Agro-Nyt juli 2003\nårgang 15 nr. 7, juli 2003\nFå uger efter Berlinmurens fald i oktober 1989 fremlagde Lyndon LaRouche og Schiller Instituttet en detaljeret plan for genopbygningen af de tidligere Warszawapagtlandes sønderknuste økonomier. De skulle integreres i den vesteuropæiske økonomiske sfære gennem en vifte af infrastrukturkorridorer, der bredte sig ud fra det, der dengang var den største koncentration af industriel produktionskraft udenfor Japan: Trekantsområdet mellem Paris, Berlin og Wien. Moderne magnettoglinier, jernbaner, motorveje, broer, kanaler og vandveje skulle åbne det hidtil lukkede land på den anden side af frontlinien i Den kolde Krig. Med teknologi, infrastruktur og realøkonomiske investeringer skulle de afpillede skrog fra kommunismens planøkonomier hurtigst muligt bringes op på et niveau, hvor en tættere integration mellem Øst og Vest ville blive til gavn for alle.\nDet skete bare ikke. I stedet blev de østeuropæiske lande trukket igennem en altødelæggende superliberal økonomisk chokterapi, der har efterladt dem dårligere forberedte på en optagelse i det europæiske fællesskab, end da muren væltede for snart 14 år siden.\nMen efter topmødet i København i december sidste år er den politiske fælde klappet. Nu skal løfterne om integration indfries. Derfor har man fået rasende travlt med finde realøkonomiske projekter, der kan gøre den lovede integration fysisk og økonomisk mulig. Jacques Delors' transport- og infrastrukturplan fra 1993 er gravet frem af mølposen og 22 nye store projekter er føjet til listen. Italiens finansminister Giulio Tremonti har udarbejdet en ganske kreativ plan for, hvordan stabilitetspagtens snævre spændetrøje kan omgås.\nDet ville selvfølgelig have været meget nemmere, hvis man havde lyttet til Schiller Instituttet i 1989. Så ville det hele have stået klart i dag. Men bedre sent end aldrig. Nu kan projekterne så også bruges til at puste liv de vesteuropæiske økonomier, som er sunket i dyb koma efter IT-boblens bristede fantasier. Og fastholdes det politiske momentum, kan de nye infrastrukturprogrammer hurtigt udvides til at blive en Eurasisk Landbro, der strækker sig helt over til Kina og det øvrige Asien. Derovre er man allerede i gang med infrastrukturprojekter, der overgår alt, vi ser i Europa. Og efter den indiske premierminister Vajpayees succesrige besøg i Beijing er der åbnet for et endnu tættere økonomisk samarbejde mellem klodens to folkerigeste nationer. Det er et fremtidsperspektiv, Europa må og skal være en del af.\nI mellemtiden vil den demokratiske præsidentkandidat Lyndon LaRouche udnytte sin valgkampagne til at tvinge vicepræsident Dick Cheney og hans »kyllingehøge« ud af den amerikanske regering, så også USA kan blive en konstruktiv medspiller i en multipolar verden.\nEN EUROPÆISK »NEW DEAL«\nDen 9. juni offentliggjorde det italienske finansministerium en prioriteringsliste over de politiske tiltag, Italien vil fremlægge i Ministerrådet for Økonomi og Finans, ØKOFIN, under det italienske formandskab, som blev indledt den 1. juli. Øverst på listen stod iværksættelsen af en omfattende økonomisk plan kaldet » Europæisk Handling for Vækst«, udarbejdet af finansminister Giulio Tremonti. Hovedelementet i Tremontis plan er en genoplivning og udvidelse af daværende kommissionsformand Jacques Delors' omfattende transport- og infrastrukturprogram, Trans-Europæisk Netværk, TEN, fra 1993.\nMen finansminister Tremontis handlingsplan lægger også op til et opgør med de senere års økonomiske politik i Europa. Stabilitetspagten bag euroen, der fastlægger snævre rammer for medlemslandenes offentlige budgetter, og Den Europæiske Centralbank, ECB's, stramme pengepolitik kan måske nok sikre finansiel stabilitet, men begge er helt uegnede som instrumenter til at genskabe vækst i de kriseramte europæiske økonomier, skriver Tremonti. Derfor er tiden kommet til at træde uden om de pengepolitiske begrænsninger og genoplive Europas økonomier gennem offentlige investeringer, »hovedsagelig i infrastruktur og transport, men også i menneskelige ressourcer, forskning og teknologi«, som det hedder i oplægget fra det italienske finansministerium.