Juridisk Årbog Indholdsfortegnelse. 1 af :08 - PDF\nJuridisk Årbog Indholdsfortegnelse. 1 af :08\nDownload "Juridisk Årbog 1993-1994. Indholdsfortegnelse. 1 af 129 01-07-2013 14:08"\n1 1 af :08 Forside Bund Juridisk Årbog Juridisk Årbog Indholdsfortegnelse Kapitel 1 Markedsføring over grænserne 1.1. Spillefilm i TV 3 blev afbrudt for ofte af reklameindslag 1.2. Seminar om markedsføringslovgivningerne i de nordiske lande Kapitel 2 Forhåndsudtalelser 2.1. Afgivelse af forhåndsudtalelser 2.2. Konkurrencer - markedsføringslovens Et benzinselskabs udgivelse af kundeblad 2.4. Tilgift - markedsføringslovens Varekøb og køb af burgermåltid 2.6. Sammenlignende reklame 2.7. Olielevering med bordregner 2.8. Generalklausulen 2.9. Vennehvervning/dørsalgsloven Forbrugerombudsmandens processuelle immunitet Kapitel 3 Strafudmåling i markedsføringssager/domspraksis om bødestørrelser Kapitel 4 Forskellige indsatsområder 4.1. Den civile ret, den offentlige ret, oplysningsarbejdet, undersøgelserne 4.2. Forbud mod tekstilrensning i fluorcarbon (F-rens) 4.3. Omlægning af realkreditlån 4.4. Rykningsklausul i pantebreve 4.5. Bankernes manglende postering af rentebeløb på under 10 kr Realkreditinstituts beregning af morarenter Kapitel 5 Miljømarkedsføring 5.1. Vejledning om miljømarkedsføring 5.2. Fællesnordisk vejledning om miljømarkedsføring 5.3. Konkrete sager om brug af miljøoplysninger Hårde hvidevarer Forskel mellem en række dybfryseres faktiske energiforbrug og det energiforbrug, der var angivet i markedsføringsmaterialet Overdreven angivelse af el-besparelse ved køb af ny vaskemaskine. Miljøargumenter CFC-frie køle- og fryseskabe Edb-udstyr Ozonfri laserprintere Grøn pc Arbejdsmiljø Beklædningstekstiler Øko-Tex\n2 2 af : "Økopels" Kompakte vaskemidler Miljøplanter Vildledende markedsføring af naturgas Kapitel 6 Gebyr og omkostninger 6.1. Opkrævning af diverse gebyrer til administration og ekspedition 6.2. Forsikringsselskabernes opkrævning af gebyrer sammen med forsikringspræmien 6.3. Gebyr for flytning af opsparingskonti 6.4. Beregning af indfrielsesbeløbet på et pantebrev. Krav om betaling af administrations- og risikotillæg 6.5. Opgørelse af bidragsydelse ved ekstraordinær indfrielse af et pantebrev midt i en termin 6.6. Kommuners og Amtskommuners opkrævning af rykkergebyrer Kapitel 7 Timeshare 7.1. EU-Direktiv 7.2. Aggressiv markedsføring af timeshare 7.3. Sommerhusudlejning Tilgift Kapitel 8 Aviser. Bog- og musikklubber 8.1. Generelt om klubsalg 8.2. Ændringer i klubaftalen/abonnementsaftalen 8.3. Medlemmer, der bor på kollegium, klubværelse eller lignende 8.4. Avis- og bladabonnementer Kapitel 9 Forbrugeraftaleloven 9.1. Forbudet imod telefon- og dørsalg af finansielle ydelser 9.2. Forbrugeraftalelovens regler om bestillingskøb 9.3. Forbrugeren endte med 2 ens væg-til-væg tæpper Kapitel 10 Kreditaftaleloven. Oprindelige trepartsforhold Afgrænsningen mellem fritstående lån og kreditformidlingsaftaler mellem detailhandlere og finansieringsselskaber Vandsengesagen Diamantsagen Kirby-sagerne Internationale betalingskort Kapitel 11 Forsikringer "Besvimende billig bilforsikring" "Piger kører bedre bil" Brug af udenlandsk sprog i forbrugerforhold Kapitel 12 Samfundsmæssige hensyn Almindelig hensyntagen til kunder og konkurrenter Illoyal opfordring til at udnytte andre butikkers returret En dagligvarekædes aktivkoncept Ændring af retningslinierne for markedsføring af øl, vin, spiritus og andre alkoholholdige drikkevarer Retningslinier for husstandsomdelte vareprøver Omdeling af reklamer Følgende stoffer fås ikke på Christiania En mor må godt have stil Vildledende udsagn om husstøvmider i en annonce for en madras "Hvor kan du aldrig vende ryggen til skærmen?" "Vil du have det billigere" "Dværg og grønlænder" "Kærlighed kan gi` allergi" Kendt tøjfirmas provokerende annonce Butiksalarmer Indskydergarantifonden Ældres konti Finansieringsselskabs opsigelsesklausul i udlånskontrakter Sammenlignende reklame Benzinselskabers anvendelse af testresultater i markedsføringen\n3 3 af : Træbelægning og tæppebelægning Diskriminerende reklame Generelt om diskriminerende reklame "Få det hele med. SAS Paris-ekspressen" "Der er charterrejser. Og der er XX-rejser" "Prøv det derhjemme - betal når du er tilfreds" "Så er der...-bonus igen!" Retningslinier vedrørende kønsdiskriminerende reklame Kapitel 13 Vildledningsforbudet Generelt om forbudet Vildledende annoncering om indtjeningsmuligheder / jobmuligheder Pengeinstitutters annoncering for ansvarlig indskudskapital Postordresalg af præmieobligationer. Utilstrækkelige oplysninger om obligationernes reelle værdi Markedsføring af et anpartsprojekt Ikke en øre i administrationsomkostninger Hop ud af boligkøen - anpartsinvestering "Lån er billigere hos XX. Billigere end Deres bank" Øjenlæge - optikervirksomhed DSB - InterRail kort Serviceringen og Team Sterling Prisannoncering Højesteretsdom om prisskiltning "Møbelhandlerpris" Optikerforretning- "momsfrit" område Prisbillighed "Billigere end hvem som helst" - men ikke "Billigst hver gang" "Udsalg" på brugte biler Oprindelsesmærkning Kapitel 14 Markedsføringsforbud Tilgift Billed Bladets kampagne: "Saml krus og kopper". Bødefastsættelse ved gentagelsesvirkning Arkføder og software anset for tilgift ved køb af en laser-printer. Der forelå ikke lovligt kombinationssalg Gratis udskænkning af fadøl "Pikant og romantisk undertøj" anset for tilgift til et Dinner-arrangement. Reklamebureauet ansvarligt Næsten gratis bil i reparationstiden En forening af bilforhandleres "Alt-inklusive" kontrakt - Forhåndsudtalelse Rabatmærker Rabatkupon til drink. Fortolkning af "til senere indløsning" Præmiekonkurrencer Præstationskonkurrence. Antallet af præmier gjorde konkurrencen ulovlig Lodtrækning om laserprinter i forbindelse med edb-udstilling i Bella Centret Ulovlig præmiekonkurrence på diskotek. Indgår der blot ét tilfældighedspræget moment i konkurrencens forløb, er konkurrencen ulovlig Ulovlig præmiekonkurrence i forbindelse med voice respons Kapitel 15 Prismærkningsloven Generelt om loven Bekendtgørelser efter lovens Tilsyn med efterlevelsen af loven Organiseret rabat FDB's medlemstilbud Kapitel 16 Produktsikkerhed Generelt om produktsikkerhedsloven Blyforgiftning ved brug af varmluftpistol til fjernelse af gammel maling Brandfarlig baby-autostol Barneklapstol, der næsten "klippede" en finger af Farligt restaurationstol\n4 4 af : Barneklapvogn - utilsigtet sammenklapning Legetøjsbekendtgørelsen - Brandbil Administration af bekendtgørelsen om sikkerhedskrav til legetøj og produkter, der på grund af deres ydre fremtræden kan forveksles med levnedsmidler Kapitel 17 Betalingskortloven Opfølgning på sikkerhedsundersøgelser i Dankort-systemet, herunder "snageri" Andre sikkerhedsundersøgelser Andre sikkerhedsundersøgelser Sikkerhedsundersøgelse af benzinkort Norske PIN-kodeproblemer. Decentral verifikation Undersøgelse af sikkerheden i udvalgte internationale betalingskortsystemer Misbrug af betalingskort Misbrug af betalingskort Tyveri af et betalingskort i udlandet Betalingskortselskabets personale var ikke orienteret om hæftelsesreglerne ved misbrug af et stjålet betalingskort Betalingskortlovens anvendelsesområde Anvendelsesområdet I hvilket omfang er den konto, hvortil betalingskortet er knyttet, undergivet reglerne i betalingskortloven Forudbetalt genopladeligt chip-kort Delvis dispensation fra betalingskortloven for GSM-mobiltelefonkort Udbud af betalingskort i kombination med rabatter og ydelser, der ikke vedrører betalingskortfunktionen. Betalingskortlovens principper om overskuelighed og frivillighed Annonce med rabat til kortindehavere Diskriminerende og uoverskuelig prisfastsættelse af tillægsydelser til betalingskort Omkostningerne ved driften af et betalingssystem må ikke pålægges betalingsmodtager Dispensation fra kvitteringskravet og kravet om modtagelse af kontant betaling Kapitel 18 Afgørelser fra Forbrugerklagenævnet af almindelig interesse Husholdningsapparater, radio/tv, elektronik, isenkram Køb af ovn. Bagefunktionen var ikke så god som normalt forventeligt, og forbrugeren var berettiget til at hæve købet Klage over montørs rådgivning om valget af stedet for installation til tilslutning af vaskemaskine. Forbrugerklagenævnet fandt ikke, at montøren havde tilsidesat sin vejledningspligt Køb af rengøringsmaskine ved dørsalg. Manglende oplysninger om fortrydelsesret, ugyldighed. Mangler Køb af rengøringsmaskine ved dørslag. Uanmodet henvendelse, manglende oplysninger om fortrydelsesret, ugyldighed. Oprindeligt trepartsforhold Køb af vaskemaskine, der ifølge de medfølgende papirer var omfattet af en leverandør-garanti. Garantien viste sig at være ophørt inden købet Køb af vaskemaskine/tørretumbler. Uberettiget renteopkrævning ved afbetaling. Utilstrækkelig reparation Køb af stereoanlæg på postordre. Oprindeligt trepartsforhold Køb af en båndoptager med manglende timerfunktion Reklamation for anden gang over samme fejl ved walkmann Påkrav om levering af forudbetalt tv-apparat Køb af gammel videomodel til den oprindelige udsalgspris Reparation af "lånemonitor". Krav om afhjælpning eller den bestilte monitor leveret Køb af printer og kabel til en computer Annoncen anset for at være en typisk postordreannonce El, gas, vand, varme og telefon. Diverse ydelser vedrørende fast ejendom Forhøjelse af vandafgift, der ikke var varslet i rimelig tid Telefonabonnement. Telefonselskab havde bevisbyrden for, at forbrugeren var anmeldt som abonnent Tekstiler (beklædnings- og boligtekstiler). Skind Beskadigelse af tøj i forbindelse med afmontering af tyverisikring indeholdende blæk Jakke beskadiget efter rens. Sagen uegnet til nævnsbehandling, da det var uklart, hvornår skaden var sket Køb. Fortolkning af en aftalt bytteret\n5 5 af : Køb af buksedragt. Ændring af vedligeholdelseforskrifterne Trøje smittede af ved vask. Egen skyld Off White skjortebluse blev gullig under tørring udendørs Køb af nedsat kjole. Den erhvervsdrivendes bevisbyrde, at kjolen var nedsat på grund af fejl Buksedragt med uheldige brugsegenskaber Køb af en dragt. Forskellig behandlingsanvisning i jakke og nederdel. Farveforskel som følge af forskellig vedligeholdelse ikke anset for en mangel Jakken var ikke helt så vandtæt som lovet Hætte til jakke bortkommet ved rensning. Bevis for indlevering. Erstatningens størrelse Fortabt ret til afhjælpning af fejl Køb af gardiner. Mangler Kostbart beige sengetøj var efter vask på et vaskeri blevet hvidt Erstatning for manglende vejledning ved salg af skindplejemiddel Misfarvning af rulamspels efter rens Køb af skindjakke med mangler Skjolder p.g.a. regnvejr. Ophævelse Fodtøj Afhjælpning ved at sy er ikke godt nok, når der er tale om en klæbet sko Møbler Levering, risikoens overgang Gebyrbetaling i forbindelse med ombytning af madrasser ved berettiget reklamation sorteringsvare solgt som 1. sorteringsvare Ophævelse af køb på grund af farveforskel mellem sofa og stol Mangler ved en sofa. Kreditaftale Køb af vandseng. Mangler Læderlook møbler Manglende overensstemmelse med prøve Køb af barnestol med ukorrekt prisangivelse Køb af rammeseng og to madrasser. Madrasserne passede ikke til sengerammen Guldbelægningen på stole smittede af Køb af vandmadras. 