Tough Love 4 - Justin Bieber - Hjemme Igen!. - Movellas\n13. Hjemme Igen!.\nJeg lå op maven på gulvet imens Miley sad overfor mig og fumlede med noget af sit legetøj men hun både suttede på og kastede rundt med. Jeg havde dog sagt, at hun ikke skulle kaste med tingene, men det virkede ikke som om, at hun forstod hvad jeg sagde. Men det var i hvert fald forsøget værd!.\nMalou var gået ind for at sove lidt og Ryan var næsten lige kommet ind i stuen igen efter at have været inde og putte med hende. Han var ikke selv træt, så derfor gik han herind igen efter Malle var faldet i søvn!.\nJeg prøvede virkelig så godt jeg kunne på at lege med Miley, men ærlig talt, så blokerede mine tanker mig virkelig meget. Jeg kunne kun tænke på Justin!. Tænke på hvornår han kom hjem igen!. Tænk hvis de tilbageholdte ham og han skulle bo i detentionen i flere dage.. Eller måske lige til den dag, hvor han skulle i retten og have sin dom!.\nJason var heller ikke kommet tilbage efter han smuttede for en times tid siden hen til Kevin, som forhåbentlig stadig befandt sig på kollegiet. Jeg vidste jo ikke 100% om han stadig var der, men efter jeg så hans fjæs, så kunne det umuligt være fedt at gå ud?. Jeg havde i hvert fald holdt mig indenfor eller kun været steder udenfor hvor der ikke var mennesker som kunne se mit forslåede ansigt!.\n’’Armg’’ Lød det råbene fra Miley imens hun kastede en bidering ned på sit legetøjs-klaver så der kom et par toner ud. ’’Miley, stop så med at kaste sådan med tingene!’’ Sagde jeg bestemt men stadig en smule opgivende.\nMiley kiggede på mig og stoppede helt med at lege. ’’Du må gerne lege, du skal bare ikke kaste rundt med dine ting’’ Smilede jeg svagt til hende og tog fat i det lille klaver og begyndte at spille ’’lille Peter edderkop’’ på de 10 taster der var på klaveret.\nMiley lænede sig fremad og kravlede hen til mig imens jeg bare fortsatte med at spille. Hun satte sin hånd på klaveret, så nogen andre toner end dem der skulle bruges i sangen lød. Jeg smilede svagt og lod hende overtage spilleriet på klaveret imens jeg satte mig op bag hende med et ben på hver side af hende.\nJeg bukkede mit hoved ned til hendes og kyssede hende kort på hovedet, hvorefter jeg strøg min hånd igennem hendes tynde brune hår.\nJeg hørte hoveddøren gå op og tænkte med det samme, at det var Jason, der kom hjem igen. Jeg glædede mig faktisk til at høre hvad han havde snakket med Kevin om og om Kevin havde skiftet mening omkring den voldsanmeldelse imod Justin!.\nJeg bemærkede en skikkelse træde ind igennem dørkarmen og jeg kiggede op og så Jason komme ind. Jeg skulle lige til at spørge ham om hvordan det gik, da endnu en person trådte afslappet ind af døren.\n’’Justin!’’ Udbrød jeg lettet og rejste mig hurtigt op fra Miley. Jeg gik hurtigt forbi Jason og hoppede nærmest ind i armene på Justin.\nJeg pressede hurtigt og brutalt mine læber imod hans og gav ham et kæmpe kys imens jeg sukkede lettet og holdte mine arme i nakken på ham.\nJustin trak sig kort op og smilede afslappet til mig. ’’Hvad sagde de?’’ Spurgte jeg ham og kiggede seriøst på ham. ’’De skulle bare snakke lidt med mig. Det er ingenting babe!’’ Svarede Justin stille og kyssede mig igen en enkelt gang.\n’’Men hvad så nu?’’ Spurgte jeg ham en smule nervøst og holdte vores øjenkontakt. ’’Ja, nu kontakter de mig når de ved noget mere og forhåbentlig skal jeg i retten snart, hvor jeg får en dom for vold’’ Svarede Justin ærligt. Faktisk lidt for ærligt, hvis du spørg mig!. Det var ikke lige dét jeg havde håbet på at høre!.\nJeg sukkede opgivende og kiggede ned imellem os og rystede lidt på hovedet. Jeg mærkede Justins læber kysse på mig panden, hvorefter han slap mig og gik forbi mig. Jeg kiggede hurtigt efter ham og så ham gå hen til Miley, hvor han bukkede sig ned og tog hende op til sig.\n’’Hva så prinsesse?’’ Smilede han til hende og kiggede lige ind i hendes brune øjne. Miley løftede sin hånd og satte den på næsen af Justin og trak lidt i den, hvilket fik Justin til at grine og kysse hende på kinden.\nJeg sukkede svagt og kiggede over på Jason, som stod og kiggede over på Justin. ’’Hvad sagde han Jason?’’ Spurgte jeg ham og fik derved også hans opmærksomhed over på mig. Jason sukkede svagt og rystede på hovedet. ’’Han er iskold’’ Svarede Jason koldt.\nJeg sukkede irriteret og gned mig lidt i panden. ’’Forhelved man!’’ Vrissede jeg for mig selv med en irriteret tone. ’’Selvom jeg sagde, at Justin havde gjort så mange ting for ham, så virkede det ikke som om, at han ville skifte mening. Men han var sku lidt stille. Jeg ved ikke, hvad du har sagt til ham Jess, men han virkede sku lidt påvirket af det’’ Fortsatte Jason afslappet.\n’’Hey?. Har du også talt med Kevin?’’ Spurgte Justin hurtigt, hvilket fik mig til at kigge over på ham og se ham stå og stirre på mig imens Miley hev lidt i hans øre. ’’Mm’’ Svarede jeg kort og nikkede.\n’’Hvad sagde du til ham?’’ Spurgte Justin en smule koldt. ’’Jeg sagde bare, at han skulle trække den anmeldelse tilbage ellers ville jeg ikke snakke med ham mere’’ Svarede jeg stille og afslappet.\nJustin løftede svagt begge øjenbryn og til min overraskelse begyndte han at smile flabet. ’’Nå ja, hvis det er sådan du har det, så tager jeg gerne et par måneder i spjældet’’ Sagde Justin med et flabet smil. Jeg rynkede pande lidt og kiggede undrende på ham. ’’Hvad mener du?’’ Spurgte jeg ham undrende. ’’Hvis jeg ryger ind fordi Kevin har meldt mig, så vil du jo ikke snakke med ham mere?. Så har jeg ikke det at bekymre mig om mere’’ Svarede Justin afslappet og holdte vores øjenkontakt. Jeg tog en dyb indånding imens jeg himlede med øjnene og rystede lidt på hovedet. ’’Det er jo ikke det det handler om Justin!. Vil du virkelig gerne sidde inde i måneder bare fordi det får mig til at lade vær med at tale med Kevin?.. Vil du undvære Miley i flere måneder?’’ Spurgte jeg ham småirriteret.\n’’Du tager hende vel med når du kommer ind og besøger mig?’’ Svarede Justin afslappet. ’’Nej det kan du fandme tro, at jeg ikke gør!. Miley skal ikke ind i noget fængsel og se dig sidde der!. No fucking way man!’’ Svarede jeg irriteret og uden at tøve, da jeg slet ikke var i tvivl med mit svar til det spørgsmål!. Min datter skulle fandme ikke ind til kriminelle og se hendes far sidde i en orange fangedragt i sådan nogen omgivelser!. Fuck no man!.\nJustin mistede smilet lidt og sukkede svagt, hvorefter han vendte blikket imod Miley. ’’Ja nyd hellere den sidste tid med hende, for du er åbenbart skide ligeglad med om hun skal undvære dig!. Du tænker kun på at splitte mit og Kevins venskab ad!’’ Vrissede jeg surt, hvorefter jeg vendte mig om og gik ud i gangen og ned på værelset.\nOkay, Kevins og mit venskab var jo allerede slut, men helt ærligt!. Justin stod og sagde direkte, at han hellere end gerne ville tage et par måneder i spjældet, da det ville få mig til at bryde kontakten med Kevin!. Det gjorde mig sku sur, at han tænkte på den måde!. Igen!. Han tænkte kun på sig selv!. Hvad med at tænke lidt på mig og hans egen lille pige som skulle undvære ham!. Hvor fedt troede han selv det var for Miley at have en far i spjældet!. Ja okay, det kan godt være, at hun ikke engang er et år gammel og ikke forstod så meget endnu, men hun ved hvem hendes far er og er vant til, at han er der hver eneste dag. Hvis han pludselig ikke er det, så påvirker det hende og hun kan mærke på os andre at noget er galt!.\nJeg hørte fodtrin gå forbi værelsesdøren ude på gangen, hvilket fik mig til at lytte lidt efter og høre, at nogen gik ned imod hoveddøren. ’’Jeg kommer om en halv times tid!’’ Lød det fra Justin.\nJeg spilede øjnene lidt op og vendte mig rundt, så jeg ikke stod lænet op af døren. Jeg tog hurtigt ned i håndtaget og åbnede døren. Jeg kiggede ned af gangen og så Justin stå og tage sin jakke på.\n’’Hvad skal du?’’ Spurgte jeg ham imens jeg bevægede mig ned imod ham. Justin kiggede på mig imens han lukkede sin jakkes lynlås. ’’Jeg skal ud og have fat på en’’ Svarede Justin køligt og vendte sig rundt og tog fat i håndtaget i hoveddøren.\nJeg mærkede et sug i maven. Et af de ubehagelige sug, hvilket straks gav mig tanken om, at det ikke var hvem som helst Justin skulle ud og have fat på!.\n’’Hvem?’’ Spurgte jeg ham imens han åbnede døren. Han sukkede tungt og vendte sig om og kiggede koldt på mig. Bare det blik han sendte mig bekræftede min mistanke!.\n’’Nej Justin!’’ Sagde jeg bestemt og trådte helt hen til ham, så vi stod tæt. ’’Jeg finder mig ikke i alt Jess!. Han skal ikke tro, at han kan melde mig og så slippe godt fra det!’’ Sagde Justin koldt og vredt.\nJeg sukkede tungt og kørte mine hænder op af hans jakke og op til hans brystkasse. ’’Det bliver jo ikke bedre af, at du går endnu mere amok på ham!. Vil du ikke nok lade vær?’’ Spurgte jeg stille og kiggede ham i øjnene.\n’’Forsvare du ham nu?’’ Spurgte Justin småvredt og stirrede koldt ned på mig. ’’Nej!. Men det her rammer kun dig selv!. Hvis du tager over og banker løs på ham, så får du en endnu højere straf!’’ Svarede jeg ham.\n’’Og hvad så man!. Han skal ikke tro, at han kan hamle op med mig!. Han er en svans man!. Han tør ikke engang slå igen og forsvare sig selv man!’’ Vrissede Justin vredt. ’’Og hvad så!. Lad nu bare vær!. Bliv nu her forhelved!’’ Sagde jeg med et opgivende tone og kiggede ham trist i øjnene.\nJustin sukkede tungt og vendte blikket væk fra mig imens han gned sig lidt i hovedet. Jeg kørte mine hænder op i nakken på ham og stillede mig helt tæt op af ham.\nMåske beskyttede jeg Kevin lidt her selvom jeg havde sagt til Kevin, at jeg på ingen måder ville forhindre Justin i er slå på ham. Men det her var jo noget lidt andet!. Hvis Justin tog hen og bankede Kevin endnu mere, så ville han få en langt højere straf og det var der bestemt ingen grund til!. Jeg havde ikke lyst til at ende med at høre, at Justin skulle sidde inde i et år eller mere fordi han havde gennembanket Kevin endnu mere!.\n’’Please Justin’’ Hviskede jeg tæt ved hans hals, da jeg ikke var meget højere end det og kun kunne nå op til hans hals uden at stå på tæer.\nJustin tog en dyb indånding og brummede en irriteret lyd, hvorefter han trak sig ud af mit greb og smækkede hoveddøren i igen. Han lynede sin jakke ned og rev den af med en irriteret bevægelse og han den op af knagen.\nHan gik forbi mig uden af skænke mig et eneste blik, hvilket fik mig til at tage fat i hans arm og stoppe ham i at gå ned imod stuen.\nJustin vendte sig irriteret om og kiggede en smule koldt på mig. Jeg sukkede svagt og kiggede trist på ham. ’’Så nu er du sur på mig eller hvad?’’ Spurgte jeg ham stille og holdte mit bedrøvede blik på ham. Justin sukkede tungt. ’’Nej!. Han fortjener bare at få et par på låget!’’ Svarede Justin småsurt. ’’Ja, det gør han!’’ Svarede jeg ham stille, da jeg også mente, at han fortjente et par på hovedet!. Det skulle bare ikke være af Justin!.\nJustin rynkede panden lidt og kiggede undrende på ham. ’’Hvis du mener det, hvorfor stopper du mig så i at gøre det?’’ Spurgte Justin undrende. Jeg sukkede opgivende. ’’Det troede jeg, at jeg lige havde svaret på!. Hvis det ikke var fordi han havde meldt dig for det og jeg stadig var så vred på ham som jeg er lige nu, så ville jeg bestemt ikke stoppe dig!. Men det går kun udover dig og det vil jeg ikke have!. Kevin er ikke længere min ven efter det han har gjort imod mig, så jeg er skide ligeglad med ham!’’ Svarede jeg og kiggede Justin i øjnene, så han kunne se, at jeg talte sandt.\n’’Hvad har han gjort imod dig?’’ Spurgte Justin undrende og småsurt. ’’Han får min kæreste og faren til min datter ind og sidde?. Det går jo også udover os. Vi mister dig!.. Og selvom jeg sagde det til Kevin, så ændrede det ikke en skid og sådan kan man bare ikke være overfor sine venner. Derfor er han ikke min ven længere og han bliver det aldrig igen!’’ Svarede jeg seriøst og frustreret.\n’’Der sagde du endelig noget som jeg godt kunne lide at høre!’’ Kommenterede Justin og sendte mig et svagt smil, hvilket også fik mig til at smile svagt og kigge ned i gulvet. ’’Ja, det tænkte jeg sku nok. Det er det eneste der betyder noget for dig i den her sag. Du er pisse ligeglad med om du ryger ind. Bare jeg ikke snakker med Kevin, så er du jo tilfreds’’ Svarede jeg stille og måske en smule flabet.\nJustin sukkede svagt og gik helt hen til mig og lagde armene om mig. Jeg lukkede øjnene og nød duften af ham imens mit ansigt hvilede på hans bryst. ’’Selvfølgelig er det ikke det eneste jeg tænker på Jess!. Men når jeg hader ham så meget som jeg gør og ved at du har haft noget med ham, så kan man ikke lade vær med at gå meget op i, at skille jer ad!. Forhelved man!. Forstår du ikke, at det er fordi jeg er bange for at miste dig til fordel for ham!’’ Sagde Justin imod mit hår.\nJeg kiggede op på ham og kunne egentlig godt begynde en diskussion omkring mit og Kevins venskab. Dog lod jeg hver, da Kevin ikke var min ven mere og at jeg faktisk var ligeglad med alt det lige nu!. Det eneste der betød noget for mig var at Kevin trak den anmeldelse tilbage og lod Justin gå fri og derefter kunne de så helt undgå hinanden!. Og ja!. Selv hvis Kevin trak anmeldelsen tilbage, så havde jeg ikke planer om at tilgive ham!. Det her havde gjort mig så vred og bare det, at Kevin kunne finde på at gøre det og selv efter, at jeg havde sagt, at det her også gik udover mig og Miley, så var han stadig skide ligeglad?. Hvis jeg virkelig betød så meget for ham, som han påstod, så gjorde han ikke det her imod mig!.\n’’Du mister mig aldrig til fordel fra ham!’’ Sagde jeg stille og holdte fast i vores intense øjenkontakt. Justin rynkede panden lidt, hvilket gjorde mig en smule forvirret.\n’’Så jeg kunne godt ende med at miste dig til fordel for en anden eller hvad?’’ Spurgte han stille imens han kiggede undrende på mig. ’’Hold nu op Justin!. Du ved godt hvad jeg mener!. Du mister mig ikke!’’ Svarede jeg tilbage og sendte ham et svagt smil.\n’’Så denne gang venter du på mig?’’ Spurgte Justin og hentydede tydeligvis til sidste gang han røg ind, hvor jeg i mellemtiden fik noget kørende med Kevin. ’’Selvfølgelig gør jeg det!’’ Svarede jeg hurtigt og uden at tøve!.\nJustin smilede svagt og plantede sine læber på mine. Jeg fjernede mine hænder fra hans hofter og kørte dem op i nakken på ham i takt med at Justin tog et skridt med mig, så jeg endte op af væggen ude i gangen.\nJeg udviklede kysset og stønnede svagt, da hans tryghed ved mig gjorde mig helt afslappet og rolig. Selvom jeg så småt kunne begynde at vænne mig til, at han ikke var her, så ville jeg ikke!. Jeg ville ikke begynde at forberede mig selvom han lige om lidt sikkert skulle i retten og ind og sidde for vold!. Jeg ville hellere nyde tiden med ham indtil da og have det som vi plejede!. Mest for Mileys skyld, da hun ikke skulle kunne mærke, at der var noget galt!.\nJa, som lovet får i jo 2 kapitler hver søndag, da det er advent :D Håber i kan lide historien indtil videre!. Tusind tak for alle jeres likes og kommentarer. I aner ikke hvor glad i gør mig, når jeg får jeres beskeder!. Tusind tak fordi i følger med og holder min gejst for at skrive virkelig meget oppe!. Det betyder virkelig meget for mig, at have sådan nogen dejlige læsere som jer som altid er så dejlig positive omkring alt herinde!. Og hvor er det rart at høre jeres tanker om personernes valg i historien!. Det er så fedt, at i sætter jer så meget ind i historien!. TAK fordi i er jer!.


