Skole-IT-strategi. Forslag PDF\nDownload "Skole-IT-strategi. Forslag 2013"\n1 Skole-IT-strategi Forslag\n2 Forord... 2 Baggrund... 4 Teknikken og udstyret... 6 Den pædagogiske anvendelse af IT i undervisningen... 7 Digital kommunikation og videndeling Rollefordeling, ledelse og styring Evaluering Bilag Krav til etablering af IT-infrastruktur og trådløst netværk på skolerne Status på skolernes digitale parathed\n3 Forord s Skole IT-strategi er et led i kommunens skolepolitik. Skolereformen indeholder afsnit om forstærket indsats i forhold til anvendelse af IT i læringsforløbene herunder multimodalitet. Baggrunden for strategien findes bl.a. i faghæfte 48 fra Ministeriet samt økonomiaftalen mellem kommunerne og staten, som bl.a. indebærer, at kommunerne i 2013 er forpligtet til at sørge for, at alle elever har adgang til et stabilt og sikkert IT-netværk. Faghæfte 48 handler mest om selve undervisningen med henvisning til den statslige digitaliseringsstrategi, mens aftalen mellem KL og Staten i første omgang mest tager fat på den tekniske side, men hvor KL og også vedkender sig ansvaret for udviklingen i indholdet i skolerne. Dette oplæg er udarbejdet af skolernes IT-gruppe bestående af: Christian Holm Dahl, faglig koordinator i Skole og Undervisning Chriss Noer, IT-teknisk medarbejder på Kongehøjskolen Jens Bøgner, viceskoleleder på Felsted SKole Karen Houbak, viceskoleleder på Løjt Kirkeby Skole Lars Peter Rasmussen, viceskoleleder på Hjordkær Skole Lene Hedeager Pagh, Skolebibliotekskonsulent, PUC Lisa Holden Christensen, skoleleder på Kongehøjskolen Michael Sørensen, viceskoleleder på Lyreskovskolen Vision Alle elever skal til enhver tid have mulighed for adgang til at anvende IT i forbindelse med læringen. Ethvert nutidigt og kvalificeret læringsforløb inddrager anvendelsen af IT som en naturlig del. Hertil hører endvidere, at skolernes information og kommunikation med elever, forældre og omverdenen i øvrigt digitaliseres. Skolerne skal ud fra Skole IT-strategien udarbejde en IT-handleplan for egen skole It-handleplanen skal bl.a. omfatte: Hvordan udviklingen af lærere og pædagogers digitale kompetencer og didaktiske anvendelser af it i læringsforløbene understøttes Økonomisk og ressourcemæssig ramme, herunder indkøb af udstyr, software, services og relateret assistance Skolernes pejlemærker i denne skal endvidere afspejle, hvordan elevernes digitale 2\n4 dannelse understøttes. Kommunikationsstrategi 3\n5 Baggrund Denne strategi er udarbejdet i efteråret 2013 af IT-gruppen på skoleområdet. Målgruppen for strategien er medarbejdere og ledere, der arbejder med pædagogisk IT og eller teknisk IT samt skolebestyrelser og Byrådet. Begrebet skole dækker i denne strategi både skolernes undervisningsdel og fritidsdel. De steder hvor ordet elever anvendes, tænkes der både på børn der deltager i læringsforløb og fritidsaktiviteter. IT -strategien har to overordnede bestanddele, som begge er afhængige af hinanden Den tekniske og udstyrsmæssige udfordring og den pædagogiske anvendelse af IT i læringsforløbene, herunder lærernes og pædagogernes kompetencer. Uanset, hvor kompetent en lærer eller pædagog er, kan ingen anvende IT ubesværet og naturligt i læringsforløb, hvis teknikken ikke virker, og det nødvendige udstyr ikke er til stede. Uanset, hvor godt hardware og det trådløse net måtte virke og uanset en helt opdateret læremiddelsituation, så vil man ikke kunne anvende udstyret og materialerne, hvis ikke IT-kompetencer svarer dertil Strategien fokuserer på anvendelsen af IT i læringsmiljøet. Udgangspunktet for strategien er, at børn og unge vokser op i et digitaliseret samfund og derfor skal de lære at begå sig i et digitaliseret samfund. Strategien skal underbygge en relevant brug af digitale redskaber, både som læringsmedie og på det personlige plan. Styrket undervisningsdifferentiering og børnefællesskaber har her en særlig bevågenhed, fordi mestringen af de muligheder som IT giver os, er med til at styrke børn og unges lærelyst, selvværd og muligheder for at involvere sig i sociale fællesskaber, - både de formelle og uformelle. har en decentraliseret struktur og bygger på Dialogbaseret aftalestyring. Det betyder her, at det er den enkelte skoles ansvar at leve op til målsætningerne i strategien. Emnet er en del af virksomhedsaftalerne og skal indgå i Kvalitetsrapporten og er en del af LUS, MUS og GRUS. 4\n6 Formelle krav og forpligtigelser Fra debatpjecen om den fællesoffentlige digitaliserings strategi s. 18, De vigtigste udfordringer i forhold til at udnytte mulighederne med IT i undervisningen er: At vi skal stimulere en undervisningskultur og nye læringsformer, hvor IT i højere grad anvendes til at fremme elevernes læring. IT skal bruges didaktisk til at fremme de faglige mål. IT skal udnyttes til undervisningsdifferentiering, så færre skilles ud til specialundervisning. Videndeling om muligheder i IT i undervisningen skal forbedres. Anvendelsen af digitale læremidler skal øges Lærerne skal kunne anvende de digitale læremidler Der skal skabes et øget ledelsesmæssigt fokus på anvendelsen af IT i undervisningen. IT-infrastrukturen skal være driftsikker så eleverne kan tilslutte egne bærbare pc er. Det er en lovbunden opgave, at der på folkeskoleområdet arbejdes med IT, som skal integreres i alle fag. Jf.faghæfterne for de enkelte fag Fælles Mål 2009 samt Faghæfte 47 og 48. Den fællesoffentlige digitaliserings strategi beskriver 4 indsatsområder for folkeskolerne: Støtte til indkøb af digitale læremidler Er igangsat og koordineres af PUC Adgang til velfungerende IT i undervisningen Alle skoler forventes at opfylde kravene til trådløse netværk senest august 2014, jf. afsnittet om teknikken og udstyret og bilaget Status på skolernes digitale parathed.. Klare mål for anvendelsen af IT, digitale læremidler og læringsmål. De enkelte skoler skal opstille klare forventninger til læringsmålene og anvendelsen af IT i læringsforløbene. Målene skal digitaliseres, være let tilgængelige og samtidig give lærere, pædagoger, elever og forældre let adgang til de digitale læremidler, der opfylder læringsmålene. Forskning i IT-baserede læringsformer. l_fremtidens_velfærd.ashx 5\n7 Teknikken og udstyret Trådløst netværk Det vigtigste element for at få IT implementeret bredt i undervisningen er det trådløse netværk på skolerne. Det er derfor en forudsætning for videre udbredelse af IT på skolerne, at det trådløse netværk er velfungerende. Fleksibel kapacitet Når brugerne anvender mobile digitale enheder, skal denne mobilitet reflekteres i nettets kapacitet. Der skal være adgang til det trådløse net overalt på skolen og ekstra kapacitet i de områder, hvor der samles mange brugere samtidigt. Det betyder i praksis, at der er behov for et vist element af overdækning samlet set. Roaming Man skal kunne få adgang til nettet overalt på skolen og kunne bevæge sig rundt med digitale enheder uden at miste netadgangen. Derfor er det vigtigt, at man investerer i en Wireless Controller i forbindelse med indkøb af trådløst net. Bring your own device Elevernes og de ansattes egne digitale enheder skal kunne logges på skolernes trådløse net (Bring Your Own Device). Eleverne skal have mulighed for at anvende bærbare pc er, tablets og mobiltelefoner samtidigt. Der skal være kapacitet til, at hver elev og ansat (brugerne) ofte har tre digitale enheder på nettet, typisk en tablet/pc og en telefon pr. bruger. Nyeste standard Det er vigtigt, at man udelukkende investerer i trådløst udstyr, der opfylder n-standarden dette gælder både for den trådløse controller og for access points. Tidligere standarder (fx g) kan indkøbes billigt, men teknikken er ikke tidssvarende. Internet Adgangen fra skolen til internettet må ikke være en flaskehals. Der skal fx være plads til, at der kan hentes/sendes levende billeder som led i undervisningen. Kapaciteten skal dimensioneres efter forbruget i undervisningen Bilag: Krav til etablering af IT-infrastruktur og trådløst netværk 6\n8 Den pædagogiske anvendelse af IT i undervisningen IT skaber mulighed for variation og mangfoldighed i forhold til indhold og arbejdsmetoder. Inddragelse af it motiverer eleverne og giver lyst til læring. Teknologien udnyttes i forhold til undervisningsdifferentiering og inklusion og kommer såvel svage som stærke elever til gode. IT-læseteknologi anvendes bl.a. i elevernes læse- og skriveundervisning, og IT anvendes også proaktivt i elevernes læring til f.eks. produktion, kommunikation og til at styrke elevernes faglige samarbejde. Målet er produktive, innovative og mediekompetente elever, og IT skal derfor være et redskab i undervisningen og i det pædagogiske arbejde i alle fag på linje med andre redskaber og altså være en naturlig del af elevernes digitale penalhus. På vejen til at blive et middel kan IT være et mål et indsatsområde, hvor skolen fokuserer på digital dannelse og på implementeringen af digitale læringsformer og har øget fokus på eksempelvis informationskompetence, multimodalitet/mediering, digitale læremidler, Web 2.0 produktion, didaktisk design og videndeling. Skolen er både en lærings- og en dannelsesinstitution. Skoleledelsen tager som kulturagenter initiativ til at få skolens digitale visioner og målsætninger beskrevet i dette perspektiv, i tråd med kommunens overordnede IT-strategi og målsætninger. Skoleledelsen bør prioritere IT og stå i spidsen for implementeringen af en digital strategi og for integrering af IT i alle fag på alle niveauer. IT-kultur I IT-handleplanen fastsættes retningslinjer for skolens IT-kultur. Disse skal være en drivkraft i forhold til ledernes, lærernes, pædagogernes, elevernes og forældrenes IT-dannelse. IT-dannelse skal forstås som normer, spilleregler og redskaber, som man tilegner sig, for at kunne handle hensigtsmæssigt i den digitaliserede verden. Principper for forankring af IT-indsatsen varetages af skolebestyrelsen. Fortælling af Den gode digitale historie kan understøtte en positiv digital forandring. Igangsættelse og forankring af IT-indsatserne (IT-kulturen) på den enkelte skole er skolelederens ansvar. Implementeringen understøttes af ressourcepersonerne i Pædagogisk LæringsCenter, nemlig skolebibliotekarer, IT-vejledere, læsevejledere m.fl., der bl.a. rådgiver og vejleder kollegaer og hjælper den enkelte lærer og pædagog med at inddrage IT i læringsmiljøerne. På kommunalt plan understøtter skoleforvaltningen og Pædagogisk UdviklingsCenter Aabenraa kommunens IT-strategi bl.a. med kurser, netværksdannelse, faglig sparring og videndeling. Der tænkes i et udviklingsperspektiv, så der videndeles både om best practice og om tanker vedrørende next practice. IT-handleplaner Alle skoler udarbejder en IT-handleplan inden december Denne skal omfatte: Kompetenceudvikling. Indsats for udvikling af lærernes og pædagogernes digitale kompetence og didaktisk anvendelse af IT i læringsforløbene. Indsats for lærernes og pædagogernes strukturerede videndeling i f.eks. klasseteams eller fagteams Kommunale muligheder for videndeling bl.a. via deltagelse i netværk og udstilling mm. Økonomisk og ressourcemæssig ramme, herunder indkøb af IT-udstyr, software og support (Både investeringer og årlig ramme) Strategi for anvendelse af digitale læringsressourcer Medielæseplan for læringsforløbene baseret på Fælles Mål og faghæfte 48: IT og mediekompetencer IT kultur - retningslinjer Mål og retningslinjer for kommunikation 7\n9 Visioner og udviklingsinitiativer Plan for løbende evaluering af Redidaktisering Redidaktisering er anvendelse af læremidler på nye måder, hvor f.eks. læremidlets brug af medier, modaliteter, repræsentationsformer forandres, så læremidlet afspejler lærerens eget fagsyn. Læreren kan også redidaktisere ved at blande opgaver og aktivitet fra læremidlet og fra lærerens øvrige praksis. Pga. det enorme tilbud af potentielle læringsressourcer på nettet må eleverne også selv være didaktiske designere meddesignere styret af lærerenes rammer og stilladsering. Læreren er facilitator, vejleder og konsulent i denne proces. Digitale læremidler Læringsmålene i faghæfte 48 betyder nye læringsarenaer og læringsstrategier, hvor digitale læringsformer og digitale læringsressourcer indgår som centrale didaktiske elementer. Med MBU s treårige støtte til køb af digitale læremidler må digital læring og digitale læremidler vægtes højt. Skolen må være proaktiv ved indførelsen af digitale læremidler og sikre, at der sker en fremadrettet udvikling i forhold til den didaktiske anvendelse i elevernes læring. Alle lærere og pædagoger anvender IT og digitale læremidler som en naturlig del i læringsmiljøerne og understøttelsen af elevernes læring. I et tæt samarbejde med skolerne koordinerer PUC Aabenraa fællesindkøb, kommuneaftaler og skolernes indkøb af digitale læremidler. PUC Aabenraa koordinerer og arrangerer kurser i digital læring, digitale læremidler, kvalitetskriterier og læremiddelkompetence. Både kommunalt og lokalt skabes der efterfølgende rum for erfaringsudveksling/videndeling. Indkøb af digitale læremidler er både en lokal og en central opgave. Midler til analoge og digitale læremidler er placeret på skolerne og i en fællespulje hos PUC Aabenraa. Traditionelt set har midlerne på begge områder været anvendt til især bøger. Det er vigtigt, at indkøb af digitale læremidler i fremtiden opprioriteres på begge områder. Fællespuljen sikrer fælleskommunale indkøb med store rabatter og skaber muligheder for fælles kompetenceudvikling og erfaringsudveksling. PUC og skolerne, repræsenteret ved skolebibliotekarer og IT-vejledere, drøfter behov og nye udviklingsmuligheder og laver i et tæt samarbejde aftaler om kommunale indkøb ofte på baggrund af ønsker og erfaringer ude på den enkelte skole. Alle skoler kan også selv udvælge og indkøbe læremidler, som tilgodeser skolens behov. Lokale erfaringer kan ofte berige den fælles erfaringsudveksling. 