brush On Perfector - 01 Pink Beige fra clarins - kun kr. 225.00\nHjem / Makeup & Kosmetik / Concealer & Highlighter / Clarins – Instant Light Brush On Perfector – 01 Pink Beige\nClarins – Instant Light Brush On Perfector – 01 Pink Beige\nVarenummer (SKU): 3380814215119 Kategorier: Concealer & Highlighter, Makeup & Kosmetik\nClarins Instant Light 01 Brush On Perfector Eclat Minute\nConcealer som lysner, udglatter og korrigerer ujævnheder samt er den perfekte base hvis du ønsker at dække mørke render mm. En let og lækker formel som skaber en perfekt base til … læs mere her\nClarins – Instant Light Brush On Perfector – 01 Pink Beige Produktfakta\nNavn: Clarins – Instant Light Brush On Perfector – 01 Pink Beige\nClarins – Instant Light Brush On Perfector – 01 Pink Beige fra clarins\nClarins – Instant Light Brush On Perfector – 01 Pink Beige er en af de håndplukkede varenumre her i shoppen i kategorien Makeup & Kosmetik > Concealer & Highlighter. Det er ret godt at du får de lovpligtige 14 dages returret der er en god garanti mod at købe det forkerte. Du kan inden for fristen bare returnere Clarins – Instant Light Brush On Perfector – 01 Pink Beige. Mange er udmærket klar over, at man køber din Clarins – Instant Light Brush On Perfector – 01 Pink Beige hos den populære shop BilligParfume.dk, der virkelig har samlet toppen af de mest populære varer. Hos webshoppens store udvalg går mange på jagt efter deres mål, og der er det oplagte valg Clarins – Instant Light Brush On Perfector – 01 Pink Beige. Når der handles i webshop kan priserne findes lavere end i butikker- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nClarins – Instant Light Brush On Perfector – 01 Pink Beige og online fordele\nHandler du varer i en dansk webbutik, er betingelserne lidt gunstigere, som du ikke nødvendigvis får i fysiske butikker. Du skal kunne returnere dine varer i 14 dage. efter dit online køb, en del shops efterhånden giver endnu mere der kan forlænge din standard returret med både uger og måneder. Når webshops ligger online, får du med et par klik et stort udvalg , og prissammenlignen er let at foretage, blandt de mange udbydere af varer, der findes online. Din sammenligning kan du rent faktisk lave super hurtigt, det er bare lige at finde de shop, der sælger din vare. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at døje med at få bugseret alle varerne hjem til dig selv. Når du har købt dine varer, sendes de til din adresse, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, så vælg det, der passer bedst til dig. I onlineshoppen er der ingen kø det er slut med dårlig køkultur og vrissende mennesker, så spilder du ikke din tid på at vente på fru Hansen, der lige skal spørge om, hvad hver enkelt ting koster.


♥SMILERYNKER.DK♥: Hvorfor vælge en hjemmefødsel?\nHvorfor vælge en hjemmefødsel?\nNu hvor jeg er gravid med mit fjerde barn, tænker jeg naturligvis på den kommende fødsel, og jeg glæder mig. Mine fødsler har helt sikkert været nogle af de største oplevelser i mit liv, og jeg er taknemmelig over, at jeg har haft tre gode og nemme fødsler i mit eget hjem.\nJeg har lyst til at skrive noget, om det at føde hjemme. Hvorfor min mand og jeg sammen valgte en hjemmefødsel og hvilke tanker, vi gjorde os om fødslerne på forhånd.\nJeg har født alle mine børn hjemme, og det er ikke så sædvanligt at fødslen den første gang også foregår hjemme, men af forskellige årsager føltes det som det tryggeste valg.\nEn god fødsel handler for mig om tryghed. Det er vigtigt, at man er et sted, hvor man kan slappe af og være fuldstændig tryg ved situationen.\nJeg har aldrig haft det godt på et hospital og har altid haft følelsen af, at jeg så snart jeg træder inden for døren, smider min intuition uden for på måtten og lægger alt i hænderne på 'kloge mennersker'. Hospitaler er en nødvendighed, men når det kommer til fødsler, er det absolut nødvendigt, at man mest af alt lytter til sig selv. Min store frygt var op til min første fødsel, at jeg ikke ville kunne lytte til min krops signaler, hvis jeg følte mig utryg.\nMin mand og jeg gik til fødselsforberedelse, og vi besøgte fødegangen. Allerede der kunne jeg mærke, at det ikke var stedet for mig. Jeg syntes slet ikke om den kliniske atmosfære, lydende, lyset osv. Jordemoderen fortalte om alle de smertelindrene muligheder, og det tiltalte mig ikke. Jeg vidste, at det jeg aller mest ønskede mig var en helt naturlig fødsel, hvor jeg selv kunne styre, hvad der skulle ske.\nMin mand og jeg talte en del om det. Først var han lidt nervøs ved tanken om hjemmefødsel. Folk har jo en tendens til at komme med alverdens forfærdelige skræmmehistorier, når man taler om fødsler, og da jeg nævnte idéen om hjemmefødsel, fik jeg også et par frygtindgydende historier med på vejen. Mange finder hjemmefødsel helt uansvarligt, for tænk hvis der opstår komplikationer sådan lige pludselig...\nJeg tror desværre, at det handler om uvidenhed og fordomme. Der er nemlig intet der tyder på, at det skulle være farligt og uansvarligt at føde hjemme. Snarere tværtimod!\nDet tyder netop på, at man ved at være i trygge omgivelser og ved at undgå flytningen fra hjem til hospital midt i veerne får en mindre smertefuld fødsel med færre komplikationer.\nVi læste lidt statistikker omkring hjemmefødsler, og de talte klart til hjemmefødslernes fordel. Det var nok det der gjorde udslaget for min mand... Der er bare noget med mænd og tal!\nHele forberedelsen til hjemmefødslen var en god forberedelse på selve fødslen og en mental forberedelse på vores første barn. Vi lejede et stort kar, vi forberedte hvor fødslen skulle foregå, og vi fik hjemmebesøg af en jordemor inden fødslen. Da det hele gik i gang, kunne vi tage det hele roligt. Alt var forberedt, og vi skulle ikke ud af døren, men bare vente på at jordemoderen kom. Da hun kom, blev hun og havde ikke andre fødsler at tage sig af. Det var virkelig dejligt, at hun var der 100% for os.\nFødslen gik nemt og jeg havde veer i bare 4 timer, hvilket må siges at være en hurtig førstegangsfødsel. Selvom det naturligvis gjorde ondt, så følte jeg mig hele tiden oven på og i kontrol, og jeg følte aldrig, at smerten var så stor, at det var noget, jeg ikke kunne håndtere. Da jeg havde født, kunne jeg lægge mig i min egen seng og skulle ikke tænke på, at give baby tøj på for at vakle ind i en bil og køre hjem.\nJeg følte, at fødslen gik så godt, fordi jeg var tryg.\nMin mand havde en stor rolle og kunne hjælpe til, og det er nok en af de ting der gør, at han i dag er den store fortaler for hjemmefødsler. Han var ikke en gæst, men den som kendte mig bedst og bedst kunne hjælpe mig. Vi var i vores hjem, hvor han også var på sikker grund.\nStorm og Marthas fødsler var helt anderledes end Almas rolige fødsel og begge gange nåede jordemoderen ikke frem i tide. Alligevel har det været nogle gode oplevelser med meget få smerter, og jeg tror at meget af grunden til, at det er gået så nemt, er fordi jeg har kunnet lytte til mig selv og har været der, hvor jeg har det aller bedst og sammen med mennesker, jeg kender og som kender mig.\nDet har klart været en kæmpe fordel, at mine børn har kunne deltage i fødslerne på deres betingelser, og jeg tror, at det er et kæmpe plus for tilknytning og søskendekærlighed, at få lov at opleve en bror eller søsters fødsel. I dag er det ikke ret ofte, at man har søskende med til en fødsel. For nogle er det grænseoverskridende, og nogle tror, at det vil være traumatiserende. Jeg mener helt sikkert, at det primært handler om vores egne følelser omkring det. Det er os voksne, som har en masse idéer om, hvad der kan være traumatiserende for vores børn, at fødsler er skræmmende, blodige osv. osv.\nStorm var med til Marthas fødsel. Han sad ved siden af mig og var helt afslappet og rolig. Bagefter fortalte han meget om, hvordan det hele var foregået, og han stillede jordemoderen en masse sjove spørgsmål.\nStil mig endelig spørgsmål hvis du vil vide noget om hjemmefødsler, og tak fordi du læste med så langt!\nDet gør mig rigtig glad, når du kommenterer i en god tone - Når jeg skriver om hjemmefødsler, er det ikke fordi, jeg ikke kan lide hospitalsfødsler, eller har noget imod kvinder, som har andre synspunkter eller tager andre valg end mig. Man skal føde der, hvor man føler sig mest tryg og for mig har det været hjemme.\nIndsendt af Lisbeth Julieane kl. Wednesday, November 06, 2013\nEtiketter: Graviditet, Hjemmefødsel\nMette November 06, 2013\nJeg er også en klar fortaler for hjemmefødsler! Fødte min anden dreng derhjemme, og super god oplevelse:-) Gør det meget gerne igen! Kh. Mette\nDejligt at høre...!!\nJudith November 06, 2013\nJeg fødte vores andet barn hjemme. Og hvis vi skulle have flere børn, så ville det helt sikkert blive hjemmefødsel igen. Det var SÅ skønt, trygt og meget mere stille og roligt end ved første fødsel. Og så slap jeg for 15 min i taxa med ve-storm og 10 cm åben, som ved første fødsel ;-)\nDet allerbedste var faktisk bagefter. Jeg kunne bare lægge mig ned på sofaen (hvor fødslen foregik) med Iben i armene og slappe helt af. Ikke noget med at skulle med taxa hjem fra hospitalet 2-4 timer efter fødslen. På alle måder en fantastisk oplevelse.\nJa, har det som dig. Det bedste er helt sikkert, at man bare er hjemme og ikke skal flytte sig! Det har jeg også nydt rigtig meget!