\n»Delors-planen« fra 1993 blev oprindelig vedtaget for at øge de offentlige investeringer. Men det er gået stik modsat. Mens USA har fastholdt de offentlige investeringers andel af bruttonationalproduktet, BNP, over de seneste 10 år, faldt de offentlige investeringer i EU op gennem 90'erne fra 1,5% af BNP til knap 1%. Det er et årligt investeringsunderskud på ca. 50 mia. euro. Og det kan ses på infrastrukturen og den manglende realisering af Delors-planen. Af de oprindelige 14 store infrastrukturprojekter har kun tre taget springet fra tegnebrættet til virkelighedens verden. Et af dem er Øresundsbroen.\nIfølge Delors-planens politiske følgegruppe, der ledes af fhv. kommissær Karel Van Miert, skyldes det simpelthen manglende investeringslyst hos de enkelte europæiske regeringer. Kun indenfor telekommunikation og energi er investeringsmålene blevet opfyldt (det passede jo fint til 90'ernes massehysteri omkring IT-branchen -red.). Van Mierts gruppe foreslog derfor den 30. juni, at Delors-planen udvides med yderligere 22 projekter, hvoraf de 18 (herunder en fast forbindelse over Femernbælt -red.) skal gennemføres inden år 2020. Samlet pris: ca. 235 mia. euro. Men det udgør kun 0,16% af EU's BNP, så selv med alle 36 projekter til en samlet pris af 600 mia. euro er der langt op til Tremontis mål om at genetablere et offentligt investeringsniveau på 1,5% af BNP.\nHvis Tremontis plan om at lade den Europæiske Investeringsbank, EIB, påtage sig finansieringen af offentlige investeringer til en samlet værdi af ca. 70 mia. euro om året skal opfyldes, må nogle af Van Mierts projekter fremrykkes, og flere skal lægges til. Ved årets begyndelse blev EIB's kapitalbeholdning øget til 150 mia. euro, så de samlede udlån kan nå op på 375 mia. euro, mere end rigeligt til at opfylde Tremontis målsætning.\nDen 12. juni fremlagde Giulio Tremonti sin plan for EU-parlamentets finanskomité. Her understregede han, at forbilledet er Franklin D. Roosevelts store økonomiske redningsplan, kaldet »New Deal«, der trak USA ud af depressionen i 30'erne. »Der er ikke tale om en eller anden keynes-iansk plan, men en »Europæisk New Deal«. USA's New Deal virkede«, sagde Tremonti. (Roosevelts New Deal var ikke identisk med den britiske økonom John Maynard Keynes' (1883-1946) pengepolitiske stimulans i form af offentlig beskæftigelse -red.).\nFinansminister Tremontis plan har vundet støtte fra flere økonomer, heriblandt nobelprisvinderen Franco Modigliani og Wolfgang Roth, vicedirektør i EIB. På EU's topmøde i Thessaloniki den 20. juni fik den italienske regering grønt lys til at fortsætte konkretiseringen af handlingsplanen.\nUmiddelbart efter Berlinmurens fald i efteråret 1989 fremlagde Lyndon LaRouche et detaljeret infrastrukturprogram med titlen »Den produktive trekant: Berlin-Wien-Paris«. Idéen var at lade de vesteuropæiske industriområder fungere som økonomisk motor i genopbygningen og integrationen af de tidligere Warszawapagt-lande. Det skulle ske ved at forbinde de østeuropæiske lande til de vesteuropæiske industricentre gennem »spiralarme« af transportinfrastruktur, dvs. veje, kanaler, jernbaner og hurtigtoglinier m.v. Delors-planen var et lille, men betydningsfuldt skridt i samme retning.\nMen både LaRouches »Trekantprogram« og Delors' TEN-projekter mødte stor modstand i City of London og Wall Street. Finansverdenen så hellere investeringer i spekulative projekter som derivater og valutahandel end langsigtede investeringer i infrastruktur, der i sagens natur ville give et langt mindre afkast. Og i slutningen af 90'erne sugede spekulationsboblen på IT-markedet al likvid kapital til sig. Det er en væsentlig årsag til det seneste årtis massive underinvestering i infrastruktur i Europa.\nDet er ikke nogen tilfældighed, at et nyt udspil om at »kickstarte« den europæiske økonomi gennem store infrastrukturprojekter denne gang kommer fra Italien. Italien er at finde blandt verdens syv førende industrinationer, og brede politiske kredse har i flere år været stærkt interesseret i LaRouches økonomiske forslag. To gange har det italienske parlament vedtaget resolutioner, der støtter LaRouches forslag om indkaldelse til en ny Bretton Woods-konference med henblik på en radikal omstrukturering af det internationale finans- og betalingssystem, og ledende politiske og industrielle kredse i Italien har længe vist stor interesse for LaRouches forslag til etablering af en Eurasisk Landbro, et gigantisk infrastrukturprojekt, der skal sammenbinde hele det eurasiske kontinent fra Europa til Kina og Sydøstasien. Så sent som i april var LaRouche på besøg i Rom.