8\n10 Kompetenceudvikling Kompetenceudvikling skal ske på ledelsesniveau, på lærer- og pædagogniveau og på elevniveau. Ledelsesniveau: Fra forvaltningsniveau skal der støttes op om de enkelte lederes kompetenceudvikling ift. arbejde med IT-kompetenceudvikling på skolerne, og der skal stilles nødvendigt konsulentberedskab til rådighed i processen. Det kan bl.a. foregå på kursusdage og ledermøder. Lærer og pædagogniveau: Både kommunalt og på den enkelte skoles tilbydes lærerne og pædagogerne kompetenceudvikling som lever op til IT-handleplanerne. Konkret kan det være fælleskommunale kurser (PUC/udd.udvalg), CFU kurser, læringscentrets spotkurser, sidemandsoplæring og anvendelse af superbrugere Elevniveau: Faghæfte 48 implementeres i den daglige undervisning, i emneuger, ved udnyttelse af f.eks. mediepatrulje/superbrugere og læringscentrets spotkurser Kompetenceudvikling kan deles op på disse to hovedområder: Kendskab til IT og software på mange platforme (redskaber ex. LærIT) Styrkelse af didaktiske IT-kompetencer og implementering af it i undervisningen Gennem forvaltning og Pædagogisk UdviklingsCenter faciliteres: Lokale faglige kurser og workshops (lokalt kursuskatalog) Formidling af ny viden og forskningsresultater (eksisterende netværk) Faglig sparring med lokale læringscentre (eksisterende netværk) Etablering af faglige netværk og kommunal platform til videndeling På den enkelte skole skal ledelsen sikre kompetenceudviklingen ved at: Formulere klare målsætninger og strategier for uddannelse og for implementering af ny teknologi Skabe en kultur for videndeling Stille krav til kompetenceudvikling gennem fagligt samarbejde i team Evt. arbejde med eleverne som ressource i forhold til kompetenceudvikling Alle ressourcepersoner og faglige vejledere skal være tilknyttet Det Pædagogiske Læringscenter, hvilket sikrer målrettet kompetenceudvikling og skaber rammer for faglige workshops, kurser, best practice, lærer til lærer, pædagog til pædagog, pædagog til lærer etc. 9\n11 Digital kommunikation og videndeling IT sætter os i stand til at kommunikere, og på mange måder er it i dag kommunikation. Faghæfte 48 It og mediekompetencer i folkeskolen, fremhæver aspektet kommunikation som et af 4 temaer i hæftets beskrivelse af hvad IT er: 1. Informationssøgning og indsamling 2. Produktion og formidling 3. Analyse 4. Kommunikation, videndeling og samarbejde. Hvor IT tidligere var et værktøj til at transportere viden (vi sendte og fandt viden på relevante hjemmesider), er denne envejskommunikation nu med Web 2-teknologier ændret til, at vi selv som brugerne skaber indholdet på nettet i vores kommunikation med omverdenen. Dette sker løbende og hele tiden, vi er altid på, og vore elever i skolen bliver introduceret til on-line kommunikation på omkring samme tidspunkt, som de starter i skolen. Når eleverne kommer online, bliver de udfordret på måder, som stiller skolen i nye udfordringer. Faghæfte 48 lister disse problemstillinger op, som vi bør undervise vore elever i: at kende og beherske internettet og web 2.0 s særlige kommunikationskonventioner i forhold til både afsender- og modtagerpositioner at kunne begå sig i et virtuelt univers, hvor samtalepartneres identitet og hensigt kan være uvis at kunne vurdere konsekvensen af at eksponere forskellige former for ytringer i det globale offentlige rum, som internettet udgør. Udviklingen på IT-området sker hele tiden. Skolebestyrelserne skal opdatere kommunikationspolitikker i forhold til skole-hjem kommunikationen med it. Det er vigtigt hele tiden at sikre, at it kan understøtte og forbedre kommunikationen mellem forældre og skolen. Lige fra aftaler omkring hvordan vi bruger SkoleIntra og , til forventninger og aftaler omkring, hvordan sociale medier bruges i og omkring skolen. IT i skolen fra Danmarks evalueringsinstitut fra 2009 undersøgte danske skolers erfaringer og perspektiver i inddragelse af it i undervisningen. På det tidspunkt blev it mest brugt til envejs kommunikation, og videndeling foregik kun i mindre omfang. Der blev peget på et stort behov for kompetence udvikling af medarbejderne, samt skoleledelsens centrale rolle i forhold til at få succes med integreringen af it i undervisningen. Som en del af IT i skolen blev der udarbejdet et værktøj til skolernes arbejde med at lave ithandleplaner. Bedre udbytte af it i skolen - Guide til selvevaluering er et godt værktøj til skolens medarbejdere, ledelser og forvaltningen i deres arbejde med egne IT handleplaner, som denne IT-strategi for Aabenraa kommunale skoler lægger op til. 10\n12 Rollefordeling, ledelse og styring Byrådet Godkender IT-strategien og har det overordnede ansvar for at skolerne sikres rammer, så de kan leve op det deres forpligtigelser, som er beskrevet i denne strategi. Skolebestyrelsen Fastsætter principper for skolens budget, herunder hvor mange midler, der skal afsættes til drift af netværk, indkøb af hard- og software og digitale læremidler. Skolebestyrelsen skal gennem det almindelige tilsyn med skolens virksomhed sikre, at skolens undervisning lever op til IT-strategiens målsætning om den pædagogiske anvendelse af IT i undervisningen. Skoleledelsen Skoleledelsen skal stå i spidsen for implementeringen af en digital strategi. Der skal ikke herske tvivl om, at ledelsen er den afgørende faktor i forhold til at integrere IT i alle fag og på alle niveauer. Skolens ledelse bør prioritere IT og tage ansvar for at udvikle anvendelse af IT jf. kravene i Fælles Mål 2 Eksempler på IT-ledelse: Ledelse og ansatte drøfter anvendelse og deling af viden og videndelingsmetoder Drøftelse af anvendelse af interaktive tavler og pc er i den pædagogiske praksis som et punkt på dagsorden på fagteammøder, årgangsteammøder, afdelingsmøder og på pædagogisk rådsmøder Ledelsen kan stille spørgsmål til medarbejderne: Hvordan bruger du IT i læringsforløbene? og sammen med medarbejderen reflektere over anvendelse af tavler og pc er i den pædagogiske praksis Gennem dialog og i refleksion med medarbejderen sikre, at der er en rød tråd fra Fællesmål til årsplan med fokusmål i læringsplanen med konkrete mål for forløbet Italesætte den digitale strategi som en naturlig del af den pædagogiske ledelse herunder observationer i klasserne og tilbagemelding Sikre at skolen forankrer kompetenceudvikling i allerede eksisterende rammer, f.eks. via teamstrukturer og læringcenterkurser. Investere i og motivere til IT-kompetenceudvikling hos medarbejderne, samt honorere ildsjælene på området Pædagogiske medarbejdere Inddrages i udarbejdelsen af læringsmål. Skal i det omfang det er nødvendigt og muligt deltage i efteruddannelsesforløb. Anvender digitale læringsstrategier og digitale læringsformer i læringsforløbene. Er medudviklere af en levende og innovativ digital kultur og didaktik fremmer elevernes 11\n13 læring. Skolebibliotekerne som pædagogiske læringscentre (PLC) er centrale i udviklingen af læringsmiljøer baseret på digitale læringsformer og digitale læremidler. Læringscenterteamet bestående af skolebibliotekarer, IT-vejledere, læsevejledere m.fl. yder i samarbejde med f.eks. fagteams didaktisk vejledning og tilbyder bl.a. spotkurser, inspiration, videndeling og IT-nyheder. Læringscentret forestår indkøb af digitale undervisningsmidler med PUC og fagteams som rådgivere Skole og Undervisning Udarbejder i samarbejde med skolerne en implementeringsplan for den kommunale IT-strategi på skoleområdet. Planen skal indeholde deadlines, beskrivelse af implementeringens forskellige faser samt hvordan der følges op på disse. Er repræsenteret i IT-gruppen Pædagogisk UdviklingsCenter (PUC) understøtter i samarbejde med skolebibliotekarer og ITvejledere kommunens IT-strategi med bl.a. formidling af ny viden, udviklingstiltag, indkøb, kurser, netværksdannelse, faglig sparring og videndeling om bl.a. digitale læringsformer og digitale læringsressourcer. 12\n14 Evaluering Brug af selvevalueringsværktøjet fra det Digitale Råd Skolerne skal i løbet af foråret 2014 have gennemført en fuld evaluering ved brug af selvevalueringsværktøjet. Oversigt over mål, handlinger og evaluering Evalueringen i foråret 2014 skal lægges til grund for, at der udarbejdes og iværksættes en efteruddannelsesplan for skolernes pædagogiske personale 13\n15 Bilag Krav til etablering af IT-infrastruktur og trådløst netværk på skolerne 1. Trådløse net Alle skoler skal have velfungerende trådløse netværk. 2. Egne digitale enheder Elevernes og de ansattes egne digitale enheder skal kunne logges på skolernes trådløse net ( bring your own device). Eleverne skal have mulighed for at anvende bærbare pc ere, tablets og mobiltelefoner. 3. Flere digitale enheder pr. bruger Der skal være kapacitet til, at hver elev og ansat (brugerne) ofte har mindst to digitale enheder på nettet, typisk en tablet/pc og en telefon pr. bruger. 4. Fleksibel kapacitet Når brugerne anvender mobile digitale enheder, skal denne mobilitet reflekteres i nettets kapacitet. Der skal være adgang til det trådløse net overalt på skolen og ekstra kapacitet i de områder, hvor der samles mange brugere samtidigt. Det betyder i praksis, at der er behov for et vist element af overdækning samlet set. 5. Roaming Man skal kunne få adgang til nettet overalt på skolen og kunne bevæge sig rundt med digitale enheder uden at miste netadgangen. 6. Kapacitet på nettet Adgangen fra skolen til internettet må ikke være en flaskehals. Der skal fx være plads til, at der kan hentes/sende levende billeder som led i undervisningen. Kapaciteten skal dimensioneres efter forbruget i undervisningen 7. Adgang til internettet Skolerne internetadgang skal dimensioneres, så adgangen fra skolens netværk ud til internettet ikke bliver en flaskehals. Se KL s øvrige anbefalinger om adgang til print, eksterne brugere, filtrering, IPv6, strøm og sikker opbevaring af computere på: Krav til skolernes IT-infrastruktur Følgende krav skal være opfyldt før etablering af trådløst netværk kan påbegyndes: Kabling: Vær opmærksom på at der skal trækkes kabler til hvert access point, der opsættes. Anvend som minimum CAT5E-kabling. Ved nyetablering af det kablede netværk anbefales CAT7. 14\n16 Netværksswitche. De switche som skal bruges til den trådløse controller og til samtlige access points, skal være Gigabit-switche og med POE (Power Over Ethernet). Internet: Internetforbindelsen på skolen skal være tilstrækkelig til at mange elever fx kan afspille video fra internettet samtidigt. Som eksempel har en forbindelse på 90 Mbps har vist sig at være ok til 700 elever. Krav til kommende trådløst netværk: Følgende krav bør sættes overfor leverandøren af det trådløse netværk: n standarden: Det er vigtigt, at man udelukkende investerer i trådløst udstyr, der opfylder n-standarden dette gælder både for den trådløse controller og for access points. Tidligere standarder (fx g) kan indkøbes billigt, men teknikken er ikke tidssvarende. Roaming: Kun installationer hvori der indgår en controller, er relevante for et tidssvarende trådløst netværk controlleren sørger for at roame brugerens enhed fra det ene access point til det andet uden at man mærker overgangen. Stil tydeligt krav til en roaming-løsning som fungerer 100 % også under praktisk anvendelse med mange tilkoblede enheder. Det er typisk ved dårlig roaming at brugerne oplever netværket som ustabilt. Wireless site survey: Mange leverandører tilbyder at foretage en såkaldt site survey, som er en proces ifm. design af det trådløse netværk, som giver et billede af antal og placering af access points. Der bliver målt, hvordan rækkevidden på de trådløse signaler er forskellige steder på skolen, foruden en måling på evt. støj (fx fra alarmsystemer). Antal enheder pr. bruger: Det samlede trådløse netværk skal understøtte op til 3 enheder pr. bruger. Autorisation og kryptering: Det anbefales at anvende WPA2 kryptering med en pre-shared key. På denne måde sikres det at alle typer og mærker af enheder, uden problemer kan anvende det trådløse netværk. Flere trådløse netværk: Det er praktisk at have flere virtuelle trådløse netværk på skolen som minimum bør man have tre følgende netværk: 1) Adgang til skolens interne netværk for skolens egne enheder. 