\nMaria November 06, 2013\nJeg har stor respekt for din holdning og dine følelser, og det er dejligt at høre at det har været gode opleveleser!\nJeg selv arbejder med syge nyfødte på hospitalet og har selv født begge gange på hospitalet. Begge gange var gode og trygge fødsler, men jeg føler mig jo også tryg på hospitalet. Første fødsel endte dog med behov for hjælp, da min dreng var meget stor(og det var ikke ventet - jordmødrene skød 1,5kg forkert under fødslen!). Anden gang var fantastisk, jeg havde det faktisk som du beskriver, men jeg endte med bløde ned, hvilket krævede at jeg kom på operationsbordet med det samme. Jeg tænker absolut ikke mine fødsler som skræmmende, da jeg oplever mange fødsler ifm med mit job, men mere som en del af normen. Fødsler er smukke og hårde, men heller ikke ufarlige. Jeg ville personligt ikke turde føde hjemme(der er jeg desværre præget af mit job), men jeg har heller ikke lysten. Jeg tænkte det som positivt at være blandt fagfolk og stadig have en unik oplevelse med min mand, men lade al smerten/blod/rod mm. blive på hospitalet, mens vi kunne tage hjem. Begge gange har jeg haft JM helt for mig selv, og intet stress oplevet. Det jeg vil sige med det hele er, at jeg også synes de positive historier ved hospitalerne skal frem. Dermed ikke sagt at hjemmefødsel er forkert. Man bør gøre hvad man føler for, så længe man er godt informeret.\nDejligt, at du har haft to gode hospitalsfødsler. Jeg mener netop, at man skal være der, hvor man er mest tryg og for de fleste er det på et hospital. Jeg synes bare, at det er vigtigt, at fortælle at der er andre muligheder. Kun 0,9% vælger at føde hjemme og det synes jeg er meget lidt i forhold til hvor mange, som kunne have glæde af en hjemmefødsel- med lidt mere oplysning! Selvfølgelig er du farvet af dit job, men statistikker viser, at det ikke er mere farligt at føde hjemme i forhold til at føde på et hospital og komplikationer opstår yderst sjældent pludseligt. I de fleste tilfælde, er det muligt i ro og mag at overflytte til hospital, hvis der er problemer. Det er selvfølgelig ikke noget man skal ønske sig, men godt, at det kan lade sig gøre. Min mor havde også en voldsom blødning efter min brors fødsel- hun blev overflyttet til hospital uden problemer...\nOg ja, man skal netop gøre det, som man er mest tryg og glad ved- så bliver oplevelsen og forløbet helt sikkert aller bedst! Tak for kommentaren!\nHeidi November 06, 2013\nHej, jeg syns det høres dejlig ut selv om jeg nok ikke kan helt føle meg tryg nok hjemme. Ligevel er tanken på at ikke måtte ha komme os af sted, måske blive sendt hjem før man er indlagt og bagefter skulle komme sig hjem - da lyder det dejlig at bare kunne lægge sig i sin egen seng. Jeg synes de er føder hjemme er seje og havde min første fødsel gået helt almindelig ville det måske været noget jeg havde overvejet.\nCecilie November 06, 2013\nJeg fødte min datter på hospital og det var en møg oplevelse. Jeg havde overvejet hjemmefødsel, men desværre ikke gjort noget ved det. Og ingen spurgte mig. Jeg fik en efterfødselsreaktion, nok fordi jordmoderen var inkompetent, og jeg netop havde smidt al min intuition ved dørtrinnet. Anden gang ville jeg føde hjemme. Alt var planlagt og jeg glædede mig. Desværre havde Ludvig en mislyd ved hjertet og han skulle derfor tjekkes efter fødslen. Fødslen endte i akut kejsersnit, da drengen stod skævt, og jeg ikke åbnede mig. Jeg er dog stadig overbevist om at mine fødsler havde været bedre og gået bedre, hvis jeg havde født hjemme. Jeg ville virkelig ønske at jeg kunne prøve, roen og følelsen af at klare det selv. Men sådan bliver det ikke desværre.\nHov.... Al mulig held og lykke til dig. Skal dine børn være tilstede?\nKender du Ina May Gaskin og hendes bøger? Utrolig inspirerende læsning op til en fødsel, fyldt med indspark til moderens egen fornemmelse, autoritet og selvtillid.\nTrine November 07, 2013\ndejligt indlæg! jeg var selv hjemmeføder med vores eneste barn, det valgte jeg af flere forskellige grunde, én af dem var - som du skriver - for at der var RO over fødslen og dermed over mig. Min mand havde brug for at snakke beslutningen igennem med jordemoder, og da hun bakkede 100% op og endda var vældig begejstret for beslutningen, overgav han sig. under graviditeten fik vi udelukkende positiv respons fra jordemødre og læger (på hospitalet), skræmmehistorierne kom fra vores egen omgansgkreds, lidt skørt ;) På daværende tidspunkt på Sydfyn, fødte man med ukendt jordemoder ved hjemmefødsler (det er vist ændret i dag, for man føder med kendt) og den jordemoder der kom til os, gav sig aldrig tid til at lære os at kende. Hun hånede mig fx da jeg gav hende besked om (hun sad i et helt andet rum end jeg var i) at vandet var gået. kort efter vandafgang dykkede vores datters hjertelyd og jordemoderen overflyttede os til hospital, men inden da skilte hun min mand og jeg fra hinanden, så jeg kørte i ambulance med en jordemoder jeg ikke var tryg ved og min mand måtte køre med en jordemoderstuderende. På hospitalet var der så mange mennesker (pga situationens alvor), at jeg ikke magtede at åbne øjnene, så fra vi ankommer, til jeg får min datter i armene, holder jeg øjnene lukkede det meste af tiden. Min mand nåede frem noget efter os, men var der til selve fødslen, men fik slet ikke mulighed for at være en aktiv del af fødslen, som vi ellers havde ønsket. Alligevel husker jeg min fødsel - MIN fødsel, den der foregik mellem min datter og jeg - som utrolig kraftfuld og smuk. Jeg oplevede ikke veerne som smertefulde i den forstand, snarere som en urkraft jeg først skulle lære at kende og da jeg kendte den, kunne jeg ...ikke tæmme den, men arbejde sammen med urkræften om vores fælles mål: at få mit barn sikkert ud i verden. Det lykkedes! Hun var sund og rask fra start af.\nOg efterfølgende fik min fødselsjordemoder en reprimande af overjordemoderen pga sin opførsel under fødslen. I samme ombæring fik jeg at vide, at de til enhver tid vil godkende en hjemmefødsel for os igen. Det gjorde mig glad, for selvom vores barn blev født på fødegangen, så er jeg hjemmeføder i hjertet :)\nSikke en fin og åbenhjertig beskrivelse. Jeg havde ikke på noget tidspunkt overvejet en hjemmefødsel da jeg var gravid med vores datter - jeg var simpelthen meget bange/utryg ved situationen. Men det til trods havde jeg en rigtig god fødsel på hospitalet, uden smertelindring og fødte kun 4,5 time efter vi ankom til hospitalet. JM troede at jeg ville føde da vi ankom til hospitalet (10 cm åben), men mine veer gik i stå (har efterfølgende fået at vide at det ofte sker når man flytter dyr under en fødsel) og jeg ville formentlig/måske have født promte derhjemme, hvis jeg ikke havde taget turen til hospitalet... Det syntes jeg giver stof til eftertanke...\nbabyboxen November 10, 2013\nVi har "kun" én indtil videre og det var også en hjemmefødsel. Jeg får det fysisk skidt hvis jeg så meget som tænker på et hospital mens hjemmefødsel bare lød super hyggeligt - og var det!\nGad simpelthen ikke ende som en af de der historier hvor der er 20 sygeplejerske og læger på stuen og man ikke bliver hørt, bliver "tvunget" til det ene og det andet...\nI stedet fik vi lov til selv at klare det i fred, ro og tryghed - og så tog JM og JM studerende da også lige opvasken i mellemtiden ;)\n(og det skal lige siges, at jeg IKKE rækker ned på hospitalsfødsler - men for mig er tanken om DEM det samme som hjemmefødsel er for de fleste - yderst skræmmende)\nThe Evensens November 10, 2013\nElsker hjemmefødsel er! Var så parat til at føde nr 1 hjemme, men tæt på termin blev vi rådet imod pga evt. komplikationer, I stedet fødte jeg ambulant og tilbragte 4 timer i alt på hospitalet.. En fin oplevelse, dog ikke hjemme som ønsket. Nr 2 derimod, blev født hjemme, roligt og hurtigt.. Men måtte pga meget kraftige blødninger overflyttes efter fødslen. Men på trods af det var det en fantastisk oplevelse, og jeg vil til enhver tid være fortaler for hjemmefødsel. Jeg følte mig godt tilpas og tryg, og var i kompetente hænder, men med ro og frihed til selv at styre forløbet. Det aller vigtigste er den der mave fornemmelse. Så skal det hele nok gå.\nHittade precis till din blogg och gillar den skarpt redan! Och angående hemmafödslar så håller jag helt med dig, jag planerade att föda våran första hemma eftersom jag har en djup sjukhus skräck. Här där jag bor är det väldigt ovanligt att få hjälp vid hemförlossning, och jag fick absolut ingen hjälp... jag gick på flera samtal för förlossnings-rädda och jag har aldrig blivit så dåligt behandlad i hela mitt liv.. jag ville faktiskt hellre dö än att föda på sjukhus.. Men sen läste jag mycket om hemförlossningar och bara tanken att jag skulle föda hemma hjälpte mig genom min graviditet och jag kunde glädjas lite mer av att vara gravid. Jag åkte in till sjukhuset i alla fall för att föda för jag hade ingen att fråga om vad som var normalt och det gick så fort.. tyvärr är det så att via barmorskor och sjukhus så får man mest höra om snittet (12h) så jag var inte beredd på att det skulle gå fort och åkte in. Detta ångrar jag jätte mycket idag eftersom det gick så bra och jag är mest ledsen över att jag inte kände mig trygg vilket resulterade i att jag inte vågade säga hur jag ville ha det och spände mig så det gjorde ännu ondare... Jag vet inte om jag vågar skaffa flera barn eftersom det gick så bra med första.. det känns som att jag inte kan ha en sådan tur igen om du förstår? men om jag skulle bli det så skulle jag föda hemma :) Människan är inte mer än ett djur och det finns inte ett enda djur som går till en otrygg upplyst steril plats för att föda! de flesta går till en trygg mörk plats där de kan koppla av! Tack för att du tog upp detta, jag tycker att vi borde sprida kunskapen om hemförlossningar så att alla förstår att man har rätt att välja hur man vill och så att folk kan sluta tycka att man är dum i huvudet och självisk för att man vill föda hemma! Tack :)\nHvor lyder det dejligt:) Havde jeg muligheden ville jeg også føde hjemme hvis barn nr 3 sku melde sig. Men efter kejsersnit må man ikk føde hjemme, desværre! Håber du har en dejlig gravidite, nyd den (er lidt misundelig;) Mys