\nMedens den italienske regering vil forsøge at koncentrere de kommende seks måneders EU-formandskab omkring finansministers Tremontis »Europæisk Handling for Vækst«, vil finansverdenen utvivlsomt foretrække, at opmærksomheden flyttes alle andre steder hen. Og her kan den utilregnelige premierminister Silvio Berlusconi blive regeringens akilleshæl. Op til Italiens overtagelse af formandskabet fokuserede den internationale presse næsten entydigt på korruptionsanklagerne imod regeringschefen. Anklager, der stammer fra Berlusconis tid som højtgearet forretningsmand i toppen af det europæiske »jetset«, inden han gik ind i politik. Men det vil hans gamle venner i den europæiske finanselite næppe være for fine til at udnytte. Hellere en skandale omkring korruption og magtmisbrug, der lammer det europæiske fællesskab, end al for megen snak om offentlige investeringer og en »Europæisk New Deal«.\nLEO STRAUSS-SAGAEN FORTSÆTTER\nHistorien om den tysk-amerikanske »filosof« Leo Strauss (1899-1973) og hans indflydelse på de neokonservative kredse, der står bag Bush-regeringens krig imod Irak og den dramatiske omlægning af USA's udenrigs- og sikkerhedspolitik, spredte sig yderligere i den internationale presse i løbet af juni måned. Ledende aviser i Tyskland, Frankrig, Schweiz, Skotland, Storbritannien og USA bragte forskellige versioner af den skræmmende fortælling om Leo Strauss, der fra sin lærestol på Chicago Universitet oplærte en kreds af studenter i en forvansket tolkning af Platon, blandet med Thomas Hobbes', Martin Heideggers og Friedrich Nietzsches kyniske og sorte menneskesyn.\nIfølge Strauss kan kun en udvalgt kreds af »filosoffer« eller »overmennesker« bære at leve med bevidstheden om, at hverken Gud eller sandhed eksisterer. Resten af os skal have noget at tro på, og det får vi så fra eliten af »overmennesker«. Sorte og hvide løgne bliver derved legitime redskaber for både politik og religion. Det har viceforsvarsminister Paul Wolfowitz lært af Leo Strauss, og det samme har Abram Shulsky, der fra sit skrivebord i Pentagons Kontor for Særlige Planer fremtryllede de »beviser« på Saddam Husseins masseødelæggelsesvåben og forbindelser til al-Qaeda, som ingen andre kunne finde (se også Agro-Nyt, april og maj `03).\nDet var den demokratiske præsidentkandidat Lyndon LaRouche og redaktionen på det amerikanske tidsskrift Executive Intelligence Review, Agro-Nyt's samarbejdspartner, der, som de første, gravede historien om Leo Strauss frem i lyset. Senere fulgte omfattende artikler i bl.a. The New York Times og The New Yorker. Men den verdensomspændende eksponering af de neokonservative »straussianere« har som forventet også kaldt Strauss' venner på banen. Og som man ligeledes kunne forvente, tog deres forsvar af Strauss primært form af ophidsede angreb på LaRouche. The Wall Street Journal, Neue Zürcher Zeitung, The Financial Times og The Economist, fire af de mest prominente talerør for den amerikanske og europæiske finanselite, følte sig i løbet af juni forpligtet til at komme Leo Strauss og de neokonservative til undsætning.\nDen 9. juni bragte The Wall Street Journal en kronik af avisens redaktør emeritus Robert L. Bartley med overskriften: »Med LaRouche i febersumpen«. Bartley erkendte modstræbende, at LaRouche var den første der rettede søgelyset mod Leo Strauss, og pegede efterfølgende fingre ad James Atlas fra The New York Times og Seymour M. Hersh fra The New Yorker for at have fulgt op på LaRouches historie. Ifølge Bartley er det aldeles forskruet at anklage Strauss for at skabe et konspiratorisk net af neokonservative studenter. Det ved Bartley nemlig alt om, for han kendte og kender både Strauss og de pågældende neokonservative i Washington, skrev han. Bartley har i flere årtier været en erklæret modstander af LaRouche. The Wall Street Journal bragte aldrig LaRouches svar på Bartleys artikel.\nDen 13. juni bragte den schweiziske avis Neue Zürcher Zeitung et bizart indlæg af avisens udenrigsredaktør Hansrudolf Kamer under overskriften: »Traditioner for Sammensværgelse i Amerika - Leo Strauss, LaRouche og den Neo-konservative Kabale«. Kamer havde tydeligvis svært ved at hitte hoved og hale i de neokonservatives kontrol over Bush-regeringen, Irak-krigen og de manglende masseødelæggelsesvåben. Og LaRouches beskrivelse af Strauss og dennes filosofi havde han slet ikke styr på. Ifølge Kamer var Strauss ikke nogen fascist, men en »god demokrat«, der er kommet under angreb fra en »neo-socialist« som LaRouche.