2) Adgang til internettet for elever, som medbringer deres egne enheder. 3) Adgang til internettet for gæster. 15\n17 Status på skolernes digitale parathed Ud fra nedenstående 7 spørgsmål har skolerne givet tilbagemelding på egen skoles ITparathed. Svarene er indkommet i perioden juni 1.august *Enkelte skoler har ikke på nuværende tidspunkt kunnet besvare alle undersøgelsens spørgsmål, derfor er antallet at besvarelser forskelligt for de enkelte spørgsmål. Statussen relaterer til KL s anbefaling i forbindelse med krav til skolernes trådløse netværk, og viser således ikke noget om hvordan digitale muligheder inddrages i undervisningen, oppetid eller i hvor høj grad, elevernes egne devices anvendes i undervisningen. 1. Skolen skal have velfungerende trådløse netværk, som forventes etableret inden: På skoler med en spredt bygningsmasse kan der være forskelle på, hvor velfungerende netværket er i de forskellige bygninger. Dette forventes dog afhjulpet på alle skoler inden august\n18 2. Elevernes og de ansattes egne digitale enheder skal kunne logges på skolernes trådløse net ( bring your own device). Eleverne skal have mulighed for at anvende bærbare pc ere, tablets og mobiltelefoner. Enkelte skoler mangler en afklaring af de sikkerhedsmæssige problemstillinger ved login med egne devices. Dette forventes løst inden for en overskuelig fremtid. 3. Der skal være kapacitet til, at hver elev og ansat (brugerne) ofte har mindst to digitale enheder på nettet, typisk en tablet/pc og en telefon pr. bruger Undersøgelsen er et øjebliksbillede. Enkelte skoler opgiver præcise tal for, hvor mange brugere, der kan være på nettet samtidig. Generelt opleves den nuværende kapacitet som dækkende for det aktuelle behov. Vi skal være opmærksomme på, at kapaciteten skal udvides i takt med den øgede brug af digitale læremidler og netbaserede læringsforløb. 17\n19 4. Når brugerne anvender mobile digitale enheder, skal denne mobilitet reflekteres i nettets kapacitet. Der skal være adgang til det trådløse net overalt på skolen og ekstra kapacitet i de områder, hvor der samles mange brugere samtidigt. Det betyder i praksis, at der er behov for et vist element af overdækning samlet set. På de fleste skoler er der ikke overdækning i relevante områder på skolen. Skolerne er opmærksomme på problemet. Det indgår ikke i denne undersøgelse hvorvidt og hvornår de manglende overdækninger er afhjulpet. 5. Man skal kunne få adgang til nettet overalt på skolen og kunne bevæge sig rundt med digitale enheder uden at miste netadgangen. Der arbejdes på at skaffe tilstrækkelig kapacitet, således at denne modsvarer de aktuelle behov. Der kan dog ikke på nuværende tidspunkt fastsættes et tidspunkt på, hvornår dette er opfyldt. 18\n20 6. Man skal kunne få adgang til nettet overalt på skolen og kunne bevæge sig rundt med digitale enheder uden at miste netadgangen. På skoler med flaskehalse forventes det, at der er mulighed for roaming overalt på skolen inden for en overskuelig fremtid. 7. Skolerne internetadgang skal dimensioneres, så adgangen fra skolens netværk ud til internettet ikke bliver en flaskehals. Adgangen til internettet foregår på alle skoler uhindret, dog kan der på enkelte skoler opleves at der ikke er tilstrækkelig kapacitet til den nødvendige datamængde. 19\nIT og udvikling af læringsmiljøer. It-handleplan for Ikast-Brande kommune\nIT og udvikling af læringsmiljøer. It-handleplan for Ikast-Brande kommune Her kan du læse om hvilke didaktiske, pædagogiske, tekniske og organisatoriske målsætninger Ikast Brande kommunes skolevæsen har


Svar på dine spørgsmål | Erasmus+\n
Herunder finder du svar på nogle af de oftest stillede spørgsmål om Erasmus+. Det er kun et udvalg af spørgsmål, så se også afsnittet om muligheder eller kontakt os via kontaktsiden, hvis du ikke kan finde det, du leder efter.
\n
Søg i spørgsmålene for at se, om det svar, du søger, allerede findes.
\n
Leder du efter information om følgerne af coronakrisen for Erasmus+ og det europæiske solidaritetskorps? Så tjek siden Konsekvenserne af coronavirusudbruddet.
\nHvordan beregner jeg rejseafstanden, så jeg kan fastslå tilskudsniveauet for enkeltpersoner?\nAfstandsberegneren. Alle afstande vises i en lige linje.\nHvor finder jeg ansøgningsformularer til Erasmus+?\nAnsøgningsproceduren for Erasmus+ afhænger af, om du er en enkeltperson eller en organisation, og om støtten forvaltes af de nationale agenturer eller Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur. Du kan læse mere om ansøgningsprocessen og finde skabeloner og modeller til ansøgningsformularer i afsnittet Sådan ansøger du.\nHvordan ansøger jeg om uddannelsesmuligheder for ansatte?\nDu kan læse mere i afsnittet om uddannelsesmuligheder for ansatte.\nJeg er ikke EU-borger – kan jeg deltage i programmet alligevel?\nPersoner fra lande uden for EU kan deltage i de fleste tilbud under Erasmus+, hvis de kommer fra et programmland.En række muligheder såsom de fælles kandidatuddannelser under Erasmus Mundus er også åbne for borgere fra partnerlande. Læs mere på siderne om muligheder, da der er forskellige kriterier for deltagelse for de forskellige tilbud.\nHvor kan jeg finde ud af, om min organisation er berettiget til støtte fra Erasmus+?\nDer kan være forskellige kriterier for støtteberettigelse fra en mulighed til en anden. Det er derfor bedst at tjekke siden for den konkrete mulighed og programguiden.\nHvor kan jeg finde mere om det europæiske meritoverførsels- og meritakkumuleringssystem og relaterede dokumenter?\nDu finder information om det europæiske meritoverførsels- og meritakkumuleringssystem på websitet om uddannelse og kurser.\nHvordan får jeg et stipendium til min kandidatuddannelse gennem Erasmus+?\nDu kan finde information om stipendier til kandidatuddannelser på siden for de fælles kandidatuddannelser under Erasmus Mundus.\nJeg vil gerne deltage i Erasmus+, men jeg kan ikke finde et nationalt agentur i mit land. Hvad gør jeg?\nDer findes kun nationale agenturer i programlande. Andre lande kan have et nationalt kontor for Erasmus+. Hvis dit land ikke har det, og du er en privatperson, er det bedst at kontakte din uddannelses-, ungdoms- eller sportsorganisation. Hvis du repræsenterer en organisation, kan du kontakte Europa-Kommissionen via EuropeDirect.\nHvor finder jeg den finansielle vejledning for Erasmus+?\nDu kan finde information om finansiering og finansieringsregler i programmguiden for Erasmus+.\nEr afrikanske lande og afrikanske offentlige agenturer og institutioner berettiget til støtte fra Erasmus+?\nOrganisationer fra de fleste lande i verden, herunder de fleste afrikanske lande, kan deltage i programmet. Støtteberettigelse afhænger af den enkelte mulighed, så det er bedst tjekke oplysningerne på den relevante side for muligheden eller i programguiden.\nHvor kan jeg læse mere om projekter, der støttes af Erasmus+?\nAlle projekter, der støttes af Erasmus+, findes på projektresultatplatformen.\nKan alle studerende søge om studielån til kandidatuddannelser under Erasmus+?\nBetingelserne for studielån til kandidatuddannelser under Erasmus+ er forskellige fra den ene låneorganisation til den anden, men det er normalt kun studerende, som enten rejser til eller kommer fra det land, hvor lånet tilbydes, der kan ansøge om det.\nEn organisation, der ønsker at deltage i Erasmus+, skal registreres først.\nHvor du skal registrere den afhænger af, om den aktivitet, du ønsker at ansøge om, forvaltes af Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur (EACEA) eller af et nationalt agentur.\nPå Registrering af organisationer kan du få mere information.


Børneråd skal hjælpe British Airways - STANDBY.dk\nBørneråd skal hjælpe British Airways\nBritish Airways børneråd skal bestå af 12 børn i alderen 8 til 14 år fra hele verden, som vil blive udvalgt af et panel af British Airways marketing- og brand- eksperter. <?xml:namespace prefix = o ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:office" />\n“Formålet er at påvirke den måde British Airways udvikler sine services overfor denne målgruppe. Børn har fantastiske forestillingsevner uden de voksnes begrænsninger og kan give os værdifuld viden og kreative idéer – og så er børn meget ærlige. Ærligheden kan lære os om, hvad der betyder noget, når man skal tage de næste skridt og samtidig være i kontakt med kunderne. Derfor har vi øje for ærlighed, gode og usædvanlige idéer og sjove vinkler, når vi rekrutterer til børnerådet,” siger Peter Rasmussen, chef for British Airways i Skandinavien og Island\n”Børn er meget vigtige for British Airways, både dem der flyver med familien og dem, der flyver alene. Flere og flere børn flyver med os – og børn af i dag er de rejsende af i morgen og vi tager dem seriøst som en selvstædig kundegruppe. Børnerådet vil hjælpe os til at give dem endnu bedre service.”\nBetingelser og vilkår for ansøgere;\nBritish Airways opfordrer unge rejsende i alderen 8 – 14 år om at skrive 200 ord, der forklarer hvorfor de skal være medlem af børnerådet (Kids’ Council), hvilke idéer de har, og hvad de mest nyder ved at flyve. Sidste frist for ansøgninger er 27. april 2007. Ansøgningen, gerne på dansk, sendes på e-mail til British Airways på: salessupport.cph@ba.com.\nNår børnerådet er blevet nedsat vil det mødes to gange om året på British Airways hovedkontor ved Heathrow i London.\nBritish Airways CPH Heathrow\t2007-04-20\nTagget med: British Airways CPH Heathrow


Vanens foranderlige kraft | lederliv\n-om en ødelagt plastikbakke, pomodoro-sessioner og armbøjninger efter toiletbesøg\nVanens foranderlige kraft.pdf\nVanens magt er blevet tema inden for selvhjælpsbøger og ledelseslitteratur, som beskæftiger sig med adfærdsændringer. I en tid, hvor agilitet, forandring og omstilling anses som livsnødvendig i udviklingen af den private og offentlige sektor, er det rutinemæssige, vanen og den konkrete dagligdagsadfærd begyndt at få en stigende interesse som essentielle ressourcer for at håndtere forandring. I Danmark har bøger som Imran Rashids Sunde Vaner (2019) påpeget nødvendigheden af at opdyrke bæredygtige vaner ved at arbejde med hjernens og kroppens naturlige begrænsninger, Morten Münsters underholdende bestseller Jytte fra Marketing (2018) har gjort lederne opmærksomme på, hvordan adfærdsændringer blandt medarbejderne kræver, at blikket fjernes fra de store abstrakte visioner og koncentrerer sig om det hverdagsliv, som udspiller sig i organisationer, mens Vanebrud af Lene Tanggaard (2018) har påpeget, hvordan kreativitet og vaner er tæt forbundet. Samtidig har internationale bestsellere, som Charles Duhiggs Vanens Magt (2014), Nir Eyals Hooked (2014), James Clears Atomic Habits (2019), Wendy Woods´ Good Habits, Bad Habits (2019) og BJ Fogg’s Tiny habits (2019) insistereret på, at enhver form for forandring af menneskelig adfærd kræver, at vi forstår vanens enorme magt over vores liv. I dette essay vil vi se nærmere på hvorfor vaner er væsentlige for forandring, hvad vaner egentlig er og hvordan du som leder kan arbejde med vaner som motor for forandring?\nHvorfor nu vaner?\nHvorfor er vaner vigtige for ledelse? Et fælles budskab fra alle bestsellerne er, at vi alt for ofte reducerer problemer med forandring i adfærd til enten et spørgsmål om manglende viden eller svingende motivation (Münster 2017, Rashid 2019). Vi har en tendens til enten at ty til mere oplysning eller følelsesbaseret kommunikation, når vi forsøger at ændre medarbejdernes adfærd. Begge tiltag glemmer dog, at store dele af vores daglige adfærd ikke er styret af bevidste intentioner eller en brændende passion for en større sag (Münster 2017, Clear 2018, Fogg 2019, Wood 2019). Især de mønstre af vaner, vi danner i vores arbejdsliv, er langt mere afgørende for, om vi forandrer os eller ej, end røde tal, brændende platforme, passioneret lederskab eller FN’s verdensmål.