Regeringen mere end fordobler årets bredbåndspulje – men pengene kan stadig ende i København | Ingeniøren\nMange adresser i København kvalificerer sig til bredbåndspuljen. Fire projekter med op til 157 adresser har søgt om tilskud i år. Illustration: Energistyrelsen / Screendump\n14. nov 2017 kl. 12:15 6\nEn aftale mellem regeringen og Dansk Folkeparti betyder, at bredbåndspuljen mere end fordobles fra 40 mio. kr. til 100 mio. kr. i år. Men den øgede investering sker på trods af, at det endnu ikke er lykkedes at revidere kriterierne for puljen, så den primært kan komme landdistrikterne til gode, som Christiansborg-politikerne har ønsket sig.\nKøbenhavnerne har også søgt\nI august kunne Ingeniøren skrive, at fire projekter med op til 157 adresser i København har søgt om tilskud fra årets pulje, som uddeles inden slutningen af 2017. Det er i denne pulje, at chancerne for at få tilskud nu er mere end fordoblet.\nLæs også: Københavnere søger igen om tilskud til bredbånd – trods politikeres protester\nIngeniøren sætter fokus på den offentlige støtte til bredbåndsprojekter.\nTidligere kunne Ingeniøren skrive, at to projekter i Storkøbenhavn havde fået tilskud i sidste års pulje, mens mange områder i landdistrikterne stadig manglede en brugbar bredbåndsforbindelse.\nDengang konstaterede forhenværende transportminister og nuværende folketingsmedlem for Socialdemokratiet Magnus Heunicke over for minister Lars Christian Lilleholt (V):\n»Ingeniøren har undersøgt, hvilke adresser der egentlig ville kunne søge denne pulje, der blev lanceret i Venstres landdistriktsudspil. Det kan adresser på Amalienborg, Tivoli, Rådhuspladsen og faktisk Christiansborg Slot, som vi sidder på her. Det er jo ikke ligefrem landdistriktsområder. Det viser, at der er en skævhed,« konstaterede Magnus Heunicke på samrådet over for ministeren.\nNuværende energi-, forsynings- og klimaminister Lars Christian Lilleholt (V) tog da øjensynligt også kritikken til sig:\nLæs også: Endnu en gang: Danskere flokkes om halveret bredbåndstilskud\n»På baggrund af den kritik, der er rejst, er jeg klar til at se på, om vi kan indrette puljen på en anden måde. Vi kunne for eksempel se på kommunestørrelse, så puljen kun er for kommuner under en vis størrelse. Der vil udfordringen være, at der faktisk også er nogle store kommuner, der har små landsbyer, hvor dækningen ikke er så god. Vi kigger på det, og jeg er åben for at tale med de partier, der står bag teleforliget og bag finansieringen af puljen,« sagde han dengang til Ingeniøren.\nDet kan dog ikke ske før næste år. Alligevel vælger regeringen og DF nu at øge årets pulje, så man nærmer sig de 150 millioner kroner, som der i alt er søgt for.\nPuljen er konstrueret efter en række objektive kriterier, hvilket gør det svært at fokusere den på landdistrikterne. For der er stadig flere områder i Storkøbenhavn, hvor internethastigheden langtfra er lynhurtigt.\nDet primære krav er, at ansøgerne i området højst kan købe sig adgang til en hastighed på 10/2 Mbps. Og det er tilfældet flere steder i hovedstaden. I 2016 fik 319 villaer ved Utterslev Mose i det nordvestlige København tilskud fra puljen, hvilket dengang vakte stor kritik:\n»Jeg undrer mig over, at Region Hovedstaden løber med 15,5 millioner kroner, og et projekt i København får over tre millioner kroner, mens mange landdistrikter har fået et nej til at få støtte. Det giver ikke mening,« sagde formand for Landdistrikternes Fællesråd Steffen Damsgaard tilbage i maj 2017.\nBredbåndspuljen fordeles i slutningen af 2017, og der er sat yderligere tilskud af i henholdsvis 2018 og 2019.\n#1 Beggi Oskarsson 14. november 2017 - 14:24\nSelvfølgelig skal københavnere have adgang til bredbåndspuljen.\nSålænge TDC har lov at tage horrible priser for tilslutning af fiber i Storkøbenhavnsområdet hvor de mange steder har "monopol", gælder i hvert fald min adresse, så kan jeg ikke se hvorfor storkøbenhavnere ikke skulle have adgang til bredbåndspuljen.\n#2 Jens Jönsson 14. november 2017 - 23:08\n"Jeg undrer mig over......"\n"Jeg undrer mig over, at Region Hovedstaden løber med 15,5 millioner kroner"\nJeg undrer mig over at man overhovedet giver den form for tilskud. Sidste år dækkede http://skywire.dk over 5000 nye adresser rundt omkring i Danmark, med lynhurtigt bredbånd....\nDet kostede staten 80 millioner at dække 3700 adresser, og det kostede Skywire en brøkdel at dække væsentligt flere. Det værste er at vi kunne have nået endnu flere, hvis ikke det netop var for bredbåndspuljen.\nI Danmark er vi ca. 35 mindre selskaber/foreninger der klarer opgaven derude, hvor behovet vitterligt er. Vi var ca. 20 samlet i går. Alle måtte bare konstatere at bredbåndspuljen er konkurrenceforvridende og ødelægger det for os alle. Endnu værre er at det direkte forhindrer vores udrulning i andre områder....\nRegeringen og DF fatter >INTET<.......\n#3 Claus Jellinggaard 15. november 2017 - 15:53\nRe: "Jeg undrer mig over......"\nJeg undrer mig over at man overhovedet giver den form for tilskud\nUden at kende din forretning formoder jeg at du er mest interesseret i at sætte antenner op i områder med flest mulig interesserede matrikelnumre i dens senderadius. Ganske ligesom "de store" udbydere fokuserer på at udbygge deres netværk hvor kundegrundlaget er størst.\nDer er en del mennesker, der bor mere afsides end de områder, hvori du ønsker at gøre forretning.. Hvis tilskuddene ikke eksisterede ville de aldrig få internet med brugbare hastigheder, slet og ret. Desværre misbruges tilskuddene; så der ydes støtte til områder, der har alternative muligheder; men det gør ikke tilskuddene forkerte i sig selv...\nDet er ganske som med al anden infrastruktur - i nogle områder benyttes den flittigt og vil derfor være attraktiv for diverse aktører, i andre er det ren tilsætning og så fungerer kun kollektive ordninger (her: staten som udbyder eller tilskudsgiver). Hvis staten (eller andre offentlige myndigheder) ikke forlangte en vis busdrift i yderområder til gengæld for koncessioner eller gav (større) tilskud i visse områder, ville der også kun køre busser i og mellem byerne....\n#4 jan robin stenmo 16. november 2017 - 13:21\nDe kriterierne som gælder for Bredbåndspuljen er i praksis de samme kriterier som en kommersiel aktør ville bruge. Derfor tilgodeses ikke de borgere som har særlig høje etableringsomkostninger for bredbånd. Tvært imod tilgodeses projekter hvor der er høj koncentration af potentielle kunder, høj tilslutningsgrad og lav etableringspris. På den måde agerer Bredbåndspuljen i samme del af markedet som de kommercielt finansierede projekter. Bredbåndspuljen prioriterer således ikke hvor "Der er en del mennesker, der bor mere afsides end de områder, hvori du ønsker at gøre forretning". Link til Bredbåndspuljens evalueringskriterier: https://ens.dk/ansvarsomraader/bredbaand/b...\n#5 Beggi Oskarsson 16. november 2017 - 13:59\n"Der er en del mennesker, der bor mere afsides........."\nIfølge TDC så kan man tilsyneladende også ligge afsides i Storkøbenhavn selv om der er "gamle" NESA/DONG fiberrør i fortovet udenfor døren, som TDC har overtaget for få er tilbage. De forlanger 24000 for tilslutning og ingen anden udbyder kan tilbyde andet da TDC har monopol i området. Jeg tror desværre at det er urealistisk for os at bruge bredbåndspuljen da vi er for få huse i området i nærområdet med registreret lav hastighed . Det ville ellers være en god støtte til TDC at få adgang til de bredbåndspulje midler :-|, ja i et område som de i efter min mening burde være forpligtiget til at forsyne til overkommelige priser.\n#6 Leif Neland 16. november 2017 - 15:49\nVi vil have fiber.\nJeg prøvede at stampe en forening til at lave trådløst internet, men det strandede på to ting.\nDet koster dyrt i abonnement at have en internetforbindelse, der må deles.\nFolk var nervøse for at havde vist først lavet trådløst internet, fik vil aldrig en rigtig fiber.\nVil ligger mellem to veje, med 3 km afstand hvor der er fiber, og det burde være overkommeligt at få den det sidste stykke, når vil der andre i nærheden med lidt højere tæthed har fået fiber uden tilskud.\nI de sidste par år har der allerede været gravet til hhv vand og kloak, man har bare "glemt" at tale med andre selskaber om at lægge tomrør.\nJeg mener at trådløst net er en nødløsning/midlertidig løsning, for jeg tror ikke det kan følge med til den stigning i datatrafik, der kommer. Hvis du vinder i bredbåndslotteriet, kan jeg bestille 500/500Mbps; det kan man ikke trådløst.\nMen selvfølgelig er trådløst bedre end de 1Mb/50kb/s jeg kan få på kobberet.