Bestyrelse og Generalforsamling | Permakultur Danmark\n25. maj 2021 Charlotte Langdon\nGeneralforsamling afholdes online d.20 juni fra kl. 10 – 13.\nVi glæder os til at se jer på zoom! Vi udsender et link til alle de tilmeldte, mindst en uge før mødet.\nKl. 10 starter vi med velkomst, og to korte oplæg fra vores internationale oplægsholdere fra England og Australien, hvor der også bliver mulighed for nogle spørgsmål.\nDer bliver en kort pause før vi starter med dagsordenen…\nHusk at tilmelde dig her!\ntilmeldingsfrist er d. 6 juni\nTak for et fantastisk årsmøde og generalforsamling\n3. marts 2020 Charlotte Langdon\nBilleder: Carsten Agger\nSelv om den 29. februar var en regnfuld dag i København, samledes vi, (lidt over 70 medlemmer) på Mellemfolkeligt Samvirke, i deres stor lyse mødelokale “Community Hall.” Her ville vi tilbringe dagen sammen: en dag med oplæg, workshops, fællesspisning og den årlig generalforsamling.\nFormålet med vores årsmøder er at :\n– skabe netværk medlemmerne imellem\n– formidle om foreningen og dens arbejde\n– inddrage medlemmerne i beslutninger\n– afvikler de nødvendige opgaver som tilhører generalforsamlingen.\nVi inddrager permakulturens etik og principper i design af vores begivenheder – og forsøger at udtænke løsninger som demonstrerer både omsorg for jorden og omsorg for mennesker.\n2020s Årsmøde åbnede med præsentation af en spændende vision for fremtidens fødevareforsyning.\nKaroline Nolsø Aaen and Tycho Holcomb fra Permakulturhaven Myrrhis præsenterede en klar og tydelig model for fremtidens regenerativt jordbrug. I denne model ville Danmarks befolkning brødfødes på 20% af det danske landbrugsjord, samtidig med at klimaforandringer modvirkes, og biodiversitet fremmes.\nÅrsmødet er en fantastisk mulighed for at møde andre i netværket og begivenheden flyttes hvert år til en ny del af landet.\nDe fleste fremmødte i år var kommet fra hovedstadsregionen, så der var rige mulighed for at få kontakt til andre som boede i nærområdet.\nDet var rigtig dejligt at se flere lokale-netværker repræsenteret på årsmødet. Hvis du vil finde en lokal-netværk nær dig, kan du kigger her på vores hjemmeside.\nPå Årsmødet præsenterede Andreas Jonsson den kommende Nordisk Permakultur Festival som afholdes på Holma Folkhøgskola d. 6. – 9. august 2020\nPå årsmødet har 2019’s bestyrelse præsenterede et udkast til en 10 år strategi for foreningen. Vi ville gerne inddrage medlemmer tidlig i processen – og har derfor åbnede op til feedback og input fra de mange som var med til årsmødet. Det har været fantastisk at få denne feedback for at tage videre i arbejdet.\nHvis du ikke var med til årsmødet men har lyst til at se det første udkast til strategi og fortælle os din mening, kan du se strategien her.\nFeedback fra årsmødet vises i højre-side som kommentarer.\nHvis du vil tilføje, lave kommentar eller give andet feedback er det meget velkommen! Bare sende en mail til kommunikation@permakultur-danmark.dk. Og husk at skrive hvilken overskrift i strategien dine kommentarer handler om.\nVi arbejder videre med at inddrage alt feedback i dokumentet. Strategien er en overordnet politik for hvordan vi arbejder og i sociokrati skal politikbeslutninger godkendes med samtykke, når forslaget er “godt nok for nu og sikkert nok at prøve”. Også ifølge sociokratiske principper, får politikbeslutninger en dato for gennemgang og evaluering. Her er det muligt at lave forbedringer, så vores strategi er ikke statisk men er levende og kan tilpasses hvis der opstår et behov.\nPå generalforsamlingen blev foreningens regnskab fra 2019 og budget for 2020 præsenterede og godkendte.\nVi gennemgik indkomne forslag med en rolig, inddragende og struktureret facilitering fra Andreas Jonsson. Forsamlingen kunne komme med kommentarer så vi fik opbygget en fælles forståelse for problemstillingen og dimensionerne som skulle tænkes ind i vores løsning. Efter denne runde blev vi præsenteret med et forslag til en løsning som vi kunne give vores samtykke, eller komme med indvendinger til.\nBeslutninger som blev taget på generalforsamling:\nUddannelsesudvalget arbejder med en omformulering (af de 7 krav til afholdelse af PDC i Danmark) til næste årsmøde og der inviteres mindst en fra gruppen i Nordjylland med til arbejdet GODKENDT\nVi starter ikke en arbejdsgruppe for elektronisk afstemning her. Hvis nogen har lyst til at lave en arbejdsgruppe for at få elektronisk afstemning til at fungerer, må de meget gerne komme med et forslag til næste årsmøde. Det skal tydeliggøres at man altid kan stemme med fuldmagt: GODKENDT\nHele referatet fra generalforsamlingen bliver lagt op på vores hjemmeside snart.\nAdam Jørgensen, Cathrine Dolleris, Charlotte Lou Langdon, Jette Hye Jin Mortensen, Kurt Holm, Mette Brodersen, Ruben Hernandez Romero og Tanja Condrea er blevet valgt til bestyrelsen.\nDato for konstituerende-mødet kommer snart og alle bestyrelsesmøder er åbne for medlemmer. (med taleret!) Generalforsamlingen vil gerne sige tak til de afgående bestyrelsesmedlemmer Dorte Fløjgaard og Tove Bang for deres stor hjælp og arbejde gennem 2019!\nSune Scherfig blev genvalgt som revisor. Bestyrelsen og forsamlingen ønsker at udtrykke taknemmelighed til Sune for hans stor frivilligt indsats for Permakultur Danmark over de sidste mange år!


Gymnasiet - Brønderslev Kommune\nStudentereksamen (stx) kan du tage på et gymnasium. Det er den mest almindelige ungdomsuddannelse og tager tre år\nGymnasier i Brønderslev Kommune\nSøndervangsvej 1, 9330 Dronninglund\nTlf.: 9884 3044\nFax: 9884 2848\nHjemmeside: www.dronninglundgymnasium.dk (Nyt vindue)\nFor at blive optaget på gymnasiet skal du som minimum have bestået folkeskolens afgangsprøve. Alternativt kan du blive bedt om at aflægge en optagelsesprøve, eller du kan blive optaget på baggrund af en faglig vurdering, som gymnasiet laver.\nAnsøgningen til gymnasiet foregår digitalt, og du søger via optagelse.dk.\nFormålet med uddannelsen til studentereksamen på landets gymnasier er at forberede eleverne til en videregående uddannelse. Derudover er gymnasiet alment dannende, hvilket betyder, at eleverne skal lære at forholde sig reflekterende og ansvarligt til deres omverden, dvs. medmennesker, natur, samfund og deres egen udvikling.\nDet første halve år består af et grundforløb. Herefter kan du vælge imellem mindst fire studieretningsforløb, som skolen udbyder. Tre af de fire forløb der udbydes, skal være hhv. overvejende humanistiske, samfundsvidenskabelige og naturvidenskabelige.\nI gymnasiet får du standpunktskarakterer to gange årligt, og derudover får du en årskarakter i hvert fag. Du skal igennem mindst ti eksamener og et studieretningsprojekt i løbet af din tid i gymnasiet. En studentereksamen er bestået, hvis gennemsnittet er mindst 02 ifølge den nye karakterskala.\nTip en ven om siden "Gymnasiet".\nGymnasieloven (nyt vindue)


Kommentar til den trætte skoleelev | Debat | fyens.dk\nKommentar til den trætte skoleelev\nAF: POUL RASMUSSEN, BØGEVEJ 22, BOGENSE\nPubliceret 11. september 2019 kl. 08:00\nLæserbrev: Jeg er en ældre mand, der ikke helt forstår meningen med dit brev. Du skriver, at du er træt om morgenen og at det er usundt, hvis børn ikke får 10 timers søvn. Hvad er det lige, der forhindrer dig i at få 10 timers søvn - du bestemmer jo selv, hvornår du vil gå i seng?\nSamtidig skriver du, at du ser mindre til dine venner, fordi du først har fri kl. 14.40, men samtidig foreslår du en skoledag, der slutter kl. 16.30 - det giver vel ikke mere tid til vennerne?\nDu skal huske, at den dag, du kommer ud på arbejdsmarkedet, er en arbejdsdag på syv timer ganske almindelig - og det svarer til den tid, du i dag går i skole - oven i købet med en del frikvarterer i løbet af dagen.\nEt forslag til dig kunne være, at du slukker for alt dit elektroniske udstyr kl. 22 om aftenen og går i seng. Det ville give dig en god nats søvn og du ville nemt kunne klare dig med under 10 timers søvn samtidig med, at du næste morgen ville være frisk til at tage fat på dagens opgaver.