\nVaner er særlig vigtige, fordi de filtrerer vores handlinger og tanker og dermed er afgørende for enhver forandringsproces. Når mønstre af handlinger og tanker gentages over tid, går de fra at være mere eller mindre frivillige, intentionelle og refleksive til at blive ubevidste og til tider nærmeste automatiske vaner. I denne gentagelsesproces vokser vanerne frem i vores handlinger og tanker og fylder vores liv med forudsigelighed og ro (Wood 2019). Ulempen er, at vaner kan gøre os ufølsomme for ændringer i vores omgivelserne, mens fordelen er, at de frigiver kroppens og hjernes energi, så denne energi kan bruges på andre ting end det, vi har opbygget vaner omkring (Fogg 2019). Når jeg ikke behøver at opfinde et nyt morgenritual hver morgen, eller tage en ny rute til arbejde, får jeg mulighed for at fokusere på andre tanker og handlinger, fx hvordan mødet med undervisningsteamet skal håndteres, eller hvordan denne artikel bedst skrives.\nVaneforskeren Wendy Wood (2019) er i sine studier kommet frem til, at optil 50 procent af vores beslutninger i løbet af en dag er af vanemæssig karakter. Så vaner er alt andet end trivielle. De bidrager til at navigere vores færden, og de farver vores indstillinger til de situationer, vi befinder os i. Derfor skal vi arbejde direkte med disse vaner, når forandringer skal gennemføres. Det er gennem bearbejdningen af vaner, ikke deres udryddelse, at vedholdende forandringer skabes.\nLedertip: Hvorfor skal du fokusere på vaner? Fordi forandring af adfærd kræver, at du i din ledelse ikke kun sætter din lid til oplysningsprojekter og store forkromede motivationsteorier. Du må derimod arbejde direkte med dine medarbejderes vaner. Vanens magt beskytter os fra en verden, som konstant står ufærdig, men vanen er samtidig også det råmateriale, vi konstant må bearbejde for at navigere i en verden i forandring.\nMen hvad er vaner?\nGrundlæggende kan man tale om to overordnede måder at forstå vaner på. På den ene side kan vaner forstås som mere eller mindre automatiske reaktioner, som er indlejret over tid. Denne forståelse finder man især i de tidligere nævnte bøger om Jytte fra Marketing, Sunde vaner og Vanens magt, og det er en forståelse, som er vokset ud fra den behavioristiske tradition inden for psykologien. På den anden side er der også en bredere og dybere forståelse af vaner, som man blandt andet finder i Lene Tanggaards Vanebrud, som trækker på en forståelse af vaner, som er inspireret af den amerikanske filosof og psykolog John Dewey (1859-1952). Her er vaner ikke primært automatiske adfærdsreaktioner, men tilbøjeligheder eller dispositioner til at handle og tænke på særlige måder. For at forstå, hvad vaner er, og hvordan man ændrer dem, er det væsentligt at tage udgangspunkt i begge forståelser. Lad os derfor se nærmere på de to forståelser af vaner.\nVaner er automatiske sløjfer af reaktionsmønstre\nVaner som automatiske reaktioner udtrykkes ofte gennem metaforen vanesløjfer. Duhiggs internationale bestseller Vanens Magt (2014) udtrykker det mest klart: En vane er en sløjfe med tre elementer: Først sendes et signal eller stimuli fra omgivelserne, som gør hjernen og kroppen opmærksom på hvilken vane, der skal aktiveres, så kommer responsen og endelig belønningen. Over tid forstærkes sammenhængen mellem disse tre dele af sløjfen, indtil en trang eller et begær efter belønningen opstår. Som både Clear (2018), Rashid (2019), og Fogg (2019) påpeger, sætter denne trang sig som den motiverende faktor i vanesløjfen, hvormed vi i virkeligheden kan tale om fire skridt, når vanen er dannet. Signal, trang, respons og belønning.\nMobilvaner i sengen\nEt eksempel på vanesløjfen er dine mobilvaner. Når mobilen brummer, registrer du det som et signal, der vækker en trang til se indholdet af beskeden, så du responderer og griber telefonen, og belønningen får du af at se indholdet. Når grebet efter mobilen bliver forstærket i din vanesløjfe, får du over tid sværere ved bevidst at stoppe denne proces, da du nu automatisk får en trang til at gribe telefonen, selvom du måske sidder i et arbejdsmøde, til en forelæsning, ser en film, spiser middag med familien eller vækkes i sengen om natten.\nHele ideen om en vanesløjfe, som styrende for vor adfærd, er i bund og grund en ny version af et gammelt behaviouristisk argument. Oprindelig var behaviourismen en tilgang i psykologien, der fandt sin indpas i starten af 1900-tallet (Wood 2019). Behavioristerne hævdede, at den menneskelige natur bedst kunne studeres ved at kikke på menneskets observerbare adfærd, i stedet for at spekulere i, hvordan sindet fungerer. Tidlige repræsentanter var især John Watson (1878-1958) som i starten af det 20. århundrede mente, at vaner dannes, når organismen tilpasser sig omgivelserne gennem kæder af stimuli og respons. Senere argumenterede B.E. Skinner (1904-1990) for, at disse kæder af stimuli og respons kunne manipuleres gennem forstærkninger (Wood 2019). Sådanne forstærkninger sker, når en særlig gentagelig adfærd responderer på en stimuli, som anses som behagelig. Særlig vigtig for Skinners arbejde var hans forsøg med rotter, i det som siden blev kaldt Skinner-boksen (Wood 2019). En speciel kasse, hvor den sultne rotte kunne opnå en belønning ved at trykke på en pedal. Antallet af gange rotten trådte på pedalen blev forøget, hvis den fik en belønning i form af en foderpille. Det var med andre ord det, som senere blev kaldt vanesløjfe, Skinner fandt i sin boks. Vaneopbygning og nedbrydning handler i behaviorismen om at intervenere i særlige stimulus-responsforhold for at orientere en adfærd over i en anden. Har du fx en tendens til at tjekke e-mails og sociale medier i sengen, inden du skal sove, er løsningen ifølge behaviorismen således at fjerne mobilen fra soveværelset. Så bliver stimulus-respons-kæden brudt.\nVaner er dispositioner som farver, hvordan vi forstår os selv og verden\nMen vaner er mere end stimulus-respons-kæder. Mens det at tjekke mail i sengen er en særlig adfærd, så forsvinder den dybereliggende tilbøjelighed til at tjekke telefonen ikke, når adfærden ophører. Når mobilen er ude af soveværelset, ligger vanen med at tjekke den stadig på lur næste gang, du har et ledigt øjeblik i køkkenet, metroen eller (lad os indrømme det) på toilettet. Vanen er altså også en disposition, som farver, hvordan vi reagerer i andre situationer end den, som vanen er født i. Som Lene Tanggaard (2018) gør klart, influerer vaner, hvordan vi møder både genkendelige og helt nye situationer, og derfor er de mere end den automatiske adfærd i Skinner-boksen. Vaner er også måder at foregribe enhver form for forandring.\nTanggaard er som nævnt dybt inspireret af Dewey . For Tanggaard og Dewey er vanen mere end bare automatisk gentagelig adfærd som at ryge, være ryddelig eller dyrke sport dagligt (Dewey 1932). Vanens magt rækker helt ned i selvets struktur og organiserer vores begær, sensitivitet over for stimuli og vores evne til at tænke over særlige ting (Dewey 1932). Det er vaner, som lader os bebo vores omgivelser, og som vi trækker på, når vi møder noget nyt og ukendt (Brinkmann 2002). Vanen er afgørende for ’vores grundlæggende modtagelighed og måde at møde og besvare de udfordringer, vi stilles overfor i livets løb’ (Dewey 2000: 204). Når vaner dannes, ændrer de noget ved os og farver vores erfaringer på måder, som påvirker fremtidige erfaringer og adfærd. De disponerer os for særlige måder at møde verden på. Vi har ikke bare vaner. Vi bliver vores vaner, da vaner fastlægger de mønstre, inden for hvilke vores tanker og handlinger bevæger sig (Dewey 1932).\nEn bøjet plastikbakke\nDe to organisationsforskere Phillipe Lorino og Barbara Simpson (2016) har et meget sigende eksempel på, hvordan vanens magt disponerer vores måde at bebo og møde verden på. I en fransk fabrik brød produktionen en dag sammen. Fabrikken var i færd med at få et nyt automatiseret robotsystem, men i implementeringen af systemet var det medarbejderne, som varetog funktionerne i produktionslinjen. Den dag, hvor produktionen brød sammen, havde en af medarbejderne opdaget en bøjet plastikbakke. Da han var trænet i værdistyringssystemet Total Quality Management (TQM) var hans vanemæssige disposition at løse problemet med det samme i stedet for at stoppe hele produktionen, så han skiftede hurtigt plastikbakken ud. Imidlertid var hver plastikbakke udrustet med sin egen skanningskode, og da robotterne ikke kunne genkende den nye bakkes kode, så lukkede produktionen ned. De ingeniører, som havde programmeret produktionslinjen, kunne ikke forstå, hvad der gik galt. Hvordan kunne en kode forsvinde fra linjen og en anden ny kode blive introduceret? Ingeniørerne brugte uger på systemanalyser for at finde ud af, hvor de i deres programmering havde lavet en fejl. Uden resultat. En formiddag spurgte de derfor medarbejderne, hvad de havde oplevet den dag. Og her blev det klart, at det ikke var ingeniørernes mangelfulde programmering, men en medarbejders vanemæssige reaktion, som utilsigtet havde ført til et sammenbrud.\nBåde vaner på fabriksgulvet og blandt programmører er mere end sløjfer af automatisk adfærd i velkendte og ensartet situationer. De er også indlejrede måder at reagere på problemer på. Vanerne er således udtryk for dybt indlejrede faglige værdier. Medarbejderen havde set et potentielt problem med en bøjet bakke, og hans tidligere erfaring som fabriksarbejder med Total Quality Management havde lært ham at håndtere sådanne problemer ved at handle hurtigt og løse problemet lokalt. Hans vaner foregreb og fastlagde den mulige reaktion. Vanen er altså mere end den konkrete adfærd. Medarbejderens vanemæssig reaktion er også en dybereliggende tilbøjelighed til at handle og reagere på særlige måder. Når medarbejderen møder en defekt plastikbakke, er vanen med at udskifte den ikke blot automatisk adfærd, men en tendens til at forstå problemer på en særlig måde som i dette tilfælde er farvet af en særlig faglighed. Det samme er tilfældet for ingeniørerne. Deres vaner påbød dem, at der måtte være tale om en programmeringsfejl, så det var ikke før de talte med medarbejderne i produktionslinjen, at det gik op for dem, hvordan fejlen var opstået. Vaner er altså mere end sløjer i vores adfærd, som aktiveres i velkendte situationer. De fastlægger også, hvordan vi responderer på nye problematiske situationer (Dewey 2000).\nLedertip: Vaner er mindst to ting: De er både observerbar automatisk adfærd som at tjekke sin mobil i sengen. Men vaner farver også fremtidige reaktioner på både genkendelige og nye situationer som episoden med den bøjede plastiskbakke illustrerer. Derfor må lederen helt tiden være opmærksom på, hvordan arbejdssituationer udvikler sig, og hvilke typer af vaner medarbejderne kommer med. Er det primært de automatiserede reaktionsmønstre, eller er det de dybereliggende dispositioner, der skal arbejdes med?\nHvordan ændres vaner?\nDer er fire aspekter, lederen må have få øje, når medarbejdernes vaner skal ændres. Hvad enten det er de mere automatiserede vaner eller de dybereliggende dispositioner, der skal arbejdes med, så skal der 1. arbejdes med omgivelserne, 2. arbejdes med at forstå meningsskabelsen omkring vanen, 3. udvises tålmodighed og 4. bruges tid på at evaluere vanen, så det bliver en levende tilgang til verden og ikke en død rutine.\nAt arbejde med omgivelserne\nArbejdet med de fysiske omgivelserne er vigtigt for at ændre vaner. Omgivelserne inviterer vaner til at blive udøvet på særlige måder (Münster 2017). Omgivelserne kan altså fremme og forhindre særlige former for adfærd. Under corona nedlukningen i foråret 2020 oplevede mange som var vant til at arbejde i storrumskontor at det at arbejde hjemmefra gjorde dem mere produktive når det kommer til at lave fokuseret dybdearbejde. Omvendt var det sværere at lave uformelle og hurtige videndelinger når medarbejderne ikke var i samme rum. Omgivelserne betyder altså noget for fx at opbygge vaner omkring dybdearbejde. Det er nemmere når man er derhjemme end i et støjende kontorlandskab. Som Wood (2019) beskriver det, er det derfor ikke selvkontrol, vi skal appellere til, når vaner skal ændres. Det er langt mere effektivt at udøve situationel kontrol. Det handler om at styre den situation, medarbejderen er i. Da omgivelserne giver næring til vaner handler derfor om at gøde omgivelserne på den rette vis så ønskede vaner kan blomstre og uønskede kan dø ud.