Færre svin i EU - kan det løfte priserne? | LandbrugsAvisen\nUgen på Spidsen: Europa producerede flere grise i 2018. I år er der derimod udsigt til en faldende produktion. Hvordan kan det gavne danske svineproducenter, spørger ugens klummeskribent på Svin Plus.\n7. mar 2019 09:10 Skrevet af Søren Tobberup Hansen\nDe seneste tal fra Eurostat med svinetællinger viser nogle markante justeringer rundt om i EU.\nTotalbestanden af svin er på et et år faldet en procent. Det lyder ikke af meget, men det dækker over markante forskelle.\nPolens totalbestand er faldet 7,4 procent, Tyskland følger efter med et minus på 4,1 procent. Også Holland og Danmark er i negativt terræn, hvorimod Spanien i lighed med de senere år har fuld speed på væksten med en fremgang på 3,9 procent.\n2019 kan meget vel byde på endnu større nedgang for svineproduktionen i EU, idet både antallet af avlssøer og drægtige søer er 3,0 og 2,6 procent lavere end ved seneste opgørelse i december 2017.\nFår faldet betydning for danske producenter?\nSpørgsmålet er, hvad disse justeringer får af betydning for de danske svineproducenter.\nFørst og fremmest tænker jeg ikke, at en nedgang i produktionen i den størrelsesorden, vi snakker om, nødvendigvis får en stor betydning for prissætningen i den kommende tid. I EU er der en selvforsyningsgrad af svinekød i størrelsesorden plus 110 procent.\nDe tyske slagterier fattes selvfølgelig svin, når der køres færre lastbil med svin ind til de tyske slagterier. Det kan godt få en positiv indvirkning på både smågrise- og slagtesvinenoteringerne på det tyske marked og dermed også en positiv afsmitning på det danske marked.\nEn så kraftig nedtur, som man ser på det polske marked på 7,4 procent, kan også spille positivt ind på afsætningen af danske smågrise til Polen, der - hvis udviklingen fortsætter - snart overhaler Tyskland, som den største aftager af danske smågrise.\nIsær med tanke på, at slagtesvineproduktionen i Polen faktisk oplever en smule fremgang og dermed har brug for smågrise, fordi landets sohold svinder ind.\nDet er ikke de europæiske mængder af svinekød, der sætter dagsordenen for verdensmarkedspriserne, men får kineserne yderligere problemer med afrikansk svinepest gavner det selvfølgelig priserne på svinekød globalt set.


Ljungen - www.quislemark.dk\nDet forsvundne sølvbæger\nGrev F. A. Holstein udsatte engang en præmie i form af et sølvbæger4 for den bedste udgrøftning af af Tornemark Ljung. Dette bæger blev opbevaret i en glasmontre i Frederiksminde Centralskole fra 1943.\nOplysningen står i Aage Lambert-Jensens bog "Kvislemark-Fyrendal Skolevæsens Historie gennem 300 år", som udkom i 1943.\n22. november 2012 oplyste skolesekretær Susanne Vibeke Jensen, Grønbroskolen, at skolen desværre ikke havde kendskab til omtalte bæger.\n” Da Tornemark skole lukkede, blev det hele overført til Førslev skole, og da Førslev skole lukkede, blev der virkelig ryddet ud med loppemarkeder o.l. Vi har forespurgt vores tidligere skoleleder Poul Møller, som både har været ansat på Førslev og Grønbro skole, men han kender ingenting til det”.\nGåden er løst nu. Bægeret står på Fuglebjerg Arkivet. Tak til Bertel Hansen, Arløse, for den oplysning.\nI "Efterretninger om gejstlige Embeder" er der forskellige oplysninger ljungen, som her kaldes longen.\n"Præstegårdens Tilliggender var ansat til ...Tørvelongen 1 Skp., 1 Fdk. og 23/4 Album" Areal 150 Tdr. Land Ager og Eng, 10 Tdr. Land Long..Græsningen paa Longen bortforpagtet for 6 Rdl. Til Gaardens Behov er Tørvemosen "uopskjærlig" "..\nDen 1. juli 1891 skrev Ministeriet for Kirke- og Undervisningsvæsenet til stiftsøvrigheden et brev om tørveskæring i Ljungen. Det var åbenbart et svar på en ansøgning sendt af den daværende sognepræst Peter Guillamore Hansen.\nDet fremgår af brevet, at sognepræsten og forpagteren allerede havde ret til at skære 100.000 stk. tørv om året. Brevet gav sognepræsten ret til at skære yderligere 100.000 tørv om året de næste fem år og sælge dem. Til gengæld skulle han anlægge en vej gennem mosen og hvert år planere 4 skæpper land.\nTilladelsen lød ordret:\nI anledning heraf skulle ministeriet tjenstligst melde til behagelig efterretning og videre bekendtgørelse, at det herved tillader, at der udover de normerede 100.000 stk. tørv til andrageren og forpagteren skæres til bortsalg i år 100.000 stk. tørv til andrageren og de følgende 5 år af den nuværende beneficiarrii embedstid 400.000 stk. tørv hvert år, mod at andrageren forpligter sig til at lægge en vej gennem mosen samt til hvert år at planere indtil 4 skæpper land af mosen, således at såvel skæringen som planeringen foregår efter en forud lagt plan , der som tilbudt af vedkommende, udarbejdes af de tre mænd, hvis erklæring har medfulgt sagen, nemlig forpagter Thiele af Fuirendal og gårdejerne H. C. Henriksen og H. Kristoffersen af Tornemark, af hvem også stadig kontrol med planens gennemførelse i henhold til deres derom ligeledes gjorte tilbud bliver at føre og attest om resultatet årlig at indsende til stiftsøvrigheden. Af provenuet efter behørigt regnskab vil forlods være at afholde udgifterne ved vejens anlæg og mosens planering samt ved skæringen af de til salg bestemte tørv og af præstens tørvedeputat , medens af resten af de trefjerdedele blive at inddrage blandt stiftets offentlige midler til forrentning til fordel for sognekaldet, hvorimod en fjerdel overdrages til andrageren til rådighed”.\nI dag er Ljungen tilgroet. Alle spor af en vej, som fra vest fører ind i mosen er væk. Før 1971 lå der en bred bjælke over grøften her.\nProvenu fra tørvegravning\n28. februar indsendtes provenuet af tørvesalget til forrentning for embedet blandt stiftsmidlerne.. Det udgjorde 122 kr.\nUdsnit af Liber Daticus 1893.\nBertel Hansen | Svar 15.03.2015 21:42\nJeg mener bestemt, at det "forsvundne sølvbæger" befinder sig på Lokalhistorisk Arkiv i Fuglebjerg.\nSøren Petersen | Svar 30.01.2015 02:01\nJeg boede på Lungen i min barndom - - et dejligt sted i sommerhalvåret. Mine forældre var Henry og Sigrid Petersen.