\nDen 19. juni beklagede The Financial Times sig over, at europæiske politikere til både højre og venstre er blevet grebet af historien om Leo Strauss og »straussianerne«, og avisen advarede samtidig om, at »den voksende overbevisning om en neokonservativ sammensværgelse er en alvorlig hindring for den nødvendige opgave med at hele det transatlantiske brud«. Den 23. juni var det så det britiske tidsskrift The Economist, der forsøgte at nedtone betydningen af LaRouches eksponering af de neokonservative kredses forbindelse til Leo Strauss.\nHvor dybt foruroligende de historiske perspektiver af Leo Strauss' og de neokonservatives tankegang i virkeligheden er, blev beskrevet af Tysklands mest prominente historiker, Heinrich August Winkler, i avisen Die Zeit, den 26. juni.\n»Når Magt taler Ret« lød overskriften efterfulgt af en indledende advarsel: »En konservativ revolution truer Amerikas verdenshistoriske arv. Nu må Europa komme de vestlige værdier til forsvar«. Winkler fortsatte: »Gennemlever Amerika i dag det samme, som vi så i Tyskland for mere end syv årtier siden: En »konservativ revolution«? Sådan kaldte og kalder man enhver bevægelse på den intellektuelle højrefløj, der i årene før og efter 1930 råbte til angreb på den liberale tidsånd. En af dens mest indflydelsesrige talsmænd var statsretseksperten Carl Schmitt. I 1927 udgav han et af sine mest berømte essays: Politikkens Begreb. Hans grundtese, som snart skulle blive lidenskabeligt diskuteret, var den specifikke politiske skelsætning mellem ven og fjende. Der var én anmelder, som virkelig nærlæste Schmitt. Det var den tyske filosof Leo Strauss. Han havde intet at udsætte på læren om ven-fjende. Men Schmitts kritik af liberalismen fandt han mangelfuld. Den var ikke radikal nok.«\n»Fra 1937 til sin død i 1973 underviste Strauss i USA, det meste af tiden på Universitet i Chicago. Han blev centrum for en skole, der kalder sig selv neokonservative, og som under Bush den Yngre har fundet det, Carl Schmitt forgæves havde søgt efter: »Adgang til magthaveren«.«\nIfølge Winkler er den amerikanske neokonservativisme ikke en simpel kopi af den tyske konservative revolution. Medens de tyske ungkonservative foragtede Weimarrepublikkens vestlige idealer, hylder de amerikanske neokonservative dem. Problemet er blot måden, de gør det på. »De foragter enhver, der ikke deler deres voluntaristiske verdensanskuelse. Med deres ven-fjende-tankegang er de værdige efterfølgere til den tyske Carl Schmitt«, skrev Heinrich August Winkler i Die Zeit.\nUdover Carl Schmitt fik Leo Strauss også en anden åndsfælle under studieårene i 30'ernes Tyskland. Det var den russisk-franske filosof Alexandre Kojève. Medens Carl Schmitt i 1934 skaffede Strauss et stipendiat, så han kunne fortsætte studierne i USA, rejste Kojève til Paris. Her blev han tilknyttet den særegne franske politiske bevægelse »synarkisterne«, hvis ideologi er en blanding af Mussolinis korporativisme og Napoleons aristokratiske diktatur. Executive Intelligence Review fik for nogle år siden overdraget arkivmateriale fra tiden omkring 2. Verdenskrig fra det amerikanske udenrigsministerium, hærens og flådens efterretningstjenester, Informationskoordineringskontoret, COI, og Office of Strategic Services, OSS. Materialet var arkiveret under mærket: »Synarchist/Nazi-Communist«, og omhandlede bla. organisationerne: Synarchist Revolutionary Convention, SRC, Synarchist Movement of Empire, SME, og dennes hemmelige militære gren, Secret Committee of Revolutionary Action, SCRA, også kaldet »Cagoulards«, »De Hætteklædte«. En gennemgang af materialet kan læses i artiklen »Synarchism: The Fascist Roots Of the Wolfowitz Cabal« på www. larouchepub.com.\nEfter 2. Verdenskrig levede synarkismen diskret videre i et internationalt netværk af finansfolk og økonomer. Kojève selv blev ansat i det franske økonomiministerium.\nI en artikel i The Wall Street Journal den 30. juni rapporterede Robert L. Bartley fra en konference i Siena, Italien, hvor ledende bankfolk og økonomer havde diskuteret spørgsmålet om indførelsen af en »verdensvaluta«, en sammensmeltning af dollar, euro og yen kaldet »dey«. Til administrationen af en sådan »dey« skulle der etableres en supranational centralbank, der ville underlægge sig alle eksisterende central- og nationalbanker. Modellen er Bank for International Settlements, BIS, der i 30'erne havde hovedansvaret for, at Europa ikke fulgte USA i kampen mod depressionen. I stedet for Roosevelts »New Deal« fik Italien, Spanien, Tyskland og Frankrig fascisme og synarkisme. Nu skal »succesen« altså gentages på verdensplan.