\nEt godt eksempel på at ændring af omgivelserne kan fremme nye vaner er it-virksomheden IIH Nordic, som jeg har besøgt utallige gange Her sætter rengøringen hæve-sænke-bordene op, når de gør rent om natten. Det gør de, fordi ledelsen ønsker, at medarbejderne bruger deres hæve-sænke-bord. Når medarbejderne møder ind, starter de dermed med at arbejde stående. Samme sted er Outlook også programmeret til som udgangspunkt at indkalde til 21 minutters- eller 41 minutters-møder i stedet for 30- eller 60- minutters-møder. Desuden står der sunde snacks fremme hele tiden for at sikre, at medarbejderne løbende har adgang til god energi. I virksomheden arbejder man allerede før corona nedlukningen med såkaldte pomodoro-sessioner for at sikre dybdearbejde hos medarbejderne. Pomodoro-sessioner er et værktøj, hvor medarbejderne arbejder 25 minutter koncentreret på en arbejdsopgave. Når sessionen starter, viser et digital dashboard på en synlig storskærm, at du er i en pomodoro-session, samt hvor lang tid der er tilbage, før sessionen løber ud. Samtidig tænder en rød lampe automatisk ved din plads, så alle i storrumskontoret visuelt kan se, at nu vil du ikke afbrydes. I alle disse tilfælde har virksomheden arbejdet med signalerne i omgivelserne for at ændre vanen. I stedet for at sætte sin lid til kommunikation og overtalelse alene – brug hæve-sænke-bordene, planlæg kortere møder, spis sundt og arbejd koncentreret – så har virksomheden interveneret direkte i vanen ved at gøre den ønskede adfærd lettere og den uønskede adfærd vanskeligere: bordet er allerede oppe, du skal aktivt gøre noget for at planlægge et længere møde end de 41 minutter, du skal aktivt opsøge kage i stedet for at tage grønsagsstænger, og du får automatisk at vide, når du ikke må afbryde andre. Når vi fjerner friktionen fra en ønsket adfærd, opnås den nemmere (Münster 2017).\nLedertip: For at forandre vaner kik så først og fremmest på omgivelser, som fremmer og forhindrer særlige vaner. Omgivelserne giver næring til vaner. For at sikre sig den ønskede vane skal omgivelserne skabe betingelserne for, at vanen er nem at opbygge.\nAt vide hvordan vanen skaber mening\nAt arbejde med omgivelserne skal dog også give den rette mening. Vores vaner foregriber nemlig, hvordan vi forstår vores omgivelser. Som Dewey allerede i 1896 gjorde opmærksom på, så opleves en larmende lyd, mens du læser i din sofa, ikke på samme måde, som når du går en tur om aften på en mørkt sted. Forskellige vanemæssige forventninger til situationen foregriber, hvad der opleves som signalet larm.\nPointen med at forstå vanen i dens meningssammenhæng gjorde sig også gældende ved eksemplet fra tidligere om produktionssammenbruddet på fabrikken. Her var der forskellige vaner, som foregreb, hvordan produktionslinjen så ud og dermed, hvad der var relevante stimuli i omgivelserne. For medarbejderen ved produktionsbåndet var plastikbakken en ødelagt fysisk genstand, som kunne føre til produktionsproblemer længere nede af linjen. Hans intervention var præget af hans faglighed og erfaring, men i situationen viste den sig at være uhensigtsmæssig i forhold til de nye arbejdsvaner, som ingeniørerne havde programmeret ind i produktionen. For medarbejderen var bakken en forstyrrelse af den normale produktion. For ingeniører var bakken først og fremmest en skanningskode, som kunne programmeres rigtig eller forkert. Deres uensartede vaner foregreb og fortolkede bakken og dermed omgivelserne forskelligt. Plastikbakken er ikke bare en plastikbakke, men defineret af den særlig brug, som medarbejderen og ingeniørerne havde med den. Og deres brug afhænger af de vaner, de har opøvet. Medarbejderens vanemæssige reaktion på plastikbakken er ikke bare defineret af træk ved hans personlighed – noget inden i hans hoved. Det er en værens-måde, han har opbygget gennem sin omgang med forskellige andre produktionslinjer på andre fabrikker. Det er disse vaner, som har lært ham at kunne omgås de omgivelser og situationer, han møder på fabriksgulvet. Det er gennem dem, han bebor og foregriber sine omgivelser. Som Dewey udtrykker det, findes vores viden om verden ’in the muscles, not in consciousness’ (Dewey 1922: 177). Vi erkender verden gennem vores kropslige og sociale vaner, og ikke som objektivt beskuende iagttagere af verden (Brinkmann 2002). Ingeniørernes socialt tillærte vaner styrede også deres opfattelse. Deres forståelse af sammenbruddet kredsede om programmeringen. Det var først, da de konstaterede, at de ikke kunne håndtere sammenbruddet gennem deres programmeringsvaner, at de spurgte medarbejderne ved produktionsbåndet til råds. Ledelsen i fabrikken havde ikke tænkt de eksisterende vaner ind i deres forandringsprojekt – og ledelsen havde heller ikke tænkt på, at forskellige medarbejdergrupper havde forskellige vaner.\nSom leder må du være opmærksom på, at vaner som at holde tale, afholde et møde eller skifte en plastiskbakke er kompleks social adfærd, som er farvet både af vores tidligere erfaringer og de sociale relationer, vi indgår og har indgået i. Vores vaner er altid allerede sociale. Vi ændrer os selv ved at ændre vores vaner, men vores vaner er fremskabt i vores relationer til eksempelvis familie, venner, arbejde, medier og teknologi. Relationer som organiserer vores vanemæssige tilbøjeligheder til at respondere på vores omgivelser på særlige måder. At ændre vaner kræver, at vi arbejder med disse sociale og materielle relationer, da disse relationer er betingelserne for vores ’individuelle’ vaner. Et eksempel på forståelser for sådanne relationer kan ses i måden IIH Nordic udrullede pomodorosessionerne på. De medarbejdere i IIH Nordic, som typisk har arbejdsopgaver, som kan udføres alene, finder det nemt og fordelagtig at have et pomodoro-system, som skærmer dem fra forstyrrelser og sikrer dybdearbejde. Men for de medarbejderne, som har behov for at få informationer eller vende aspekter af deres arbejdsopgave med kollegaer, kan pomodoro blive et forstyrrende element. Derfor skal systemet udrulles anderledes hos dem.\nLedertip: Når du i din ledelse vil ændre vaner i organisationen, må du arbejde med omgivelserne for at fremme vaner, men vaner er også opdyrket i forskellige sociale og materielle kontekster i løbet af vores liv, og det påvirker, hvordan vi opfatter signaler i omgivelserne. Resultatet af ændringer i omgivelserne afhænger af de vaner, som allerede er tilstede. Interventioner i omgivelserne skaber derfor ikke altid den forandring, ledelsen ønsker. Du skal have fokus på de allerede opbyggede vaner, som tilskriver mening til den ønskede forandring. Og det kræver først og fremmeste, at du som leder forstår, at de samme ændringer i omverden kan have forskellige implikationer for medarbejderne.\nSundhedsstyrelsen kørte for nogle år siden en kampagne, som hed ’små skridt’. Pointen i kampagnen var, at i stedet for at fokusere på uoverskuelige mål, når du ville opnå sundere vaner, såsom at tabe dig 10 kilo eller træne dig op til et 10 km-løb, så skulle du i stedet fokusere på små ændringer i hverdagen, eksempelvis starte med at skifte sødmælken ud med letmælk og over tid letmælken med skummetmælk, samt starte med at gå en tur i stedet for at plage din samvittighed med, at du ikke fik løbet.\nEssensen i dette er, hvad Clear (2018) og Fogg (2019) kalder marginale forbedringer for at opnå store forandringer. Ved at forbedre dig en procent hver dag, danner du langsomt en ny vane. Som alle bestsellerne gør opmærksom på, er der forskellige teknikker til at lave disse marginale forbedringer. Men hovedreglen i dem alle er, at vejen til vaneændringer kræver konkrete, uambitiøse, lette og overskuelige handlinger. Ellers opgiver vi den nye adfærd, før den bliver en vane.\nImplementeringsintentioner (Clear 2018) er en teknik til vaneændringer som handler om, at du som leder skal være detaljeret og konkret i måden, du griber den nye vane an på. Formlen her er ofte: hvis situation X opstår, så vil jeg respondere med Y. Clear giver en masse eksempler på sådanne formler: Jeg vil hver dag meditere kl. syv i mit køkken; jeg vil hver dag studere spansk på duolingo 20 minutter kl. 6 i mit soveværelse; jeg vil træne kl 16 hver anden dag i centret rundt om hjørnet fra mit arbejde. Pointen er den sammen. Det skal være overskueligt, konkret og handlingsorienteret. I forhold til ledelse, så er den samme konkrethed vigtig, hvilket betyder, at ’jeg vil holde mit kontor åbent for mine medarbejderne’ måske er en god intention, men mangler konkrete bud på implementering. Det ville fx være mere konkret at sige ’hver dag, efter jeg har spist frokost, skal jeg fysisk åbne min dør til kontoret for mine medarbejdere’. ’Jeg vil være bedre til at uddelegere’ er hellere ikke konkret nok. Men ’jeg giver mindst en opgave fra mig hver dag efter frokost´, er mere konkret.\nHabit-stacking er en anden teknik. Den kommer fra BJ Fogg's Tiny Habits (2019). Formlen her er ’efter min nuværende vane, så den nye vane’. Et af Fogg’s mest berømte eksempel handler om at komme i form. Hver gang han havde været på toilettet, tog han to armbøjninger (han arbejdede meget hjemme i den periode af hans liv). Toiletbesøget var en vane, som han vidste, han havde, og de to armbøjninger gjorde det overskueligt. Vigtigt var også, at den gamle vane var specifik, samt at den nye var realistisk, det var to armbøjninger ikke 50. Over tid lavede Fogg dog marginale forbedringer. To blev til tre, der blev til fire, som efter mange måneder blev til ti ved hvert toiletbesøg. Fordelen ved habit-stacking er, at du ved at bygge videre på allerede eksisterende vaner, indbygger stimuli i dine handlinger. Din eksisterende vane påminder dig om den nye vane, som du er ved at opbygge. Den gamle vane vikles ind i den nye – langsomt, men sikkert. I IIH Nordic udrullede man pomodoro-teknikken over en årrække, så medarbejderne og ledere kunne tilvænne sig til at arbejde med teknikken. De kunne skabe deres egne habit-stacking. For nogle medarbejdere var 25 minutter for meget i starten, for andre var det svært ikke at forstyrre, når en impuls meldte sig, og igen andre skulle have hjælp til at tænke over, hvilke typer opgaver, man kunne rammesætte med pomodoro.\nLedertip: Som leder må du være tålmodig, tænke i småforbedringer og have sans for, at forskellige individer har deres egne, meget sammensatte vaner\nHold øje med vanen\nAt tænke i små skridt er afgørende for at skabe store forandringer, men som leder må du også være opmærksom på eventuelt at skulle ændre i processen løbende. Spørgsmålet, du som leder må minde dig selv om, er, hvorvidt de vaneændringer, som er i proces giver mening længere? Og hvordan de giver bedst mening?\nI virksomheden IIH Nordic er pomodoro-tilgangen efter et par år blevet en del af de mere dybereliggende vaner hos medarbejderne. Når en ansat i virksomheden har en opgave, han eller hun tenderer mod at forhale, bruger han eller hun sandsynligvis en pomodoro-session for at komme i gang. I stedet for at gå om den varme grød, anvendes pomodoro som igangsætter. Men måske væsentligst af alt, pomodoro er blevet en vane, den ansatte forholder sig refleksivt til, når nye opgaver opstår. I sådanne situationer er det blevet en vane at vurdere, om pomodoro-sessionen giver mening at bruge. Pomodoroen succes er ikke, at den følges automatisk eller slavisk, men at den er blevet en tilgang til opgaver, dvs. en levende tilgang og ikke en død automatisk rutine. Virksomhedens ansatte har opbygget en vane med at vurdere, om eksisterende pomodoro-vaner i nye situationer giver mening eller skal modificeres Vaner er ikke skåret i granit, men kan mødes med omtanke og justeres. Selvom det ikke altid er let.\nLedertip: Lederens tålmodige sans for småforbedringer i vaneændringer må suppleres med en forståelse for, at den nye vane i sig selv også må kunne ændres. Ambitionen må være, at vanen bliver en levende tilgang til situationer og ikke en død automatisk rutine.