5 års totalgaranti. Sælger har bevisbyrden for uhensigtsmæssig brug Oprindeligt trepartsforhold. Passivitet Cykler, knallerter, sports- og fritidsudstyr Bortskaffelse - eventuelt salg - af cykel, indleveret til reparation Køb af cykel. Kulance. Reparation ikke udført fagmæssigt Køb af brugt knallert med "OK-garanti" Barnevogne. Manglende vedligeholdelse. Passivitet Køb af enmands tunneltelt Mangler ved et telt. Løfte om særlige egenskaber holdt ikke Køb af modelfly fremsendt af sælger, var beskadiget ved leveringen Erstatning af "gavekort" til fitness-center Foto, ure, optik, smykker Køb af kamera og udstyr. Beskadiget objektiv berettigede ikke ophævelse af samlet køb, men kun forholdsmæssigt afslag Køb af videokamera hævet, da der ikke medfulgte brugsanvisning på dansk, og da teksten i den svenske brugsanvisning var kompliceret Forkert prisoplysning i avisannonce. Levering afvist. Uegnet til behandling ved nævnet Køb af ur. Returret kan ikke gøres gældende efter ibrugtagning "Nikkelfrit" ur Tilbud om køb af brillestel. Tilbuddet havde ved en fejl fået et forkert indhold Guldarmbånd der ikke tålte almindeligt brug Motorkøretøjer Brugt motorcykel hvor tælleren viste miles Køb af bil. Mangler. Tilbageholdelse Køb af brugt bil. Sælgers accept af ophævelse Køb af brugt bil. Forbrugerkøb. Ansvarsfraskrivelse Køb af brugt bil. Ejendomsforbehold var ugyldigt. Selvtægt fra sælgers side Køb af brugt bil. Loyal oplysningspligt tilsidesat fra sælgers side Køb af brugt bil. Delvis tilbagebetaling af indbetalt depositum\n6 6 af : Køb af brugt bil på vilkår: "Engros u/reg. Køber klargører" Køb af brugt bil. Købers undersøgelsespligt Køb af brugt bil Ansvarsfraskrivelse på "Nysynet, istandsat og flot" bil. Bevis for mangler Almindelig slitage eller mangler ved brugt bil Køb af brugt bil med 100 % garanti i 90 dage Brugt bil med rust solgt "uden garanti" havde alligevel mangel Køb af brugt bil. Forbehold tilsidesat Køb af brugt bil. Reparation i garantiperioden Køb af brugt bil. Ansvarsfraskrivelse Køb af brugt bil. Ansvarsfraskrivelse Transport og flytning Transport af spisebord af DSB. Erstatningsansvar Musikinstrumenter, grammofonplader, koncerter Køb efter sædvanlig annonce i Den Blå Avis Refusion af prisen for koncertbilletter, da et hovednavn meldte afbud Aviser, ugeblade, tidsskrifter, bøger Dørsalg af håndbogen "Dansk Gårde i Tekst og Billeder" Øvrige sager Fremsendelse af betalingskort, risiko for bortkomst, bevisbyrde Kontaktbureau drevet af en psykolog. Kompetence Uberettiget krav om betaling for "Uforpligtende samtale" Køb af brænde i rummeter efter annonce Køb af elektrisk plæneklipper Køb af "bordbomber". Erstatning for skader i forbindelse med affyring Køb af hundehvalp Køb af skildpadde Køb af middel mod hunde- og kattelopper, som gulvtæppet tog skade af Fodpaneler beskadiget i forbindelse med pålægning af gulvtæppe. Ansvar for sædvanligt anvendt pålægningsmetode, solidarisk ansvar for selvstændig medhjælpers fejl Køb af et gulvtæppe med forbehold for brugspåvirkning af to store hunde Væg til væg gulvtæppe, der ikke var egnet til pålægning med samling Hårfjerningsmetode uden virkning. Krav om tilbagebetaling af erlagt vederlag Garanti i forbindelse med levering af trimbehandlinger. Behandlingerne virkningsløse på grund af medicinindtagelse Ufagmæssigt udført frisørbehandling. Manglende årsagsforbindelse mellem erstatningskrav og behandlingen Garanti udstedt i forbindelse med udførelse af alternativ behandling Pris for restaurering af gammelt spejl. Forbrugerbegrebet Køb af porcelænsfigur mærket med forkert pris. Bindende tilbud Kolofon Ved download af publikationen i HTML, klik med højre museknap på linket og vælg "Gem destination som ". Vælg dernæst stedet på din computer, hvor du vil gemme filen. Forbrugerstyrelsen Amagerfælledvej København S Tlf.: Websted: Kapitel 1 Markedsføring over grænserne Internationaliseret markedsføring I Juridisk Årbog 1992, s. 11, er problemstillingen om kontrol med internationaliseret markedsføring omtalt. Det er bl.a. nævnt, at de tilsynsførende myndigheder i forskellige lande har besluttet at etablere et\n7 7 af :08 internationalt netværk. Netværket blev formelt etableret på et møde i London d oktober Netværkets overordnede mål er at fremme praktiske tiltag, der kan forhindre grænseoverskridende uetisk markedsføring. I netværket drøftes desuden lovgivningsmodellerne i de enkelte lande. Netværket vil primært varetage udvekslingen af oplysninger mellem de myndighederne i forskellige lande. Deltagelse i netværket er åbent for myndigheder i samtlige OECD-lande og lande med observatørstatus i OECD. Desuden deltager OECDs sekretariat og EFTAs sekretariat samt Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber i netværket på observatørbasis. Efter at netværket havde fungeret i et år, afholdtes en konference i Paris d september Det blev konstateret, at der i netværket var registreret 50 sager. Sagerne vedrørte primært prisannoncering, udsalg, værdiløse produkter, falske fakturaer, vildledende angivelser af prisen på kreditter, diamantsalg, manglende opfyldelse af returret og timeshare. Da kontakterne i netværket er bilaterale, og der ikke sker nogen central registrering, må antallet af sager skønnes at være betydeligt større. Der var på konferencen tilslutning til, at netværket fortsat skal fungere på uformel basis primært med formål at fremme informationsudveksling. Af relevante emner for netværket blev i øvrigt nævnt: Timeshare Notifikation af virksomheder, som overtræder lovgivningen. Miljømarkedsføring. Tv-reklame. TV-shopping. Postordre. Telemarketing fra dumpinglande. Markedsføring, hvor urimelige kontraktsvilkår anvendes. Der vælges hvert år en præsident og vicepræsident for netværket. På nuværende tidspunkt er Frankrig præsident og Sverige vicepræsident. Industriministeren har endvidere bebudet, at der vil blive nedsat en arbejdsgruppe, der skal gennemgå problemerne i forbindelse med indgreb over for grænseoverskridende uetisk "markedsføring" og fremkomme med effektive indgrebsmuligheder. Baggrunden herfor er bl.a., at det er uafklaret, i hvilket omfang markedsføringsloven finder anvendelse på danske virksomheders markedsføring i udlandet. Flere EF-direktiver er gennemført ved markedsføringsloven eller ved regler udstedet i medfør af loven. En begrænsning af markedsføringslovens anvendelsesområde til alene at omfatte markedsføring rettet imod det danske marked vil i denne forbindelse kunne være problematisk Spillefilm i TV 3 blev afbrudt for ofte af reklameindslag I Juridisk Årbog 1992, side 15, er omtalt, hvorledes Forbrugerombudsmanden samarbejder med de engelske tilsynsmyndigheder vedrørende fjernsynsreklamer, der sendes fra England. Forbrugerombudsmanden erfarede i 1993, at spillefilm i TV3 blev afbrudt af reklamer ca. hvert tyvende minut. I følge artikel 11 i direktivet om udøvelse af tv-radiospredning må spillefilm og film, der er lavet til fjernsyn, afbrydes af reklamer én gang for hver samlet periode på 45 minutter, forudsat at filmene varer mere end 45 minutter. En yderligere afbrydelse er tilladt, hvis de varer mindst 20 minutter længere end to eller flere samlede perioder à 45 minutter. TV3 overtrådte således direktivet. I Danmark gælder der særlige regler for reklameafbrydelser for TV2 og lokal-tv. Efter disse bestemmelser må reklamer kun sendes i reklameblokke. Der må således ikke ske afbrydelser midt i en spillefilm eller i programmer i øvrigt. Derimod gælder der ikke særlige regler for tv, der sendes over satellit. TV3 sender over satellit fra London. For at sende og anvende satellitterne skal stationen have licens fra ITC (Independent Television Commission), der kræver, at tv-direktivet og de engelske tv-regler er opfyldt. I anledning af de hyppige reklameafbrydelser i TV3, henvendte Forbrugerombudsmanden sig til TV3, der har salgskontor i Danmark, og meddelte, at TV3 overtrådte tv-direktivet. De hyppige reklameafbrydelser i TV3 betød desuden efter Forbrugerombudsmandens opfattelse, at der forelå konkurrenceforvridning i forhold til TV2 og dansk lokal-tv i strid med god markedsføringsskik jf. markedsføringslovens 1. Forbrugerombudsmanden opfordrede TV3 til at indrette reklameafbrydelserne således, at de opfylder tv-direktivets krav herom. TV3 svarede fra London, at TV3 vil overholde tv-direktivets bestemmelser om reklameafbrydelser samt den engelske lovgivning. ( /5-74, /5-112)\n8 8 af : Seminar om markedsføringslovgivningerne i de nordiske lande Den 2. og 3. september 1993 afholdtes seminar om markedsføringsreguleringen i de nordiske lande. På konferencen blev der givet en kortfattet beskrivelse af lovgivningen og lovgivningsinitiativer i de forskellige lande. Diskussionen koncentreredes navnlig om anvendelsen af specialforbud kontra anvendelsen og vægtningen af generalklausuler. I Sverige er der udarbejdet en betænkning om markedsføringsloven indeholdende et forslag til ny markedsføringslov. Generalklausulen i den svenske lov har hidtil haft et snævrere anvendelsesområde end den danske. Spørgsmål om etik, fx kønsdiskrimination og anvendelse af frygt har således ikke været omfattet af den svenske generalklausul. Med forslaget er det hensigten, at generalklausulen i Sverige skulle få et bredere anvendelsesområde. Desuden indeholder forslaget 12 specialforbud, der er en kodificering af praksis efter generalklausulen. Kodificeringen skal gøre det klarere, hvad der er gældende og dermed gøre det muligt at idømme højere bøder for overtrædelser. Forøgelse af antallet af specialforbud forventes dog at medføre en nedtoning i den praktiske anvendelse af generalklausulen. I Norge er der nedsat et udvalg til gennemgang markedsføringsloven. Det forventes ikke, at der foreslås fundamentale ændringer. Den nuværende lovs generalklausul har et uklart anvendelsesområde. Det har således i nogle sager været svært at anvende generalklausulen på etiske områder, når markedsføringen ud fra samfundshensyn anses for at være uacceptabel. I Norge er der grundlæggende tilfredshed med markedsføringsloven som den er i dag med betoning af generalklausulen. Finland har en markedsføringslov, som i store træk ligner de øvrige nordiske landes. Der er stor tilfredshed med den eksisterende lov. I Island er det generelle forbud mod tilgift, rabatkuponer og præmiekonkurrencer ophævet. De konkurrencetilsynsførende og markedsføringstilsynsførende myndigheder er samlet under ét. Loven indeholder en generalklausul. Der var på mødet blandt de tilsynsførende myndigheder generel tilslutning til, at generalklausulerne fortsat bør have første prioritet i markedsføringslovgivningerne. Dette er den eneste mulige måde effektivt at praktisere markedsføringstilsyn på. Med undtagelse af Sverige var de øvrige nordiske lande skeptiske over for en udvikling med indførelse af flere specialforbud, da dette kan nedtone anvendelsen af generalklausulen i administrationen. Kapitel 2 Forhåndsudtalelser 2.1. Afgivelse af forhåndsudtalelser Der blev i 1. halvdel af 1992 iværksat en forsøgsordning, hvorefter der kunne forelægges udkast til markedsføringsmateriale for Forbrugerombudsmanden med henblik på at opnå en vejledende forhåndsudtalelse om materialets forenelighed med markedsføringsloven. Efter 2, stk. 2, i bekendtgørelsen om Forbrugerombudsmandens virksomhed, kan Forbrugerombudsmanden ikke tage endelig stilling til spørgsmålet om lovligheden af påtænkte markedsføringsforanstaltninger, som bliver forelagt ham. Han kan kun uforpligtende give oplysning om de synspunkter, han ville anlægge overfor sager af den pågældende karakter, som han måtte få til behandling. Forbrugerombudsmanden kan derfor ikke træffe egentlige afgørelser i sager, der forelægges ham til forhåndsudtalelse. Forhåndsudtalelsen er kun en tilkendegivelse af, hvad der er Forbrugerombudsmandens opfattelse. Hvis det således er Forbrugerombudsmandens opfattelse, at der er juridisk tvivl om et spørgsmål, skal han ikke træffe en afgørelse, der måske vil kunne blive underkendt under en senere retssag anlagt af en konkurrent, og han har således mulighed for at vejlede bedst muligt ved at redegøre for tvivlen. Forbrugerombudsmanden vil dog altid råde til, at man ikke iværksætter markedsføringsforanstaltninger, når det er tvivlsomt, om det vil være lovligt. Der er i 1992 og 1993 afgivet 117 forhåndsudtalelser, hvoraf 55% kom fra virksomheder, 29% fra\n9 9 af :08 reklamebureauer og 9% fra advokater. 62% af udtalelserne gik ud på, at tiltaget var i strid med markedsføringsloven, eller at det måtte anses for overvejende sandsynligt, at det ville blive bedømt som en overtrædelse af loven. 26% af udtalelserne gik ud på, at tiltaget ikke var i strid med loven. 12% af henvendelserne gav anledning til en mere generel orientering om lovgivningen, eller til at man gav udtryk for tvivl om tiltagets forenelighed med loven. Det er værd at bemærke, at 65% af de tilfælde, hvor der ville være tale om overtrædelse af loven, drejer sig om overtrædelse af de såkaldte markedsføringsforbud i lovens kapitel 2, heraf ulovlige præmiekonkurrencer 36% og ulovlig tilgift 22% Hovedvægten har således ligget på problemstillinger omkring markedsføringsforbudene. Det er et gennemgående træk, at disse forespørgsler ikke giver anledning til meget juridisk tvivl. Det er til gengæld tankevækkende, at det mere end 20 år efter, at vi fik bestemmelsen i markedsføringslovens 8 om forbud mod gevinstfordeling i forbindelse med lodtrækning, konkurrencer m.v., er normalt med forespørgsler, selv om der er tale om klare overtrædelser af bestemmelsen. Sammenfattende kan det siges, at anmodningerne om forhåndsudtalelser har været relativt få, og hovedvægten har ligget på de mere banale problemstillinger omkring markedsføringsforbudene. Billedet vil måske ændre sig, når tilbudet om afgivelse af forhåndsudtalelser er blevet mere kendt blandt de erhvervsdrivende. Den 1. oktober 1994 træder den nye markedsføringslov i kraft. Lovens 18 forpligter fremover Forbrugerombudsmanden til at "...udtale sit syn på lovligheden af påtænkte markedsføringsforanstaltninger, medmindre en stillingtagen giver anledning til særlig tvivl, eller der i øvrigt foreligger særlige omstændigheder..." Nedenfor gives eksempler på sager, der er forelagt Forbrugerombudsmanden Konkurrencer - markedsføringslovens 8 En dagligvarekæde ville uddele streamere til kunderne, men således at udleveringen ikke var betinget af køb. På et vilkårligt tidspunkt ville man sende en fotograf ud i byen for at fotografere biler med påklæbede streamere. Ejerne af de fotograferede biler ville så modtage en præmie. Forbrugerombudsmanden meddelte spørgeren, at der ville være tale om en overtrædelse af markedsføringslovens 8. ( /5-142) Fotokonkurrencer En fotoforretning spurgte om følgende tiltag var lovlige: 1. At lade en neutral komité udvælge de bedste billeder af årets brudepar for derefter at forære de pågældende brudepar en forstørrelse af de udvalgte billeder. 