Harald Hen - konge af Danmark\n1. Indledning 2. Svend Estridsens Sønner\n3. Haralds Love 4. Harald Hen\n5. Død og Begravelse 6. Litteratur\nIsefjorden hvor ledingflåden samledes til kongevalg ved Isøre i 1074 - sandsynligvis ud for Rørvig. Harald blev valgt i konkurrence med sin lillebroder Knud, som senere fik tilnavnet "den Hellige". Fra Google Map.\nHarald Hen blev valgt som konge af Danmark i 1074 og regerede indtil 1080. Kongehusets hjemmeside skriver at han blev valgt som medkonge allerede to år før sin faders, Svend Estridsens, død, hvad der ikke lyder usandsynligt. Det er formentligt også sandt at han hele sin regeringstid måtte forsvare sin position mod sine mange talentfulde og ambitiøse brødre. Som sin samtidige, den Norske konge Olaf Kyrre, hvor tilnavnet betyder den fredsommelige, var han en fredselskende konge, som, så vidt vi ved, ikke førte store krige mod andre folk.\nSvend Aggesen forklarer Haralds tilnavn, Hen, som hans "villige sindelags blødhed". Det antages at Hen betyder en blød sten, en slibesten. Knytlinge Saga beretter at hans broder Knud efter sit kongevalg på Viborg Ting sagde: "I Danske lønnede min broder Harald for den eftergivenhed og mildhed, som han viste imod eder, med at I kaldte ham Harald Hein, og gav ham det navn, for at spotte ham; men nu skal jeg lønne eder for det, at I så ilde gengældte ham hans godhed, thi jeg skal nu være eder en kampesten, som er hård tilfulde."\nDet ser ud som om at Harald fortsatte den politiske linie, som hans fader havde fulgt. Som sin fader arbejdede han på at skabe et selvstændigt Skandinavisk ærkesæde, men stadig uden held. Han bevarede den Danske konges gode og direkte forbindelser til pavestolen. Han fortsatte med held arbejdet med at forbedre det Danske møntvæsen. Møntfund fra hans tid indeholder næsten kun Danske mønter, ingen eller få udenlandske og meget lidt sølv, som ikke er slået til mønter.\nDanmarks kongerække indelt i kongeslægter eller dynastier - De nedstammer næsten alle fra "Hardegon, søn af en vis Sven", som satte sig i besiddelse af en del af Jylland omkring år 917, som fortalt af Adam under biskop Hoger. Men det er pædagogisk gavnligt at inddele kongerækken og dermed Danmarkshistorien i nogle overskuelige perioder, da det giver et godt overblik.\nKnytlingerne har fået deres navn efter Hardecnudth, sandsynligvis søn af Hardegon. Han kaldes Knud 1. og han var far til Gorm den Gamle som fortlat af Adam under Unni. Magnus den Gode var søn af den Norske helgen, Olav den Hellige; hans regeringstid var et interregnum til Svend Estridsen og hans sønner og sønnesønners periode. Svend Estridsen var sønnesøn af kongen Svend Tveskæg.\nDe stridende konger, Sven, Knud og Valdemar var alle kongelige kandidater, som nedstammede fra Svend Estridsen, men perioden fremtræder alligevel som et interregnum til Valdemarernes periode.\nMange historikere, vistnok de fleste, regner kun Valdemar 1. den Store, hans søn Knud 6. og Valdemar 2. Sejr til Valdemarerne. Men ingen har patent på den definition, og det forekommer forfatteren hensigtsmæssigt også at inkludere deres direkte mandlige efterkommere - inklusive Erik 4. Plovpenning, Abel og Christoffer 1 - indtil Christoffer 2., som var den sidste konge før den tiden uden konge.\nValdemar 4. Atterdag var ikke Unions-herskere, men det var hans datter Margrete 1. og hans barnebarn Oluf. Man kan med god vilje sige at Valdemar Atterdag lagde grunden til Kalmar Unionen med Norge og Sverige.\nBorgerkrigen Grevens Fejde var et markant vendepunkt i Danmarks historie. Som en følge af den lutherske reformation kunne kongerne overtage den trediedel af Danmarks jord, som havde tilhørt kirken. Denne rigdom gjorde det muligt at tilsidesætte den gamle adel og etablere enevælden, som var en hovedårsag til Danmarks historiske nedgang. En demokratisk Grundlov blev indført i 1848 uden uroligheder og blodsudgydelser.\nHan er bedst kendt for den måde, han blev valgt på. I konkurrence med sin få år yngre broder, Knud, blev han udpeget som konge af den Danske ledingflåde, forsamlet ved Isøre i Isefjorden, idet han lovede at overholde visse betingelser, som bestod i at han ville respektere "Haralds love".\nKongerne i Svend Estridsens og hans sønners periode. Svend og hans fem sønner, som alle i rækkefølge blev konger efter ham. Efter dem kom Erik Emmune, som var søn af Erik Ejegod, og Erik Lam, som var var søn af Håkon Jarl og Ragnhild, der var datter af Erik Ejegod.\n2. Svend Estridsens Sønner\nSvend Estridsen må ganske givet have været klar over den fare, som hans mange ambitiøse og godt begavede sønner kunne blive for rigets fred efter hans død. Ælnod skriver at han havde planer med hver især af sine sønner: "Nogle af dem satte han til studiet af den guddommelige videnskab, andre overgav han til ædelbårne mænd, for at de kunde opdrages hver på sit sted." Han satte Harald og Knud i spidsen for flåder, som han sendte mod England. En søn ved navn Magnus, sendte han til Rom for at han der kunne blive salvet som konge; men, som Adam fortæller, døde han på vejen.\nDøbefonten i Mørke kirke mellem århus og Randers er en af landets ældste stenfonte. Fonten er fint hugget med et lidt sært dyr. Foto Mørke Kirke.\nEftertiden ved at hans frygt var velbegrundet. Efter hans død kom det virkelig til alvorlige gnidninger mellem sønnerne. Man kan ane at de var delt i to partier. Harald Hen, Oluf Hunger og til dels Niels var konservative typer, som ønskede at følge landets gamle love, tage behørig hensyn til bønderne og bevare freden; Knud den Hellige og i mindre grad Erik Ejegod var mere ambitiøse, selvretfærdige og kompromisløse i deres bestræbelser på at inddrive skatter, modernisere lovene, generobre England og føre krig mod folk langs Østersøkysten.\nKnytlinge Saga fortæller at Svend bad Danskerne om tilladelse til at udnævne sin efterfølge for at undgå ufred og borgerkrig mellem sønnerne: "Da Kong Svend havde hersket over Danmark i ni og tyve år efter kong Magnus den Godes død, var han øster ovre i Jylland; han lod da lyse til tinge, og der kom en stor forsamling; og da tinget var sat, talte Kong Svend således: "Gud lønne og takke eder Danske for den kærlighed og hørighed, som I så længe have vist mig; jeg venter at jeg end kan gøre regning på samme i en sag, som jeg holder for at være af megen vigtighed. Jeg har holdt de gamle love mod eder Danske; men nu er der en ting, hvori I ville holde for, at jeg går udenfor lovene, og det er også virkelig tilfældet. Det er nemlig min bøn til eder, at I ville tillade mig at udnævne min eftermand i regeringen. Grunden til at jeg beder derom, er, at jeg har mange og vel begavede sønner, og jeg vil heller skifte riget og kongedømmet imellem dem, end at de skulle siden holde ufred indbyrdes, og der for den sags skyld skal blive krig og urolighed i landet." Kongen talte ikke meget, men da han havde talt, gav folket sit lydelige bifald til kende, og formedelst den vennesælhed og yndest, hvori han stod hos hele folket, tilstod alle ham hans bøn, og det blev da ved lov vedtaget og ved våbentag stadfæstet, at Kong Svend skulde kåre den af sine sønner, som han selv ville, til konge efter sig i Danmark."\nKongestenen ved Isøre: "Isøre Ting kåredes Harald Hen år 1076 til Danmarks konge og Niels år 1104". Foto VisitOdsherred.\nDet bliver delvist bekræftet af Wilhelm af Malmsbury, som skriver: "Sweyn, da han var nær sit livs ende, bandt alle indbyggerne med den ed at eftersom han havde fjorten sønner, skulle de give kongeriget til hver af dem i rækkefølge, så længe problemet bestod. Ved hans død efterfulgte hans søn Harold ham i tre år". Wilhelm uddyber ikke hvilken rækkefølge, men Ræder mener at det var efter alder.\nRobert af Elgin skærper betingelserne yderligere. Han tilføjede nemlig, at, hvem der handlede mod den vedtagne lov, "skulde straffes med den evige forbandelse, og sønnerne måtte bekræfte loven med en hellig ed."\nVi kan tro at det berømte kongevalg ved Isøre - som Saxo og Svend Aggesen beretter om - fandt sted, medens Svend stadig var i live og havde til formål at udpege en medkonge blandt hans sønner, som senere ville blive enekonge efter Svends forventede død, således som Svend i sin ungdom havde set det ske i England mellem Hardeknud og Edward Bekenderen. Den udvalgte blev sandsynligvis derefter lovformeligt hyldet på alle landstingene. Den usædvanlige fremgangsmåde skulle sikre landets enhed ved at det blev den samme konge, som blev valgt i hele landet.\nKnytlinge Saga fortæller at Knud var Svend Estridsens favorit: "Derpå tog Kong Svend igen til orde, og sagde så: "Harald er, som I vide, den ældste af mine sønner i antal af år, men Knud er den raskeste af sind og den fuldkomneste i legemsfærdigheder af alle mine sønner; han er nu også prøvet i en hærs anførsel, han tykkes mig dueligst til konge af mine sønner, og ham vil jeg kåre til konge efter mig." Det lyder sandsynligt, da Svend mindst to gange havde sat Knud i spidsen for ledingflåder, blandt andet mod England.\nGundhildskorset udstillet på Nationalmuseet. Processionskors af hvalrostand - sikkert fra Grønland - med indskrift fra omkring 1050. Kun navnet Gunhild er skrevet med runer, og den lange indskrift er skrevet med latinske bogstaver. Ifølge indskriften er korset lavet af håndværkeren Liutger for Helena, også kendt som Gunhild, Kong Sven Magnus' datter. Nogle mener at der også kan være tale om Svend Grathes datter. På korsets forside har der oprindelig været en Kristusfigur og korsenderne er udformet som medaljoner med kvindefigurer, der symboliserer henholdsvis Livet (øverst) og Døden (nederst), den sejrende Kirke (til venstre) og den slagne Synagoge (til højre). Foto Christer Hamp.\nIfølge Ælnod fandt der en slags valgkamp sted mellem Harald og Knud: "Men da de to kongsemner Harald og Knud, han, som snart skulde få navnet Kanutus, tvistedes om ret til herredømmet, blev Harald, både fordi han var ældst af år og fordi han tyktes mere sagtmodig i sin optræden, ved hele folkets valg indsat til konge og udråbt til Danmarks fyrste med ønsket om langt og lykkeligt liv".\nSaxo er meget utilfreds med valgresultatet: "Således vandt han ved sine søde ord folkets gunst, så det lagde mere vægt på hans falske løfter end på Knuds aldrig overvundne tapperhed, og striden imellem brødrene, der øgedes ved, at nogle holdt med den ene og andre med den anden, blev således afgjort uden voldgiftsmænd og dommere blot ved deres tilhængeres stemmer. Støttende sig til den ukyndige og vildledte mængde lod Harald straks ved sendemænd sin broder vide, at han ikke burde tragte efter kongemagten, der var blevet tilkendt ham som den ældste."\nClaus Deluran foreslår at man kalder Knuds parti for Vikingepartiet og Haralds parti for Fredspartiet. Vikingerne ville fortsætte forsøgene på at holde sammen på Danmark, Norge og England - og det ville koste mange penge, medens Fredspartiet hellere ville tage det med ro og nyde freden.\n3. Haralds Love\nDanmarks høvdinge valgte Harald frem for Knud, fordi de ikke brød sig om ovenud selvsikre og aktivistiske konger, som de frygtede ville indføre en mængde nye og bekostelige love, regler og store projekter - hvilket også var, hvad Knud gjorde, da han senere blev konge.\nDetalje af Gunhildskorset, som er udstillet i Nationalmuseet. Den nederste medaljon symboliserer døden. Navnet Gunhild er skrevet med runer. Korset er skåret af Grønlandsk hvalrostand. Foto Christer Hamp - Runor.\nHarald vandt landets høvdinge for sig, fordi han lovede at overholde "Haralds Love". Vi bemærker at Ælnod ikke skriver direkte at denne Harald gav lovene, men blot at han stadfæstede dem: "Efter at Harald var kommen i besiddelse af den fædrene magt, lod han det sig være magtpåliggende i høj grad at imødekomme folkets ønsker og ikke blot at udvælge for det de love og retsregler, som det kunne ønske sig, men også med sin kongelige myndighed at fastslå dem, han havde udvalgt, til overholdelse for efterkommerne. Derfor har de danske indtil den dag i dag, hver gang de har valgt eller villet vælge sig en konge, til denne stillet det krav, at han skulle overholde de love, Harald havde stadfæstet, og de roser og priser ham stadig som fredens og den offenlige friheds fader på grund af de love, han har indrømmet dem."\nDen engelske krønikeskriver, Radulfus Niger, som er ganske godt oplyst om Danske forhold, rapporterer således: "Efter Sven blev Harald konge i Danmark; han stadfæstede lov og ret, som en anden Harald havde fastsat."\nVi må tro at den anden Harald, som Radulfus hentyder til, må have været H Svend Tveskægs ældste søn, Harald Svendssøn, idet den anden Harald - med tilnavnet Blåtand - blev afsat ved et oprør.\nDanmarks landsting i middelalderen. Vi kan tro at oprindelig havde hvert "land" sin egen lovsamling, som blev husket af en lovsigemand, som vi kender ham fra Island. I Harald Hens tid var Danmark stadig inddelt i "lande" med hver sin lovsamling, Jyske Lov, Sjællandske Lov og så videre, som de kunne ændre, som deres tingforsamlinger fandt passende. En ny Dansk konge skulle hyldes på alle landsting for at blive konge af Danmark, og det var ingen tom formalitet. Ganske få år efter Harald Hens tid blev landet som en fuldstændig selvfølgelighed delt mellem Svend, Knud og Valdemar, idet forskellige landsting foretrak forskellige kandidater.\nDet ses let at se Nørrejylland er det største "land". Derfor, hvis en kandidat blev valgt der først, havde han et stærkt argument på de andre ting. Mange skjaldevers indikerer desuden at Knytlinge kongerne var Jyders konger, dvs. Jylland var deres oprindelige rige, som "Hardegon søn af en vis Svend" først erobrede.\nI løbet af middelalderen blev landstingenes rolle reduceret, og de endte som rene domstole, der blot skulle dømme efter de love, som kongen af Danmark havde givet. Tegnet af Vesconte2 på wikipedia.\nDerimod skriver Svend Aggesen udtrykkeligt og Saxo delvist at Harald gav egentlige love fælles for hele Danmark på selve tinget ved Isøre, hvilket ville være meget usædvanligt, fordi de Danske landskaber, Jylland, Sjælland og Skåne, havde deres egne lovsamlinger i form af Jyske Lov, Sjællandske Lov og så videre. Aggesen skriver: " - forresten var han den første konge, der foreskrev Dansken love ved sin udnævnelse på nysnævnte sted." Saxo skriver: "Derhos lovede han, at han, hvis de satte ham på tronen, ville afskaffe de strenge love og efter deres eget tykke sætte milde og lempelige love i deres sted. Da han gav så store løfter om ting, de i så høj grad ønskede, lod de sig dåre af hans giftige smigertale og udråbte ham til konge". Formentlig var der blot tale at han lovede at arbejde for disse love på de lovformelige tingsteder.\nTegning af et middelalderligt tingsted af Olaus Magnus fra 1531. Tingets medlemmer, de såkaldte stokkemænd sidder på en stok, som er en bjælke, og lytter til de fremmødtes forklaringer. Det er så vidt vides den eneste samtidige afbilding af et nordisk ting. Olaus Magnus var en katolsk ærkebiskop i Östergötland i Sverige, som samtidig var etnolog og kartograf. Efter reformationen flygtede han først til Danzig og senere til Venedig og Rom. Under sin landflygtighed skrev han det meget fantsifulde værk "Historia de Gentibus Septentrionalibus" om de nordiske folks historie.\nÆlnod af Canterbury, som skrev meget positivt om Harald, var øjenvidne til Knuds skrinlæggelse i Odense i 1101, men han synes derimod ikke at have overværet optagelsen af hans ben i 1095. Derfor må hans ankomst til Odense have været mellem disse to årstal; hvilket vil sige godt 25 år efter kongevalget ved Isøre. Radulfus, Aggesen og Saxo derimod, skrev først i Valdemarstiden knap hundrede år efter Haralds regeringtid.\nVi kan sikkert også tro at når Harald Hen lovede at overholde "Haralds love" betød det simpelthen at han lovede at respektere landets traditionelle gamle love og ikke lave dramatiske ændringer, idet dette udtryk måske blot betegnede almindelig velkendt lov og ret. Lignende udtryk kan man finde senere i middelalderen med lignende betydning. Med "Valdemars love" mente man de gamle overleverede love. I Norge kunne man tale om "St. Olafs lov", som betegnelse for den almindelige velkendte retsorden i landet.\nKong Henrik 4. med sin husru og søn ventede i 3 dage uden for borgen Canossa nær Parma i Italien.\nPave Gregor 7. som var pave i Rom fra 1073 til 1085, som inkluderer Harald Hens regeringstid, arbejdede for at kun kirken og ikke konger og kejsere skulle kunne udnævne biskopper og præster. Henrik 4. prøvede at afsætte ham, men paven svarede igen med banlysning. Kejseren måtte begive sig til borgen Canossa, hvor paven opholdt sig, og bede om tilgivelse for sine overgreb mod den katolske kirke. I tre dage, fortælles det - muligvis lidt overdrevet - knælede kejseren barfodet i den værste vinterkulde kun iført en uldkappe foran porten til borgen og bad grædende om tilgivelse; først den fjerde dag blev han tilgivet. Denne begivenhed har givet anledning til udtrykket Canossa-gang. Striden mellem pave og kejser udviklede sig senere til at der en overgang var to kejsere og to paver.\nHarald Hen fortsatte efter alt at dømme sin faders politik med at knytte Danmark så direkte som muligt til pavestolen og bestræbe sig på at undgå Hamburg Bremen og dermed kejseren. I sin strid med kejseren havde Gregor en betydelig interesse i et stærkt kongdømme nord for kejserens rige, og han sendte flere breve til både Svend Estridsen og Harald og den Norske konge Olaf Kyrre. Træsnit af John Foxe 1563 fra Wikipedia.\nDet er nemt at forstille sig at Saxo, Aggesen og Roskilde Krønikens forfatter har ladet deres beretninger farve af politiske modsætninger i deres egen tid. Historikeren Jørgen Olrik mener: "Modsætningen mellem Harald og Knud er tillige modsætningen mellem de to åndsretninger, som fra denne tid til langt ind i 12. årh. brødes i Danmark: den konservative retning, der ikke ønskede ændringer i den gamle retstilstand og således også ved kongevalget holdt på den nedarvede skik at tage ældste kongesøn til konge; og den reformivrige, mere kirkevenlige retning, der ønskede at fremme en stærk kongemagt og i det hele udvikle rigsenheden. Dommen over Harald Hen og hans kongegerning falder derfor såre forskelligt efter historieskrivernes partistandpunkt. Kun Ælnod er ret upartisk, medens den konservative retnings heftige talsmand, Roskildekrønikens forfatter, priser ham (Harald) i høje toner som en herlig mand og retfærdig styrer, og Sakse lige modsat dadler ham for hans slaphed og karakteriserer ham som et hængehoved."\nOptegning af mønt udstedt af Harald Hen. Tegning af Hauberg P. fra 1900: Myntforhold og udmyntninger i Danmark. Wikimedia Commons.\nVi ved meget lidt om hvilke dele af de Danske love, som i særlig grad var omstridte. Hverken Aggesen eller Saxo kommer mere præcist ind på, hvad det var for nogle love, som Harald ville lempe. Den eneste indikation, som vi kan finde på, må være at han stod i modsætning til sin broder Knud, og man kan tænke sig at hvad Knud senere indførte, da han kom til magten, må groft taget være, hvad hans rival Harald lovede at lempe eller ikke at indføre, da han blev konge.\nKnud forøgede de kongelige indtægter på mange måder, da han blev konge. Han opkrævede "nefgjald", som synes at have været en slags personskat, der skulle betales af alle; han indsatte sine hirdmænd som mere effektive forvaltere på de kongelige godser; han øgede satserne på forskellige bøder, såsom fredkøbsbøden og ledingsbøden, som skulle betales af henholdsvis drabsmænd og folk, der havde forsømt deres ledingspligt; han søgte at opkræve betaling for brug af skovene, han søgte at indføre tiendeafgifter til kirken; han virkede generelt for moderne kirkelig inspireret lovgivning - mellem alt dette må Haralds løfter og lempelser findes.\nRoskilde Krøniken skriver om indholdet af Haralds love: "Harald Svendsøn, en ypperlig mand og såre retfærdig hersker. Han gav alle ret til at bruge skovene, som de mægtige havde tilegnet sig alene." Hvilket må betyde at efter de gamle love havde alle ret til at bruge skovene. Imidlertid, nogle mægtige mænd - hvem det så var - havde uretmæssigt tilegnet sig denne ret for dem selv alene. Men Harald førte brugsretten tilbage til det almindelige folk, som de gamle love foreskrev.\nVi bemærker at Svend Aggesen mener at danskernes fælles ret til skovene blev indført under Svend Tveskæg som tak, fordi folket løskøbte ham fra Vendisk fangenskab med indsamlet sølv og guld: "Ved denne lejlighed fik de Danske for første gang skove og lunde i fælledsskab." Men vi kan tænke at fællesskabet om skovene i virkeligheden er endnu ældre.\nUrnehoved Mindepark er anlagt øst for Bolderslev. Den nøjagtige placering af Urnehoved Ting kendes ikke i dag, men det menes at det lå i Bjolderup Sogn sydvest for Åbenrå. Urnehoved Ting var tingsted for Sønderjylland. Foto Grænseforeningen.\nSaxo derimod mener at det særlige ved Haralds love var at det indførtes at anklagede fik ret til at rense sig ved ed: "Harald blev nu mindet om at holde, hvad han havde lovet, og efter at have holdt rådslagning i otte dage brugte han sin kongelige myndighed til at hæve almuens magt, idet han først og fremmest gav en lov, i henhold til hvilken den anklagede fik ret til at tage til genmæle og forsvare sig, inden klageren fik fremført, hvad han havde til støtte for sin klage. Medens det nemlig tidligere ikke havde været tilladt at rejse indsigelse imod vidnefast søgsmål, fik den anklagede nu ret til at gendrive sagsøgerens klagemål med ed."\nVi husker at i 1041 i England anklagede kong Hardeknud Godwin Jarl for at have myrdet sin halvbroder, Alfred, men Godwin rensede sig for anklagen ved ed, hvilket vil sige at nogle tylvter - altså nogle dusin - uberygtede, ærlige mænd svor på at Godwin Jarl var en ærlig mand, som aldrig kunne finde på at gøre sådan noget.\nSenere i Danmarks historie skulle Abel rense sig for mistanke om at have ombragt sin broder Erik Plovpenning ved 24 ridderes ed.\nMan kan mene at afgørelse ved ærlige mænds ed var en slags nævningeting, idet mænd i almindelighed må antages at have undersøgt sagen før de svor på at den anklagede var skyldig eller uskyldig.\nOptegning af mønt udsendt af Harald Hen. Harald er vist med draget sværd. Han synes at have været meget aktiv med rigets møntvæsen. Foto fra Wikipedia\nMange historikere mener at Saxo bytter om på tidens traditionelle lov og ret og kirkens reform-bestræbelser i hans egen tid.\nDet var ikke sådan at Harald introducerede forsvar med ed, som en ny procedure, der fortrængte de traditionelle vidnebeviser. Forsvar ved ed havde man brugt i både England og Skandinavien i århundreder, og Harald lovede blot at respektere de gamle loves bestemmelser.\nVidner var derimod et nyt element. Netop på Saxos tid - hundrede år senere - arbejdede kirken for at introducere vidneførsel i retssager, således som det er nævnt i Bibelen, blandt andet i Matthæus 18-16: "Men hører han dig ikke, da tag endnu een eller to med dig, for at "hver sag må stå fast efter to eller tre vidners mund."\nFlere historikere anfører at Harald var omkring 36 år gammel, da han blev konge og således var født omkring 1038, når vi antager at han blev konge i 1074. Forfatteren kan ikke finde den oplysning direkte nævnt i kilderne, den må bygge på en antagelse om at Svend fik sin første søn, da han var omkring 20 år gammel, hvilket lyder meget rimeligt. På dette tidspunkt opholdt Svend Estridsen sig i Danmark hos Hardeknud eller hos kong Anund i Sverige.\n"Kobberstik af Harald Hen fra perioden omkring 1500-1795. Fra Det Kongelige Bibliotek. Det har formentlig ingen portrætlighed.\nSvend havde flere hustruer og mange elskerinder. Moderen til Harald er ikke kendt.\nDer er en lidt underlig bemærkning i Knytlinge Saga. Stormanden Eivind Bifra opsøgte Knud efter Haralds valg til konge for at få Knud til at acceptere valget og bevare freden: "Knud svarede ikke straks, men tog dog omsider til orde, og sagde således: "Jeg vil vælge det, som vil synes eder mindre mandigt, at jeg vil modtage det vilkår, at opgive kongenavnet, hellere end at slås med min broder Harald om riget, og lad så Gud skifte os imellem!" Det lyder, som om Knud havde en forventning om at Harald kunne dø i løbet af nogle få år; enten fordi han havde dårligt helbred, eller fordi han var signifikant ældre end Knud. Måske var der en grund til at hele folket ønskede Harald et langt og lykkeligt liv: "Harald, både fordi han var ældst af år og fordi han tyktes mere sagtmodig i sin optræden, ved hele folkets valg blev indsat til konge og udråbt til Danmarks fyrste med ønsket om langt og lykkeligt liv." som Ælnod skriver.\nBåde William of Malmesbury og Florence af Worcester skriver ret udtrykkeligt at den Osbern eller Asbiorn, som ledede en Dansk flåde mod England, var Svends broder.\nKnytlinge Saga fortæller at Harald var gift med en datter af Asbjørn Jarl, jarl af øerne. Harald skulle således muligvis have været gift med sin kusine, som nogle mener at vide hed Margrete. Det er ikke kendt at de har fået børn.\n"Haltdalen stavkirke fra omkring 1100. Oprindelig stod den i Haltdalen omkring 65 km sydøst for Trondheim, men nu står den i Sverresborg Museum i Trondheim. Der står en kopi i Haltdalen. De allerfleste kirker på Harald Hens tid var trækirker og mange har lignet kirken fra Haltdalen. Trækirkerne er bevaret langt bedre i Norge end i Danmark. Foto J. Morten Dreier Wikipedia\nDet er dog underligt at vi ikke hører om protester fra præster og biskopper på grund af ægteskabet mellem to så nært beslægtede. De gejstelige var jo meget oprørte, da hans fader nogle få år før ægtede en kvinde, som han var langt fjernere beslægtet med. Derfor, Harald var nok ikke gift med sin kusine. Det bliver understøttet af at Knytlinge Saga andetsteds anfører at Svends broder og Haralds svigerfader ikke var den samme: "I denne nat havde høvdingerne møde og råd; der var Harald Svendsøn, og hans svigerfader Asbjørn Jarl, kongens broder Bjørn, Eyvind Bifra og mange andre af deres venner, som ville tage Harald til konge."\nHarald Hen er bedømt meget forskelligt af krønikeskriverne alt efter hvilken "åndsretning" - for at bruge Olriks ord - eller parti, de tilhørte. Når man læser Knytlinge Sagas, Saxos og Aggesens angreb på Harald, kommer man nemt til at tænke på den moderne kampagne mod den Amerikanske præsident Donald Trump.\nAlteret i Ulvdal Stavkirke nær Hardangervidda. Alle flader er udsmykket, hvilket sikkert var almindeligt i jernalderen og vikingetiden. I de lidt senere danske landsbykirker af sten var væggene også rigt udsmykket med kalkmalerier. Det var først med reformationen vi fik de asketiske hvidkalkede vægge i kirkerne. Foto Ulvdal Stavkirke\nKnytlinge Saga omtaler Harald som en ængstelig og dybt indadvendt person: "Kong Harald var en stille og tilbageholden Mand, sagtfærdig og uanseelig; han var taus og talte ikke offentlig, hvorfor andre for det meste måtte føre ordet for ham på tingene; han var ikke meget skikket til at afgøre noget af vigtighed; han var ikke nogen kriger, men fredelig og sagtmodig imod folket og viste kun liden myndighed, så at enhver gjorde i landet næsten, hvad han ville."\nDen gamle kriger, Saxo, mener også at Harald var en svag og konfliktsky konge: "Harald gik for øvrigt i den grad op i andagtsøvelser, at han for dem forsømte at våge over, at de love, han gav, blev strengt overholdte; som følge af den slaphed, hvormed de håndhævedes, gjorde alle ustraffet, hvad fortræd de ville, og alt værn for ret og retfærdighed blev kuldkastet. Han betænkte ikke, at Gud finder mere Behag i, at en konge forvalter sit rige rettelig end giver sig tom overtro i vold, i at han strengt våger over retfærdigheden end søger at tækkes ham ved en overflod at bønner, ja, at Gud Herren lettere forsones ved at man fremmer ret og retfærdighed, end ved at man ofrer ham røgelse, at han synes bedre om, at man slår synden ned, end at man slår sig for brystet, at han hellere ser en Konge tvinge lasterne i knæ end ham selv knæle, og at håndhævelsen af fattigmands ret er ham kærere end noget som helst offer. Thi skønt en konge rettelig bør lægge vind på religionen, sømmer det sig dog stundom bedre for ham at sidde i dommersædet end at knæle for alteret."\nVikingehær fra 1000 tallet afbilledet i det franske håndskrift Miracula Sancti Albini fra samme tid. Ledingflåden ved Isøre var sikkert klædt og bevæbnet på samme måde. Foto Wikimedia Commons.\nAggesen lægger heller ikke fingrene imellem: "Af sin tosse-godhed fik han tilnavnet slibesten."\nMen Roskilde Krønikens forfatter har en helt anden mening. Han er helt klart på samme side som Harald Hen: "Efter hans død fulgte hans søn Harald ham på tronen, og herskede i 7 år; efter de gamles mening var han den fjerde Danekonge af navnet Harald. Den første var den Harald, som døbtes ved Mainz; den anden var Harald Blåtand; den tredje Harald Gormsøn, og den fjerde denne Harald Svendsøn, en ypperlig mand og såre retfærdig hersker."\nOdense munken Ælnod af Canterbury, som skrev omkring 25 år efter Haralds regeringstid, var efter alt at dømme ret objektiv i forhold til partistriden, og han giver også Harald et godt eftermæle: "Men da de to kongsemner Harald og Knud, han, som snart skulde få navnet Kanutus, tvistedes om ret til herredømmet, blev Harald, både fordi han var ældst af år og fordi han tyktes mere sagtmodig i sin optræden, ved hele folkets valg indsat til konge og udråbt til Danmarks fyrste med ønsket om langt og lykkeligt liv." - "Efter at Harald var kommen i besiddelse af den fædrene magt, lod han det sig være magtpåliggende i høj grad at imødekomme folkets ønsker og ikke blot at udvælge for det de love og retsregler, som det kunne ønske sig, men også med sin kongelige myndighed at fastslå dem, han havde udvalgt, til overholdelse for efterkommerne. Derfor har de danske indtil den dag i dag, hver gang de har valgt eller villet vælge sig en konge, til denne stillet det krav, at han skulle overholde de love, Harald havde stadfæstet, og de roser og priser ham stadig som fredens og den offenlige friheds fader på grund af de love, han har indrømmet dem."\nMønt slået i Roskilde af Harald Hen. Kongen lod sig afbilde med et draget sværd. Han er den første danske konge, der bruger dette motiv til at understrege sin magt. Det tyder jo ikke på at han var sådan en veg og ubeslutsom konge, som hans fjender påstår. Den Kgl. Mønt- og Medaillesamling. Foto Wikimedia Commons.\nAdskillige møntfund fra Haralds tid viser at han fuldførte sin faders monetære politik og etablerede et kongeligt møntmonopol; som bestod i en værdifast og ensartet penning efter bedste Europæiske mønster. Møntfund fra hans tid består næsten udelukkende af Danske mønter.\nHarald Hen fortsatte med succes sin faders direkte forbindelse til paven. Det er påfaldende hvilken faderlig tone, der præger brevene fra Gregor 7. til Harald. Kongen kaldes i almindelighed "hans elskede søn", medens for eksempel et samtidigt brev til Olaf Kyrre i Norge er koldt og forretningsmæssigt. Olaf kaldes "vestra excellentia", "vestra eminentia" og lignende.\nI breve fra 1077-80 opfordrer Pave Gregor Harald til fromhed og til at fortsætte Sven Estridsens politik ved at værne og hædre kirken og at beskytte de fattige, de faderløse og enkerne. Paven udtrykker ønsket om hyppigt at se sendebud fra kongen, som kan fortælle om forholdene i Norden og få instrukser med tilbage. En enkelt gang udtrykte han sin bekymring for kristendommens stilling i Danmark. Præsternes forvaltning af deres embeder havde han intet at udsætte på, men der var mere grund til bekymring for folket, skrev han. Paven havde erfaret at Danskerne gav præsterne og kvinderne skylden for dårligt vejr og sygdomme, og han bad Harald ændre disse tilstande.\nPave Gregor 7. i et gammelt håndskrift. Pave Gregor er mest kendt for sin strid med den tyske Kong Henrik 4. Striden drejede sig om hvem, der havde ret til at besætte kirkelige embeder.\nI 1076 ekskommunikerede Gregor Henrik og løste hans undersåtter fra deres troskabsed til ham, hvilket reelt var en afsættelse af kongen. Henrik gik til slottet Canossa. I tre kolde januardage i 1077 stod han bodfærdig uden for porten til det Nord Italienske slot, hvor Gregor opholdt sig, og bad om syndsforladelse.\nNogen tid efter støttede Gregor en modkonge i Tyskland, hvilket fik Henrik til at erklære krig mod paven; i 1084 drog han sejrrig ind i Rom og lod sig krone til tysk-romersk kejser af ærkebispen af Ravenna, som han havde fået valgt til modpave. Henrik 4. belejrede Engelsborg hvor Gregor holdt stand. I sidste øjeblik blev han undsat af en af Sankt Peters Vasaller, den Normaniske hertug Robert Guiscard af Apulien, Calabrien og Sicilien, som var efterkommer af vikinger, som oprindeligt bosatte sig Normandiet. Imidlertid hærgede hans tropper Rom så frygteligt, at Gregor måtte flygte, og nogen tid efter døde han i eksil i Salerno. Foto Wikimedia Commons.\nI et paveligt brev til den norske kong Olaf Kyrre i 1078, oplyses det, at den Danske konges brødre har søgt tilflugt hos kong Olaf. Paven har erfaret, at de har bedt Olaf om hjælp til at tvinge Harald til at dele riget med dem. Han advarer på det kraftigste Olaf Kyrre mod at hjælpe dem, der vil splitte det Danske rige: "I hvor høj grad dette tjener til rigets skade, til den kristne menigheds opløsning, til ødelæggelse af kirkerne, mod hvilke hedningerne i naboskabet uophørligt har grumme planer, og til hele jordens forødelse, derom belærer Eder selve sandheden, som er Kristus, i evangeliet, når han siger: hvert rige, som er kommet i splid med sig selv, lægges øde, og hus falder over hus." Paven pålægger Olaf Kyrre at sørge for at Harald Hen ikke blot modtager sine brødre i riget, men også tildeler dem ledige godser og hæderfulde stillinger "på en sådan måde, at de hverken bliver trykket af en uværdig trang, eller at riget eller dets værdighed bliver rystet - "\nDen Islandske skjald Kalfr Manason kvad om Knud den Hellige. I Knytlinge Saga er overleveret et vers, som beskriver at Harald forsvarede sit rige mod 11 brødre:\nefter faderens afgang;\nI et andet brev fra paven fra 1080 omtales Haralds "sejr og glorie". Hvem de besejrede var, fortælles ikke i brevet; men når vi sammenholder pavens breve og Kalfr Manason kvad indser vi, at det må have været kong Haralds brødre. Og da vi kender hans broder Knuds militære erfaring og kompromisløse personlighed, må vi tro at han var iblandt.\nVidere i det samme brev hedder det at paven har fået fortalt at danskerne: "giver præsterne skylden for stærke udsving i årstidernes temperatur, stormvejrs forstyrrelser og alle mulige legemelige sygdomme" og at de handler "ugudeligt med hensyn til kvinder, der af samme grund ved en lignende ubillighed er kendt skyldige i kraft af en umenneskelig og barbarisk skik."\n5. Harald Hens Død og Begravelse\nHarald Hen døde i 1080, i det samme år som pave Gregor lykønskede ham med sejr. Kun Knytlinge Saga angiver en dødsårsag: "Da han havde været konge i fire år, døde han af sygdom." Andre kilder skriver blot at han døde.\nGrundplan af Dalby Kirke gennem tiden. Vi bemærker at placeringen af det oprindelige kor og alter nu er udenfor kirken. Foto arslonga.dk.\nÆlnod er som før den mest tillidsvækkende: "Men da også han i det sjette år af sin kongetid var vandret heden ad sine fædres vej, fik det berømte sted, som på dansk hedder Dalby, det er "dalens by", hans legeme at gemme indtil den kommende opstandelse og betroede det ved hellig jordefærd til jordens moderskød." Dødebogen fra Lund, Necrologium Lundense, omtaler at Svend Estridsen begyndte at bygge kirken i Dalby i Skåne, derfor kan vi tro at Harald havde en speciel tilknytning til den nye stenkirke, og han blev begravet her.\nMen, som det er tilfældet med så mange Danske og Norske middelalderkonger, man ved ikke, hvor i kirken eller på kirkegården han ligger begravet.\nEn stor sten med et indhugget kors på kirkegården er blevet udpeget som hans grav i forbindelse med den Svenske kong Karl 11's (1655-1697) besøg i Dalby. Men det har vist sig at der er ingen grav under stenen. I værket Danske Kongegrave er det foreslået at han ligger i gulvet foran alteret i den oprindelige middelalderkirke, således som mange samtidige Europæiske monarker er blevet stedt til hvile i andre kirker.