\nI dette essay har jeg set på hvordan arbejdet med vaner er essentielt for lederskab. Når vores handlinger og tanker fanges i vanens evindelige gentagelser, så kvæles nytænkning og forandringens vinde blæser flygtigt bort. Omvendt er det positive ved vanen, at den hjælper os med at gøre forandringer i omgivelserne familiære. Når nye situationer opstår, kan vanen hjælpe os med at forbinde det nye med det gamle. Og sikre at nye impulser og ideer kan finde fodfæste i hverdagen. Når vi bryder med en vane, trækker vi på andre af vores vaner. Som leder skal du tænke over, hvordan du kan arbejde direkte med medarbejdernes vaner, fremfor kun at oplyse eller forsøge at motivere medarbejderne gennem snak. Her er det vigtigt, at lederen udvikler en sans for hvilke slags vaner, der skal arbejdes med. Er vanerne primært automatisk adfærd bundet op til genkendelige situationer, eller er de mere dybereliggende dispositioner, som styrer medarbejdernes møde med nye situationer og arbejdsopgaver? Som leder er det vigtigt, at du overvejer, om du kan ændre noget i omgivelserne, som fremmer eller forhindrer særlige vaner. Men du skal huske, at når du ændrer i omgivelser, så skal du have sans for, hvordan medarbejdernes nuværende vaner er influeret af deres arbejdsopgaver, tidligere erfaringer og deres kollegaer. Og sidst, men ikke mindst så skal du som leder gennemtænke, hvordan du kan nedbryde vaneændringer i mindre dele, være tålmodig i processen og finde måder, du løbende kan evaluere vaneændringen på. Det ville være nogle gode vaner at opbygge hos dig selv som leder.\nClear, J (2018) Atomic Habits - An Easy & Proven Way to Build Good Habits & Break Bad Ones. London: Avery Publishing Group\nDewey, J. (1896). The Reflex Arc Concept in Psychology. Psychological Review, 3(4) s. 357–70.\nDewey, J. (1932). Ethics, in J. Boydston (ed.) John Dewey The Later Works 1925–1953, Volume 7: 1932. Carbondale: Southern Illinois University Press.\nDewey, J (2000). ’De Store Tænkere – Dewey’. Viborg: Rosinante.\nDuhigg, C. (2014). Vanens magt - hvorfor gør vi, som vi gør, og hvordan ændrer vi det? København: Dansk psykologisk Forlag\nEyal, N (2014) Hooked – how to build habit-forming products. London: Portfolio Penguin\nLorino, P. and Simpson, B (2016.) Re-viewing Routines through a Pragmatist Lens. In J. Howard-\nGrenville, J. Rerup, C. Langly, & H. Tsoukas (Eds), Organizational Routines: How They Are Created, Maintained and Changed. Oxford Scholarship Online.\nMünster, M (2018). Jytte fra Marketing er desværre gået for i dag - sådan bruger du adfærdsdesign til at skabe forandringer i den virkelige verden. København: Gyldendal Business\nRashid, I (2019) Sunde vaner - skabt med vilje - Sådan skabes sund adfærd for dig selv og andre. København: FADL´s Forlag\nTanggaard, L (2018). Vanebrud – Hvordan du veksler 7 gamle vaner til ny kreativitet. København: Akademisk Forlag\nWood, W (2019) Good Habits, Bad Habits - The Science of Making Positive Changes That Stick. London Pan Macmillan


Hvilke produkter kan laves af cement til en havegrund\nHvis du har et personligt plot, vil du sandsynligvis udstyre det smukt og på en original måde. Alligevel er de fleste havedekorationsartikler dyre. Desuden kan de ikke kaldes holdbare. De mennesker, der har en veludviklet indre fantasi, kan godt lave interessante kunsthåndværk til deres have af almindelig cement. Dette materiale adskiller sig fra andre i sin store modstandsdygtighed over for forskellige typer af naturlige påvirkninger (hagl, frost, skarp sol, vand), men også i dets tilgængelighed.\nNuancerne ved at arbejde med cementmørtel\nEfter at have læst denne publikation vil du lære at lave DIY cementhåndværk til haven. Nedenfor vil vi kun tilbyde dig de bedste ideer. For at kunne dekorere din baggård på en original måde kan du bruge krukker, blomsterpotter, alle former for figurer af eventyrfigurer, og du kan også lave forskellige genstande fra planteverdenen af cement med dine egne hænder. Dette materiale tilhører ikke kategorien lunefuldt, men mange mennesker har enten lidt eller meget erfaring med det. På trods af denne omstændighed er der en række hovedregler, der skal overholdes ved arbejde med cement, for at håndværket skal være holdbart og af høj kvalitet..\nHvad angår fremstillingsteknologien i sig selv, er den som følger:\nFørst skal du forberede hovedelementerne til udførelsen af arbejdet: byggesand, cement, fliselim og vand (for den bedste plasticitet og mindst risiko for mikrosprækker). For en del af cementen skal du tage to dele sand og en del lim. Sidst men ikke mindst er det nødvendigt at tilføje to hundrede opløsning til vandet i små portioner, indtil konsistensen af tyk creme fraiche. Det vil være meget mere bekvemt at arbejde med denne blanding: den drænes ikke, men den forbliver samtidig meget plastisk.\nAlle produkter fremstillet af cement kræver lang tørretid. Denne proces kan tage cirka syv dage. For at forhindre overfladen i at sprede sig skal det færdige produkt være dækket med PVC -folie. Og for at give produktet en korrekt og smuk form skal du placere basen på en lille bakke med sand eller lidt uddybe den. Efter at produktet er helt hærdet, skal dets overflade være belagt med en primer. Og først efter afslutningen af denne procedure kan du begynde at påføre maling og lak..\nHvis der er uregelmæssigheder og ruheder i dit håndværk, skal du færdiggøre produktet med en fil og sandpapir, før det grundes.\nUdover cementmørtel bruges beton. Dette materiale kendetegnes ved tilstedeværelsen af store fraktioner (knust sten eller småsten) og også ved høj styrke. Håndværk fremstillet af beton til en havelod kan være i form af store monolitiske kampesten. Derudover er beton meget praktisk at bruge til at lave en base til alle former for sammensætninger (en sokkel til en skulptur eller en platform til et springvand).\nDer er et andet materiale, der er meget ens i dets anvendelse. Dette er gips. Ja, det er værd at bemærke, at det ikke har samme styrke som cement, men det er dekorativt og mere plastisk. Med det kan du lave hule former. Til havearbejde bruges støbning, arkitektoniske og akryltyper. Når du arbejder med gips, skal du tage højde for dets meget hurtige størkning. Ofte rådes dette materiale til at blive tilsat cementmørtlen til fremstilling af skulpturer..\nInteressante ideer for begyndere\nDe mest interessante cementhåndværk vil blive præsenteret på billedet. Og du vil virkelig blive overbevist om dette. Hvis du ikke har den rette erfaring med dekorativ cement, kan du begynde at lave noget simpelt. De allerførste produkter i din have kan være farverige bolde, interessante urtepotter eller søde svampe..\nFor at lave en svamp skal du finde en gammel gummikugle. Det er fra dens diameter, størrelsen på den fremtidige svampehætte vil afhænge. Ud over bolden skal du også bruge en plastflaske. Det vil fungere som grundlag for svampens stilk. Dens størrelse skal nødvendigvis være proportional med hætten. Ud over flasken og kuglen har du også brug for en metalstang til at fastgøre hætten til svampestammen. Bolden skal skæres i to halvdele. En af dem skal installeres på en spand sand og presses jævnt. Derefter er det nødvendigt at hælde cementmørtel i den resulterende form og udjævne den. I en plastflaske skal du afskære halsen og bunden og indsætte den i den udfyldte form i midten, nedsænke den groft med en, to cm. Yderligere skal du tilslutte hætten på hætten ved hjælp af en lang metalstang fremtidig svamp til stilken og fyld hulrummet inde i flasken med en opløsning. I to eller tre dage skal det færdige produkt fryse. Derefter skal du fjerne et stykke af bolden og en plastcylinder.\nSvampe i forskellige størrelser i form af en lille lysning vil se meget smuk ud på havegrunden. Derudover skal det bemærkes, at din egen fantasi kan få dig til at bruge andre beholdere (krukker, skåle). Du skal bare lave en åben kugle, der vil virke luftig og let. Du kan bruge en ballon som base. Alle størrelser af dine fremtidige tal afhænger af, hvor meget du puster ballonen op. Derefter skal du lægge et reb i den færdige løsning og pakke bolden ind. I dette tilfælde er det ikke nødvendigt at vikle bunden meget tæt. Det er nødvendigt at efterlade små huller til den efterfølgende fjernelse af bristkuglens stykker. Når dit produkt er helt tørt, kan du begynde at dekorere. Hvis du dækker ballonerne med en lille mængde cement med tilsætning af gips, kan du få meget interessante og originale havelanter eller blomsterpotter..\nVed hjælp af denne teknologi kan du også lave smukke vaser til tørre blomster. I dette tilfælde vil ikke kun den ydre, men også den indvendige side blive dekoreret. Hvis du hælder opløsningen i det lille hul af gummikugler, kan du ende med monolitiske kugler i forskellige størrelser. Spredt på en kaotisk måde og malet i forskellige farver, vil de se stilfulde og koncise ud. Hvis du bruger plastbeholdere til fremstilling af produkter, kan du få krukker til en tyk kvinde, kaktus eller Crassula Ovat til følge..\nBeholderen skal pakkes ind i PVC -film, og en pose fyldt med sand eller ler skal placeres indeni, så beholderen kan holde sin form. Derefter skal den dækkes med cementmørtel. Når det er helt tørt, skal alle hjælpematerialer fjernes. Og i bunden skal du ved hjælp af en boremaskine lave specielle drænhuller. Derefter skal produktet være belagt med en primer og maling. Det er ret let at lave en urtepotte ved hjælp af en vase eller spand. En beholder skal indsættes i en anden, og opløsningen skal hældes i rummet mellem dem. Som et resultat får du et smukt produkt, som du kan dekorere, når du kommer ind. Du skal bare vise lidt fantasi.\nDe cementhåndværk, der er i denne artikel, males trin for trin. Vores instruktioner hjælper dig med at lave smukke produkter til dekoration af dit sommerhus. Blomster, der er plantet i krukker, i form af krydsede håndflader, vil se meget originale ud.\nFor at lave dette mesterværk skal du bruge gummihandsker. De skal fyldes jævnt med mørtel. Og for stivhed skal der indsættes en metalstang i hver finger. For at produktet skal komme ud af høj kvalitet, skal du prøve at forhindre dannelse af luftbobler. Når handskerne er fuldstændigt fyldt med opløsningen, skal de formes og fastgøres. Efter et par dage skal gummiet skæres og fjernes. Hvis du har brug for at lægge to håndflader sammen, skal du bruge den samme løsning til dette. Nå, i sidste ende skal overfladen poleres med sandpapir, grundes og males..\nKomplekse former med trådramme\nVores cementhavehåndværk er i stand til at fange alles opmærksomhed. Hvis du gør alt rigtigt, bliver din have fyldt med nye farver. Det er mere interessant at dekorere dit sommerhus med skulpturer fra mytiske karakterer og dyr. Disse mesterværker vil indebære den foreløbige konstruktion af en meget stærk ramme og påføring af cement i lag.\nMeget originale urtepotter kan laves ved hjælp af byggemixspande. I den indledende fase skal beholderen af den nødvendige størrelse pakkes ind med gipsnet og dækkes med et tykt lag cementmørtel. I den anden fase af disse arbejder, indtil opløsningen er fuldstændig størknet, er det nødvendigt at udføre en dekorativ justering og således efterligne en gammel stub med naturlige rynker på barken..\nDet vil være ganske passende at placere en monolitisk figur af en flodhest nær kunstige reservoirer. Men hvad angår stedet for skulpturens placering, så skal den bestemmes med det samme og tilpasses godt, da figuren i fremtiden vil være stationær. Som ramme kan 2 langstrakte dåser være egnede, som skal fastgøres sammen med en ledning. Du kan tænke på en anden mulighed: En meget tyk cementmørtel skal dækkes oven på en stor bunke med brudt mursten eller knust sten. Hvad angår selve formen, vil den ikke indeholde meget komplekse elementer. Det er ret let at lave. Efter at cementen er helt hærdet, skal figuren behandles med en speciel fikseringsimprægnering eller med et tørt pigment til beton, gnid forsigtigt pulveret med en svamp.\nDe mest komplekse skulpturelle skulpturer er lavet i flere faser:\nFørst skal du lave en ramme af skum, tråd eller beholdere.\nDerefter dækkes emnet med et gipsnet.\nDerefter påføres blandingen i flere lag..\nYdermere dannes små detaljer (tøjfolder, ansigtstræk, klar tekstur osv.).\nPå det sidste trin grundes og males det færdige arbejde..\nUrtepotter i form af svaner vil være en meget smuk og yndefuld dekoration af din have. Et gammelt plastbassin vil tjene som ramme for den fremtidige svanes torso, og halsen vil være lavet af sammenflettet tråd. Du bliver nødt til at lave vingerne, hovedet og efterligningen af fjerdragt fra cementmørtel..\nKraftfulde monolitiske figurer vil være tunge. Af denne grund er der en metode til fremstilling af lette skulpturer i stor størrelse. Du kan også dekorere og genoplive din have med kampesten i forskellige størrelser. For at lave dem skal du tage en tråd og binde den i en meget tæt klump let og unødvendigt materiale (plastflasker, rester af polyurethanskum, polystyren). Basen opnået fra dig skal pakkes ind med gipsnet og dækkes med et tykt lag cement. Jo flere fremspring og uregelmæssigheder du får, jo mere naturlig og naturlig vil stenen se ud. Og du kan lave små havefigurer af en blanding af cement med tilsætning af gips eller Portland cement. I dette tilfælde kan du anvende de ovenfor beskrevne fremstillingsmetoder og også ethvert grundlag: beklædningsgenstande, gammelt unødvendigt legetøj, husholdningsredskaber).