2. I et jubilæumstilbud at lade bryllupsfotograferinger indeholde et sort/hvidt billede af bruden. 3. I jubilæumsåret at forære alle brudepar, som bliver fotograferet af firmaet, en gavecheck til en bryllupsrejse med et rejsebureau. Forbrugerombudsmanden udtalte, at det for så vidt angår tiltag 1 ikke er muligt med de oplysninger, der er i sagen, at tage stilling til, hvorvidt det er i overensstemmelse med markedsføringsloven, specielt dennes 8. Tiltaget må ikke lægge op til præmiering af temmelig mange brudepar. Det vil efter omstændighederne være i strid med 8 i markedsføringsloven, idet Sø- og Handelsretten i en tidligere sag har bedømt en foranstaltning, hvor der var tale om udlodning af et anseligt antal præmier, som værende i strid med markedsføringslovens 8. Vedrørende tiltag 2 udtalte Forbrugerombudsmanden, at det efter omstændighederne vil være muligt at lave et kombinationssalg, hvori den samlede pris indeholder et sort/hvidt billede af bruden. Men lovligheden vil i høj grad afhænge af den endelige udformning af præsentationen samt den faktiske indvirkning på modtageren. Her tænkes specielt på tilgiftsbestemmelsen i markedsføringslovens 6. Også markedsføring af billeder som "gratis" kan bringe markedsføringen i strid med lovens 2. Vedrørende tiltag 3 udtalte Forbrugerombudsmanden, at anvendelse af materialet i den nuværende form vil indebære en overtrædelse af markedsføringslovens Et benzinselskabs udgivelse af kundeblad\n10 10 af :08 Der ønskedes en vurdering af, om en gevinstfordeling var i strid med forbudsbestemmelsen i markedsføringslovens 8, stk. 1, eller om forholdet kunne anses for omfattet af undtagelsen fra forbudet i 8, stk. 2, der gælder for udgivere af periodiske skrifter. Det var oplyst, at bladet skulle udkomme med faste mellemrum 2-4 gange årligt og ville blive uddelt gratis, dels ved selektiv husstandsomdeling og dels ved personlig henvendelse på Shells servicestationer over hele landet. Bladet skulle for 80% vedkommende bestå af redaktionelt stof af interesse for bilister og for 20% vedkommende af annoncer for A/S Dansk Shell og andre firmaer. Det oplystes videre, at det flere steder ville fremgå, at Dansk Shell var afsender. Forbrugerombudsmanden bemærkede indledningsvis, at ifølge forarbejderne til markedsføringsloven er der ingen tvivl om, at hensigten med undtagelsesbestemmelsen i 8, stk. 2, var fortsat at holde muligheden åben for dag- og ugeblade til blandt det øvrige underholdningsstof at bringe opgaver i form af kryds og tværs, rebus og lignende og fordele præmierne for de rigtige løsninger ved lodtrækning, således som der var tradition for. Det blev imidlertid af Forbrugerombudsmanden anset for overvejende sandsynligt, at præmiekonkurrencer i et blad som det beskrevne ikke ville kunne anses for omfattet af undtagelsesbestemmelsen i 8, stk. 2. Forbrugerombudsmanden lagde herved vægt på følgende momenter: at bladet blev udgivet af en virksomhed, hvis hovedformål var at sælge benzin, og at det derfor måtte forekomme naturligt at antage, at det overordnede motiv bag udgivelsen af bladet var at reklamere for virksomhedens produkt, at det redaktionelle stof ville komme til at dreje sig om bilisme og dermed have en tæt tilknytning til det produkt, udgiveren solgte, at det efter det oplyste flere steder i bladet ville fremgå, at A/S Dansk Shell var afsenderen, og at husstandsomdelingen ville ske selektivt, hvorved det måtte formodes, at husstande, som ikke havde bil, og som derfor ikke ville være kundeemner, ville blive fravalgt. ( /5-58) 2.4. Tilgift - markedsføringslovens 6 Et naturgasselskab planlagde en kampagne, hvori hovedtemaet var, at der i den totale installationspris var indbygget et valg mellem 5 års løbende rabat og et naturgaskomfur eller en naturgastørretumbler eller en dropinette. Forbrugerombudsmanden fandt, at det måtte anses for overvejende sandsynligt, at den påtænkte valgmulighed mellem "gave" og kontantrabat ville indebære en overtrædelse af forbudet i 6, stk.1, om tilgift, idet kontantrabatten i følge den foreliggende praksis på området nøje skal svare til den pris, som forbrugeren skulle betale for gaven i en forretning. Kontantrabatten på 50 øre pr. kubikmeter gas, forbrugt i de første 5 år, ville ikke entydigt kunne opgøres, men var afhængig af den enkelte kundes forbrug. Det måtte derfor anses for særdeles tvivlsomt, om der kunne påvises en fuldstændig overensstemmelse mellem kontantrabatten og den nævnte økonomiske værdi af gaverne. Opmærksomheden blev endvidere henledt på, at en kontantrabat skal markedsføres ligeværdigt med de øvrige tilbud. Endvidere skal det fremgå tydeligt, at tilbuddet gælder fremtidige aftaleforhold, ligesom der måtte foretages en korrekt opregning af, hvad naturgasinstallationen omfattede. Levering og montering af tørretumbler og komfur blev således ikke omfattet, hvis kontantrabatten blev valgt. Prisen for installationen af et komplet naturgasfyr var fratrukket et boligtilskud på kr. Vedrørende boligtilskuddet blev det bemærket, at der skulle søges herom, og at den pågældende kunde allerede kunne have anvendt sit boligtilskud til andre arbejder. Prisangivelsen ville derfor kunne anses for vildledende og i strid med markedsføringslovens 2, stk.1. ( /5-24) 2.5. Varekøb og køb af burgermåltid Et mediecenter spurgte, om man i en begrænset periode kunne udstede værdikuponer indeholdende et kombinationstilbud, der består af en kombination af køb af en vare og køb af et burger-måltid med en samlet rabat på 30%. Forbrugerombudsmanden oplyste, at det ikke var i strid med markedsføringslovens regler at tilbyde to varer til en samlet pris og med en samlet rabat. Dette forudsætter dog, at følgende betingelser er opfyldt: Der skal være naturlig sammenhæng mellem de varer, tilbudet består af. Tilbudet må ikke fremtræde som bestående af en hovedydelse og en biydelse.\n11 11 af :08 Rabatten må ikke væsentligst kunne henføres til den ene af ydelserne. Annoncerne skal i øvrigt være i overensstemmelse med markedsføringsloven. Forbrugerombudsmanden oplyste, at det af mediecenteret fremlagte tilbud ikke overholdt de stillede krav, idet der ikke er en naturlig sammenhæng mellem de tilbudte ydelser. Tilbudet må derfor opfattes som en form for tilgift og er dermed i strid med markedsføringslovens 6. ( /5-73) 2.6. Sammenlignende reklame En limousine-service forespurgte, uden at annoncen var færdigt opsat, om man ved leje af limousinen samtidig kunne få stillet en "gratis chauffør" til rådighed. Forbrugerombudsmanden udtalte, at dette ville være i strid med markedsføringslovens 6, stk. 1. Som en art fodnote var der i annoncen tilføjet et: "Spar benzin samt 30% under Avis' pris". Forbrugerombudsmanden udtalte, at det forekom uklart, hvad der skal forstås ved udtrykket "Spar benzin". Hvad angår udtrykket "30% under Avis' pris" udtaltes det, at sådanne sammenlignende reklamer, hvor en konkurrent nævnes ved navn, ikke er forbudt. Det forudsætter dog, at reklamerne er loyale over for konkurrenten og fremfor alt, at oplysningerne er korrekte og kan dokumenteres. ( /5-78) 2.7. Olielevering med bordregner Et benzinselskab spurgte, om man måtte iværksætte følgende markedsføring: "X-benzinselskab kan man altid regne med, når det gælder: automatisk olielevering. Regn med os! Ved tilmelding bedes De klippe "æsken" ud og vedlægge den, da De så vil få tilsendt en: Bordregner (værdi 75 kr.). Sæt x Ja-tak jeg ønsker at blive tilmeldt automatisk olielevering. Jeg ønsker mere information ring venligst tlf. " Firmaet påtænkte under betegnelsen "automatisk levering" at oplyse, at den tilmeldte forbruger automatisk vil få sin olietank fyldt op ud fra et graddage-system. Forbrugerombudsmanden udtalte, at "Da en potentiel forbruger ved indgåelse af en aftale om "automatisk olielevering" vil modtage en lommeregner til en værdi af 75 kr., vil Deres anvendelse af materialet, som det foreligger nu, efter vor opfattelse indebære en overtrædelse af tilgiftsbestemmelsen." ( /5-92) 2.8. Generalklausulen Man skulle forvente, at det var generalklausulen i markedsføringslovens 1, som skabte det største behov for forhåndsudtalelser. Oplysning om hvad generalklausulen dækker, er man nemlig henvist til at finde ved at studere praksis og litteratur på området. Et reklamebureau spurgte om følgende aktivitet var lovlig: Hver dag i en periode ville der blive udvalgt et antal produkter til "count-down varer". Varerne ville være tydeligt mærkede. Prisen på varerne, der kun ville blive udbudt i et begrænset antal, skulle så sættes ned i løbet af dagen. Dette skulle foregå på den måde, at der hver time blev spillet en "count-down jingle", hvorefter varernes pris blev reduceret med en bestemt procentsats. Et såkaldt "count-down ur" ville hele tiden angive den aktuelle rabats størrelse. Forbrugerombudsmanden fandt ikke, at et sådant tiltag ville være i strid med markedsføringsloven. ( /5-130) 2.9. Vennehvervning/dørsalgsloven På forespørgsel har Forbrugerombudsmanden udtalt, at en forbrugers opgivelse af en anden forbrugers navn på en liste ikke kan anses at være en forudgående anmodning om en personlig eller telefonisk henvendelse i overensstemmelse med forbrugeraftalelovens 2. En sælgers senere henvendelse på baggrund af en sådan anmodning må derfor være omfattet af forbudet i forbrugeraftaleloven. Brugen af et sådant koncept må derfor være i strid med markedsføringslovens 1, når den enkelte forbruger ikke ved sin underskrift har accepteret at blive optaget på en kundehvervningsliste. En etablering af en kontakt med forbrugerne på denne måde vil indebære en betydelig mulighed for misbrug af det loyalitets- og tillidsforhold, der må anses at være nogle af hovedelementerne i forholdet mellem "venner". Fremgangsmåden med at notere "venner" og bekendte på en liste - eventuelt mod en præmie - giver en betydelig risiko for, at eventuelle indgåede aftaler bliver underkendt som ugyldige, og at de sælgere, der\n12 12 af :08 senere retter henvendelse til forbrugerne, begår et strafbart forhold. ( /5-10) Forbrugerombudsmandens processuelle immunitet Kuponnyhederne A/S har ved flere lejligheder siden oprettelsen af Forbrugerombudsmandsinstitutionen modtaget råd og vejledning om overholdelse af markedsføringsloven, se bl.a. Juridisk Årbog 1990, side 37f, som omtaler Forbrugerombudsmandens henstilling til denne og en anden større udgiver af lignende kuponhæfter. I 1991 bad Kuponnyhederne på ny Forbrugerombudsmanden om et møde om vejledning om markedsføringsreglerne. Under et møde, der blev afholdt i denne anledning, udtalte Forbrugerombudsmanden indledningsvis, at han havde konstateret, at tidligere vejledninger og henstillinger ikke havde hjulpet, hvorfor Kuponnyhederne måtte påregne, at der ved fortsatte overtrædelser kunne blive tale om en straffesag - også mod Kuponnyhederne, som medgerningsmand til overtrædelser af markedsføringsloven. Senere under mødet drøftedes indholdet af markedsføringslovens tilgiftsbegreb og som en eksemplifikation blev der fra Forbrugerombudsmandens side peget på en annonce, der efter Forbrugerombudsmandens opfattelse var en klar overtrædelse af forbudet mod ulovlig tilgift. Da Forbrugerombudsmanden fastholdt sin opfattelse af, at den omtalte annonce var ulovlig, anlagde Dansk Postordreforening, som mandater for annoncøren og Kuponnyhederne A/S, et anerkendelsessøgsmål med påstand om, at Forbrugerombudsmanden skulle tilpligtes at anerkende, at den af annoncøren indrykkede annonce ikke er reklamering med ulovlig tilgift i strid med markedsføringslovens 6, og at Kuponnyhederne A/S ikke i sin egenskab af udgiver af annoncehæftet Kuponnyhederne har pådraget sig ansvar for medvirken til