\nKonferencen blev holdt på Robert Mundells private middelalderslot. Mundell var elev af Milton Friedman og en af arkitekterne bag Reagan-regeringens ødelæggende »supply-side economics«, der smadrede den amerikanske økonomi i 80'erne. Blandt de øvrige deltagere var fhv. finansminister Domingo Cavallo, der mere end nogen anden bærer ansvaret for destruktionen af Argentinas nationaløkonomi, og økonomen Steve Hanke, som konstruerede det »valutaråd«, der var et af hovedinstrumenterne i Cavallos totalt fejlslagne økonomiske politik. Fhv. føderalbankdirektør Paul Volcker var også i Siena. Det var ham, der skabte den højrentepolitik i 1979-82, som startede den chokbølge af finansiel destruktion, som skyllede gennem den vestlige verdens industriøkonomier op gennem 80'erne og 90'erne.\nLyndon LaRouche har advaret om, at hvis den nuværende føderalbankchef Alan Greenspan fortsætter sin uhæmmede penge- og kreditekspansion, for at redde Bush-regeringen ved at udskyde et økonomisk krak, er der lagt op til en pludselig hyperinflation og et nyt dramatisk højrentechok, der vil være endnu mere ødelæggende end det, Paul Volcker stod bag i begyndelsen af 80'erne. Sker det, bliver verden sendt ned i et økonomisk hul, langt dybere end det, vi så i 30'erne. Og så har Bartley, Mundell, Volcker, Cavallo m.fl. den politiske løsning klar: Synarkisme.\nValget mellem synarkisme og en genoplivning af Roosevelts »New Deal« kan også blive et særdeles aktuelt emne under den kommende amerikanske præsidentvalgkamp frem til november 2004. Kombinationen af Bush-regeringens astronomiske skattelettelser og føderalbankchef Greenspans kreditekspansion har skabt en offentlig og privat gældsboble uden sidestykke i historien. Samtidig falder den amerikanske industriproduktion og delstaternes skattegrundlag. Californien mangler 38 mia. dollars i budgettet, og den 29. juni sagde Jack Kyser, økonomisk ekspert i offentlig finansiering, til nyhedsbureauet Associated Press: »Folk er nervøse. Der er en reel chance for en nedsmeltning, der vil sprede sig ud over hele nationen. Det her er af en helt anden størrelsesorden, end vi tidligere har set«. I Oregon har guvernør Ted Kulongoski offentligt indrømmet, at delstatens største problem nu er, at tusinder børn ikke får nok at spise.\nPå et stort valgmøde i New York City den 29. juni understregede LaRouche nødvendigheden af, at vicepræsident Dick Cheney og de øvrige neokonservative »kyllingehøge« bliver smidt ud af den amerikanske regering, inden det økonomiske sammenbrud kommer helt ud af kontrol. Ellers vil de anvende deres magt til at gennemtrumfe en »synarkistisk« løsning på krisen. Men Cheney har et indlysende svagt punkt: Iraks manglende masseødelæggelsesvåben.\nDen 6. juni forklarede Richard Nixons juridiske rådgiver i Det hvide Hus, John Dean, i en artikel på den juridiske hjemmeside FindLaw, at hvis nogen i den amerikanske regering på nogen måde har lagt pres på efterretningsfolk for at få dem til at ændre deres rapporter, er det uomtvisteligt afsættelsesgrund. Dick Cheney har ikke bare lagt pres på efterretningsfolk, han har direkte løjet om deres rådgivning. Mest tydeligt i sagen om Iraks påståede forsøg på at købe råuran i Niger. Alle i efterretningstjenesten vidste, at der var tale om falske papirer. Det gjorde Cheney også. Det fortalte han bare ikke til præsident Bush, udenrigsminister Colin Powell og senatets sikkerhedsudvalg. Derfor skal der rejses rigsretssag imod vicepræsidents Cheney, siger LaRouche.\nLAROUCHE I TYRKIET\nDen 14.-18. juni besøgte Lyndon LaRouche og Helga Zepp-LaRouche Istanbul og Ankara i Tyrkiet på invitation af nyhedsmagasinet Yarin, der havde arrangeret en konference med titlen: Eurasien: Den nye nøgle til Global Udvikling og Fred. Ankaras Handelskammer stod for et lignende arrangement den 16. juni, og sammenlagt talte LaRouche til mere end 700 konferencedeltagere. Han blev interviewet af CNN-Turk og Tyrkiets mest populære nyhedsshow »Ceviz Kabagu« på A-TV, der sendte et tre timers live-interview ud til satellitmodtagere i både Europa og USA. LaRouche havde også en lang række private møder med ledende militærfolk og politikere, heriblandt fhv. præsident Ecmettin Erbakan. Over 70 avisartikler i hele den tyrkiske presse fortalte om LaRouches besøg.