\nTrin for trin fremstillingsinstruktioner: 3 workshops\nNedenfor vil vi præsentere landstedets håndværk lavet af cement, som du med glæde vil gøre med dine egne hænder. Bare forbered alt hvad du har brug for, og vær også tålmodig. I dette tilfælde skal du lykkes. For mere detaljeret at analysere alle de eksisterende nuancer af dette arbejde vil vi i dette afsnit prøve at overveje den bedste mesterklasse med en trinvis forklaring af det arbejde, der udføres..\nSpektakulære urtepotter lavet af stof og cement.\nFor at lave urtepotter til din have af stof og cement kan du bruge enten Portland cement eller ren cementmørtel uden tilsætningsstoffer. I dette tilfælde skulle blandingen med tilsætning af vand vise sig at være meget flydende for dig. Derudover skal du bruge en spand eller anden beholder til rammen, et stykke klud og et stykke polyethylen..\nMaterialet skal være meget tæt og absorbere væsker perfekt. I dette tilfælde er syntetik simpelthen ikke egnet til disse værker. Det er bedst at bruge bomuldsstof.\nFørst skal du klippe et stykke af stoffet, du har brug for. Hvis du har brug for lige kanter, skal du afrunde dem..\nSå skal du fugtige stoffet i cementmørtel..\nEn PVC -film skal fastgøres til den forberedte beholder..\nOvenfra er det nødvendigt at lægge og udjævne sagen, der er gennemblødt i cementmørtel.\nEfter et par dage vil cementen helt hærde, og du kan fjerne spanden uden problemer..\nDet færdige produkt skal fugtes let med vand og lade tørre helt i 5-6 dage.\nDu kan endda plante store planter i en færdiglavet urtepotte..\nSjov kat til haven.\nFørst skal du forberede en ramme fra trælameller og en skåret plastflaske. Dernæst vil vi føre dem sammen. Mørtlen skal være lavet af sand og cement i et forhold på 1 til 1. Du kan tilføje gips under arbejdet. Ved gradvist at anvende mørtel skal du oprette alle detaljer i skulpturen. Den færdige figur skal poleres med en fugtig hånd og efterlades til tørring i 3-4 dage. Den sidste berøring er at male med vandbaseret maling eller emalje.\nStor bladdrikker til fugle og kæledyr.\nEn meget interessant og alsidig dekoration til din indmark vil være en cementplade. På en lille sandhøj skal du lægge en PVC -film og derefter et stort ark. (højen hjælper os med at få en figur med en lille fordybning, men ikke flad). Hvis du finder små huller i arket, skal de lukkes med små blade, så cementopløsningen ikke lækker. Derefter skal arket være dækket med et tykt lag mørtel. Og indsæt et lille stykke plastrør i midten og fyld det derefter med cement. Dette vil tjene som et ben for vores blad. I 2-3 dage skal emnet dækkes med en film, indtil det tørrer helt. Derefter skal du fjerne arket, prime og male det færdige produkt..\nVi håber, at du nu vil være i stand til at skabe smukke cementhåndværk til haven. Dekorer dine lodder med noget smukt og gør opmærksom på dem.\nКоя тоалетна е по -добра – порцеланова или фаянсова?\nΣύγχρονη διαρρύθμιση σπιτιού


Mark: Travle USA-pumper giver dyk i olieprisen | LandbrugsAvisen\nMark: Travle USA-pumper giver dyk i olieprisen\nStigende olielagre gav spekulanterne kolde fødder.\n9. mar 2017 13:57 Skrevet af Landbrugsavisen.dk\nStigende lagre i USA fik spekulanterne til at sælge ud af deres oliekontrakter, og olieprisen faldt med mere end 5 procent.\nDet var niende uge i træk med stigende lagre. Isoleret set burde stigningen dog ikke føre til et så markant fald, at prisen skulle så langt ned, men spekulanterne ventede på fundamentale nyheder til at sælge ud af deres kontrakter, og det blev så nu.\nTeknisk ser vi at olien skal ned mod de 50,5 US-dollars, hvor der er støtte.\nMens OPEC sidder på hænderne og ikke er blevet enige om yderligere produktionsindskrænkninger, er omkostningerne i USA nu kommet så langt nede at, producenterne kan begynde at starte pumperne igen.\nDen øgede produktion betød stigende lagre i USA, og den seneste uge kunne man putte yderligere 11,6 mio. tønder på lager og bringe totalen op på 528,4 mio. tønder. Der var blot ventet en stigning på 1,6 mio., hvilket overraskede markedet.\nFor spekulanterne gav det incitament til at sælge ud af kontrakterne, hvilket gjorde faldet større end nyheden egentlig tilskrev.


Danske spil lottotal | Lottotal lørdag med joker\nDanske spil lottotal. Lørdagslotto\nFor når det kommer til de lottotal, som danske spil de trækker, uanset om det er ugens lottotal eller dagens lottotal, så er det de helt rigtige lottotal og det er lige præcis dem, som du vil have fat i. Så har du nogle bestemte lykketal, du gerne vil bringe i spil, så er dette bare spillet for dig. Udtræk i Eurojackpot finder sted i Helsinki fredag 19:00, dansk tid. Den første trækning af lottotal Den første trækning i lørdagslotto foregik den 7. Få lottotal helt gratis Hører du om denne service vil det første du tænker sikkert være, at det er da noget du har hørt om mange gange. Vi er din lottotal-butler, der holder et vågent øje med, hvornår tallene bliver udgivet og derefter opdatere vi dem her på siden, så du kun skal lede ét sted efter dem.\nMed andre ord — ved at bruge vores links kan du hjælpe os med at kunne blive ved med at levere vores anmeldelser og nyheder helt gratis. Dermed er der ingen grund til at gå rundt blandt andre udbydere af lottotal, hvorfor du lige så godt kan tage dette firma, som helt sikkert vil være det bedste for dig. Du har også chancen for, at tilmelde din lotto lørdag til automatisk betaling, sådan at du aldrig kommer til at glemme at få købt din lottokupon. Vikinglotto blev til Onsdagslotto Lørdagslotto blev så populært et spil, at det i 1993 blev fulgt op af. Så brug vores gratis guide, til at ramme plet i første hug. Du skal vælge minimum et hovedtal eller et Stjernetal, og så finder en computer de resterende.\nVi var vidne til murens fald og vi fik introduceret lotto, som sidenhen skulle gøre mere end 2. Hvor rigtige har du fået, hvor mange har fået samme antal rigtige som dig, hvor mange har spillet og hvornår blev der senest vundet den store lottopulje. På denne måde gjorde han eller hun simpelthen nogle danskere til millionærer. Det gøres ved at du vælger en talrække bestående af 7 tal mellem 1-36. Du vil nederst på skærmen også se de forskellige lørdags lotto vindertal blive listet i kronologisk rækkefølge.\nDerimod er du ikke helt sikker på et reduceret lotto system. Dermed kan du fortsætte med at være den, som kender lottotallene blandt dine venner og dine bekendte. Ved hver lodtrækning tilbydes Lotto spil, og det er muligt at kombinere dit spil med Joker. I Chance systemer det faktisk decideret usandsynligt at du har de helt rigtige lottotal på din lørdagslotto kupon. Tallene på Joker-kuglerne er tilsvarende 0, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 og 9. Du skal beslutte hvad der er vigtigst for dig. Det hedder sig nemlig at man kan være heldig at få 6 rigtige + 1 tillægstal.\nSpillet går ud på, at du vælger fem tal plus to ekstra tal for at vinde 1. Vi har nemlig prøvespillet alle siderne for dig. Onsdagslotto har skiftet navn til Vikinglotto — du finder Her på siden finder du altid de nyeste vindertal fra OnsdagsLotto spillet. Ofte stillede spørgsmål til lørdags lotto og lottotal Vi får generelt mange spørgsmål omkring lottotal og lørdagens lotto, hvorfor vi har prøvet at samle dem alle her, sådan at du kan å svar på dit spørgsmål. Det kan være noget af en jungle at finde rundt mellem alle de forskellige udbydere. Da trækningen finder sted om onsdagen, skiftede spillet navn til OnsdagsLotto i 2001. Spillet så først lyset den 17.\nDette er en gratis service - og du kan til enhver tid! Udbetalings procent Der , og resten går til almennyttige ting som sportsklubber, handicap hjælp, kultur og meget andet. De store vikinge puljer Især de gange når der er rigtigt store puljer i spil vil mange sidde og genopfriske siden hele tiden omkring klokken 19. Hvis du har brug for at læse mere om hvad det egentlig handler om kan du og få information og eksempler. Derfor vil det være sådan, at de fleste de stopper med at betale til den tjeneste fordi, de føler, at de ligeså godt bare selv kan få disse tal ved at vente lidt tid og så tilmed få dem gratis. I Eurojackpot spiller man med flere lande i Europa, hvilket gør, at puljen starter så stort, og hurtigt når gigantiske højder.


Sønderstrand får nyt sand med hjælp fra E. Krag Råstoffer og Aabenraa Havn - Aabenraa Havn\nAabenraa Kommune udskifter i uge 24 en del af sandet på Sønderstrand i Aabenraa. Sandet bliver udskiftet i samarbejde Aabenraa Havn og firmaet A/S E. Krag Råstoffer, der leverer råstoffer til bygge- og anlægsindustrien. Aabenraa Kommune køber sandet til en favorabel pris af E. Krag Råstoffer, der har til huse på Aabenraa Havn og har fået et overskud af strandsand hjem. Aabenraa Havn har tilbudt at stille maskineri til rådighed, så udskiftningen af sandet kommer til at forstyrre borgerne mindst muligt.\n– Badegæsterne på Aabenraas bynære strand får nu endnu bedre forhold. Sønderstrand har også netop igen fået Blå flag-strand, og jeg håber, at både vores egne borgere og besøgende får lejlighed til strandture på Sønderstrand i sommerens løb, siger formand for Teknik og Miljøudvalget Bent Sørensen.\n– Vi er opmærksomme på, at tidspunktet for at udskifte sandet ikke er det bedste, nu hvor strandsæsonen starter. Men vi handler nu på grund af den favorable pris, og jeg håber, at strandgæsterne vil have forståelse for, at stranden vil være lukket, mens vi skifter sandet. Der vil også være en del trafik af lastvogne og andet maskineri til og fra stranden. Vi gør alt, hvad vi kan, for at generne bliver så små og korte som muligt, siger direktør for Kultur, Miljø & Erhverv Stig Werner Isaksen.\nTryk på nedenstående for at se arealet på Sønderstrand der får nyt sand:\nTeamleder, Drift & Vedligehold, Peter Kierkegaard, tlf. 7376 7819\nKommunikationsmedarbejder Dorthe Lindahl, tlf. 7376 7290


ÅKANDESØ OG KØKKENHAVEN\nHave 4 - frodighed og fra jord til bord\n4) Åkandesøen og Køkkenhaven\nÅkandesøen er udgravet i 2008. Der er en del forskellige åkander i søen. Den største åkandeblomst er på størrelse med en stor hånd, den mindste er som en 5 krone. Der er masser af liv i søen, med rigtig mange guldsmede og salamandere.\nSumpbedet har hundene efterhånden gravet op et par gange, så det har det ikke så godt som det kunne have, og derfor er der sat hegn op.\nVand i haven giver frodighed og masser af dyreliv. Derfor skulle der også være en vandhave.\nFor ikke at bruge hække til alt opdeling, er der ind mod køkkenhaven plantet Lærkesøjler.\nHer langs stalden er vestenvinden ikke så voldsom så her er der plantet lidt forskellige træer og buske som ellers er lidt følsomme.\nPlastdrivhuset /buehuset er fra efteråret 2012. I buehuset og på pottepladsen er jeg ved at lave planter til de sidste tilplantninger. Det er blevet mit lille planteværksted. Man må gerne kigge indenfor, men der er ingen salg fra drivhuset..\nKøkkenhaven har været i brug siden 2006 og i 2015 fik vi sat kantsten op. Køkkenhaven har været større, men vi har brugt noget af pladsen til min "legeplads" nemlig buehus og potteplads, så nu har vi ikke så mange forskellige grøntsager længere. Vi har normalt masser af gulerødder i forskellige farver, salat, løg, persillerod, persille, spinat og grønkål mm. og en del blomster til snit. Kartoflerne står over på marken mod vest. Jorden er simpelthen for tung til dem her, så de rådner for os. Det samme gjorde sig gældende for et stort aspargesbed.\nVi synes det er sjovt og spændende med forskellige frugter og bær, så vi har lidt af hvert, f.eks. hvide ribs, honningbær og forskellige hasselnødder. Vi får meget saft af vores ribs og solbær. Blåbærrene spises og bruges til pynt og i salater.\nDer er plantet en del roser som pynter og dufter i køkkenhaven. Desuden er det godt at have blomster i køkkenhaven, da det tiltrækker masser af nyttedyr.\nvi har også georginer i køkkenhaven. For det første må der gerne være noget at se på i en køkkenhave. For det andet indgår de i sædeskiftet og for det tredje er de med til at holde jorden ren. Derudover har jeg samlet dem ét sted, så det er nemmere at få dem alle gravet op til vinter. Jeg kan ikke have dem til at overvintre ude i jorden, da jeg om efteråret nogle gange kan se at nogle af dem er begyndt at rådne i spidsen af knoldene. Jorden er for tung og våd.