overtrædelse af markedsføringslovens 6, jf. straffelovens 23, ved at indrykke den omhandlede annonce. Forbrugerombudsmanden ønskede ikke sagen fremmet til afgørelse i realiteten. For det første fordi han fandt, at det ville være rimeligt at afvente, at udgiveren af kuponhæftet kunne indrette sig på Forbrugerombudsmandens seneste henstilling og advarslen om strafansvar. For det andet fordi Forbrugerombudsmanden selv ønskede at udvælge nogle mere typiske overtrædelser som udgangspunkt for en prøvelse af det principielle spørgsmål om udgivernes ansvar for medvirken. Det ville således ikke være hensigtsmæssigt for Forbrugerombudsmanden at ofre ressourcer på at føre denne retssag. Forbrugerombudsmanden nedlagde derfor påstand om, at sagen blev afvist fra behandling ved domstolene. På grund af en mindre usikkerhed i den juridiske litteratur blev der tillige nedlagt påstand om frifindelse. Til støtte for sin påstand gjorde Forbrugerombudsmanden gældende, at han på det omtalte møde, der var indkaldt efter anmodning fra sagsøgerne, alene som led i sin virksomhed med at yde råd og vejledning gav udtryk for nogle synspunkter. Der forelå således ingen forvaltningsmæssig beslutning eller noget, der blot havde lighed hermed. Allerede af den grund ville det være uacceptabelt, såfremt sådanne uforbindende synspunkter skulle kunne gøres til genstand for retslig behandling. Hertil kom det ligeledes uacceptable forhold, at sagsøgernes påstand vedrørte et fortidigt konkret tilfælde, og at sagsøgerne ønskede, at der på grundlag heraf skulle tages stilling til, hvorledes fremtidige tilfælde skulle løses. Forbrugerombudsmanden gjorde dernæst gældende, at sagsøgerne ikke havde fornøden retlig interesse i påkendelse af deres påstande. I forhold til annoncøren gjorde Forbrugerombudsmanden gældende, at det var ubestridt, at han allerede under mødet gjorde det klart, at han ikke agtede at rejse en sag på baggrund af den foreliggende annonce. Forbrugerombudsmanden bestred derfor, at der forelå tungtvejende grunde eller tilstrækkeligt loyal interesse i påkendelse af anerkendelsespåstanden. I forhold til udgiveren, Kuponnyhederne A/S, gjorde Forbrugerombudsmanden gældende, at han slet ikke havde udtalt, at der var udgiveransvar for netop denne annonce. Sagsøgerens påstand forudsatte således en stillingtagen til udtalelser fra Forbrugerombudsmandens side, som slet ikke havde foreligget. Forbrugerombudsmanden anførte derfor, at en stillingtagen til påstanden ville indebære, at retten ville afgive et responsum, hvilket er i strid med fundamentale retsplejeprincipper. Sø- og Handelsretten gav Forbrugerombudsmanden medhold i, at sagen skulle afvises i det foreliggende tilfælde, hvor Forbrugerombudsmanden, måtte anses for at have været opfordret til, som et led i sin rådgivning at fremkomme med synspunkter, der vedrører lovligheden af annoncer og ansvar i tilfælde af annoncers retsstridighed. Retten bemærkede yderligere, at dette måtte gælde uanset at det ikke kunne afvises, at sagsøgerne for så vidt måtte have en væsentlig interesse i påkendelse af spørgsmålet om, Forbrugerombudsmandens tilkendegivende synspunkter var korrekte. Med hensyn til påstand 2) bemærkede\n13 13 af :08 retten, at dette resultat yderligere ville følge af den omstændighed, at påstanden forudsatte en udtalelse fra Forbrugerombudsmanden, der ikke var fremsat. SH-sag H 167/91. ( /5-1) Afgørelsen skal ses i sammenhæng med to tidligere anerkendelsessøgsmål mod Forbrugerombudsmanden, gengivet i Ugeskrift for Retsvæsen 1986, 652 H, kaldet "Værdikuponsagen", og i Ugeskrift for Retsvæsen 1980, 859 S, kaldet "Bogforlaget DANA A/S". Kapitel 3 Strafudmåling i markedsføringssager/domspraksis om bødestørrelser Udmåling af straf for overtrædelse af markedsføringsloven og dens forgænger, konkurrenceloven, har gennem tiden givet anledning til en række overvejelser. I forslaget om en ny markedsføringslov, som nu er vedtaget, skriver industriministeren følgende i bemærkningerne til straffebestemmelsen i lovforslagets 22. ".. I Forbrugerkommissionens Betænkning II, Betænkning nr. 681/1973 Om Markedsføring, Forbrugerombudsmand og Forbrugerklagenævn udtaltes s. 25, at "de bøder, der hidtil har været anvendt efter konkurrenceloven, har i mange tilfælde været for små, og det må derfor skønnes påkrævet, at der foretages en betydelig skærpelse". Kommissionen foreslog derfor følgende bestemmelse medtaget i markedsføringsloven: "Ved fastsættelsen af bøder i henhold til denne lov kan der tages hensyn til den fortjeneste, der må antages at være indvundet eller tilsigtet ved overtrædelse". Kommissionen fandt en sådan bestemmelse "rimelig, navnlig fordi den gældende retspraksis med beskedne bødestørrelser ofte har forekommet urimelig lempelig over for virksomheder, der gentagne gange overtræder loven". Bestemmelsen medtoges ikke i lovforslaget, hvori anførtes, jf. FT (2. saml.) Tillæg A, spalte 1165 f, at "det er en selvfølge, at dette moment indgår i domstolenes overvejelser, og den ønskede skærpelse af hidtidig praksis vil søges opnået gennem en cirkulæreskrivelse fra Rigsadvokaten til anklagemyndigheden". Rigsadvokaten har udsendt meddelelse (1975 nr. 7) om, at ønsket om skærpelse har skullet tages i betragtning ved anklagemyndighedens bødepåstand, og Højesteret har i sagen UfR 1977 s. 831 udtrykkeligt tiltrådt anklagemyndighedens generelle synspunkter om strafudmåling. Forbrugerombudsmanden har siden 1991 fulgt dette op ved efter aftale med Rigsadvokaten, at anlægge et antal prøvesager, hvor bødepåstanden gøres til genstand for særskilt behandling. Forbrugerombudsmanden har især lagt vægt på at få fastlagt en ensartet og skærpet praksis for overtrædelse af lovens almindelige vildledningsforbud og bestemmelserne om tilgift og konkurrencer. Det har vist sig, at det som regel er umuligt at føre noget bevis for den indvundne eller tilsigtede fortjeneste ved en overtrædelse. Dette skyldes, at bedømmelsen af den faktiske økonomiske effekt af et markedsføringstiltag i almindelighed er særdeles usikker. Forbrugerombudsmanden har derfor i stedet taget udgangspunkt i størrelsen af markedsføringsomkostningerne og ved tilgift og præmiekonkurrencer størrelsen af tilgiftens eller præmiens værdi for forbrugeren, idet der er en formodning for, at den markedsføringsmæssige effekt har en direkte sammenhæng med disse værdier. Det er normalt forholdsvis enkelt at føre et bevis for størrelsen heraf. I sager om overtrædelse af lovens 2 har Forbrugerombudsmanden, når der ikke kunne skønnes over størrelsen af den tilsigtede fortjeneste, gjort gældende, at bøden bør svare til de anvendte markedsføringsomkostninger, når overtrædelsen udgør et af hovedelementerne i det samlede reklamefremstød. Sø- og Handelsretten har i en række sager fulgt dette synspunkt. " Som eksempler på sådanne sager kan nævnes følgende: En tøjforretning havde i 5 gange med en uges mellemrum annonceret med, at forretningens ophørsudsalg ville begynde klokken 9:30 en af den følgende ugedage. Hver annonce kostede kr. Da tiltalte allerede efter den første annoncering havde begyndt sit ophørsudsalg, var de følgende 4 annoncer i strid med sandheden. Retten fastslog: "Efter antallet af urigtige annonceringer og efter udgiften til annoncerne fastsættes bøden til kr., subsidiært hæfte i 10 dage." SH-sag P 11/91. ( /5-38) En møbelfabrikant havde i en periode på omkring halvandet år, mod et samlet vederlag på ikke under kr., indrykket 9 annoncer for en trepersoners sofa, hvori han oplyst at "møbelhandlerprisen" for sofaen var , hans egen normalpris kr. - og hans udsalgspris nu kr. Han havde også i nogle af annoncerne oplyst, at der var tale om et "engangstilbud", hvad den efterfølgende\n14 14 af :08 annoncering klart dementerede. Tiltalte gjorde blandt andet gældende, at et brev fra Forbrugerombudsmanden, havde givet ham grund til at tro at han ikke handlede ulovlig. Heri fik han delvis medhold, da retten udtalte: "Den forskyldte straf fastsættes med udgangspunkt i annonceudgifterne. Ved fastsættelsen af bøden må der imidlertid lægges vægt på, at tiltalte efter Forbrugerombudsmandens skrivelse af 17. oktober 1984 kan have haft en vis baggrund for at tro på berettigelsen af udtrykket møbelhandlerpris. Bøden fastsættes herefter til kr., subsidiært hæfte i 14 dage." SH-sag P 4/91. ( /5-2) Et reklamebureau havde udarbejdet en annonce for et edb-firma (hardwareforhandler), der A) var i strid med markedsføringsloven 2 ved, at et billede i annoncen viste en printeren med en arkføder, uden at sidstnævnte fulgte med i den annoncerede pris og B) i strid med prismærkningslovens 1, fordi prisen kun var oplyst ekskl. moms uanset, at annoncen også henvendte sig til forbrugere, hvorpå C) edb-firmaet overtrådte forbuddet mod uanmodede henvendelser til forbrugere i forbrugeraftalelovens 2, stk. 1, ved at henvende sig til en forbruger, på baggrund af en kupon fra annoncen, der alene indeholdt en anmodning om yderligere oplysninger. Firmaet, hvis samlede omkostninger til annoncen udgjorde ca kr., kendes skyldig i disse forhold og fik en bøde på kr. Bureauet, hvis vederlag udgjorde kr., var tiltalt for A og B, blev frifundet forhold A, da det ikke kunne kræves, at bureauet kontrollerede overensstemmelse mellem billede og tekst, men domfældt for ikke at have oplyst prisen inkl. moms. Herfor fik bureauet en bøde på kr. Sagen er gengivet i Ugeskrift for Retsvæsen 1993, s. 346 SH. ( /5-2) Et hotel havde annonceret for en "Valentines Dinner" og, i strid med forbuddet mod ulovlig tilgift i markedsføringslovens 6, reklameret med, at alle de damer, der bestilte menuen, ville få "et pikant og romantisk sæt undertøj". Om straffastsættelsen udtalte retten: "Ved straffens fastsættelsen lægges til grund at Hotel A traf beslutning om det pågældende arrangement med uddeling af tilgift og i det væsentlige bestemte annonceringens indhold, hvor reklameringen med tilgift ikke var særlig fremtrædende. De samlede udgifter til avertering udgjorde ca kr., hvoraf vederlaget til B (reklamebureauet) kr., og ca. en tredjedel af annoncen vedrørte Valentines Dinnerarrangementet. Der blev ydet tilgift til en samlet værdi af kr." Bøde til hotellet kr. Reklamebureauet kr. SH-sag P 7/91. ( /5-3) Et reklamebureau havde mod et vederlag på kr. udarbejdet en helsides avisannonce for et møbelvarehus, hvis samlede omkostninger til bureau og indrykning var Begge fundet skyldige, at have givet urigtige oplysninger om kvalitetsafprøvning i møbelbranchen, og at have anvendt utilbørlige angivelser. Selvom "overtrædelsen" strengt taget kun fyldte nogle få linier i annoncens brødtekst, idømtes bureau og møbelhus bøder på kr. og kr. SH-sag P 3/92. ( /5-16). Se også omtale af sagen i Juridisk Årbog 1992, side 90. Denne praksis vedrørende førstegangsovertrædelser kan sammenfattes som nedenfor anført: Ved udmålingen af straf over for annoncøren er de samlede averteringsomkostninger er udgangspunktet for udmålingen. Hvis annoncens hovedbudskab udgør en overtrædelse (nr. 1), fastsættes bøden til annoncøren til averteringsomkostningerne, medmindre der er andre grunde til at nedsættes straffen 1). Udgør overtrædelsen en mindre del af annoncen nedsættes bøden skønsmæssigt (nr. 3, 4 og 5). Udmåling af reklamebureauets straf sker med udgangspunkt i bureauets vederlag og stort set er samme brøk, som overfor annoncøren. Om reklamebureauers strafansvar henvises også Juridisk Årbog 1992, side 23. Det hedder videre i bemærkningerne til lovforslaget: "I sager om overtrædelse af 6 er det Forbrugerombudsmandens synspunkt, at strafudmålingen skal svare til størrelsen af udgifterne til reklamering med ulovlig tilgift med tillæg af værdien af den ydede tilgift. Tendensen i praksis er, at der ikke tages hensyn til værdien af den ydede tilgift, ligesom der i en sag, Ugeskrift for Retsvæsen 1993 s. 631 SH, med en betydelig reklameudgift ( kr.) kun blev idømt en bøde på kr. til trods for, at der tillige var tale om gentagelse. " Der henvises til sag nr. 4, som er citeret ovenfor. En hardwareforhandler blev fundet skyldig i at have ydet tilgift og reklameret hermed i forbindelse med salg af printere. Annonceudgifterne var kr. og der var brugt yderligere kr. til direkte reklame. Der blev solgt 177 printere til nye kunder. Der var ydet tilgift i form af ekstra arkfødere, papir og software. Med den værdiansættelse tiltalte havde brugt i reklamen var den samlede værdi 1,9 mio. kr. Bøden blev fastsat til kr. SH-sag P8/91. ( /5-12) Et bladforlag ydede tilgift i ca tilfælde til en samlet værdi på over 3 mio. kr. og afholdt andre reklameudgifter på ca. 1,25 mio. kr. Straffen blev - også under