Vælg Valsemøllen, hjemmebag, når du elsker at bage – Hjemmeside Fabrikken\ndecember 2, 2021 december 14, 2021 Admin\nValsemøllen, hjemmebag, når du elsker at bage og gå i krig med ting man ikke har prøvet før. Har man lysten til det, er det heller ikke svært for en og komme ordentligt igang. På en side som http://www.valsemollen.dk finder man gerne frem til et par gode ideer hvad det angår. Det er ikke alle, som er lige gode og har måske lidt sværere ved at få dejen til at hænge sammen, lade tingen hæve længe nok, putte nok ingredienser i og så videre.\nFølger man opskrifterne som man finder på siden her, er der også meget større chance for, at man får nogle gode resultater ud af det. Men man kommer nok ikke udenom, at der er noget som kommer til at smage helt forkert, få for længe og brænde på eller på anden vis ryge i vasken. Men så længe man bare lærer for hver gang, kommer man også tilbage meget stærkere og forberedt hver gang.\nLær og gå udover opskrifterne\nJo bedre man bliver i køkkenet, jo nemmere bliver det også at freestyle. Når man først får en smag for tingene, og kan finde ud af og sammensætte det. Så bliver det også nemmere for en, og finde ud af, hvad der går godt sammen og hvad der ikke gør. Så det kan være man står og bakser en dej sammen til et eller andet bageværk, og man ender med at proppe noget nyt i, fordi det også er noget som man kan forvente ændrer smagen i sidste ende.\nDet er som regel også her, hvor der kommer nye ting til, og hvis man ikke er bleg for sig, er det jo også noget man kan meddele igennem sociale medier. Måske får man et par likes og folk følger med i hvad man laver. Måske begynder man at ligge billeder ud af ens resultater, og på den måde også får lidt konstruktiv kritik eller et par søde kommentarer med på vejen. Man kan i hvert fald begynde sit eventyr på siden her, og ende ud med at blive en hel professionel bager der hele tiden bliver bedre.\nHer kan du finde den rigtige toner


HP Chromebook x360 14 G1 Bærbar\nFlipdesign, Core i5 8350U / 1.7 GHz, Chrome OS 64, 8 GB RAM, 64 GB eMMC, 14" IPS berøringsskærm 1920 x 1080 (Full HD), UHD Graphics 620, Wi-Fi, Bluetooth, glinsende metal, kbd: Pan Nordic … læs mere her\nHP Chromebook x360 14 G1 Bærbar / Laptop\nHP Chromebook x360 14 G1 ligger i toppen af listen med bedst sælgende varer i webshoppen i den eftertragtede varegruppe Baerbar. Du får oven i købet lovpligtige 14 dages returret med når du køber din vare. Vidste du at størstedelen af dem der handler online køber HP Chromebook x360 14 G1 fra den meget brugte forhandler Proshop.dk, der har forstået at dække hele Danmark med de helt rigtige varer. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg går mange på jagt efter deres mål, deriblandt også den vare du kigger på lige nu. Køber du varer online er priserne mere attraktive end i butikkerne- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nKøb HP Chromebook x360 14 G1 allerede i dag til kun kr. 11986.00\nHP Chromebook x360 14 G1 til arbejde, studie eller bare til lidt surfing\nDet er værd at huske på, når der shoppes online, begunstiges du af bedre rettigheder, end hvis du handler i en fysisk butik. Webshop skal følge dansk lov, der giver 14 dages retrret. når dine varer købes i en shop, og du kan finde webshops der giver mere end standard returretten og giver meget længere returtid. At handle online giver dig også en anden fordel, som er et stort udvalg, og priser og betingelser er let for dig at sammenligne, på tværs af forskellige webshops. Og i dag kan du uden videre sammenligne priser direkte på din mobiltelefon i bussen eller toget. En af de store fordele når du handler online, er du slipper for, at være underlagt butikkernes åbningstider. Webshoppen kan sende produkterne hjem til dig, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, og det kan frit vælges, når du angiver leveringadresse. Du kan også springe en lang kø ved kassen over der er ingen kø online - det er bare direkte til betaling, og så er du videre, så det er slut med at blive irriteret over langsomme mennesker i køen.


European Commission - PRESS RELEASES - Press release - Første sommer uden roaminggebyrer: Europæerne ser fordelene ved de nye regler\nFørste sommer uden roaminggebyrer: Europæerne ser fordelene ved de nye regler\nBruxelles, den 26. september 2017\nDen første sommer uden roaminggebyrer viser, at europæerne kender de nye regler og er begyndt at ændre vaner, når de rejser til et andet EU-land.\nIfølge Eurobarometers Flash-undersøgelse, som blev offentliggjort i dag, ser et stort flertal af europæerne fordelene ved roaming uden gebyrer. Takket være de nye EU-regler om roaming, der blev indført den 15. juni 2017, kan forbrugerne bruge deres mobiltelefoner, når de rejser til et andet EU-land, uden at betale mere end i deres hjemland. Ifølge undersøgelsen er 71 % af europæerne klar over, at det er slut med roaminggebyrer. 72 % mener, at de selv eller nogen, de kender, vil drage fordel af afskaffelsen. 86 % af dem der har rejst siden 15. juni, kender de nye regler.