Politikere giver forvaltningen ordre: Find en løsning på servering på Hestetorvet\nPolitikere giver forvaltningen ordre:\nFind en løsning på servering på Hestetorvet\nFind en løsning, så der kommer udendørs servering på Hestetorvet, når sæsonen går i gang. Sådan lyder ordren til kommunens erhvervsafdeling fra et enigt Plan- og Teknikudvalg mandag aften.\nDermed kan det alligevel ende med, at Roskilde får en pendant til Malmøs livlige Lilla Torg eller Madrids Plaza Mayor.\nForvaltningen har fået til opgave til straks at gå i positiv dialog med serveringsstederne på torvet og finde frem til løsninger inden udvalgets møde i starten af februar.\nCafeer og barer på torvet har indtil videre fået nej fra kommunen til en række forskellige forslag, de er kommet med for at kunne servere på torvet.\nAfslagene stod i skarp kontrast til flere politikeres drømme, om at få liv og glade dage på den ellers så triste og tomme plads.\nLokalplan gør det muligt\nForvaltningen har begrundet afslagene med, at forslagene ikke kunne gennemføre på grund af en gammel lokalplan. Men det argument holder ikke, mener plan- og teknikudvalgsformand Torben Jørgensen (S).\n- Vi har en forventning om, at det her sagtens kan lade sig gøre indenfor den nugældende lokalplans rammer, siger formanden.\nHan forklarer, at Roskilde skal have flere spændende og livlige torve, og at det sagtens kan forenes med andre planer for torvet som for eksempel Kulturstrøget.\nMed politikernes ordre til forvaltningen kan både vinbaren Skänk, Shawarma Grillhouse og Kaffekilden forvente en positiv dialog med forvaltningen om deres udeplaner. Det har de absolut ikke altid været vant til. Bestyrer af Kaffekilden Ibrahim Etem har fortalt til Roskilde Avis, at da han netop var startet på kaffebaren, havde han placeret to stole op ad cafeens vindue på fortorvet.\nDen første besked, han fik fra forvaltningen, var, at han blev politianmeldt, hvis de ikke kom væk med det samme.\nCafe- og barplaner\nIbrahim Etam bad i starten af 2014 om lov til at sætte bænke op på Hestetorvet ud for cafeen, så folk kunne sidde og nyde kaffen der. Det kunne ikke lade sig gøre, fik han at vide. I stedet kunne han servere længere nede på torvet overfor Shawarma Grill-House.\nMen det ville han dog ikke, da det var for langt væk fra Kaffekilden. I stedet fik Sharwarma Grill-House tilbudt pladsen.\nVinbaren Skänk søgte sidste år om at måtte gøre en markise fast til jorden, så den ikke blæste væk, når gæsterne sad og hyggede sig ude om aftenen. Det kunne ikke lade sig gøre, da det dermed blev til en byggesag.\nMed de nye og mildere vinde på Hestetorvet, mener Torben Jørgensen, at meget mere kan lade sig gøre.\nHvis lokalplanen stadig spænder ben for planerne, bør den ændres, forklarer han.\nHvad mener du? Skriv det nedenfor.\nPubliceret 20 January 2015 11:45\nI EN KENDT GAMMEL VISE har mange forskellige kunstnere sunget om livsglæden ved at more sig og danse på en plads med fliser i det fri. Ordene er fortsat aktuelle og fortjener at blive husket:\nHer er alt hvad her skal være, her er alt hvad der skal til\nHer er små kulørte lamper, her er sang og her er spil\nHer er søde servitricer, her er roser i et bed\nHer er små intime borde, her er kys og kærlighed\nHør nu går hamonikassen, hvem kan sidde stille nu\nOg hvad enten du nu hedder Josefine lille du\nEller Putte eller Lise eller frøken Elinor\nJa så kommer jeg og snupper dig med disse hersens ord\nUd på flisen Karoline…\nI DAGENS ROSKILDE spiller fliserne også en stor rolle, når det gælder om at skabe mere liv på byens centrale torve og pladser.\nAlene i løbet af de sidst uger har avisen skrevet om tre forskellige sager op, hvor livsglæden på fliserne står på spil.\nSTÆNDERTORVET ER EN SAGA, hvor den store ombygning af byens historiske og centrale plads, er et kæmpemæssigt projekt over to år, Selvfølgelig kan det ikke forløbe helt uden problemer i forhold til handlende, kunder, fodgængere, bilister og alle andre, som færdes på området.\nSå meget desto vigtigere er det, at kommunen og alle andre med ansvar for det store projekt hele tiden koordinerer de mange aktiviteter og husker at fortælle alle involverede, hvad der nu skal foregå. Senest har vi et set, at de fine nye fliser knækker, fordi de ikke var lagt helt færdigt. Chaufførerne i skraldebiler og lasbiler med leverancer til torvet, havde ikke fået rigtig besked om, hvor de ikke måtte køre – eller også var de ligeglade, og ingen greb ind.\nPÅ SCHMELTZ PLADS, der er opkaldt efter byens store mæcen, fik pølsemanden pludselig ordre af kommunens udsending, om at han efter mange år ikke længere måtte have borde og stole stående ved sin lille biks eller et skilt i Skomagergade, der kunne vise kunderne om til ham.\nDen arme mand skrev et stærkt indlæg i avisen og fik stor opbakning i hele byen. Så nu ser det ud til, at han får lov til at fortsætte i fred med sin forretning.\nDISKUSSIONEN OM PØLSEMANDEN fik flere af restauratørerne på den anden centrale plads Hestetorvet til at henvende sig til avisen. De følte sig nemlig også 'trynet' af kommunens repræsentant og reglerne, som hindrer dem i udeservering på de flotte fliser og brosten, der næsten hele året ligger alt for øde hen\nDeres opråb mødte ligeledes stor forståelse hos avisens læsere, imens formanden og politikerne i Teknisk Udvalg lovede at gøre noget ved sagen, så torvet atter kan få liv. En gang var det jo Korsbæks kvægtorv hvor grisehandler Oluf Larsen fra Matador og alle hans kolleger havde gang i omsætningen og bagefter drak lidkøb i de mange beværtninger rundt om pladsen.\nNÅR TUREN GÅR til andre europæiske byer, nyder vi jo selv at sidde på fliser og brosten i en dejlig fortovs-café og betragte livet, der kan udspille sig på flotte steder som Place des Vosges i Paris, Gendarmenmarkt i Berlin eller Plaza Narvone i Rom.\nBesøgende i Roskilde har det naturligvis på samme måde, når de kommer her til. Hvis vi kan tilbyde dem flotte pladser med masser af liv, vil de selvfølgelig blive her længere – og få lyst til at komme igen.\nALLE I ROSKILDE MÅ KUNNE FORSTÅ, at mennesker ikke er til for at adlyde reglerne, men at disse skal udformes og administreres, så vi alle får det bedst muligt – uden at generere hinanden.\nDen mentalitet bør eksistere i alle kommunens afdelinger, men også hos handlende, trafikanter og alle, der færdes rundt i byen. Når og hvis det kikser en gang imellem, står vi altid klar til at tage sagen op på avisen.\nMålet er selvfølgelig en sjovere og mere spændende by, hvor livet gerne må komme:\nGammel lokalplan spænder ben for Hestetorvet\nEn gammel lokalplan fra 1993 spænder ben for mere liv på Hestetorvet.\nFlere cafeer og spisesteder omkring torvet er ellers meget interesserede at rykke ud i sommerperioden.\nBåde Patrick Skovgaard fra Skänk, Ibrahim Etem fra Kaffekilden og Hussein Chahrour fra Shawarma Grill-House er enige om, at udeserveringen på torvet vil give noget af alt det liv i byen, som Roskildes politikere så drømmende taler om.\nBestyrerne er ikke bange for konkurrencen fra de andre steder, da flere cafeer blot vil trække flere mennesker til.\n- Jeg var ked af det, da Bjergtrolden var tvunget til at lukke. De fik flere mennesker ind til byen om aftenen, siger Patrick Skovgaard.\nDe tre cafeer og spisesteder har alle søgt kommunen om tilladelse til i forskellig form at rykke ud på torvet om sommeren men har alle fået nej.\nI lokalplanen står nemlig, at der ikke må bygges på torvet. Det betyder, at Hestetorvet ofte ligger øde og trist hen trods den gode placering midt i byen lige ved den stærkt befærdede jernbanestation.\nAfslag på markise\nPatrick Skovgaard må gerne servere ude foran Skänk i det område han har lejet. Undtagen, når der er Sundhedsdag og andet på torvet, så skal han rykke indendøre.\n- Det er egentlig lidt strengt, for det er jo os, der betaler for området, siger Patrick Skovgaard.\nHvad værre er, er at han har fået afslag på at sætte en markise op på et par stolper.\n- Vi havde gæster, der sad udenfor langt ind i november med tæpper på. Hvis vi havde en markise, kunne vi sætte lamper og læskærme op, og de ville kunne sidde ude året rundt. Det vil da se utroligt godt ud.\nProblemet med en markise på Skänk er, at der nogle gange kommer nogle kraftige vindstød på torvet, som vil kunne blæse den væk, hvis den kun er fastgjort på huset.