Henrik og graven - Debatten\nDato og tid er 17. jun 2021, 22:59\nIndlægaf Zombie » 4. aug 2017, 08:35\nI forbindelse med hele sagen om, hvor prinsgemalen ønsker sig begravet, fandt jeg ud af noget interessant.\nIfølge loven må han ikle begraves i Roskilde Domkirke uden Margrethe, da det er en kongegrav. Det betyder jf. reglerne at han enten skal på køl indtil Margrethe dør (om han ryger først) eller skal graves ned et sted midlertidigt og så graves op igen og flyttes, når hun dør.\nI Kirkeministeriet kender de godt til problematikken, der er bare ikke rigtig nogen, der tager sig sammen til at ændre på reglerne.\nDette har jeg fra en tidligere ansat.\nJeg er ret ked af det på Henriks vegne. Han må ikke blande sig i politik, så må han sige noget om en dum lov? Ville det ikke bare blive spinnet til, at "arrogante kong Henrik vil ligge i en kongegrav"?\nEr der noget at sige til, han ikke ønsker sit lig som kastebold?\nDet tangerer national mobning nu.\nIndlægaf Allmost_Famous » 4. aug 2017, 08:55\nJa, det lyder da som en åndssvag lov. Det burde vel kaldes regentgrav, så han kunne blive begravet der uden Margrethe, skulle han stille træskoene før hende.\nIndlægaf BlueBunny » 4. aug 2017, 08:58\nJeg tænker han var bekendt med de faktorer da han havde dialog om hvordan sarkofaget til mange millioner kroner skulle udformes. Han indgik dialogen og satte sit præg.\nDesuden tænker jeg at et signal om ikke at ville begraves ved siden af sin kone sætter et signal. Han sætter sig selv foran konen. Og i et kærlighedsforhold er det normalt omvendt. Det er ikke tid og sted at være på tværs.\nPersonligt gad jeg ikke ligge i et sarkofag. Da jeg finder det ligegyldigt.\nHans argument er at han føler sig uligeværdig. Herregud. Han har giftet sig med landets dronning. Hvad regner han med? At han via giftemål kan hoppe ind i alles hjerter og regere landet? Han ER ikke landets etter. Men han er ret højt på ranglisten. Jeg synes han er ualmindelig hovskisnovski.\nIndlægaf Flora » 4. aug 2017, 08:59\nHvis det er det der er årsagen, kan jeg egentlig godt forstå ham. Det virker urimeligt ydmygende at "gemme" hans lig på den måde, fordi han ikke er fin nok til at ligge i Domkirken selv. Den regel burde helt klart laves om.\nHvis det er det der er årsagen, forstå jeg nu ikke hvorfor det så ikke er meldt ud. Det tror jeg da de fleste danskere vil have forståelse for.\nIndlægaf Allmost_Famous » 4. aug 2017, 09:02\nJeg synes også, han er hovskisnovski (virkelig undervurderet ord, btw!), men jeg kan dæleme godt forstå, at han gerne vil begraves "rigtigt" fra starten, så han ikke skal ligge på køl eller flyttes.\nReglen er sikkert lavet i tilfælde af, at den overlevende part af regentparret gifter sig igen, men alligevel...\nLige med denne ene ting, kan jeg godt følge ham. Og jeg er ellers noget nær den sidste til at heppe på Henrik.\nIndlægaf Tyrfing » 4. aug 2017, 09:02\nFor min skyld kunne de lægge ham i de ukendtes grav.\nIndlægaf BlueBunny » 4. aug 2017, 09:05\nDet kunne han sagtens melde ud?\nDet er da ikke mere politisk end hans titel.\nHan har givet en anden årsag. Og så umiddelbart er det ikke årsagen.\nHvis han blev tilbudt at han fik sin egen konge gravhøj inkl sarkofag, som ville tage 20 år at bygge, så ville han formentlig tage imod dette, selv om det ville betyde han evt skulle ligge på køl.\nHans kæphest er et helt andet sted er jeg ret sikker på.\nHan ville få folkets sympati hvis han meldte ud at han ville ligge ved siden af Magrethe, men har et ønske om at ligge i graven såfremt han røg først.\nIndlægaf BlueBunny » 4. aug 2017, 09:06\nEnig. Og intet skidt om det.\nDet er mit eget ønske at ende der.\nOg hvis hans melding var at det var hans ønske, så ville jeg bedre kunne forstå det.\nIndlægaf Ado » 4. aug 2017, 09:07\nNational mobning er ret godt beskrevet. Gud fader, hvor jeg synes mange danskere er nogle gennemførte røvhuller. Manden dømmes på forhånd, da det åbenbart er ret svært for den almindelige dansker at forstå, at der nogle gange faktisk ligger mere bag, end det pressen kommer ud med.\nIndlægaf Allmost_Famous » 4. aug 2017, 09:10\nIndlægaf Santa » 4. aug 2017, 09:12\nBlueBunny skrev: Jeg tænker han var bekendt med de faktorer da han havde dialog om hvordan sarkofaget til mange millioner kroner skulle udformes. Han indgik dialogen og satte sit præg.\nHenrik har kendt til sin position siden FØR han giftede sig med Margrethe. Han vidste, at hun ville blive nr et, hans vidste at han ikke ville blive konge og planen for deres gravsted har han kendt til siden 2010 (?) og SELV været med til at lægge.\nHans opførsel er barnlig og uartig, og jeg tror desværre ikke på teorien om, at han skulle være blevet dement, som er luftede et andet sted herinde.\nI så fald tror jeg bestemt ikke at kongehuset ville annoncere hans demens-vrøvl for hele verden, det ydmyger jo bare Margrethe og ham selv.\nMen jeg synes da at manden så kan få en en helt almindelig bisættelse og komme i de ukendtes, så kan han ligge der og surmule, helt upåagtet. Det ville nok ikke passe hans trang til show, men hvis en sarkofag til 29 mill i Roskilde domkirke ikke er godt nok....\nOg når alt det så er sagt, så kan (kunne?) jeg faktisk rigtig godt lide prins Henrik, jeg synes at han er morsom, intelligent og interessant, og en fantastisk ambassadør for Danmark.\nMen han ødelægger fuldstændig det indtryk med sit korstog.\nIndlægaf BlueBunny » 4. aug 2017, 09:30\nDet kommer jo an på ens forhold til døden. Jeg ønsker at komme på de ukendtes og flere af mine kæreste ønsker det samme.\nJeg ville ikke ønske for mine kæreste at de skulle i et sarkofag.\nIndlægaf Aspargsen » 4. aug 2017, 09:46\nNational Mobning ?\nhvis nu ikke henrik i det rigtigt meget langt stykke tid, havde klaget over af han ikke var konge.\nHavde deltaget i det kongelig begivenheder\nHavde afholdt et Offentlige Kongeligt Guldbryllop,\nså kunne det være af man måske havde haft en anden holdning til hvor han ville begraves, men som det er nu så syntes jeg af den forside som både EB og BT har er helt i orden\nIndlægaf Aspargsen » 4. aug 2017, 09:48\nDer er mange der ligger i de ukendtes grav der betyder noget for nogen\nIndlægaf Tyrfing » 4. aug 2017, 10:02\nSå bliver det sgu meget svært at lufte sin holdning til offentlige personers liv.