\nAndrus Ansip, næstformand med ansvar for det digitale indre marked, har udtalt: "Vi kan se, at folk gerne bruger deres telefoner på samme måde som derhjemme uden at frygte en kæmperegning, når de rejser rundt i EU. Mobiloperatørerne investerer også i netværk for at imødekomme den øgede efterspørgsel. Vores nye EU-regler om telekommunikation vil tilskynde sådanne investeringer, og disse regler bør vedtages så hurtigt som muligt af Europa-Parlamentet og medlemsstaterne."\nKommissæren med ansvar for den digitale økonomi og det digitale samfund, Mariya Gabriel, har udtalt: "Dette er et eksempel på, at EU virkelig forbedrer de europæiske borgeres liv. Roaming til hjemmetakst virker: Kunderne sætte pris på de nye regler, forbruget stiger og efterspørgslen efter mobiltjenester på rejser i EU er meget høj. Reglerne er til fordel for både forbrugere og operatører."\nRejsende er ved at ændre vaner\nFlash-undersøgelsen fra Eurobarometer om roaming blev gennemført i slutningen af august efter den primære ferieperiode. Resultaterne fra denne første sommer uden roaminggebyrer for rejsende i EU viser, at folk er begyndt at ændre adfærd, når de bruger deres mobiltelefoner i udlandet:\nDen andel af rejsende, som benyttede mobildata under roaming lige så ofte som i hjemlandet, fordobledes i månederne efter den 15. juni 2017 (31 %) sammenlignet med andelen af rejsende, som benyttede mobildata i månederne før (15 %)\nAndelen af rejsende som aldrig brugte mobildata i udlandet faldt til halvdelen efter den 15. juni 2017 fra 42 % til 21 % i månederne efter denne dato\nOverordnet set er begrænset anvendelse af mobiltelefoner i udlandet faldende, idet 12 % af rejsende nu slukker telefonen mod 20 % før den 15. juni\nDog begrænser 60 % af de rejsende stadigvæk deres anvendelse af mobiltelefonen, når man sammenligner deres anvendelse i et andet EU-land med anvendelsen i hjemlandet efter den 15. juni 2017.\nEn Eurobarometer-undersøgelse fra 2014 af rejsendes brug af deres telefon i udlandet viser, at afskaffelsen af roaminggebyrerne har påvirket forbrugsmønstrene, da de var endnu lavere i 2014 end i månederne op til den 15. juni 2017.\nOperatørerne ser en stigning i dataroaming og roamingopkald\nAllerede i dag kan mobiloperatørerne aflæse i deres netværk, at de rejsendes adfærd har ændret sig. Adskillige operatører oplyser om væsentlig mere datatrafik pga. rejsende. Den er steget så meget som 3-6 gange (og i nogle tilfælde endnu mere) denne sommer sammenlignet med trafikken i sommerperioden 2016. Selv om en del af denne stigning afspejler den generelle årlige vækst i dataforbruget på de indenlandske markeder, skyldes en betydelig del af stigningen de nye roamingregler. Stigningen i roamingopkald er også signifikant, selv om den er mindre udpræget. For at imødekomme den øgede efterspørgsel fra rejsende, har mobiloperatører i turistområder benyttet lejligheden til at foretage vigtige investeringer i deres netværk.\nDen første sommer uden gebyrer på roaming viser, at mobiloperatørerne overordnet følger de nye regler. Kommissionen arbejder tæt sammen med de nationale myndigheder, der er direkte ansvarlige for gennemførelsen af reglerne, for at holde et fortsat øje med udviklingen på mobilmarkederne i medlemsstaterne med henblik på at sikre, at mobiloperatørerne fortsat følger de nye regler og, at forbrugerne fortsat drager fordel af afskaffelsen af roaminggebyrerne.\nSiden den 15. juni 2017 har europæerne kunnet benytte deres mobiltelefoner til opkald, SMS og data, når de rejser i EU uden at skulle betale roaminggebyrer. Det betyder, at rejsende kan bruge deres telefon på præcis samme måde som derhjemme, når de er i udlandet, uden frygt for høje telefonregninger.\nForud for denne dato har Kommissionen i et årti arbejdet på at begrænse og i sidste ende afvikle de roaminggebyrer, som mobiloperatørerne pålagde deres kunder, hver gang de krydsede en grænse og brugte deres mobile udstyr på ferie- eller forretningsrejser. Fra 2007 til 2016 faldt roamingpriserne med mere end 90 %, og priserne faldt for sidste gang i april 2016. I 2015 blev Europa-Parlamentet og Rådet efter forslag fra Europa-Kommissionen enige om at afvikle roaminggebyrer for personer, der rejser inden for EU. I henhold til mandatet fra Europa-Parlamentet og Rådet vedtog Kommissionen i december 2016 politikker om rimeligt forbrug og bæredygtighed og fremlagde forslag om nye priser på engrosmarkedet for roaming.\nGenerelt faktablad om afskaffelse af roamingafgifterne