\nHvis markisen derimod bliver sat fast på stolper, blæser den ikke væk. Til gengæld forvandler forespørgslen sig til en byggesag, og da der ikke må bygges på Hestetorvet, har Skänk fået nej til markisen.\n- Vi har et perfekt torv med masser af plads til udeliv. I stedet er her altid tomt udenfor, fordi vi ikke må bruge det til noget. Det er synd for hele byen, siger Patrick Skovgaard.\nFor at få mere liv i byen har politikerne i Plan- og Teknikudvalget sagt ja til at give dispensation til, at der bliver sat en enkelt pavillon med udeservering op på torvet. Efter to år skal de vurdere, hvordan det gik-\nBestyrer af Shawarma Grill-House, Hussein Chahrour er blevet tilbudt at benytte den. Han har søgt kommunen om at komme ud på torvet, siden han åbnede spisestedet for halvandet år siden.\nI sommer fik han lov til at sælge et par enkelte ting på torvet.\n- Det gik godt, men jeg stod helt alene der. Jeg er sikker på, at det ville være gået endnu bedre, hvis der havde været flere cafeer, der også måtte rykke ud på pladsen, siger Hussein Chahrour.\nPlads til en enkelt\nIbrahim Etem, bestyrer i Kaffekilden, fortæller, at han i foråret søgte om lov til at servere på Hestetorvet.\nDet måtte han gerne, men det skulle være i den pavillon, som Hussein Chahrour nu har fået tilbudt, og som skal ligge foran Shawarma Grill-House.\n- Det var alt for langt væk fra Kaffekilden. Vi fik for langt at gå og kunne ikke holde øje med kunderne, fortæller bestyreren. Derfor takkede han dengang nej.\nEgentlig havde han blot bedt om lov til at få fire bænke ud på torvet foran cafeen, så folk kunne nyde kaffen ude i solen. Men det kunne ikke lade sig gøre.\n- Jeg synes, det er ærgerligt, r cafeerne omkring torvet vil være med til at skabe liv i denne del af byen, bare får nej på grund af en gammel plan, siger Ibrahim Etem.\nHan håber derfor, ligesom de to andre cafeindehavere, at Roskildes politikere tager sagen op igen, så de kan få grønt lys til at rykke ud på Hestetorvet.\nHvad mener du, der skal gøres. Skriv det nedenfor eller på avisens facebookside.\n-Hestetorvet skal ændres nu\nNu kan det kun gå for langsomt med at få ændret lokalplanen for Hestetorvet, mener næstformand i Teknik- og Miljøudvalget Peter Madsen fra Venstre.\n- Vi ønsker, at det bliver muligt at etablere udeservering på Hestetorvet allerede i sommeren 2015, siger Peter Madsen:\n- Derfor skal vi speede processen op, så de juridiske rammer kommer på plads så hurtigt som overhovedet muligt.\nPeter Madsen og hans partifælle Lars Berg Olsen har bedt om at få punktet Hestetorvet på Plan- og Teknikudvalgets møde i næste uge. Deres mål er at få ændret lokalplanen før udeserveringssæsonen går i gang.\nI oplægget kan man læse, at udvalgsformand Torben Jørgensen (S) har bedt forvaltningen om at se på, hvordan man får mere liv på torvet indtil lokalplanen er revideret.\n- Det er for langsomt, når vi ved, at der er politisk opbakning til at ændre reglerne, så skal vi have det gjort med det samme, siger Venstremanden.\nFri af kærligt favntag\nHan mener, at det er uholdbart, hvis cafeer og barer stadig skal tvinges igennem en besværlig søgning af dispensation for at få lov til at servere på torvet.\nFlere af dem har allerede søgt om tilladelse, men fik i første omgang et nej. Eksempelvis fik vinbaren Skänk nej til at gøre en markise fast i slutningen af året.\nDa Torben Jørgensen gik ind i sagen, blev der åbnet op for dialog med mellem forvaltning og vinbar, og der blev peget på en løsning, hvor de alligevel fik lov til at sætte en markise op.\n- En sådan procedure er alt for besværlig og tidskrævende og hindrer livet på Hestetorvet. Ligesom den skaber unødig ærgrelse, mener, Peter Madsen.\n- Vi skal have reglerne ændret hurtigere end forvaltningen har planlagt, og det er det, der er problemet.\n- Jeg håber, at Torben Jørgensen og de andre socialdemokrater får vristet sig fri af embedsmændenes kærlige favntag og støtter op om, at der sker noget nu, så sæson 2015 ikke går til spilde.\nVenstre forestiller sig flere mulige modeller, forklarer Peter Madsen.\nDet kunne for eksempel være en fremskyndelse af hele lokalplanen eller en udskillelse af Hestetorvet til særlig hurtig behandling eller en mere fleksibel praksis i administrationen af den gamle lokalplan.\n- Det vil være op til forvaltningen at fremlægge mulighederne for udvalget, siger Peter Madsen.\nTorben Jørgensen har tidligere sagt til Roskilde Avis, at hvis reglerne står i vejen for planerne for Hestetorvet, så skal de ændres.\nSkab medejerskab til Hestetorvet\nMange ældre roskildensere vil kunne huske, at Hestetorvet bestod af en underjordisk parkeringsplads og en overjordisk parkeringsplads. Den overjordiske stødte op til Paghs Cafeteria.\nDa det besluttedes, at Hestetorvet skulle tilbageføres til sit oprindelige udseende, var vi mange, som glædede os over den beslutning.\nIdeerne til brug af torvet var mange. Udendørs servering for de omkringliggende restauranter, boder, som bl.a. kunne bruges af Roskildes foreningsliv, til at fortælle, at de var her, hvad de lavede og for hjem. Altså foreningernes ansigt udadtil. Det vigtigste var, at der var liv på torvet.\nSiden er der gået bureaukrati i det. Det eneste liv der normalt er, når borgerne skynder sig over torvet om morgenen til arbejde og de samme komme tilbage sidst på eftermiddagen hjem fra arbejde. Dertil kommer enkelte arrangementer, såsom Sundhedsdagen, Roskilde Festival, Det Alternative Marked for fremmede kulturer etc.\nHeldigvis har formanden Plan og Teknik udtalt, at hvis det er nødvendigt for at få liv på Hestetorvet, så må vi have en ny lokalplan for området. Vi vil ikke have et ‘dødt' torv i Roskilde.\nDette lokalplansarbejde kan kun gå for langsomt. Lad os få sat gang i visionerne og få dem omsat til glæde for vore borgere, vort erhvervsliv og vore turister . I den anledning vil det være naturligt, at få evt. interessenter (handlende, foreninger m.v.) med i planlægningen, så der bliver medejerskab til Hestetorvet og aktiviteterne her.\nRoskildenserne vil have liv og udeservering på Hestetorvet, ligesom man kan opleve i Malmø og i byer syd for den danske grænse.\nDet kan man se på avisens hjemme- og facebookside, hvor flere læsere har skrevet deres mening efter at have læst artikler om Hestetorvets problemer i Roskilde Avis.\nHer kunne man på den ene side erfare, at cafeerne har problemer med kommunen, når de beder om at måtte servere på torvet.\nPå den anden side ønsker flere politikere, at der sker mere på det triste og øde torv.\nFlere af læserne opfordrer kommunen og politikere til at komme ind i kampen og gøre noget ved torvet.\nNedenfor kan man læse, hvad læserne har skrevet:\nLis Rasmussen: Har altid undret mig hvorfor den plads skal være så kedelig. Hvorfor kan der i det mindste ikke komme nogle bænke og blomster. Udeservering vil da også være en god idé. En lokalplan kan da altid ændres, hvis viljen til det er til stede\nPeter Friis Hansen: Roskilde kommune bør komme ind i kampen. I København vrimler det med ude servering og som er en kultur Vi har hentet fra Spanien og Grækenland mv. Mange lande i de områder har et aften udeliv og mere fællesskab som Vi savner i provinsen om sommeren. Det vil skabe øget omsætning og værdi for byen. Men Roskilde er jo ikke Nørrebro eller Østerbro med mange cafeer - men det ville sætte gang byen.\nNiels Johannessen: Når en over 20 år gammel lokalplan er en hindring for at der kan skabes liv på det "døde" Hestetorv, så må lokalplanen naturligvis ændres. Det vil være et kæmpe løft for den ende af byen, hvis de handlende fik mulighed for at bruge torvet.\nHanne Larsen: DE skal bare have lov til ude servering så der kan komme liv på Hestetorvet.Så er der jo loppemarked onsdag og lørdag så er der også mere liv på torvet. Og lopperne skal bare være der når der er festtival i stedet for de boder der plejer at være der.\nEva hansen: Alle andre byer har udeseervering, men også på det punkt er Roskilde anderledes og bagefter Roskilde er en død by kig til Køge f.eks\nFinn Mahnfeldt: Ja alt kan lade sig gøre når det gælder Roskilde Festival, men for alle andre er der der andre normer, og derfor bliver Hestetorvet ved med at være trist og kedelig at se på\nRonnie: Søgte Roskilde Festival om lov til at slå Orange Scene op på Hestetorvet.. Så skulle I se løjer. På 5 minutter vil kommunen sige ja!\nAndersen: Selvfølgelig skal de alle have lov til at servere på Hestetorvet. Men det er typisk Roskilde Kommune - at sige nej til udvikling. Roskilde Kommune er styret som under enevælden!