Dagligvarer køber man da i butikken\nDato: 06 februar, 2017\nÅret er 2017, og det er mere end normalt at vi alle handler varer i massevis på internettet. Den ene webshop efter den anden får besøg af købelystne mennesker, som med mus og tastatur får udset sig de varer de ønsker. Efter få minutter lander kvitteringen i den elektroniske indbakke. Købet er bekræftet.\nDet er især, tøj, elektronik, billetter og rejser der købes over nettet. Blot ikke dagligvarer. På netop dette område holder vi os en smule tilbage, og det lader til at der stadig er et stykke vej, inden vi handler kartofler, mælk og tandpasta over internettet.\nKøbenhavnere handler dagligvarer på nettet\nDet viser en undersøgelse, som Eniro Danmark fik foretaget af Epinions Danmarkspanel. Undersøgelsen blev udført i november 2016. I alt 1.972 danskere deltog i undersøgelsen.\nUndersøgelsen nærmest konkluderer at vi stadig handler lige lidt dagligvarer på nettet, som vi gjorde for 3 år siden. Ikke meget er ændret dér. Eksperter er enige om, at det formentlig skyldes at vi foretrækker at se og mærke dagligvarerne, inden vi køber dem. Desuden gør besøget i de fysiske butikker, at vi bliver inspireret til at handle ekstra ind.\n87 procent af os handler ind i supermarkeder og lignende. Undersøgelsen fortæller desuden at hvis man først for alvor har fået smag for at handle dagligvarer på nettet, er man godt på vej til at fortsætte med det. Særligt hvis man bor i København. Her er det godt 25 procent af befolkningen, som handler dagligvarer via internettet på sider som Irma og Nemlig.com.\nProvinsen mødes i butikkerne\nVi fynboer er anderledes indstillet. Blot 5 procent af os har handlet gulerødder og andre dagligvarer via nettet, og ifølge eksperter er det ikke spor overraskende. Folk fra storbyer er mere fristede til at handle dagligvarer på nettet, mens mennesket i provinsen langt hellere vil støtte de lokale butikker, så butiksdød undgås. Desuden er det sociale aspekt værd at tage med.\nEn snak over kølemontren om løst og fast er netop en af de livgivende faktorer, når man bor i mindre samfund rundt omkring i det danske land. Man kommer måske hinanden en smule mere ved derude, hvor københavnerne langt hellere vil handle ind via nettet – så slipper man også for at stå i kø.\nHer i huset har vi stadig til gode at handle dagligvarer via nettet. Vi forsøger i videst mulige omfang at støtte de lokale butikker. Hvis vi alle handler ind via nettet, ender det med at butiksgader langsomt klapper sammen. Ganske som det er sket med de små, hyggelige købmænd, som har måttet lade livet til fordel af discountbutikker i alle regnbuens farver.\nForrige Fem forglemte fredagslinks\nNæste: Årets søgninger: 2016