hensyn til, at der var tale om gentagelse - fastsat til kr. Dommen er gengivet i Ugeskrift for Retsvæsen 1993 s. 631, og som nr. 15 nedenfor. Det er denne dom, der omtales i bemærkningerne, hvor det fejlagtigt er angivet, at reklameudgiften kun var kr. SH-sag P5/92. ( /5-11) Sø- og Handelsretten har, som nævnt i lovbemærkningerne, ikke fulgt Forbrugerombudsmandens ønske om, at straffen blev fastsat med udgangspunkt i værdien af den ydede tilgift. Da tilgiftsforbuddet kan\n15 15 af :08 betragtes som en særlig form for vildledning, kan man argumentere for at straffen kun skal udmåles med udgangspunkt i reklameringens omfang. På den anden er det ikke tilfredsstillende, at den faktiske ydelse af tilgift reelt lades ustraffet. Der er ikke afsagt domme, der tager stilling til strafudmåling alene for ydelse af tilgiften. Men den foreliggende praksis synes ikke at tage videre hensyn til værdien af den ydede tilgift. Lovbemærkningerne fortsætter således: "I sager, hvor lotteriforbudet har været overtrådt til trods for en advarsel fra Forbrugerombudsmanden, har Forbrugerombudsmanden nedlagt påstande om bøder, der svarer til tre gange præmiens værdi, regnet som værdien for forbrugeren. Sø- og Handelsretten har fulgt synspunktet om et fast forhold mellem præmie og bøde, men har lagt niveauet på 5/3 af præmiens værdi. Dette bødeniveau har efter Forbrugerombudsmandens opfattelse ikke en tilstrækkelig præventiv effekt." Om praksis i sager om lotteriforbudet kan henvises til følgende tilfælde: En handelsstandsforening havde afholdt tre præmiekonkurrencer. Foreningens formand havde allerede inden den anden konkurrence været til afhøring hos politiet og bekræftet, at foreningen fremover ville afstå fra at afholde sådanne konkurrencer. Sø- og Handelsretten fulgte ikke Forbrugerombudsmandens forslag om et straf på det tre gange gevinstens størrelse, men fastsatte bøden til kr., svarende til fem tredjedele af værdien af de udloddede præmier, regnet som værdien for forbrugeren. SH-sag P2/92. ( /5-55) Som nr. 8. En handelsstandsforening havde efter advarsel afholdt en julekonkurrence med præmier for kr. Bøden omtrent fem tredjedele eller kr. SH-sag P10/92. ( /5-95) En ejer af en udstillingsbygning og en messearrangør blev fundet skyldige i, i forening at have udloddet en havestue, som i følge annoncen for udstillingen var kr. værd. Udlodningen skete efter at Forbrugerombudsmanden havde gjort opmærksom på, at gevinstfordelingen var ulovlig. Retten fastsatte straffen til kr., svarende til fem tredjedele af kr. til de tiltalte i forening. Retten lagde vægt på, at straffen var fastsat med udgangspunkt i de tiltaltes økonomiske interesse i overtrædelsen og fandt derfor ikke, at der skulle fastsættes en bøde på kr. til hver. SH-sag P1/93. ( /5-145) En udlodning, der var sket uden advarsel fra Forbrugerombudsmanden, medførte en bøde i størrelsesorden med præmien. (Præmier kr., bøde kr.). SH-sag P9/92. ( /5-5) Et computerfirma blev fundet skyldig i at have udloddet 5 gevinster til værdi kr. på en messe med gæster. Firmaet havde afholdt samlede markedsføringsomkostninger på kr. ekskl. moms blandt andet til annoncer i "ComputerWorld", der har et oplagstal på Retten fastsatte bøden til kr., idet to dommere dog stemte for kr. Retten anførte: "Bøden ¼ fastsættes under hensyntagen til den værdi markedsføringstiltaget må antages at have haft for de tiltalte. Der lægges herved vægt på værdien af det bortloddede, averteringsomkostningerne og markesføringstiltagets forholdsvis begrænsede sigte". SH-sag P15/92. ( /5-24) Praksis kan sammenfattes således, at bøde for overtrædelse af lotteriforbudet fastsættes med udgangspunkt i præmiernes værdi, regnet som værdien for forbrugerne, til et beløb i størrelsesorden med gevinstens værdi. Har tiltaget kun rettet sig mod en begrænset kreds tages hensyn hertil. Hvis overtrædelsen sker efter, at Forbrugerombudsmanden eller politiet har advaret, forhøjes bøden til fem tredjedele af gevinstens værdi, således som det er nævnt i bemærkningerne ovenfor. Om strafudmåling vedrørende markedsføring i øvrigt har Sø- og Handelsretten i to tilfælde taget stilling til sager om overtrædelse af betalingskortlovens forbud mod kontantdiskriminering. En kontoring, der blev drevet af de handlende i et butikscenter blev fundet skyldige i at have overtrådt 19 a, stk. 1, nr. 3, i betalingskortloven ved at have ydet lidt over 2,6 mio. kr. i rabat til knap betalingskortindehavere uden at give den samme fordel til de, der betalte kontant. Forbrugerombudsmanden nedlagde påstand om en bøde på kr. Retten fastsatte bøden til kr. under henvisning til "antallet af rabatmodtagere, den samlede rabatydelse og et skøn over den markedsføringsmæssige værdi af ydelsen." SH-sag P21/92. ( ) Et benzinselskab tilbød i samarbejde med en indkøbsforening sidstnævnte medlemmer rabat ved køb af benzin, diesel og autogas betalingskort kunder en rabat på 15/20 pr. liter. Dette forhold var ikke strafbart efter den da gældende lov om betalingskort, fordi medlemmer af indkøbsforeningen kunne købe brændstofferne uden at bruge betalingskort. Dette var grunden til, at Forbrugerombudsmanden rejste tiltale efter markedsføringslovens 2, stk. 1, for den vildledning, der bestod i, at medlemmerne ved at læse annoncen om dette tilbud kunne forledes til at tro, at erhvervelse af et betalingskort var nødvendigt for at opnå rabatten. Forholdet vil efter ændringen af betalingskortloven den 23. marts 1992 være en overtrædelse af lovens 19a, stk. 3. Retten fastsatte straffen til kr. og anførte at straffen fastsattes "bl. a. under henvisning til størrelsen af annoncens målgruppe." Herom var oplyst, at der var ca modtager af kataloget, der ikke havde noget betalingskort,\n16 16 af :08 og at det skønnedes, at ca. halvdelen af disse måtte antages at have bil og således være potentielle kunder. SH-sag P6/92. ( ) Indkøbsforeningen, der havde bragt annoncen i sit medlemskatalog, havde forud for domsforhandlingen vedtaget en bøde på kr. Om gentagelsestilfælde er der afsagt nedenstående dom, der også omtales ovenfor som nr En udgiver af et ugeblad var tidligere straffet med en bøde på kr. for overtrædelse af 6 og 7 i markedsføringsloven for en kampagne, hvor læserne kunne få håndklæder mod samlemærker der var i bladene. Udgiveren gentog kampagnen med et tilbud om at samle på krus og kopper, uden at der var væsentlige ændringer i markedsføringen. Straffen blev fastsat til en bøde på kr. Det kan have haft betydning, at en del af overtrædelsen lå forud for den første domfældelse. Ugeskrift for Retsvæsen 1993 s Lovbemærkningerne konkluderer - i overensstemmelse med Forbrugerombudsmandens opfattelse - at der stadig er behov for at skærpe strafniveauet: "Det er derfor fortsat hensigten at skærpe strafniveauet, navnlig hvor overtrædelsen, bedømt efter markedsføringsindsatsens økonomiske størrelse, er af betydelig omfang. En sådan skærpelse bør dels være, at der også ved omfattende overtrædelser anvendes samme forhold mellem markedsføringens økonomiske omfang og bødens størrelse, som ved mindre overtrædelser, dels at strafudmålingen generelt skærpes, således at der ved førstegangsovertrædelser af 2 gives bøder på det dobbelte af markedsføringsudgiften, og at der ved overtrædelser af specialforbudene sker en tilsvarende skærpelse. Såfremt det kan sandsynliggøres, at en større fortjeneste har været tilstræbt, bør der tages hensyn hertil. " I afsnittene "Vildledning" og "Markedsføringsforbud" er omtalt sager, i hvilke strafansvar er pålagt ikke kun annoncøren men tillige de reklamebureauer, der har medvirket til at udforme annoncerne. 1) Selv om det ikke siges udtrykkeligt, er det nærliggende at tro, at retten i sag 2, har nedsat bøden til nøjagtig halvdelen. Kapitel 4 Forskellige indsatsområder 4.1. Den civile ret, den offentlige ret, oplysningsarbejdet, undersøgelserne Hurtig indsamling af ny viden og videreformidling af denne er en forudsætning for effektivt forebyggende arbejde som led i forbrugerbeskyttelsen. Reel og effektiv sikring af forbrugernes retsstilling er imidlertid kun mulig, hvis lovregler og administration giver mulighed for at "samle op" efter uheldige tilfælde og tvangsmæssigt sikre forbrugernes rettigheder. Samtidig anvendelse af både civilretlige og offentligretlige regler har i de senere år og vil i årene fremover være en forudsætning for en succesrig gennemført indsats over for forretningsmetoder, der ikke kan accepteres. Forbrugerstyrelsen søger derfor til stadighed at koordinere indsatsen vedrørende nye relevante markedsføringstiltag, således at forbrugerne sikres information om de relevante dele af nye produkter, samtidig med, at der i de offentligretlige og civilretlige regler gennemføres en rent faktisk sikring af forbrugernes rettigheder. Således udarbejdede Forbrugerstyrelsen en pjece om omlægning af realkreditlån, da det i sommeren 1993 blev klart, at dette område sandsynligvis ville blive relevant for mange forbrugere. I pjecen omtaltes bl.a. den civilretlige problemstilling om indhentelse af samtykke fra efterstående panthavere. Da nogle efterstående panthavere uretmæssigt forsøgte at tjene ekstra penge ved at nægte rykningspåtegninger, fandt Forbrugerombudsmanden anledning til i medfør af markedsføringsloven at få nedlagt forbud mod nærmere angivne betingelser. Forbudet fik den virkning, at de pågældende forbrugere kunne få omlagt deres lån. Samtidig skabte sagen så meget opmærksomhed omkring problemet i offentligheden og i finanskredse, at potentielle lovbrydere fik anledning til at tænke sig om to gange. Også i den nedenfor nævnte sag omkring opsigelse af lån, fik en tilkendegivelse fra Forbrugerombudsmanden den konsekvens, at det pågældende finansieringsselskab afstod fra generelt at opsige lånene i selskabet, hvorved det blev undgået, at låntagerne blev stillet i en uheldig situation. Navnlig i sager, hvor de omtvistede beløb for den enkelte forbruger er af mindre betydning kan en indsats via den offentligretlige regulering i Forbrugerombudsmandens regi være relevant. Dette gælder således sagen omkring undladelse af tilskrivning af rentebeløb under et nærmere angivet beløb, hvor proces for den enkelte forbruger ikke ville stå i rimeligt forhold til udbyttet. Opmærksomhed omkring fremtidige regler kan også give anledning til en præventiv indsats". Dette gælder\n17 17 af :08 således forbudet mod F-rens, hvor Forbrugerstyrelsen allerede nu informerer om de alvorlige civilretlige konsekvenser og de markedsføringsretlige aspekter af et sådant forbud. Såfremt forbrugerne måtte komme i klemme som følge af forbudet rent civilretligt, kan de som udgangspunkt klage til Forbrugerklagenævnet, og Forbrugerombudsmanden har mulighed for generelt at påvirke de erhvervsdrivende via markedsføringslovens bestemmelser omkring vildledende eller urimeligt mangelfulde angivelser. ( /5-45 m.fl.) 4.2. Forbud mod tekstilrensning i fluorcarbon (F-rens) Fra 1. januar 1996 vil det blive forbudt i EU's medlemslande at rense tekstiler i fluorcarbon. I Danmark vil forbudet antagelig få virkning allerede fra 1. januar Der vil muligvis blive en dispensationsadgang for de renserier, der stadig har fluorcarbon-maskiner. Renserierne renser i dag enten i perchlor eller i fluorcarbon. Langt de fleste tekstiler tåler rensning i perchlor. Men typisk tekstiler med plastbelægning eller påtrykte mønstre samt besætning på selskabstøj (f.eks. perler, pailletter og lign.) skal renses i fluorcarbon. Alternative behandlingsmetoder, der kan erstatte rensning i fluorcarbon, er under udvikling, og det må påregnes, at der vil gå nogen tid, før renserierne begynder at investere i nye anlæg. Da renserierne således endnu ikke har maskiner, der kan erstatte fluorcarbonmaskinerne, vil det efterhånden som rensning i fluorcarbon afskaffes blive problematisk at vedligeholde de tekstiler, som hverken tåler vask eller rensning i perchlor, men alene kan renses i fluorcarbon. Dette vil få nogle retlige konsekvenser, såvel i forhold til civilretten som i relation til markedsføringsloven, som vil blive omtalt i det følgende. De civilretlige konsekvenser Forholdet mellem forbrugeren og sælgeren Når en forbruger køber noget tøj, forventer forbrugeren naturligvis, at tøjet kan renholdes. Viser det sig, at tøjet hverken kan renses eller vaskes, må dette betragtes som en mangel ved varen, der berettiger forbrugeren til at hæve købet. Der indtræder et mangelsansvar, før forbudet mod F-rens træder i kraft En sælger vil antagelig allerede nu ifalde et mangelsansvar ved salg af tøj, der kun kan renholdes ved F-rensning. En forbruger må kunne forvente, at det tøj, han