\nEa Vibeke Hansen: jeg havde klart forståelsen af netop event og markeder skulle ske på stændertorvet - det var da i hvertfald begrundelsen for "tingstedet" ikke kunne blive ...men det var måske bare løgn. Håber i øvrigt ikke også dette torv skal indhyldes i cafestole og tæpper . som resten af centrum efterhånden er der .. så tænk jer godt om inden man bare nedlægger de planer der ikke passer jer..\nPer Steenholdt: "Reglerne" er fastsat i lokalplan 221, der blev endeligt vedtaget i 1994. Lidt underligt at henvise til dem. I henhold til den plan, måtte man ikke fjerne Tingstedet og heller ikke give "Spunken" det udseende den har. Hvis der skal opføres noget der kan tolkes som en bygning, skal den godkendes. Det er helt fint, man skulle dog have respekteret lokalplanen i forbindelse med Stændertorvet, den er faktisk ganske rimelig, tolket korrekt.\nKarsten A. Krabbe: Hestetorvet er sådan en mærkelig "størrelse". - Det er jo nærmest grinagtigt, at man nedlagde parkeringen på Hestetorvet og nu vil bygge et p-hus på den anden side af Kvickly-bygningen.\nSom billedet viser, er et af de mest absurde trafikale problemer, at trafikken skal ledes ad Algade i stedet for at køre ligeud (dvs. gennem strædet ved Kvickly-bygningen). I vore dage er dette sidste stykke af Algade en flaskehals i begge retninger.\nSe nu at få rettet disse trafikale lappeløsninger og ret vejene ud på en fornuftig måde! Roskilde kan ikke blive ved med at holde fast i de veje og stræder, som var beregnet på hestevogne!\nHvis ikke jeg kendte Roskilde så godt, ville jeg som bilist (eller som turist) køre i en stor bue udenom Roskilde!\nHvad mener du. Skriv det nedenfor.\nReglerne skal laves om, hvis de ikke passer med planerne\n- Vi skal have mere liv på Hestetorvet, og hvis loven ikke er dækkende for vores planer, så skal den laves om, siger plan- og teknikudvalgsformand Torben Jørgensen.\nEn gammel lokalplan fra 1993 stikker i øjeblikket en kæp i hjulet for, at der kan være cafe-liv på torvet, fordi der ikke må bygges på pladsen.\nTorben Jørgensen er sikker på, at hvis der sker mere på den store plads, vil det være en gevinst for hele Roskilde, fordi det vil trække folk rundt i hele byen.\nHan drømmer om, at pladsen skal være mødested for høj og lav.\nHan har derfor bedt forvaltningen om at se på sager om cafeerne, der vil ud på Hestetorvet endnu engang.\n- Jeg synes, at når folk byder ind med gode ideer til torvet, så er det også vores pligt at finde på løsninger.\n- Torvet skal bruges til oplevelser og træfpunkt, derfor er det kærkomment, at der er nogen, der har lyst til at gøre noget.\n- Hvis vi vil have udviklet Hestetorvet, skal en lokalplan ikke stå i vejen for os, siger Torben Jørgensen.\nHan kan også sagtens forestille sig, at en del af julemarkedet kommer hen på denne torveplads. Ligesom en torvedag ville være en mulighed.\n- Alt er åbent for torvet, og hvis det kræver en ny lokalplan, er det sådan en vi skal i gang med.


Første eltog på strækningen\nSøndag 6. august var der officiel indvielse af den 57 km lange elektrificerede strækning mellem Esbjerg og Lunderskov. Det er den første af flere jernbanestrækninger, som konsortiet ’EPAS’ (Electrification Programme Aarsleff/Siemens) er i færd med eller skal elektrificere. Indvielsen foregik på traditionel vis med indvielsestog, levende musik og servering på stationerne Vejen og Esbjerg, indbudte gæster og taler. Vejret var godt og mange lokale var mødt frem for at fejre, at der nu kører eltog på strækningen.\nAdm. direktør i Aarsleff Rail, Thomas Mollerup, sagde i sin tale, at han var ”stolt over det færdige resultat af mange måneders hårdt arbejde på strækningen.” Op til 50 mand ad gangen har været indsat på opgaven – fortrinsvist om natten. Thomas Mollerup undskyldte overfor banens naboer, at arbejdet ikke kunne gennemføres uden støjgener og han håbede på tilgivelse for evt. forstyrret nattesøvn.\n”Med indvielsen af strækningen Esbjerg-Lunderskov går arbejdet med elektrificeringen videre til næste etape. Jeg ser frem til at nyttiggøre de erfaringer, vi har gjort os her på strækningen,” sagde Thomas Mollerup inden han sluttede af med at ønske naboerne tillykke med deres nye bane.\nDagen efter indvielsen kørte de første eldrevne tog med Esbjerg som afgangs- eller ankomststation.


Fremtidsfuldmagt - Et Fint Farvel\nI september 2017 trådte en ny lov i kraft; loven om en fremtidsfuldmagt. Denne lov er et tilbud til alle borgere i Danmark, men den er ikke så omtalt i øjeblikket. Loven giver mulighed for at oprette en såkaldt fremtidsfuldmagt, som kan træde i kraft, hvis man bliver for syg til at varetage sine egne interesser og forpligtelser, det kunne for eksempel være ved sygdommen demens, der desværre rammer en del borgere eller måske kvæstelser efter et uheld.\nHvorfor nu en fremtidsfuldmagt?\nHvis man er samlevende eller gift og bor i egen bolig, og éns partner bliver ramt af demens, anden sygdom eller uheld/ulykke og således bliver ude af stand til at tage beslutninger og måske endda ude af stand til at forblive i hjemmet, er den anden part stavnsbundet til boligen, da en person, som er hårdt ramt af demens ikke kan skrive under på eventuelle salgspapirer af boligen. Det samme gør sig gældende med alt fælles ejendom – bil, båd, værdipapirer osv., og også adgangen til lægelige oplysninger er afhængig af tilsagn fra din partner. Det er i denne situation en fremtidsfuldmagt kunne være særdeles nyttig; også for unge mennesker, som måske lige har startet en familie.\nEn fremtidsfuldmagt er et dokument, som er tinglyst hos en notar. I dokumentet beslutter du, hvem du gerne vil have til at varetage dine interesser, hvis du selv skulle blive ude af stand til at tage beslutninger. Du kan beslutte, at den fremtidsfuldmægtige, altså den/de personer, du har valgt, kan varetage alle dine personlige og økonomiske forhold eller kun særlige forhold for eksempel økonomiske forhold.\nKan man have mere end én fremtidsfuldmægtig?\nDu har også mulighed for at vælge en nummer to fremtidsfuldmægtig, hvis den første fuldmægtige falder bort eller ikke kan/vil påtage sig opgaven. I teorien kan du vælge fuldstændig frit, hvem du vil have som fuldmægtige, men det er nok de færreste, som vælger personer uden for familien eller den meget nære vennekreds, for det er jo et stort ansvar, og det kræver, at du har fuldstændig tillid til, at den/de fuldmægtige vil handle, som du selv ville have gjort.\nDet er en god idé at tage en samtale med den/de personer, du gerne vil gøre til fremtidsfuldmægtige, for hvis det bliver aktuelt at sætte fuldmagten i gang, kan det være en stor opgave, der skal varetages af den fuldmægtige. Den/de fuldmægtige skal, afhængig af indholdet i fuldmagten, varetage dine interesser; det kan være at lave aftaler med banken på dine vegne, lave aftaler med kommunen om eventuel hjemmehjælp, søge om tilskud til medicin til dig, sætte sig ind i dine helbredsoplysninger og i det hele taget tage alle de beslutninger, du selv ville have gjort. Det kræver altså, at du har fuld tillid til den/de personer du vælger som fuldmægtige; ikke bare lige nu men også i fremtiden, og derfor kan det være en god idé at snakke tingene grundigt igennem.\nHvad gør du nu for at oprette en fremtidsfuldmagt?\nHvis du har besluttet at lave en fremtidsfuldmagt kan du gøre det her\nog herfra kan du gå videre til tinglysningssiderne, hvor du kan læse mere og færdiggøre fremtidsfuldmagten\nDet er også muligt at gå gennem Familieretshuset\nDu kan også få hjælp hos Ældresagen:\nFå hjælp fra Ældresagen\nHele civilstyrelsens vejledning til fremtidsfuldmagter kan du finde her:\nNår du har lavet din fremtidsfuldmagt, skal du lave en aftale med en notar på det lokale domhus. Her skal du fremvise gyldig billedlegitimation og derefter vil notaren bevidne, at du er fuldt dine sansers fulde brug, når du underskriver fuldmagten. Hvis man som ægtepar vil lave en fremtidsfuldmagt, skal man altså lave to; en for hver person, og begge personer skal møde op hos notaren. Det koster 300 kr. (2019).\nHvis det bliver aktuelt, at fuldmagten skal træde til, skal den/de fuldmægtige kontakte Familieretshuset\nFremtidsfuldmagten bortfalder naturligvis ved fuldmagtsgiverens død; det vil sige, at den/de fuldmægtige ikke kan råde over afdødes besiddelser, selv om de har kunnet det indtil døden pga. fuldmagten.