Sund som Emilie Lilja - hvad er sundhed? | IN\nSund som Emilie Lilja\nEmilie Lilja er 28 år. Hun er model, dj og stifter af Liljatraining. IN har spurgt Emilie Lilja, hvad sundhed er for hende.\nTorsdag, 5. januar 2017 - 14:28 - af Nina Ettrup Foto: PR\nSundhed ifølge Emilie Lilja\nSundhed for mig er velvære i sin egen krop og at bevæge og træne den og gøre den stærkere.\nNår jeg har spist sundt, så jeg kan mærke, at min mave er i balance. Følelsen, efter du har trænet hårdt, og trætheden, der kommer bagefter, er også fantastisk.\nPå min famøse ‘cheat-day’, som jeg holder meget af – det foregår oftest i weekenden, så søndag aften føler jeg mig virkelig overmæt og meget usund – og glæder mig til at komme i gang med en ny træningsuge.\nHvad er din usunde last?\nDet er for svært et spørgsmål – jeg har alt for mange! Kanelgifler, romkugler, McDonald’s, chokoladekage, vingummi, krydderboller med ost, Marabou – jeg kunne blive ved! Kanelgifler er nok en af de større prioriteringer i mit liv, jeg tror, jeg kunne spise en pose på under to minutter.\nHelt vildt meget de sidste par år – men den største ændring er nok sket på grund af min træner Sara, som har lært mig meget om kost, træning og sundhed. Hun er en kæmpe inspiration, og hun har så mange gode tips og tricks i ærmet.\nJeg har aldrig gjort mig så meget i slankekure, men diæter, kostplaner og strenge træningsprogrammer benytter jeg i forbindelse med et vigtigt fotoshoot – dog kun i ugen op til shootet.\nJeg træner seks gange om ugen – to-tre gange om ugen selv eller privattræning med Sara, og de andre dage på hold i Fitnessdk.\nJeg kunne vildt godt tænke mig, at det amerikanske træningskoncept Barry’s Bootcamp kom til Danmark. Det træner jeg, hver gang jeg er i USA, og det er vildt hårdt og vildt sejt.\nJuicekure. Jeg er hverken en smoothie- eller juiceperson, så jeg ville hade at leve af flydende mad.\nDet gør jeg om søndagen på sofaen med min kæreste og min cheat-day – der føler jeg, det er velfortjent at spise lige, hvad jeg har lyst til. Jeg prioriterer ikke at lave nogen som helst planer om søndagen, så jeg kan få al tid i verden til at lave ingenting den ene dag om ugen.\nJeg har det virkelig godt med min krop. Jeg ser ud, som jeg har lyst til at se ud, og jeg lever, spiser og træner, som jeg har lyst til. Jeg har virkelig fundet min balance, og det er fantastisk.\nEgentlig også fint nok, men jeg kan godt mærke, at jeg er blevet voksen. Det er underligt og virkelig rart på samme tid. Jeg ved godt, at mange frygter at blive ældre, men jeg tror, at hvis man fx har fundet den, man har lyst til at leve sit liv med, og hvis man lever af det, man elsker, så er det ikke svært at blive ældre, for så glæder man sig pludselig til den voksne del af livet, som begynder nu.\nFølg Emilie Lilja på Instagram: @emilielilja\nLÆS OGSÅ: Sådan taber du dig ved at kramme


Gardinbussen Grunderup - Bestil i dag og få et besøg af prof. gardinbus! | Gardinbusbesoeg.dk\nDu leder efter gardinbussen i Grunderup som kommer til at give dig lidt inspiration. Så hvordan kan du få fantastisk flotte moderne gardiner lavet til at passe dine vinduer for blot et par dollars.\nNå det behøver ikke at bryde banken til at vende dine gardin ideer til virkelighed. Så hvad slags vindue behandlinger er jeg taler om, der er lavet til at måle og koster ikke en formue. Godt de kaldes gardinbussen i Grunderup, fordi de hænge i læg, der folder ind i en bølgeform. Læs her for mere info.\nGardinbussen Grunderup kommer hurtigt og billigt ud til dig\nGå ikke i panik, behøver du ikke at sy eller endda vide noget om gardinbussen i Grunderup. Det er så simpelt alle kan gøre dette (selv en voksen mand som mig). Hvordan kan jeg vide, har jeg læst om det et eller andet sted og besluttede at dele den med dig.\nSå din spørger hvordan kan du gøre gardinbussen i Grunderup som denne. Nå det første skridt er:\nDette indlæg blev udgivet i Sjælland og tagget Gardinbussen priser Grunderup den februar 2, 2017 af admin4210xx.


Kraftfulde og ledningsfrie redskaber\nDen nye græstrimmer DCM571X1 54V leveres med 38 cm trimmersnøre og 3-skærs kniv. Pressefoto.\nTema 1 | 18.03.17 | 13:00 - boa\nNu øger Dewalt sit XR Flexvolt 54V-sortiment med tre nye ledningsfrie og kraftfulde haveredskaber til den moderne have- og landskabspleje, nemlig en løvblæser, græstrimmer og kædesav.\nFor den seriøse haveejer og den professionelle bruger er de mange nye ledningsfri redskaber en sand velsignelse. Ud over at være lettere at arbejde med, så er de nye batteridrevne maskiner næsten støjfri, men hvad næsten er endnu vigtigere, så er der nul udledning af benzin- eller diesel.\nEfterspørgslen på mere bæredygtig plænepleje og parkforvaltning stiller også nye krav til redskaber og maskiner, skriver producenten Dewalt i en pressemeddelelse. Dewalt har allerede præget markedet med det nye batterisystem XR Flexvolt 54V med ledningsfrit værktøj, som ifølge firmaet matcher ydeevnen hos benzindrevne maskiner eller 230V-maskiner. Derfor lancerer Dewalt nu tre nye professionelle maskiner til have- og landskabspleje: En græstrimmer, en løvblæser og en kædesav.\nHøj kapacitet og ydeevne\nAlle tre maskiner er både støjsvage og emissionsfrie og samtidig har de med Flexvolt-systemet og Dewalts kulløse motorer en høj kapacitet og ydeevne. Kraften er tre gange så stor som med et almindeligt 18V standardbatteri, og ergonomien er designet for at gøre maskinerne velafbalancerede og så lette at bære som muligt gennem en hel arbejdsdag.\nDen nye græstrimmer DCM571X1 54V leveres med 38 cm trimmersnøre og 3-skærs kniv, og klarer både almindelig græstrimning og hårdt rydningsarbejde, og vægten er kun 3,6 kg.\nDCM572X1 54V er en løvblæser med en høj lufthastighed på 193 km/t, som endda fjerner genstridigt snavs. Lydniveauet er desuden meget lavt på kun 67 dB.\nKædesaven DCM57X1 54V har en kompakt størrelse, der gør den særlig velegnet til arbejdet i have og park, og samtidig er skærekapaciteten imponerende. Regn med op til 65 snit i 6x6 tommer pr. opladning og en kædehastighed på 15 m/s.