My feelings haven't changed since then | Niall Horan - Liar - Movellas\n”Bliver du i nat?” spurgte jeg og kiggede over på Maj. Hun smilede blidt; ”Ja, selvfølgelige,” Et smil bredte sig på mine læber, inden jeg lænede mig ind for at kysse hendes bløde læber.\n”Skal jeg ikke putte børnene? Klokken er snart halv otte?” spurgte Maj, imens hun blidt nussede mit lår. En masse små stød gik igennem min krop. Jeg nikkede blot. Hun rejste sig op, og forlod mig alene i stuen.\nKate ville ikke komme hjem i aften, så det passede perfekt. Det var et stykke tid siden vi sidst havde haft mulighed for at være sammen. Jeg savnede Maj, selvom jeg så hende hverdag, så var det bare ikke det samme.\nJeg smækkede benene op på sofabordet, og lænede mig blidt tilbage i sofaen. Efter ti små minutter kom Maj tilbage, med et sødt smil på læben. Jeg smilede charmende til hende. ”Så er de puttet,” sagde hun, og satte sig ned ved siden af mig - helt op af mig. ”Jeg har savnet dig,” hviskede jeg ind i hendes øre, imens jeg lagde min arm rundt om hende. ”Jeg har savnet dig mest,” grinede hun. Jeg pressede mine læber mod hendes i et lidenskabeligt kys. Langsomt uviklede jeg det. Min tunge blev budt velkommen i hendes mund.\nJeg lagde mig blidt ovenpå Maj, og kyssede hende heftigt. Hendes hånd fandt ind under min bluse, og kørte ned over min sixpack. Jeg kunne ikke lade være med at smile i vores kys. Da smil smitter, så smilede hun også. Hun fik os op og sidde igen, så hun havde hendes ben rundt om mig. Jeg kørte mine hænder op og ned af hendes ryg, imens vi kyssede.\nPludselig kunne jeg høre en stemme der sagde 'far'. Jeg trak mig hurtigt fra Maj. Et chok gik nærmest igennem mig, da jeg så Brian, som stod i døren. Maj havde stadig sine ben rundt om mig, men fik dem hurtigt fjernet. Jeg håbede virkelig ikke han kunne forstå hvad Maj og jeg lige havde haft gang i …\n”Hvad så Brian?” spurgte jeg og kiggede på Brian. ”Jeg kan ikke sove …” svarede han, og gik hen til mig. Jeg tog ham op på mit skød. ”Nåh, det var da ikke så godt. Skal jeg fortælle en godnat historie for dig?” spurgte jeg, og lagde min arm rundt om ham. Han nikkede blot, så jeg tog ham op på armen. Jeg mimede et ’tilbage om lidt’ til Maj, inden jeg forlod stuen og gik op på Brians værelse.\nJeg lagde Brian ned i sengen. ”Hvad for en historie vil du gerne høre?” spurgte jeg og smilede mit fareagtige smil. ”Alfons Åberg!” Selvfølgelige … Brian elsker Alfons, så vandet det driver..\nMit blik faldt over på reolen med bøgerne, hvorefter jeg hurtigt fandt en Alfons Åberg bog. Jeg rejste mig op og tog den ud af reolen.\nDer gik ikke lang tid før, Brian havde lukket øjnene, og lignende en der sov tungt. Forsigtigt lagde jeg dynen godt rundt om ham, inden jeg rejste mig op, og skulle til at forlade hans værelse. ”Far?” Jeg vendte mig rundt, og så Brian sidde op i sengen. ”Ja?” svarede jeg med et lille smil. "Hvorfor kysser du med Maj? Skal du ikke kysse med mor?" Mit smil famlede med det samme. Hvad fanden skulle jeg svare til det?!\n”Maj og jeg kyssede ikke! Og nu skal du sove. Godnat.” Jeg slukkede lyset og lukkede døren i. Jeg havde ikke lyst til at være hård, men jeg var nød til det i den her situation.\nJeg små løb ned af trapperne, og faldt nærmest ned på Maj der sad på sofaen. ”Hey..” sagde hun og kiggede op på mig, inden hun lagde sin hånd på mit lår. Jeg smilede til hende. ”Kommenterede han dét?” spurgte hun med et par rynker i panden. ”Ja … han spurgte hvorfor jeg kyssede med dig, og om jeg ikke skal kysse med Kate.” Mine øjne fandt hendes.\n”Tror du han siger noget til Kate?” spurgte Maj med en rystende stemme. Jeg rystede på hovedet. ”Nej, det tror jeg ikke skat … men hvis han gør, så skal jeg nok sørge for hun ikke opdager noget, okay?” Jeg var ikke sikker på jeg kunne overholde det, men jeg ville gøre alt for det!\nEt nik kom fra Maj. ”Kom her,” sagde jeg og trak hende ind til mig. Hun lagde sit hoved på mit bryst. Langsomt strøg jeg mine fingre ned over hendes ryg. Med den anden hånd tog jeg ved hendes hage, så hun ikke kunne undgå at kigge på mig. Et charmerende smil bredte sig på mine læber. ”Jeg elsker dig,” sagde jeg imens jeg kiggede hende direkte i øjnene. ”Jeg elsker også dig,” svarede hun med et smil. Vores læber fandt hinanden i et romantisk kys. Jeg havde ikke fortalt hende jeg elskede hende, siden dengang …\nJeg åbnede langsomt mine øjne. Foran mig lå en sovende Maj. Jeg lå helt op af hende, med en arm rundt om hende. Vi var begge to kun iført undertøj. Det var endt ret dirty i aftes. Jeg havde virkelig savnet at føle hendes berøringer, kys; det hele igen.\nJeg fjernede min arm der lå rundt om hendes liv, og fik fat i min mobil. Klokken var kvart i syv. Et suk undslap mine læber. Jeg orkede ikke arbejde lige nu … det var det jeg orkede mindst.\n”Godmorgen,” lød en træt stemme. Jeg slukkede min låseskærm, og drejede mit hoved, så mine øjne mødte Majs. ”Godmorgen,” smilede jeg. ”Har du sovet godt?” Hun nikkede blidt. Langsomt gned hun sig i øjnene.\n”Tak for i aftes.” Jeg smilede frækt. Majs kinder blussede svagt op i en rød farve. ”Awwww babe!” grinede jeg. ”Selv tak,” fremstammede hun. Jeg lagde mig ind til hende. Blidt kærtegnede jeg hendes kind, inden vores læber fandt hinanden. ”Skal du ikke på arbejde??” spurgte Maj efter kysset. Et suk undslap mine læber. ”Jo.. men jeg orker det ikke. Jeg vil meget hellere blive hjemme sammen med dig,” svarede jeg og kørte en hånd igennem mit hår.\n”Niall?! Kan vi snakke sammen?” råbte Kate pludselig og farede ind i køkkenet, hvor jeg stod i gang med at lave aftensmad. Jeg kiggede på hende med et løftet øjenbryn. ”Ja, selvfølgelige skat?”\n”Er det rigtigt det Brian har fortalt mig?!” spurgte hun i en meget sur, men også bestemt tone. Første tænkte jeg hvad fanden snakkede hun om, men så kom jeg i tanke om det. ”Hvad mener du?” spurgte jeg halvt dumt. Jeg vidste jo godt hvad det var hun snakkede om…\n”At dig og Maj har kysset?!” Hendes blik sagde frustration, men også sorg. ”Hvad? Nej skat! Jeg har ikke kysset med Maj! Det er bare noget han har fundet på!” løj jeg. Hun skulle lige til at udbryde noget, men jeg kom hende i forkøbet; ”Kate, jeg elsker kun dig! Og jeg lover dig at jeg ikke har kysset med hverken Maj eller nogen anden … kun dig!”\nKate sukkede blot. ”Er du sikker?” spurgte hun i en ikke så sur tone. Jeg nikkede. ”Stol på mig.” Et lille smil bredte sig på hendes læber, inden mine arme trak hende ind i et kram.\nGod man … tænk hvis hun ikke stolede på mig..


Kendt frikirke-profil går fuldtids ind i politik - Udfordringen\nKendt frikirke-profil går fuldtids ind i politik\nMariager Efterskoles forstander stopper med udgangen af skoleåret 2018/2019 og går efter Folketinget.\nAf Henri Nissen\t 23. nov. 2018/47\nJens-Henrik Kirk har valgt at stoppe som leder af Mariager Efterskole efter 14 år, til fordel for en politisk karriere for at udleve sin drøm om at komme i Folketinget.\nDerfor har Jens-Henrik Kirk meddelt bestyrelsen for Mariager Høj- og Efterskole, at han stopper som forstander med udgangen af indeværende skoleår, dvs. til sommerferien i 2019 – fraregnet ferie og afspadsering m.v.\nSkolen kan altså allerede nu begynde at se sig om efter en ny forstander.\nBestyrelsen ansatte i 2005 Jens-Henrik Kirk som Danmarks yngste efterskoleforstander, dengang kun 27 år gammel.\n– Det er med meget stor taknemmelighed skolens bagland, bestyrelse, medarbejdere og elever ser tilbage på hans både helhjertede og succesfulde virke i Mariager, siger bestyrelsesformand for Mariager Høj- og Efterskole, Michael Kjærgaard.\n– Jens-Henrik Kirk har rykket skolen til et nyt niveau på mange fronter, og han har stået i spidsen for den store udvikling, skolen er gået igennem i disse år. Både elevtal, faglighed, faciliteter og indhold har under hans ledelse fået et markant løft. Skolen har pt 163 elever, og skolen er allerede nu stort set fyldt op til det kommende skoleår. Skolen er godt udrustet til fremtiden med en solid økonomi, siger bestyrelsesformanden for den kristne efterskole, som er oprettet af Pinsebevægelsen.\n”Vi har lært Jens-Henrik at kende som en mand med stærke værdier og et stort udsyn, der rækker langt udover skolens grænser i Mariager. Samtidig er Jens-Henrik en person, der evner og tør sætte en retning, og som er villig til at betale prisen, når han går ind i noget. Samtidig formår Jens-Henrik at skabe trivsel og udvikling omkring sig.\nJens-Henrik kirk stopper, fordi han vil være fuldtids-politiker.\n– Da Jens-Henrik ved valget i 2017 med et meget flot resultat blev valgt til byrådet i Mariager Fjord Kommune, og efterfølgende kunne kalde sig viceborgmester, var vi i bestyrelsen godt klar over, at vi inden for en overskuelig fremtid nok måtte imødese hans opsigelse, og det er så sket nu, indrømmer bestyrelsesformand Michael Kjærgaard.\nDen bedste tid – er slut\n– Tiden på Mariager Efterskole har været den bedste i mit liv, siger Jens-Henrik selv.\n– Jeg er blevet præget for livet! Jeg elsker mit job og ser med stor taknemlighed tilbage på alle de relationer, min tid på efterskolen har givet mig. Det har givet mig venner og oplevelser for livet.\nDet har været en af mit livs sværeste beslutninger at sige op, men jeg har altid talt med unge om, at de skal forfølge deres drømme og gå målrettet efter det.\nNu er turen kommet til, at jeg skal fokusere på det næste kapitel af mit liv. Selvom det er vemodigt, usikkert og svært at kende fremtiden, ”skubber jeg skibet fra land” og går efter mit hjerte.\nJeg ønsker med passion, drive og engagement at påvirke dansk politik med de værdier, jeg tror på, og jeg vil arbejde for at styrke familierne i Danmark. Går det familierne godt, går det Danmark godt, siger Jens-Henrik.\nSatser på Konservative\nJens-Henrik Kirk opstiller for de Konservative i Nordjylland, og han mener selv, at han har en chance for at genvinde partiets mandat, som bl.a. Lene Espersen tidligere har siddet på. Også Daniel Rugholm, som nu er i FN, har været valgt her.\nKirk siger, at partiets formand er indforstået med, at han står fast på sine etiske og kristne holdninger.\nFra misbruger til bjergbestiger\nIben: Jeg tog fejl\nGiver koncert i Fredericia under Europa-turné i Danmark\nNyt lederpar på soldaterhjem i Skive\nPræstepar i Nykøbing Mors Frikirke takker af