køber, forholdsvis nemt kan renholdes i hele dets levetid. Det vil være en væsentlig forringelse af tøjets brugsværdi, hvis det kun kan renholdes i en kortere periode efter købet. Hertil kommer at det vil blive stadig vanskeligere for forbrugeren at finde et renseri, der kan rense i fluorcarbon. Vil sælgeren undgå at ifalde et mangelsansvar, må han allerede nu sørge for, at det tøj, han sælger, kan renholdes på anden måde end ved F-rens, og at behandlingsanvisningen er i overensstemmelse hermed. Sælgeren kan ikke unddrage sig ansvar ved blot at fjerne anvisningen. Vil han sælge en vare, der ifølge anvisningen kun tåler F-rensning, må han ved salget klart og tydeligt gøre forbrugeren opmærksom på, at varen ikke kan renholdes. Det må antages, at sælgeren har bevisbyrden for, at forbrugeren ved købet var klar over den manglende mulighed for at renholde varen. Købelovens etårige reklamationsfrist Forbrugeren skal gøre mangelsindsigelser gældende over for sælgeren inden 1 år efter købet, jf. købelovens 54 og 83. Er tøjet mere end 1 år gammelt, er der normalt ikke længere mulighed for at gøre krav gældende over for sælgeren. Hvem hæfter i forhold til forbrugeren Forbrugeren kan alene rejse sit krav overfor sælgeren (detailhandleren), der i forhold til forbrugeren hæfter for mangler ved det solgte. Hvorvidt sælgeren derefter kan gå videre med kravet over for sin leverandør eller producent, vil først og fremmest bero på, om reklamationsfristerne er overholdt. Forholdet mellem forbrugeren og renseren Selv om det først og fremmest er detailhandleren/leverandøren/producenten, der er ansvarlig for, at det tøj, de sælger, også kan renholdes, kan forbudet mod F-rensning imidlertid også få civilretlige konsekvenser for renseren. Behandlingen må ikke være i strid med behandlingsanvisningen Renseren skal først og fremmest sørge for, at give tøjet en behandling, der er i overensstemmelse med behandlingsanvisningen. Før behandlingen påbegyndes, må han derfor undersøge, hvilken behandling tøjet ifølge anvisningen tåler. Behandler renseren tøjet i strid med anvisningen, kan kunden kræve erstatning, hvis tøjet bliver ødelagt. Nævnet har således i adskillige sager pålagt renseren et erstatningsansvar for skader på tøj, som var blevet renset i perchlor til trods for, at tøjet var mærket med F-rensning. Det forhold, at det ikke længere vil være muligt at rense tøj i fluorcarbon, vil som udgangspunkt ikke fritage renseren for\n18 18 af :08 ansvar, hvis tøjet i strid med anvisningen renses i perchlor. I sådanne tilfælde må renseren forinden gøre kunden opmærksom på problemet, således at det nærmere kan aftales, om kunden vil løbe risikoen ved en anden behandling, f.eks. rensning i perchlor eller vask. Behandlingen må ikke være i strid med aftalen Det er ikke tilstrækkeligt, at renseren følger behandlingsanvisningen. Renseren skal også give tøjet en behandling, der er i overensstemmelse med, hvad han har aftalt med kunden. Er der således aftalt rensning af det indleverede tøj, må renseren ikke vaske tøjet, uanset vask er tilladt ifølge anvisningen. Bliver renseren efter indleveringen klar over, at tøjet ifølge anvisningen alene tåler vask eller rensning i fluorcarbon, må han ikke vaske tøjet uden forinden at have indhentet kundens tilladelse hertil - dette gælder, selv om F-rensning ikke længere er mulig. Alternative behandlingsmetoder Alternative behandlingsmetoder, der kan erstatte F-rens, er under udvikling. Det er især rensning i kulbrinter samt "vådrensning", der for tiden kan komme på tale. "Vådrensning" er en ny skånsom behandlingsmetode, hvor tekstiler behandles i vand. Vådrens adskiller sig fra almindelig vask ved, at behandle yderst skånsom, anvende specielle kemikalier evt. suppleret med enzymer og oftest uden traditionelle skylninger. Også her gælder det imidlertid, at benytter renseren en behandlingsmetode, der ikke er omfattet af behandlingsanvisningen eller som er i strid med den aftale, der er indgået med kunden, bærer han risikoen for, at tøjet ikke tåler behandlingen, medmindre han forinden har indhentet kundens tilladelse til den alternative behandling samt gjort opmærksom på risikoen. Renseren bør derfor, hvis han vil undgå et eventuelt erstatningsansvar, indhente kundens tilladelse, før han renser tekstiler, der i følge anvisningen skal F-renses, i kulbrinter eller "vådrenser" tekstiler, der er indleveret til rensning. Renserens vejledningspligt Forbudet mod tekstilrensning i fluorcarbon vil betyde, at renseren som fagmand må vejlede og rådgive kunderne, når F-mærket tøj indleveres til rensning. Tilsidesætter renseren denne vejledningspligt og giver tøjet en anden behandling end aftalt eller en behandling, der er i strid med behandlingsanvisningen, vil han blive erstatningsansvarlig, såfremt tøjet bliver ødelagt. Noget andet er, at der ved udmålingen af erstatningens størrelse vil blive taget hensyn til, at tøj, der i følge anvisningen kun tåler F-rensning, ikke på længere sigt kan vedligeholdes og derfor i forvejen har en begrænset værdi. Efterhånden som det bliver vanskeligere at få renset tøj i fluorcarbon, vil det blive mere aktuelt at nedsætte erstatningens størrelse. Sælgeren og renseren kan gøres ansvarlig for samme skade Det forhold, at forbrugeren kan gøre mangelsindsigelser gældende over for sælgeren udelukker ikke, at han samtidig kan rejse et erstatningskrav over for renseren, hvis denne har begået en fejl. I sådanne situationer vil sælgeren og renseren være solidarisk ansvarlige, selv om de normalt ikke vil hæfte for samme pengekrav. I forhold til sælgeren vil der være tale om et hævekrav, hvor forbrugeren kan kræve købesummen tilbage. Renseren skal derimod betale erstatning for værdiforringelsen, hvilket normalt vil være et mindre beløb, som fastsættes blandt andet under hensyntagen til den brug, der er gjort af varen, samt varens fortsatte brugsværdi. Markedsføringsloven Fortsat salg af tekstiler mærket med F-rensning efter, at forbudet mod rensning i fluorcarbon er trådt i kraft, kan indebære en overtrædelse af markedsføringslovens 2, stk. 1, hvorefter der ikke må anvendes urigtige, vildledende eller urimeligt mangelfulde angivelser, som er egnet til at påvirke efterspørgsel eller udbud af varer. Overtrædelse af 2 straffes med bøde. Endvidere fremgår det af markedsføringslovens 3, at der skal gives en efter varens art forsvarlig vejledning, når den er af betydning af bedømmelsen af varens egenskaber, herunder blandt andet vedligeholdelsesmuligheder. Det kan således efter omstændighederne komme på tale i medfør af 3 at stille krav om, at der ved salg af tekstilvarer gives oplysning om, hvorledes varen kan vedligeholdes. ( /3-2) 4.3. Omlægning af realkreditlån Ændrede lovregler i 1993 samt et mærkbart rentefald har gjort det attraktivt for mange boligejere at omlægge eksisterende realkredit lån til nye lån med en lavere rente. Forbrugerstyrelsen modtog talrige forespørgsler fra forbrugere, der ønskede at omlægge deres realkreditlån. For at imødekomme det tydelige behov for information på området, udgav Forbrugerstyrelsen i september 1993 en pjece om omlægning af realkreditlån. Pjecen er baseret på en rapport "Realkredit- og Pengeinstitutters tilbud om konvertering eller udvidelse af realkreditlån" udarbejdet af revisionsfirmaet Arthur Andersen & Co. Pjecen og rapporten giver en vejledning i de juridiske og økonomiske aspekter en låntager skal være opmærksom på i forbindelse med en påtænkt omlægning af realkreditlån. Formålet med pjecen har primært været at tjene som en\n19 19 af :08 generel vejledning, hvorimod den ikke giver en låntager svar på, om en konkret låneomlægning kan betale sig. I pjecen gøres rede for de faktorer, der har betydning for størrelsen af en eventuel økonomisk gevinst ved en omlægning, herunder de samlede omkostninger ved en låneomlægning, der typisk vil beløbe sig til mellem og kr. Pjecen indeholder en oversigt over de gebyrer de største pengeinstitutter og realkreditinstitutter opkræver i forbindelse med en låneomlægning. Oversigten viser, at der ikke er de store forskelle mellem de enkelte pengeinstitutters gebyrer. Der er derimod større forskelle imellem de enkelte realkreditinstitutters gebyrer, men ydelsernes forskellighed og indbyrdes afhængighed gør en umiddelbar sammenligning af gebyrniveauet særdeles vanskelig. Endelig indeholder pjecen en beskrivelse af det praktiske forløb af en låneomlægning ligesom retsforholdet til efterstående panthavere omtales Rykningsklausul i pantebreve Forbrugerombudsmanden har i efteråret 1993 nedlagt foreløbige forbud efter markedsføringslovens 16, stk.2, jf. 1, mod 3 store professionelle pantebrevsselskabers uberettigede krav ved omprioritering. Pantebrevsselskaberne havde alle i deres pantebreve afgivet et forhåndstilsagn om at rykke for realkreditlån. Kendetegnende for de 3 selskabers adfærd var, at de alle stillede uberettigede betingelser for som efterstående panthaver at meddele den helt nødvendige rykningspåtegning på deres pantebreve ved husejeres anmodning herom i forbindelse med disses omprioritering. Pantebrevsselskaberne stillede eksempelvis som betingelse for at afgive rykningspåtegning krav om, at det tilbudte nye realkreditpantebrev ikke måtte have længere løbetid end det eller de lån, der indfriedes, at afdraget på nye realkreditpantebrev ikke må være mindre end på det eller de indestående realkreditlån, at renten på det efterstående pantebrev forhøjes og at der sker betaling af et samlet ekspeditionsgebyr til efterpanthaveren på kr. Forbrugerombudsmanden forbød opkrævning af et samlet ekspeditonsgebyr på mere end 750 kr. Forbrugerombudsmanden anlagde dagen efter de foreløbige forbuds nedlæggelse - som foreskrevet i markedsføringsloven - sag ved Sø- og Handelsretten med påstand om stadfæstelse af disse. Sagerne blev herefter procederet i Sø- og Handelsretten på det foreliggende grundlag. Forbrugerombudsmanden gjorde under disse procedurer gældende, at der ved pantebrevsselskabernes fremsættelse af uberettigede krav foreligger en overtrædelse af forbudet i markedsføringslovens 1 mod markedsføringsforanstaltninger, der strider mod god markedsføringsskik. Forbrugerombudsmanden henviste endvidere, til støtte for sit synspunkt om, at der ved afventning af en sædvanlig forbudssag vil være øjensynlig fare for, at formålet ville blive forspildt, til, at debitor risikerer at lide et væsentligt tab, idet debitor enten må opgive at gennemføre omprioriteringen, eller må acceptere mere byrdefulde vilkår. Erstatningsreglerne, reglerne om tilbagesøgning af erlagte ydelser eller en senere ændring af eventuelle uberettigede tillægsvilkår ved dom vil efter Forbrugerombudsmandens opfattelse ikke yde debitor et tilstrækkeligt retsværn. Sø- og Handelsretten tilsluttede sig Forbrugerombudsmandens synspunkter og stadfæstede de 3 forbud indtil videre. To af sagerne blev endeligt domsforhandlet i Sø- og Handelsretten i Sø- og Handelsretten stadfæstede endeligt forbudene. En af Sø- og Handelsrettens domme er anket til Højesteret. En eventuel overtrædelse af de stadfæstede forbud kan dog allerede på nuværende tidspunkt straffes. Det er Forbrugerombudsmandens opfattelse, at efterstående panthavere ikke er berettiget til at opkræve gebyr for rykningspåtegning i tilfælde, hvor pantebrevene allerede indeholder en rykningsklausul, og hvor påtegningen derfor alene er fornøden af tinglysningsmæssige grunde. Spørgsmålet er imidlertid omtvistet, og Forbrugerombudsmanden fandt derfor, at dette spørgsmål ikke burde prøves i forbindelse med et foreløbigt forbud. Spørgsmålet vil i stedet blive prøvet ved et sædvanligt forbudssøgsmål. ( /5-46, /5-53, /5-59, -60, & -61) 4.5. Bankernes manglende postering af rentebeløb på under 10 kr. Et pengeinstitut undlod på konti at tilskrive årlig rente, når det årlige rentebeløb var under et vist beløb. Dette skete dog kun, såfremt det pågældende rentebeløb skulle tilfalde kunden. Såfremt pengeinstituttet skulle modtage penge, blev rentebeløbet opkrævet. Forbrugerombudsmanden udtalte, at der efter hans opfattelse kan være administrative og omkostningsmæssige grunde til ikke at tilskrive renter under et vist minimumsbeløb. Det var imidlertid Forbrugerombudsmandens opfattelse, at undladelse af rentetilskrivning under et vist beløb må forudsætte, at reglen gælder begge veje, således at det gælder både når pengeinstituttet har penge tilgode og når kunderne skal modtage et beløb. Det pågældende pengeinstitut gav herefter tilsagn om at ændre principperne. ( /5-104) 4.6. Realkreditinstituts beregning af morarenter En forbruger var utilfreds med, at et realkreditinstitut