Oxfam IBIS hjælper de svageste i Yemen og Syrien | Oxfam IBIS\nHalvdelen af alle skolebørn i Yemen er droppet ud og går glip af vigtig uddannelse. En ny indsats skal hjælpe nogle af de mest udsatte tilbage i skole ved at bringe lærerne tilbage og ved at sikre vand og sanitet på skolerne.\nFoto: Moayed Al-Shaybani\nOxfam IBIS hjælper de svageste i Yemen og Syrien\nEn ny stor bevilling fra Danida til Oxfam IBIS betyder, at der nu er hjælp på vej til tusindvis af de allermest udsatte mennesker i Syrien, Libanon og Yemen. Oxfam vil sikre skolegang, rent vand og beskyttelse til flygtninge og særligt sårbare i de konfliktramte lande.\nI Yemen er en hel generation af børn og unge ved at blive tabt, fordi deres skoler er ødelagt og lærerne forsvundet. I Libanon længere mod nord er der akut mangel på rent vand blandt de syriske flygtninge, der har søgt tilflugt her. Og i Syrien, blandt dem der er blevet tilbage, er håbløsheden og manglen på fremtidsmuligheder for især de unge enorm.\nDet er dem, der nu får glæde af de 35 millioner kroner, som Danida netop har bevilget til Oxfams humanitære arbejde i netop Yemen, Syrien og blandt de syriske flygtninge i Libanon.\n”De kommer på et vigtigt tidspunkt og vil gøre en afgørende forskel for titusindvis af mennesker i nød,” siger Katja Levin, der er humanitær koordinator i Oxfam IBIS.\nOxfam har mange års erfaring med nødhjælps- og udviklingsarbejde i de tre lande, og det betyder, at vi har adgang til nogle områder og mennesker, som ellers er svære at få hjælp frem til.\n”Det glæder mig usigeligt, at vi nu har mulighed for at give disse mennesker den hjælp og håndsrækning, de har så hårdt brug for,” siger Katja Levin.\nI alt har Danida bevilget 35 millioner kroner til Oxfam IBIS’ humanitære arbejde i Yemen, Syrien og for de syriske flygtninge i Libanon. Pengene skal blandt andet gå til at rent vand og sanitet til flygtninge i Libanon og skolebørn i Yemen. De skal også bruges til at gøre skolerne til sikre og trygge steder at være og til at fastholde lærere, som ikke har fået løn i flere år, og som derfor ellers er nødt til at rejse væk eller søge andet arbejde.\n”Og i Syrien skal pengene hjælpe udsatte unge, som står uden uddannelse og arbejde. De skal tilbydes kurser i landbrugsproduktion og basale færdigheder, og særligt udsatte familier vil få særlig hjælp og bistand af forskellig slags,” siger Katja Levin.\nI alt regner vi med at nå ud til 35.000 mænd, kvinder og børn, som lige nu er i akut nød. Samtidig styrker vi de lokale organisationer, som skal være med til at skabe langsigtet udvikling i de konfliktramte lande.\nEndelig har Geoffrey fundet en, der vil være hans mor\nGeoffrey er 14 år, flygtning fra Sydsudan og indtil for få dage siden helt alene. Men en dag, der startede lige så fortabt som alle andre, blev han...\n8 grunde til, at uddannelse er nødhjælp\nOxfam IBIS arbejder for, at uddannelse bliver en lige så naturlig del af nødhjælpsindsatser verden over som mad, rent vand og lægehjælp er det i dag...


House Doctor Star lysestage i guldfarve\nIn The Sun - DCW Éditions\nISP - DCW Éditions\nHouse Doctor Star lysestage, gold\nOBS: Grundet COVID-19 oplever vi desværre forsinkelser i vores leveringer og beder jer derfor om at have forståelse for uforudsete forsinkelser.\nStar lysestage fra House Doctor. Lysestagen er designet som en stjerne med otte takker. Lysestagen er perfekt til kalenderlyset på middagsbordet eller i vindueskammen. Den fine lysestage har en gylden farve, der vil være med til at give indretningen en varm stemning.\nMål: H: 2.8 CM, DIA: 22 CM\nPasser til lys med 6 cm i diameteren.\nHouse Doctor kalenderlys, sort


Fjordavisen.nu » Lær at spille golf på kun en uge – uge 29 i Mariagerfjord Golfklub\nLær at spille golf på kun en uge – uge 29 i Mariagerfjord Golfklub\nOnsdag 3. juli 2019 kl. 13:00\nMænd, kvinder - ja hele familien kan deltage. ARKIVBILLEDE\nI erkendelse at der er mange der synes at et normalt begynderforløb på tre måneder kan være svært at få indpasset i en travl hverdag/ferier mv. Har klubben iår besluttet at der skal tilbydes et ”ferie” kursus....\nMænd, kvinder - ja hele familien kan deltage. Der vil være intensiv undervisning ved klubbens professionelle træner og dertil vil der være frivillige hjælpere.\n-\tUgen skal gerne slutte af med at begynderen får sit golfkørekort, fortæller Bent Roland Nielsen fra Mariagerfjord Golfklub of fortsætter, klubben har besluttet at alle skal kunne være med og laver derfor kurset til en special pris på 1.250 kr. inkl. 4xfrokost og med halv pris for børn til og med 18 år.\nKlubbens begynderudvalg ved formanden Kaj Birkelund håber på mange deltagere og garanterer at alle vil få en dejlig uge/oplevelse med sjov, masser af motion og gode udfordringer. Program for ugen kan ses under www.mfgk.dk


DGI Huset Herning : Vandkultur i farver : Byggeri : Byggeplads.dk - side [current-page-number]\nEndnu mere i iøjnefaldende er brugen af farver på vandkulturhusets store glasfacader. Allerede i sommeren 2008 havde leverandøren Bo-glas a/s møde med Henrik Kousgaards tegnestue Kobra Arkitekter A/S, der i dag er en del af Årstiderne Arkitekter. Sammen med sagsarkitekt Peter Kristiansen planlagde glasfirmaet fra Brønderslev den store og monumentale mosaik, som skulle være med til at give byggeriet identitet og karakter i bybilledet.\n- Det er et byhus, som ikke har nogen specielt spændende udsigt at kigge ud på, så vi mente, at facadeglasset skulle tilføre husets indre farver. Disse signalfarver danner udvendigt kontrast til de mørke mursten og inde i huset til de mange hvide overflader, foruden at farverne spejler sig i det neutrale glas, der er brugt til at adskille sale og funktioner, siger Peter Kristiansen.\nTre farver i daglig forvandling\nOgså Herning Kommune var med ved udvælgelsen af tre farver ud af Vancevas program med over 1.000 forskellige nuancer. Det endte med at blive en dybhavsblå, en azurblå og en aquagrøn nuance.\nDet er lykkes at skabe et spil i facaden ved, at omkring 60 pct. af DGI Husets Bo·plus®-ruder er monteret med lamineret glas, hvor Bo·glas a/s har ilagt farvede Vanceva®-folier.\nNuancerne har Bo·glas a/s frembragt ved at benytte Vancevas patenterede system, hvor man lægger PVB-folie i forskellige farver sammen. Det giver et fantastisk farvespil inde i Vandkulturhuset, når lyset trænger igennem ruderne. Farvespillet ændrer karakter henover dagen i takt med solens intensitet og placering på himmelen. Glasalufacader og farvede elementer er monteret af FP Aluglas A/S, Viborg.\nNiveauer og overlap\nInden for hovedindgangen kan man danne sig et overblik over Vandkulturhusets indhold, selv om det ved første øjekast kan virke overvældende med de forskellige niveauer, som skyder sig ind over hinanden. Cafeen, der også serverer morgenmad for hotelgæsterne, er husets ansigt udadtil og har oplukkelige glas/alu-elementer med mulighed for udendørs servering på forpladsen.\nTil venstre for indgangspartiet møder man personalet langs en 17 m lang receptions- og salgsskranke, som er fælles for hotel, café samt velvære- og svømmeafdelingerne.\n- Med et så begrænset site var vi tvunget til at bygge i højden. Det har til gengæld tilført byggeriet den oplevelse, at man kan bevæge sig fra kælderniveau og helt op på tagterrasssen og være i vand hele vejen. Vi har skabt et glidende forløb, der starter ved trappen i kælderen og via en rampe hele vejen rundt langs facaden går op til wellnessafdelingen og videre op til en pejsestue med udgang til terrassen med træbassiner, forklarer Peter Kristiansen.\nIntimitet i syn og lyd\nTrods sin gennemsigtige karakter hylder huset en vis blufærdighed. Udadvendte discipliner som udspringsbassin med skrigende gul klatrevæg er placeret tæt på café og facader, mens de mere intime velværefaciliteter og behandlerrum er trukket ind mod midten på afstand af udstillingsvinduerne.\nDen førnævnte lange rampe har glasværn, monteret af HB Trapper A/S i Snejbjerg og leveret af Bo·glas a/s i form af Bo·safe® 17,14 mm tykt med en mat Vanceva®-folie. Den matte folie sikrer, at man kan gå fra bassinerne og op til wellnessområdet i en vis privat atmosfære.\nOgså lydmæssigt er der arbejdet meget på at sikre en form for intimitet på trods af rumvolumen og de hårde overflader. Lofterne er Ecophon Focus A Akustiklofter fra Saint-Gobain Ecophon A/S. I dem er indbygget naturlig ventilation med oplukkelige elementer fra WindowMaster A/S.