Holckenhus er symptom på en større tendens: »Jeg fornemmer lidt, at kulturministeren er ligeglad«\nDet er svært at forestille sig, at kulturarven i Holckenhus står til at redde. Der er på nuværende tidspunkt ikke indledt en fredningssag. Jakob Næsager, konservativt medlem af Københavns Borgerrepræsentationen, mener, at fredningsloven er for restriktiv og vil have kulturminister Joy Mogensen (S) i tale. Men hun forbliver tavs.\n»Jeg har ikke hørt hende sige noget som helst. Jeg fornemmer lidt, at kulturministeren er ligeglad,« siger Jakob Næsager, konservativt medlem af Københavns Borgerrepræsentation, om kulturminister Joy Mogensen (S). Fold sammen\nTorsdag d. 29. august 2019, kl. 10.00\n»De overgreb, Holckenhus er blevet udsat for, kunne kun være forebygget med en fredning,« siger Jakob Næsager, konservativt medlem af Københavns Borgerrepræsentation. Han ville ønske, at han kunne have reddet kulturarven i Holckenhus. Men den slags er ikke en sag for byrådsmedlemmer, for som loven hænger sammen, kan de ikke stille noget op. De kan med lokalplaner sætte grænser for, hvad der må gøres ved bygningsfacader, men når det kommer til det indre i en bevaringsværdig bygning som Holckenhus, er de magtesløse.\nDet er kun Slots- og Kulturstyrelsen og den nyudnævnte kulturminister, Joy Mogensen (S), der kan styre dansen.\n»Vi er nået til et sted, hvor den praksis, der er i Slots- og Kulturstyrelsen, lader rigtig mange ting forblive ufredede. Man skulle tage en snak i Slots- og Kulturstyrelsen, om man har en for restriktiv praksis. Vi hos Konservative synes, at staten er alt for karrig med fredninger,« siger Jakob Næsager.\nHer ses en dør, der er blevet overmalet under renoveringen. Over 70 kunstnere som P.S. Krøyer har boet og malet i den historiske bygning Holckenhus i København. Fold sammen\nFoto: Maria Wandel.\n»Der er brug for, at der bliver skruet op for fredningsmuligheder. Det er meget nødvendigt, at vi bevarer større dele af København. Vi kan risikere, at bymiljøet i Middelalderbyen ændres totalt, så hvis vi ønsker skæve huse med små charmerende, skæve lejligheder, der daterer sig til Københavns brand, gælder det om at frede dem. Og det kan kun gå for langsomt,« siger Jakob Næsager.\nHan har en klar opfordring til Joy Mogensen. Hun skal gå til forhandlingsbordet med ønske om, at der skal sættes flere penge af til nyfredninger af bygninger.\n»Jeg har ikke hørt hende sige noget som helst. Jeg fornemmer lidt, at kulturministeren er ligeglad.«\nHolckenhus er lige nu i gang med at blive gennemrenoveret af kapitalfonden Blackstone og dens undervirksomhed 360 North. Beboere og ekspert advarer mod, at bygningens kulturarv forsvinder væk. Fold sammen\nJes Fabricius Møller, lektor og historiker ved Københavns Universitet\n»Jeg håber, at diskussionen om Holckenhus kan blive indgang til en diskussion om, hvad vi gør med den ældre bygningsmasse.«\nHvad gør vi med den ældre bygningsmasse?\nIfølge Slots- og Kulturstyrelsen findes der i Danmark omkring 300.000 bygninger med høj bevaringsværdi, mens kun 100.000 er udpeget som bevaringsværdige. Dertil kommer, at der er 9.000 fredede bygninger. De seneste år har Slots- og Kulturstyrelsen gennemført en omfattende fredningsgennemgang. I den proces er det blevet konkluderet, at tre procent af de fredede bygninger ikke længere har kvaliteterne til at have status som fredet. Det drejer sig om maksimalt 244 bygninger, oplyser Merete Lind Mikkelsen, enhedschef i Center for Kultur i Slots- og Kulturstyrelsen, der orkestrerer fredninger.\n»Vi har været nødt til at rydde op. Der er borgere, som ikke har vidst, om de var købt eller solgt i forhold til, om deres hus var fredet. Derfor har vi prioriteret dem frem for nyfredninger. Vi mangler 14 afgørelser, så der er godt nyt forude,« siger hun.\nI 2018 kom der fire nyfredninger til, mens 82 fredninger ophørte. Beboerne i Holckenhus har længe ønsket, at bygningen bliver fredet, men Slots- og Kulturstyrelsen oplyser, at der ikke på nuværende tidspunkt er indledt en fredningssag. Der var mangelfuld dokumentation.\nJes Fabricius Møller er lektor og historiker ved Københavns Universitet, og han peger på, at der gemmer sig en langt større tendens bag historien om Holckenhus. »Holckenhus er bare et symptom på, at noget meget væsentligt er ved at glide os af hænde,« hed det i en Facebook-opdatering, han delte forleden. Der er så mange andre sager, noterer han sig.\n»Jeg håber, at diskussionen om Holckenhus kan blive indgang til en diskussion om, hvad vi gør med den ældre bygningsmasse. Det er ikke alt, der er historisk værdifuldt, der nødvendigvis er pænt i en artkitekts øjne. Vi burde også se på, hvad det er, der definerer, hvad der er egnet til at blive fredet. Men også, hvordan vi håndhæver en fredning,« siger Jes Møller Fabricius.\n»En fredning består i, at man forpligter kommende generationer til at tage vare på en bygning. Hvis ikke den forpligtelse har nogen form for sanktion, er det jo ikke en fredning. Så er det bare en velklingende hensigtserklæring. Man burde se på, hvordan vi håndterer fredningsbestemmelserne. Er det bare et prædikat, vi kan sætte på?«\nJes Fabricius Møller oplever, at det i dag er en smal sag at få affredet en bygning.\n»Hvis man ejer et fredet hus, er det tilsyneladende nok bare at forsømme det, indtil det er i en stand, hvor det ikke længere kan reddes,« siger han.\nDet er dog helt forkert, mener Merete Lind Mikkelsen. Ifølge Slots- og Kulturstyrelsen er der også sanktioner, hvis en fredning ikke opholdes. De kan kræve ændringer tilbageført og i yderste konsekvens indgive politianmeldelse.\n»De bygninger, vi affreder, er langt overvejende ikke bygninger, der er i teknisk dårlig stand. Det er bygninger, hvis indre fredningsværdier er væk, og hvor det typisk kun er facaden, der står tilbage, vi affreder,« siger hun.\nBerlingske har forgæves forsøgt at få en kommentar fra kulturminister, Joy Mogensen (S).\nFredninger i tal\nHolger Dahl: Holckenhus er i det skjulte ved at blive ødelagt: Det er uforståeligt, at arkitekter vil medvirke\nTorsdag afgøres skæbnen for historisk københavnerbygning: »Alle muligheder er ikke udtømte«\nEkspert vil have Holckenhus-sag op på landspolitisk niveau: »Det er helt klart et problem«\nSigne Wenneberg: »Jeg tænker virkelig, at vores egen dronning må sidde og græmme sig«\nHistorisk københavnerbygnings skæbne er afgjort: »Det er en kedelig aften for beboerne«


MØRKLÆGNINGSGARDINER GRØN ⇒ Se mere her >\nMørklægningsgardiner Grøn → Her får du hjælp med at finde de bedste gardiner til boligen og til den billigste pris overhovedet. Det garanterer vi. Tjek denne forbrugerguide eller gå direkte til gardinbutikken, hvor du får: 110 % tilfredshed, eller pengene retur; prismatch samt mål-garanti, hvilket betyder, at måler du forkert, koster det dig ikke noget! Mørklægningsgardiner Grøn\nHvis du tænker, at gardiner udelukkende er noget, din gamle bedstemor har brug for, så kan du godt tro om . Gardiner er tilbage i boligen – i mange flere variationer, mål samt materialer end hidtil set. Med denne artikel bliver du klogere på, hvad de forskellige typer af gardiner egner sig bedst til, så du ud fra det bedre kan få klarlagt, hvad der passer bedst til netop din bolig. Og har du brug for hjælp og rådgivning, er du selvfølgelig velkommen til at kontakte os.\nAlmindelige gardiner ○ Børnegardiner ○ Mørklægning ○ Persienner ○ Panelgardiner ○ Rullegardiner ○ Foldegardiner ○ Duo Rollers ○ VELUX-gardiner ○ Plisségardiner ○ Lamelgardiner ○\nLamelgardiner er en særoplevelse i stuen med de mægtige vinduespartier, på et kontor eller i hallen. Eller ethvert andet sted, hvor du prioriterer det eksklusive og rene, lige linjer. Lamelgardiner er nemme at justere, lige som det er nemt at styre lysindfaldet efter behov ved blot at vinkle lamellerne. Lamelgardiner ser du ofte i virksomheder og/eller på kontorer, men de gør sig også fortrinligt i det private hjem. Hvis du synes, at hvide lameller mangler lidt kulør, er det en mulighed at vælge mellem en lang række forskellige farver samt mønstre, så du kan sætte dit helt eget præg på løsningen.\nAlm. gardiner, også kaldet klassiske stofgardiner, der kan trækkes for og fra, er en tidløs og elegant måde at skærme for indkig og sollys på. Gardinerne findes i mønstrede, ensfarvede og som mørklægningsgardiner – naturligvis i lækre stoffer i super kvalitet – og de kan også sættes sammen med fx rullegardiner eller plisségardiner. Nogen bruger udelukkende stofgardiner som dekoration, som ikke trækkes for eller fra, mens et andet gardin, som det førnævnte plissé- eller rullegardin, sørger for den egentlige afskærmning - men det afhænger helt og holdent af din stil og rummets øvrige interiør. Normale gardiner er nemme at af- og påmontere, og det gør det helt enkelt at vaske stoffet. Vælg mellem gulvlange gardiner eller gardiner, der kun når ned til vindueskarmen. Gardinerne fås naturligvis på mål, så de passer perfekt til netop dine vinduer.\nVELUX-gardiner er gardiner, som er lavet til originale VELUX-vinduer, og som er lavet på VELUX' egen fabrik. Disse gardiner gør det muligt at skabe den ideelle regulering af dagslys, uanset hvilket rum de er i. Der er virkelig mange typer VELUX-gardiner; mørklægning (ensfarvet, eller eks. Disney-motiv til børneværelset), rullegardiner, plissegardiner, markiser, persienner, insektnet samt Duo Rollers (både mørklægning og "normal" lysregulering i ét). Alt efter typen af gardin kan vælges manuel betjening og/eller betjening med fjernbetjening (el og/eller solcelledrevet). Den elektriske betjening er særlig smart, hvis vinduet sidder meget højt eller på anden vis er helt eller delvist ufremkommeligt, så det ikke er nemt at komme til det og trække for eller fra.\nPanelgardiner er en nutidig og ualmindeligt raffineret måde at skærme for lys og andre menneskers nysgerrige blikke på. De findes i specialmål, og de kan sågar bruges som en dør til at aflukke eller som et garderobeskab, eller de kan anvendes som rumdeler. Du kan få panelgardiner som mørklægningsgardiner, mønstret eller ensfarvet, og der er naturligvis en lang række farver og mønstre du kan vælge iblandt.\nEt rullegardin er simpelt, rent og nærmest minimalistisk i udtrykket. Ud over at fungere godt til mørklægning, idet det slutter tæt i top, bund samt sider, fylder gardinet næsten intet, når det er rullet op. Det har typisk et helt enkelt kæde- eller snoretræk, der (heller) ikke er meget synligt. Rullegardiner kan fås i rigtig mange forskellige kulører og kvaliteter, med og uden mørklægningsfunktion. Sidstnævnte er særligt gode i soveærelset og/eller børneværelse, mens førstnævnte meget gode i eks. stue og køkken, hvor det er fint at minimere indkig uden at aflukke helt for lys udefra. Her er specielt rullegardiner i transparent eller semintransparent et godt valg. Rullegardiner findes i forskellige kvaliteter og kulører – der er fx ingen, der siger, at gardiner med mørklægning skal være sorte; de virker også upåklageligt i hvid eller andre farver. Vælg, hvad der passer til dig og din stil – så bliver resultatet bedst.\nPlisségardiner er nogle af de bedste mørklægningsgardiner, som findes, dels pga. materialet, dels pga. den gode pasform til vinduet, og oveni det er de en meget diskret form for løsning, som også er pæn, når den ikke er i brug. Plisségardiner er nemme at bruge, uanset hvilken form for betjening, du vælger – valgmulighederne er normalt snoretræk, snoretræk kombineret med wire-styring, snorefri betjening og touch-betjening – og så er der også flere forskellige typer at vælge imellem, alt efter beskaffenheden af dine vinduer. Eks. findes der plisségardiner, som er specielt velegnede til at montering i tagvinduer, mens andre plisségardiner gør sig bedst i andre typer af vinduer. Designmæssigt skal du beslutte dig for, om du er modig og sigter efter pangfarverne og de mere "crazy" designs, eller om du er mere til det neutrale samt mere tidløse. Det er kun fantasien, der sætter grænserne, ift. designet af plisségardiner. Sådan da. Gardinerne fås i et hav af kulører, design og visuelle udtryk, så det er op til dig og din stil, hvilken farve og type gardin, der skal hjem til dig og bo.\nDet nutidige børneværelse kræver gardiner, der reflekterer barnets køn og interesser. Her er gardiner med Disney-motiv eller gardiner med film-motiv et oplagt valg. Mulighederne er alt lige fra Frost til Star Wars, Jake og Piraterne, Batman eller Superman, klassiske Disney-prinsesse-gardiner, Thomas Tog, Dr. McStuffin, gode, gamle Mickey Mouse eller SvampeBob Firkant.\nSe evt.: Gardiner Til Stuen\nPersienner har længe været meget populære som afskærmning – både i træ og i metal. Ud over at persienner er et meget stilrent samt diskret valg, som er med til at definere rummet på en elegant måde, skyldes populariteten også, at persienner meget nemt kan regulere lysindfaldet og at de er nemme at gøre rent, eks. med en klud, støvsugeren eller med en særlig persiennerenser. Der findes, som nævnt, persienner i både træ og metal: I træ er det muligt selv at vælge bredden på lamellerne – standardmålene er på henholdsvis 25 og 50 mm – mens metal-variantens mål ligger fast på 25 cm. Til gengæld fås de i et hav af forskellige kulører, så hvis du er til lidt mere spræl end den normale metalfarve, er det også muligt at få persienner med knald på kuløren. Persienner leveres på specialmål, så de passer til alle typer vinduer. De har derudover wirestyr, hvor du selv vælger betjeningssiden, når du køber. Det er altså op til dig, om wiren skal være i højre eller venstre side af persiennerne.\nFoldegardiner – som også går under navnet liftgardiner samt hejsegardiner – er en stilren gardinløsning, som på diskret vis skærmer for indkig. Foldegardinet er meget populære i de danske stuer, hvilket er forståeligt, da de egner sig fint til både stue, soveværelse, køkken og hvilket som helst andet værelse i boligen. Hvis gardinerne bliver støvede eller beskidte, er det ganske nemt at vaske stoffet og hænge det på plads igen. Vælg imellem forskellige farver og mønstre (med eller uden mørklægningsfunktion), så du kan udtrykke din egen stil via dit valg af foldegardiner. Gardinet styres med snoretræk eller kædetræk eller den betjeningsløsning, du vælger, ved køb.\nDuo Rollers - også kaldet Duo-rullegardiner - er en type rullegardiner med persienne-funktioner. Duo-gardiner er kendetegnende ved at have dobbelte lag stof af transparante og ikke-transparante striber. Du kan med Duo Rollers lukke lyset totalt ude eller efterlade en lille stribe til at være åben. Dette er perfekt til rum, hvor du vil lege med lysindfaldet.\nSe mere: Persienner Til Velux Vinduer\nEn god nattesøvn er meget vigtig – ikke mindst for dit helbred. I årets lyseste måneder kan det dog være udfordrende at få sovet ordentligt, fordi solen går sent ned og står tidligt op. Mørklægningsgardiner kan hjælpe med at holde uønsket lys helt ude – enten i soveværelset eller i børneværelset. Og er du også irriteret over genskin i computeren eller tv-skærmen , kan du også afdække for solens stråler med et mørklægningsgardin dér. Du bestemmer selv, om mørklægningen skal være i form af rullegardiner, "almindelige" gardiner, foldegardiner, plisségardiner, VELUX-gardiner eller lamelgardiner – der findes et hav af varianter, lige som der også er uanede muligheder for at sætte farve på livet. Mørklægning skal nemlig ikke altid være sort som natten. Også hvid passer fortrinligt til mørklægning, og er oven i købet ganske diskret, når gardinet ikke er i brug.\nDu er her: Gardin.guide » Gardiner DK » Mørklægningsgardiner Grøn\nMØRKLÆGNINGSGARDINER GRØN → Find alt inden for gardiner på nettet her - 100 % tilfredshed ✓ Mål-garanti ✓ Prismatch ✓ Mørklægningsgardiner Grøn > Tjek her :-)\nFilnavnet på denne side omhandlende "mørklægningsgardiner grøn" er "moerklaegningsgardiner-groen" med den fulde URL http://gardin.guide/dk/moerklaegningsgardiner-groen, og siden er nr. 2028 ud af i alt 3278. Du kan se flere interne websider her: Rullegardiner Billige, Gardin Til Loft I Udestue, Mørklægningsgardiner Esbjerg, Foldegardiner Uden Snor, Gardiner 4 You, Lamelgardiner Trevira, Lamelgardiner Billig, Fjernstyret Mørklægningsgardiner, Gardiner Til Kip Vinduer, Gardiner Online Danmark ... Tak for besøget, og rigtig go' dag :)