beregnede morarente som følge af for sen indbetaling med 1,5% af terminsydelsen pr. påbegyndt måned, regnet fra forfaldsdagen. Spørgsmålet har været forelagt for Realkreditankenævnet, der i en tilsvarende sag ikke fandt grundlag for at tilsidesætte den anvendte beregningsmåde (påløbstidspunkt og rentesats) som urimelig. Nævnet lagde herved blandt andet vægt på, at en beregningsmåde svarende til det pågældende realkreditinstituts er almindelig på\n20 20 af :08 realkreditområdet, og at en lignende beregningsmåde anvendes af det offentlig inden for skatte- og afgiftlovgivningen. Forbrugerombudsmanden udtalte, at den anvendte renteberegningsmetode efter hans opfattelse ikke er ganske hensigtsmæssig. Da morarenteopkrævning er et udtryk for, at kreditor ikke i overensstemmelse med aftalen har fået stillet den forudsatte likviditet til rådighed, bør tidsrummet for en morarenteberegning som alt overvejende hovedregel ikke udstrækkes længere end til betalingstidspunktet. Under hensyn til det særlige forhold, der gør sig gældende for så vidt angår realkreditinstitutter, samt det i Realkreditankenævnets kendelse anførte, fandt Forbrugerombudsmanden dog ikke anledning til at foretage sig yderligere i sagen. ( /5-24) Kapitel 5 Miljømarkedsføring 5.1. Vejledning om miljømarkedsføring I 1991 udgav Det Internationale Handelskammer en kodeks for miljørelateret reklame med en vejledning til erhvervslivet om brug af miljøoplysninger i markedsføringen. Da Forbrugerombudsmanden kunne konstatere, at der var en større tendens til at anvende miljøargumenter i markedsføringen, fandt han anledning til at udarbejde en vejledning herom. Med udgangspunkt i kodeks og på baggrund af et nordisk samarbejde, udsendte Forbrugerombudsmanden i slutningen af 1992 et udkast til en vejledning til høring blandt erhvervs-, forbruger- og miljøorganisationer samt andre myndigheder. De første måneder af 1993 modtog Forbrugerombudsmanden kommentarer fra mange af organisationerne og myndighederne. Kommentarerne var overvejende positive og flertallet gav tilslutning til behovet for at udarbejde en vejledning på området. Enkelte organisationer mente derimod, at der ikke var behov for en vejledning, men at kodeksen først skulle have lov til at virke i en periode, inden der blev udarbejdet strengere krav til brug af miljøargumenter i markedsføringen. I maj 1993 udsendte Forbrugerombudsmanden sin vejledning om miljømarkedsføring. Vejledningen er udgivet i pjeceserien "Kort og Godt" (nr. 13) med titlen: "Forbrugerombudsmandens vejledning om miljømarkedsføring" og kan købes for 10 kr. + porto. Vejledningen bygger på Forbrugerombudsmandens fortolkning af markedsføringslovens 1 om god markedsføringsskik og 2 om vildledende, urigtige eller mangelfulde angivelser af betydning for udbud og efterspørgsel. Fortolkningerne tager udgangspunkt i den almindelige praksis, der knytter sig til de nævnte bestemmelser. Vejledningen har ikke karakter af retningslinier, der typisk udarbejdes efter forhandling mellem relevante erhvervs- og forbrugerorganisationer. Da miljømarkedsføringen er et forholdsvis uopdyrket område efter markedsføringsloven, har Forbrugerombudsmanden fundet det rigtigere at udarbejde en vejledning. Han vil bruge vejledningen i forbindelse med afgivelse af forhåndsudtalelser om konkrete markedsføringstiltag på dette område. Når vejledningen har virket i praksis i nogle år, har Forbrugerombudsmanden til hensigt at tage den op til revision med henblik på at indarbejde indhøstede erfaringer Fællesnordisk vejledning om miljømarkedsføring I midten af 1993 tog Nordisk Embedsmands Komite for Konsumentspørgsmål under Nordisk Ministerråd initiativ til at søge at finde fælles holdninger for brugen af miljøoplysninger i markedsføringen. Den finske konsumentombudsmand har udarbejdet et udkast til en fællesnordisk vejledning om miljømarkedsføring, som de fire nordiske forbrugerombudsmænd i slutningen af 1993 er blevet enige om. Den fælles nordiske vejledning blev udgivet i Nordisk Ministerråds NORD-serie, og indeholder en engelsk og fransk oversættelse af vejledningen. Vejledningen svarer på de fleste punkter til den danske vejledning, men på enkelte punkter stilles der større krav til annoncøren for at anvende miljøpåstande i markedsføringen. Ved en kommende revision af den danske vejledning vil den fællesnordiske vejledning blive implementeret i den danske vejledning. Indtil da vil Forbrugerombudsmanden på de enkelte afvigende punkter operere efter den danske vejledning.\nVejledning om forhandlerpræmiering 2017\nVejledning om forhandlerpræmiering 2017 Vejledning om forhandlerpræmiering Forbrugerombudsmanden Carl Jacobsens Vej 35 2500 Valby Tlf.: +45 41 71 51 51 E-mail: forbrugerombudsmanden@kfst.dk Udarbejdet


UNDP med til at sprede Verdens Bedste Nyheder her til morgen! | FN's Udviklingsprogram UNDP's nordiske kontor i Danmark\nUNDP med til at sprede Verdens Bedste Nyheder her til morgen!\nUNDP var med til at sprede Verdens Bedste Nyheder her til morgen!\nKøbenhavn, 13. september 2013: Det blev en tidlig start på dagen for UNDP’s nordiske kontor, da vi mødtes kl. 06.30 på Østerport Station i København for at forberede uddelingen af Verdens Bedste Nyheder til morgenfriske danskere på vej til arbejde. Iført kampagnens t-shirts og med god energi og højt humør blev små 2000 morgenjuice sponseret af Rynkeby delt ud sammen med de gode nyheder om de store udviklingsfremskridt i verden!\nUdover en flok aktive uddelere, var der god hjælp at hente hos julemændene fra Metroexpress, der i dagens anledning også bragte Verdens Bedste Nyheder som omslag på dagens avis. Da klokken blev 08.45 var alle juice og aviser uddelt og Verdens Bedste Nyheder var dermed sendt afsted fra Østerport.\nKampagnen er resultatet af et unikt partnerskab mellem FN, Danida og mere end 80 danske civil samfundsorganisationer. Omkring 100 private virksomheder deltog også i kampagnen i år og var på hver deres måde med til at sprede de positive budskaber.\nDe gode nyheder, store smil og ikke mindst det gode vejr gik alle hånd i hånd til morgen og var med til at skabe fokus på de fremskridt, der er sket i udviklingslandene gennem de sidste 20 år indenfor bl.a. fattigdomsbekæmpelse, adgang til grundskoleuddannelse, reducering af børne- og mødredødelighed og bekæmpelse af smitsomme sygdomme som HIV, malaria og TB.\nVi takker for en god kampagne, seje frivillige i hele landet og ikke mindst for tørstige og nysgerrige danskere med interesse i at få Verdens Bedste Nyheder!


Revisor med +15 års erfaring Ӏ Årsregnskab og moms Ӏ Faste priser\nNår årsregnskabet skal indberettes, skal der også følge en selskabsselvangivelse med. En selskabsselvangivelse er en selvangivelse for virksomheder. Denne skal udarbejdes årligt. Det kan være en god ide at få revisorhjælp til at udarbejde og indberette selskabsselvangivelse af en billig og dygtig revisor. Her skal vi kigge lidt nærmere på hvorfor, og afklare hvad en selskabsselvangivelse går ud på. Du kan også blive klogere på, hvad din revisor pris er for håndtering af udarbejdelse af din selskabsselvangivelse.\nLæs mere om Revisor Mikael Hansen, og hvad koster en revisor\nHvad er en selskabsselvangivelse?\nSelskabsselvangivelser er en selvangivelse for virksomheder, der skal afleveres sammen med årsrapporten, når indkomståret er forbi. Indkomståret kan føle kalenderåret, eller det kan være skævt. Selskabsselvangivelser skal indberettes på samme måde som, man skal indberette en personlig selvangivelse. En selskabsselvangivelse skal udarbejdes på baggrund af årsregnskabet. Den skal vise resultatet rent skattemæssigt.\nSelskabsselvangivelsen skal afleveres senest 6 måneder efter indkomstårets udløb. Indkomståret for et selskab kan se ret forskelligt ud. For nogen går man efter et almindeligt kalenderår fra januar til slutningen af december. Andre virksomheder benytter sig af et bagud forskudt indkomstår, der begynder allerede inden det år, det skal erstatte.\nDerfor findes der flere frister, når man skal aflevere selskabsselvangivelse, og det gælder forskellige datoer alt efter, hvilken model man regner sit indkomstår efter.\nUdarbejdelse af selskabsselvangivelse\nSom virksomhed kan man selv udarbejde sin selskabsangivelse, men der er også muligheder for, at få hjælp til at udarbejde selskabsselvangivelsen. Det er en tidskrævende opgave, der kræver fuldstændig overblik over regnskabet.\nHvis man indberetter selskabsselvangivelse for sent\nHvis man kommer til at indberette selskabsselvangivelsen for sent, kan det have en række konsekvenser for virksomheden. Der er som nævnt en frist, der falder 6 måneder efter indkomstårets afslutning. Siden selskabsselvangivelsen skal indberettes digitalt, er dette en absolut frist. Hvis man ikke overholder denne, vil man få dagbøder i form af et skattetillæg på 200 kr. hver dag, og det kan tilsammen udgøre maksimalt 5.000 kr.\nHvis skattemyndighederne afgør, at din virksomheds selskabsselvangivelse ikke er fyldestgørende, kan de tillægge et skattetillæg på maksimalt 5.000 kr. De skal foretage en skønsmæssig vurdering af, hvad skatteindtægten har været.\nLad mig hjælpe dig, så du kan få mere tid til dine kunder\nFå hjælp til udarbejdelse af selskabsselvangivelse\nEn revisor kan hjælpe din virksomhed med udarbejdelse af selskabsselvangivelser. Det behøver ikke være en overvældende udgift, hvis man vælger den helt rigtige revisor. Jeg er revisor København, men du er velkommen til at tage kontakt uanset hvor i landet, du befinder dig. Du kan altid skrive en e-mail på mikael@revisormikaelhansen.dk eller ringe på telefon 5353 6969. Hvis du har mindre spørgsmål eller henvendelser, står jeg altid til rådighed uden ekstra omkostninger for dig.


Jeg er Ingrid - CinemaZone.dk - et filmmagasin i bredformat\nIngmar Bergman – om liv og arbejde\nInstruktør: Stig Björkman\nAlicia Vikander stemme\nEn karrierekvinde med store ambitioner\nHvis samarbejdet med mesterinstruktørerne Alfred Hitchcock, Ingmar Bergman, Roberto Rosellini og Victor Fleming ikke er bevis nok i sig selv, så er tre Oscar-statuetter det i hvert fald: Ingrid Bergman er utvivlsomt en af de største filmstjerner nogensinde. Men en stor skuespilkarriere er naturligvis ikke ensbetydende med en spændende biografisk dokumentar. Derfor er det i den forbindelse heldigt, at den svenske superstjerne bestemt ikke var et dydsmønster, men tværtimod traf en række tvivlsomme beslutninger.\nDokumentaren fortælles, som titlen også indikerer, fra Ingrid Bergmans synspunkt. Filmens instruktør, Stig Björkman, har nemlig fået adgang til både privatoptagelser, breve og dagbøger, som har til hensigt at give et indblik i Casablanca-skuespillerindens tanker. Og selvom det naturligvis ikke er Bergman selv, men derimod Alicia Vikander, Sveriges nyeste stjerneskud, der læser op af dagbøgerne, er det alligevel næsten som om, at det er den nu afdøde superstjerne, som taler direkte til en.\nSåledes bliver man i kronologisk rækkefølge guidet igennem Ingrid Bergmans liv. Fra da hun som helt ung mistede begge sine forældre, gennem den succesfulde periode i Hollywood og helt frem til hendes død i 1982. På knap to timer når Jeg er Ingrid at få stort set alle de karrieremæssige højdepunkter med. Det er imidlertid konsekvenserne af det travle liv som skuespiller, der for alvor gør Björkmans dokumentar interessant. Her finder vi nemlig ud af, at Ingrid Bergman i allerhøjeste grad var en karrierekvinde, som prioriterede arbejdet over familien. Dette endda i så høj en grad, at hun kun så sine børn med meget store mellemrum.\nDet burde, skulle man tro, give anledning til kritik fra børnenes side, men til min store overraskelse roser de enstemmigt deres mor til skyerne. "Vi ville bare ønske hun havde været der noget oftere", går den eneste, noget åbenlyse kritik på. Det helt store problem med Jeg er Ingrid er da også, at den savner en konflikt. For selv da samtalen falder på, da Bergman forlod sin svenske familie for at være sammen med den italienske kunstfilmsinstruktør Roberto Rossellini, er Bergmans svenske datter forbløffende fattet.\nJeg er Ingrid er en særdeles vellavet dokumentar, der giver et grundigt indblik i den svenske skuespillegendes liv. Men selvom Ingrid Bergmans liv er fyldt med konflikter, kommer man aldrig for alvor i dybden med disse. Præcis hvordan beslutningen om at stikke af med Rossellini har påvirket den svenske skønhed, fandt jeg – trods adgang til dagbøger og privatoptagelser – aldrig rigtig ud af. Derfor ender Björkmans dokumentar med at fremstå lidt for pæn og poleret til at hæve sig fra det underholdende til det mindeværdige.