De bedste hoteller med boblebad i Nanaimo - Tripadvisor\n2 ud af 82 ejendomme er tilgængelige og matcher dine filtre. Ryd alle filtre\n2 ud af 82 ejendomme er tilgængelige i Nanaimo\nNr. 1 ud af 2 i Hoteller med boblebad i Nanaimo med bedste værdi for pengene\nNr. 2 ud af 2 i Hoteller med boblebad i Nanaimo med bedste værdi for pengene\n42,2 km fra Nanaimo\nNr. 1 af 9 hoteller i Qualicum Beach\n50,8 km fra Nanaimo\n43,6 km fra Nanaimo\nNr. 3 af 9 hoteller i Qualicum Beach\n46,0 km fra Nanaimo\nNr. 1 af 5 hoteller i Duncan\n44,5 km fra Nanaimo\nNr. 6 af 9 hoteller i Qualicum Beach\n47,9 km fra Nanaimo\nNr. 5 af 5 hoteller i Duncan\n52,8 km fra Nanaimo\nNr. 2 af 9 hoteller i Qualicum Beach


Brugte Krone anhænger med lad/Flatbed til salg fra Østrig - Mascus Denmark\nDu er her Mascus Denmark > Lastbiler & anhængere > Anhængere > Anhænger med lad/Flatbed > Krone > Østrig\nVis alle modeller af Krone anhænger med lad/Flatbed\nVis alle mærker af anhænger med lad/Flatbed\nBrugte Krone anhænger med lad/Flatbed fra Østrig\nHer er en liste over annoncer fra kategorien Krone anhænger med lad/Flatbed fra Østrig. Du kan vælge at sortere brugte Krone anhænger med lad/Flatbed på pris, årgang eller model. Brug navigationen i venstre side for at indskrænke din søgning. Du kan også udvide din søgning til Krone anhænger med lad/Flatbed fra andre lande.\nVi opfordrer til at besøge Krone anhænger med lad/Flatbed siden på mærke sektionen.


Coretop bordplade pris – Bordben jern\nEn bordplade er et vigtigt element – både i forhold til design og funktionalitet. PrisGruPPe B – kun eGnet tiL overFLADer MeD MoDerAt sLiDtAGe. Når du har valgt dit køkken, er det tid til at tage stilling til bordplader til køkkenet.\nCoretop danner en silkeblød ramme om hverdagen. Vores underleverandører er nøje udvalgt efter kvalitet, pris og levering. Vi fremstiller køkkenbordplader i træ i forskellige træsorter, Alle vores bordplader er . Corian har dog en flottere og glattere overflade end Core top.\nMed års garanti og mulighed for at reparere evt. Corian de sælger i Svane og Lifa, det hedder Core top og det er absolut. Den høje pris i DK skyldes udelukkende den manglende . Vi har et stort udvalg af bordplader til konkurrencedygtige priser. SILVAN leverer bordplader i laminat, kompaktlaminat, massivt træ og coretop,.\nCoretop bordplader er med sine silkebløde, ensartede overflader et oplagt valg til det stilrene, minimalistiske køkken. PRISGRUPPE B – KUN EGNET TIL OVERFLADER MED MODERAT. Under kategorien bordplader finder du bordplader i træ og laminat fra MSK, bordben og bordbæringer. Der vil forekomme farve- og strukturmæssige variationer i .\nSvane bordplader Coretop Coretop er med sin silkebløde, ensartede overflade et oplagt valg i det stilrene, minimalistiske køkken enten i sortnistret som en skarp . DIT LIVS KØKKEN Dit livs køkken En bordplade er langt fra. Vedligeholdelse Første gang en coretop bordplade. GARANTI altid sætte pris på Vi er stolte over at kunne tilbyde dig alle disse. STANDARD LAMINATER PRISGRUPPE A , 62 6kan leveres en matchende. FAKTA OM CORETOP BORDPLADER TOLERANCER Leveres i . Første gang en coretop bordplade rengøres, er.\nStort udvalg af Natur Bordplade til billige priser. På DBA finder du altid et godt tilbud på både nye og brugte varer til . Ikea har en akrylbordplade i samme stil som coretop, er der nogen der. Dette gøres for at holde prisen så lav som muligt, og for at det er muligt . Vi tilbyder bordplader i Eg natur, Eg hvidolie, Sort Eg, Ask natur, Ask hvidolie, Mahogni og Amr.\nKøkken, ‘Glat colour’, bordplade i mm hvid coretop fra egen fabrik,. Svane Køkkenet får du god kvalitet til konkurrencedygtige priser.


Videokuffert til multi-undervandskamera-tilslutning\nVideoinspektion med tilslutning til flere kameraer\nUndervandskamera til overvågning\nUndervandskamera til elite-svømmetrænere\nUndervandskamera til undervandsrugby\nVideoinspektion af havbrug og dambrug\nDet er løsningen til brugeren, der har brug for at have flere undervandsvideokameraer tilsluttet samme monitor. LH Camera har udviklet et nyt system, hvor brugeren har mulighed for at tilslutte op til fire undervandskameraer til kufferten. Med den nye, indbyggede videosplitprocessor har du nu mulighed for valgfrit at lave den skærmopsætning, der passer til det antal kameraer, der er tilsluttet kufferten. Hvis du f.eks. tilslutter tre kameraer, kan du vælge en opsætning, hvor alle tre videobilleder vises i lige store formater på skærmen.\nKufferten har indbygget 12,1″-monitor i låget. Den fås med både sollyslæsbar monitor og i den normale high brightness 450 cd-monitor. Alle vores indbyggede monitorer i kufferterne er udstyret med beskyttelsesglas over skærmen.\nDer er monteret to stk. video-out BNC-stikudtag for direkte tilslutning til videooptager, hvor der er mulighed for at optage flere splitbilleder og et billede i fuld formatstørrelse.\nHer får du en transportabel løsning, der er særdeles velegnet til videoovervågning og inspektion, når du har brug for at kunne følge flere undervandskameraer samtidig.\nKufferten har en indbygget 4500 mAh 12 V genopladelig batterienhed med en driftstid på ca. 3 timer. (Batterienhed op til 9 mAh kan indbygges efter ønske). Til opladning medfølger en 220 VAC-lader.\nAlle enkeltdele ligger i udskåret formskum.\nVerdensmesterskabet i fridykning\nLH Camera har leveret et undervandsvideosystem til verdensmesterskabet i længdefridykning i bassin i 2009. Systemet omfatter en videokuffert med 4 x kameratilslutning. Undervandsvideokameraerne bliver opstillet forskellige steder i bassinet, så publikum kan følge med på storskærm i svømmehallen.\nMed sådan et nyt system er der pludselig mulighed for at gøre sådanne sportsgrene publikumsvenlige. Ligeledes vil det give helt nye perspektiver for sportsgrene som bl.a. undervandsrugby, elitesvømning og udspring at gøre brug af undervandsvideokamera.\nDatablad videokuffert med 4xkamera tilslutning i PDF format 489 KB


Hotel Avant Torrejon i Madrid til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nAvenidada de las Estaciones 20, Torrejon de Ardoz, Madrid, Spanien, 28850 - Se på kort\nNabolag Torrejon de Ardoz Torrejon de Ardoz Alcobendas Ciudad Lineal\nMere om Hotel Avant Torrejon\nHotel Avant Torrejon, der er beliggende i Torrejon de Ardoz, er det perfekte sted til at opleve Madrid og dens omgivelser. Den livlige aktivitet i byens centrum ligger kun 2.5 km derfra. Hvis du ønsker mulighed for sightseeing og at opleve lokale seværdigheder, så behøver du ikke at gå langt, da ejendommen ligger tæt på Centro De Salud Las Fronteras, Initial Textiles E Higiene, Centro Medico La Paloma.\nNyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på denne ejendom i Madrid. Hotellet tilbyder gratis trådløst internet på alle værelser, døgnåben reception, handicapfaciliteter, trådløst internet i fællesområder, parkering for at sikre, at gæsterne nyder deres ophold mest muligt.\nEjendommens bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde fladskærms-TV, håndklæder, trådløst internet (medfølger), aircondition, opvarmning. Ejendommens rekreative faciliteter, såsom fitnesscenter, udendørs pool, er designet til ro og afslapning. Fremragende faciliteter og en utrolig beliggenhed gør Hotel Avant Torrejon til den perfekte base, hvor du kan nyde dit ophold i Madrid.\nAlle slags rejsende (20) Forretningsrejsende (6) Par (8) Rejsende alene (2) Familie med store børn (1) Gruppe (3)\nAlle slags rejsende (1083) Par (367) Rejsende alene (223) Familie med små børn (282) Familie med store børn (119) Gruppe (90)\nTim fra Sverige\nValerio fra Spanien