Hudorme | Sådan fjerner du nemt hudorme | Woman.dk\nDet kan være lidt af en kamp at slippe af med dine urenheder. En skønhedsblogger har tidligere guidet os til, hvordan vi fjerner dem med tandtråd, og du har sikkert også forsøgt dig med dine fingre. Fingrene kan dog være fyldt med bakterier, hvilket kan ende med, at du gør det hele meget værre. Derfor har du brug for et redskab, der roligt og sterilt hjælper dig med at vinke farvel til dine hudorme – og vi har fundet det rette produkt til dig!\nSkal den have en plads i makeup-skuffen?Det ligner lidt en udvidet udgave af en pincet. Redskabets formål er dog ikke at fjerne uønskede hår omkring øjenbrynene, men at klemme hudormene ud af din hud. Designet på “pincetten”, der har fået navnet Blackhead Tweezer, er designet med en buet ende med en lille spids. Det er derfor nemmere at komme ind i krogene omkring næsen, hvis du har hudorme, der har placeret sig dér. Mon ikke vi burde prøve at se, om vi kan få bugt med hudormene på den måde?Det bedste af det hele er, at den faktisk kun koster omkring 33 kroner! Du kan købe den her.\nSe, hvor nemt du kan fjerne dine hudorme med redskabet i videoen her.


Udvikler til Zetland - Zetland\nUdvikler til Zetland\nZetland leder efter en skarp og nysgerrig (frontend)udvikler til at bygge videre på Danmarks mest ambitiøse digitale medie\nZetland søger udvikleren, der kan gøre vores digitale hold endnu stærkere. Vi leverer kvalitetsjournalistik til over 24.000 engagerede medlemmer på en state-of-the-art digital udgivelsesplatform, der spænder over både web, Android og iOS apps. Vi arbejder dagligt for at gøre verden forståelig, og leder efter en til at hjælpe os med fortsat at rykke grænserne for, hvad journalistik, medlemsinddragelse og teknologi kan sammen. Er det dig?\nSom udvikler på Zetland bliver du en del af et lille team på 4 mennesker: to udviklere, en product manager, og dig. Vi har et erklæret mål om at undgå silodannelse, så du vil også få journalister og kommunikationsfolk som kolleger. Hver dag klokken 12 spiser vi frokost sammen, hele virksomheden.\nDu får stor indflydelse på vores produkt, og er med i hele udviklingsfasen. Fra idé over implementering til produktion.\nZetland holder pt. til på Bygmestervej i København NV. Teamet er på kontoret to dage om ugen, og arbejder hjemmefra tre dage, og du skal regne med som minimum at skulle være på kontoret et par dage om ugen. Foretrækker du hjemmearbejde ud over det, så kan det være muligt.\nSådan her ser vi ud på Instagram\nVi støtter hinanden, og her er plads til at lære. De eneste dumme spørgsmål er dem, der ikke bliver stillet. Du kan læse meget mere om vores arbejdskultur lige her.\nDu er en udvikler, der kan se hele billedet, og kan sætte dig ind i, hvordan vores medlemmer har det, når de bruger vores software.\nNår du skriver kode, gør du dig umage. Fordi du godt ved, at de, der senere skal læse din kode, har brug for mest muligt hjælp til at forstå, hvad der foregår. Fordi du ved, at vi selv skal bo i det hus, vi bygger sammen.\nDu har en æstetisk sans, som hjælper dig til at afgøre, hvornår godt nok er godt nok.\nOg mest af alt synes du, at journalistik er vigtigt. Hvis du interesserer dig for samfundet, leverer vi til gengæld den sjoveste og mest meningsfulde arbejdsplads, du kan forestille dig. Fuld fart frem mod at give nysgerrige mennesker det overblik, de drømmer om, i en verden fuld af støj.\nDine kvaliteter på dag ét:\nDu har et stærkt fagligt fundament.\nDu modtager og giver feedback på en konstruktiv måde.\nDu tager ansvar for dit arbejde og følger det til dørs.\nOpstart og løn\nVi drømmer om at være klar til opstart i august, men vi læser løbende, så send din ansøgning snarest muligt. Du ville muligvis tjene mere ved at arbejde med reklame på et glat bureau i Indre By, men vi er fair med vores løn, har ordentlige vilkår og ved, hvad en god produktorienteret udvikler er værd.\nHvis du har spørgsmål, så tøv ikke med at ringe eller skrive til product manager, Sebastian Winther, på +45 3113 6654 eller sebastian@zetland.dk.\nPå fire år har Zetland placeret sig i fortroppen af nye digitale medier i Europa, der tager livtag med, hvordan meningsfuld journalistik ser ud i det 21. århundrede. Vi øgede vores omsætning med 52 procent sidste år, i dag har vi over 23.000 betalende medlemmer og en plan om at nå 40.000 indenfor de næste par år. Vi lykkes, når vi får indhold, teknologi og forretning til at gå op i en højere enhed.


Fordybelsestur til Bourgogne | Tag med Løgismose på gastronomiske eventyr| Løgismose.dk\nFordybelsestur til Bourgogne\nTre dages fordybelsestur til Bourgogne\nProducent: Domaine Jessiaume | Område: Bourgogne, Frankrig\nDet var et par garvede piger, jeg havde fået med på en tre dages fordybelsestur til Bourgogne i april. Det blev slået fast allerede i Kastrup tidligt om morgenen, da kaffen fik følgeskab af en Gammel Dansk og jeg måtte tjekke en ekstra gang, at de ikke talte svensk, men den var god nok. 4 dygtige, danske kvindelige sommelierer, som jeg endvidere alle har haft fornøjelsen af at undervise på Vinakademiet, var klar til at stille spørgsmål, de ikke selv kendte svaret på, til at smage vine fra fad og møde nogle af de ypperste repræsentanter for Bourgogne.\nEfter en glimrende frokost på Le Montrachet (læs længere nede) trillede vi til Santenay, hvor vi skulle besøge en af byens mest legendariske ejendomme, Domaine Jessiaume. Megan McClune, som er administrerende direktør på Domaine Jessiaume bød os velkommen og fik hurtigt følgeskab af vinmager William Waterkeyn. Spørgsmålene kredsede omkring domainets igangværende omlægning til økologi, tanker om svovl, gæringstemperatur, jordbund og meget andet, som William kyndigt besvarede. Man fornemmede dog også, at han ikke var tynget af generationers ufravigelig erfaring, og nysgerrighed såvel som ydmyghed prægede hans tilgang og måde at besvare spørgsmålene på.\nHan hører til den nye generation af vinmagere, dem der ønsker at skubbe til grænserne og således eksperimenteres der også på Jessiaume med vine uden svovl, omend stadig på forsøgsbasis.\nVi smagte porteføljen af vine fra 2017-årgangen, som her såvel som på vores andre besøg blev omtalt som en særdeles vellykket, balanceret årgang.\nDomaine Jessiaume er relativt ny i vores sortiment, og jeg var derfor særlig spændt på at smage de nye årgange og opleve hvordan, de fremstod, i forhold til vores første sending vine. Der tegnede sig et tydeligt og konsekvent billede af stilen, som bekræfter vores erfaringer med 2016- og 2015-årgangene.\nDer er en rød tråd, som reflekterer elevagen (processen fra plukket drue til færdig vin) og derud over et tydeligt individuelt aftryk i vinene, som markant adskiller appellationernes personlighed.\nDet er ikke forkert at definere stilen som moderne med fokus på ekspressiv frugt og bløde, runde tanniner.\nHvad der særligt lykkes for William her er, at man klart og tydeligt smager Bourgogne, men accentueringen er hans egen og afspejler hans generation.\nAuxey-Duresses er feminin og nærmest sensuel med sirlig parfume og den hvide markerede sig så godt i 2017, at vi nu tilbyder både hvid og rød fra 1. Cru-marken Les Ecusseaux. Prøv dem begge og oplev en af Bourgognes oversete perler, Auxey-Duresses.\nBourgogne havde lagt solidt ud, og vi afsluttede aftenen med et besøg på Le Garaudière, hvor et selskab på 20 modne herrer tabte underkæben mens fem kvinder fortærrede tre store Côte de Boeufer og to flasker Châteauneuf-du-Pape. Nok var vi i Bourgogne, men bøfferne krævede sydfransk varme.\nAuxey-Duresses 1. Cru ”Les Ecusseaux Rouge, 2017\n0,41 ha af Domaine Jessiaumes del af ”Les Ecusseaux” er tilplantet med Pinot Noir, og der blev i 2017 lavet 4 fade. Efter afstilkning laver William en kold udblødning af druerne forud for gæringen hvorved mosten optager ne, frugtige nuancer fra skallerne. Efter ca. 3 ugers gæring i tanke overføres vinen til fade og lagrer herpå i 14 måneder. Flot åbenhed trods sin unge alder med både modne kirsebær, hindbær og blomster samt vanilje, egetræ og muldjord. Solid intensitet i munden med samtidig bevaring af et nærmest luftigt udtryk, der gør vinen letløben trods sin kompleksitet og forener den uhøjtidelige nydelse med intellektuel stimulans. Kan udmærket gemmes 5-7 år fra nu. Nyd den ved 15 °C til farseret og stegt kylling med svampefars og kompot af kartofler med bacon og karamelliserede løg.\nAuxey-Duresses les Ecussaux 1.cru Rouges\nFormidabel frokost i Puligny-Montrachet\nBlot 10 minutter fra Domaine Jessiaume ligger det 4-stjernede hotel Le Montrcahet i byen Puligny-Montrachet, og her nød vi en fremragende frokost på ankomstdagen inden vores besøg hos Jessiaume. Efter et par timers kørsel i bil fra Géneve, var alle sultne og klar til at smage og dufte Bourgogne, og det blev hurtigt klart, at vi var kommet til det rette sted, som jeg for øvrigt havde fået anbefalet af Jan Restorff fra Søllerød Kro.\nBlot 10 minutter fra Domaine Jessiaume ligger det 4-stjernede hotel Le Montrcahet i byen Puligny-Montrachet, og her nød vi en fremragende frokost på ankomstdagen inden vores besøg hos Jessiaume.\nEfter et par timers kørsel i bil fra Géneve, var alle sultne og klar til at smage og dufte Bourgogne,\nog det blev hurtigt klart, at vi var kommet til det rette sted, som jeg for øvrigt havde fået anbefalet af Jan Restorff fra Søllerød Kro.\nRestaurantlokalet er klassisk og komfortabelt med polstrede stole, dug på bordene og rå stenvægge med højt til det prægtige bjælkeloft. Udenfor kunne vi skimte den dejlige terrasse, men det var desværre for koldt og blæsende den dag, vi var forbi, til at kunne nyde den ud over synet. Det tog tid at beslutte hvad, vi skulle begrænse os til, men de uovertrufne snegle var et hit og topper endda listen over den bedste snegle-servering, jeg nogensinde har fået.\nSmørret var emulgeret med hvidløg og persille til en dejlig, cremet sauce og så var der elegant lagt en sprød brødcrouton inderst i hver skal, som sugede den del af smørsaucen, sneglen ikke fik med. Den perfekt tilberedte due i brødskorpe med fyldte morkler rundede frokosten af og cementerede et kompetent køkken med den perfekte kombination af præcision i tilberedning og tilsmagning samt eminente råvarer.\nDe diminutive engelskkundskaber blandt personalet og de mange borde besat med lokale vinproducenter understregede, at Le Montrachet på ingen måde var en turistfælde.\nVi gav hinanden hånd på, at det ikke var sidste gang, vi besøgte Le Montrachet og næste gang uden efterfølgende vognføring. Jeg glemte at nævne, at vinkortet er fremragende med stor dybde og særdeles fornuftige priser.\nHyggeligt hotel i Levernois og bøffer fra åben grill\nVi tilbragte to nætter på Le Parc de l’Hostellerie, som ligger lige ved siden af de 5-stjernede Relais & Chateaux Hostellerie de Levernois knap 6 km sydøst for Beaune by. På Le Parc de l’Hostellerie nød vi godt af, at vi kunne bestille vin fra vinkortet fra restauranten på Hostellerie de Levernois og nyde på den smukke gårdsplads inden,\nvi satte os til rette 50 meter rundt om hjørnet i den elegante Restaurant Gastronomique, som Hostellerie de Levernois’ gourmetrestaurant hedder. På anden dagen gik vi 500 meter op ad gaden til bøfhuset La Garaudière, som med den store åbne grill som centrum specialiserer sig i Côte de Boeuf fra forskellige franske kvægracer (bla. Aubrac, Salers og Charolais). Levernois kan varmt anbefales som udgangspunkt for et par vinfyldte dage i Bourgogne.\nLe Parc de l'Hostellerie\nTAG MED LØGISMOSE TIL..