Fire fede dansefilm - Filmpuls\nSkrevet den 2 april, 2018 | af Line F. Svare\nFire fede dansefilm\nJeg har en helt speciel kærlighed til dans. Overfører man dette til en af mine andre store kærligheder, film, så opstår der ofte magi!\nJeg vil gerne præsentere fire film, som bruger dansen på en flot måde, som en form for ramme, til at fortælle en fantastisk historie.\nDans bliver ofte brugt i musicals, hvor det er en fast del af genren – her findes nogle af de mest kreative og smukke dansescener, som især skabes i samarbejde med musikken. Men til denne liste vil jeg gerne udelukke musicals, og fokusere på film, som behandler dans mere direkte i fortællingen.\nDans kan bruges som et symbol på mange ting. Ofte bruges det til at udtrykke frihed og det, at turde være sig selv. Det kan også skabe kontraster, som kan være symbol for andre samfundsmæssige temaer. Fx kontrasten mellem ballet og hip hop, eller kontrasten mellem det traditionelle og ønsket om at danse noget anderledes, eller skabe sin egen frie dans.\nTre af de film jeg nævner, har et gennemgående romantisk tema. Dans er nemlig en enorm god måde, at få to karakterer tæt på hinanden, og herigennem skabe intime stemninger og scener, som visuelt kan vise tiltrækning og kærlighed.\n‘Step Up’ gør brug af en fantastisk blanding af moderne ballet og hip hop. Der er nogle virkelig fede dansescener, og den musik filmen bruger er fantastisk. Handlingen er meget traditionel og simpel, men jeg synes den har nogle rigtig fine elementer. Fokus er på partnerskabet mellem uromageren Tyler, som danser hip hop og udfører samfundstjeneste, og den seriøse balletdanserinde Nora.\nModsat filmens mange efterfølgere, så synes jeg at ‘Step Up’ stadig holder i dag.\nDansefilmen over dem alle. ‘Dirty Dancing’ er en af mine absolut yndlingsfilm. De mange smukke dansescener, er ikke kun netop smukke, scenerne fortæller også noget dybere, både om samfundet, og karaktererne – deres forhold og udvikling. Fortællingen og kærlighedshistorien rør mig dybt hver gang.\nVisuelt er filmen ualmindelig smuk, både i farver, kameraarbejde, og “kulisser”. Noget jeg tror ikke mange tænker over. Til slut kan det ikke undgås at nævne, at ‘Dirty Dancing’ ifølge mig, uden tvivl har et af de bedste soundtracks nogen sinde!\n‘Billy Elliot’ handler om at turde være sig selv, følge sin passion og bryde rammerne. Dette udfolder sig i den ung dreng Billy, som gerne vil danse ballet. En enorm hjertevarm og rørende fortælling, som er en sand klassiker.\nDer er en fantastisk kontrast mellem miljøet med de strejkende minearbejdere og balletverden.\n‘Strictly Ballroom’ er Baz Luhrmanns debutfilm. Den er ikke så visuel overvældende som hans efterfølgende (‘Moulin Rouge!’, ‘The Great Gatsby’), men den har stadig lysten til at være stor. I samme tema som ‘Billy Elliot’ fokuserer filmen på at turde være sig selv, og at turde gøre noget anderledes. Scott ønsker at skabe sin egen dansestil, hvilket forarger ballroom-miljøet. Det er en virkelig sød film, selvom den også er lidt overdrevet i sin komik.\nTags: Billy Elliot, dans, Dirty Dancing, Step Up, Strictly Ballroom\nKlassikere: Dirty Dancing (1987) →\nBaz Luhrmanns ‘The Red Curtain’-Trilogy →


ROYAL BENGUELA GUESTHOUSE (Swakopmund, Namibia) - Pensionat - anmeldelser - sammenligning af priser - TripAdvisor\nRoyal Benguela Guesthouse anmeldelser, Swakopmund\nNr. 17 af 58 B&B’er/kroer i Swakopmund\n6 Tsavorite Street | Vogelstrand, Swakopmund, Namibia\nRooikop Lufthavn38 km\nEjere, personale, værelse, morgenmad, parkering , 10 ud af 10 udvalg af mad til morgenmad fremragende er blevet bedt om hver morgen hvad og hvor du ønsker dit varme og når det kommer det perfekt morgenmad. Dette pensionat imponerende lige hele udlæg er bygget op...omkring.Mere\nSvar fra Swakopmundroyal, Owner hos Royal Benguela GuesthouseSvarede d. 6. maj 2017\nVærelserne var rene og behagelige, og pensionat er også temmelig stor fælles områder med sofaer, borde osv. som en stige for rejser i en gruppe på mere end 2 personer. Personalet er meget venlige (i en naturlig og behagelig måde) og oprigtigt bekymrer sig om...deres gæster. Den samlede stemning i det pensionat er meget afslappet. Beliggenheden er lidt langt fra centrum, så enten være klar til at gå i ca 45 - 60 minutter eller tage en taxi. Wi - fi fungerede. Morgenmaden var meget god med et stort udvalg af valg. Det eneste, der kan overraske dig er, at (i hvert fald i vores værelse) badeværelset er direkte på dit værelse, som er adskilt af glasvægge, at der i visse vinkler, er helt, ville jeg helt sikkert bo på dette pensionat igen og vil anbefale det til mine venner - gennem .Mere\nVi elskede vores ophold på pensionatet, venligt personale og hjemligt miljø. Et andet hjem. Værelserne er ikke særlig rummelig, men der er mere end nok plads til at slappe af efter en dag med aktiviteter. Det er tæt på alle faciliteter og har gode wifi!...Vi vil helt sikkert besøge dem igen!Mere\nPersonalet var meget venlige. Værelset var meget rent. Fantastisk morgenmad! Når du ankommer til den nordlige del er det let at finde, tæt på at den vigtigste vej, men i mellemtiden meget fredeligt og du kan gå til fods til stranden. Gratis Wifi.\nUdmærket værter og pensionat\nDette pensionat er ca. 5 km fra byens centrum, men en kort gåtur fra stranden. Beliggenheden er sikkert at gå. Gæstehuset tilbyde på ejendommen parkering, som er meget praktisk. Værterne og personalet er meget behageligt, meget hjælpsomme og at sørge for, at det deres gæster...kan nyde at bo på det pensionat. Værterne vil yde en ekstra indsats for at sikre gæsterne har et meget behageligt ophold på deres virksomhed. Morgenmaden er lækker, varieret og lavet på bestilling. Badeværelset er i værelset i sig selv og er omgivet af en matteret glas. Det spørgsmål om at udvide glas glasur over hele længden af glas til en større ro og måske installere en ventilator med større kapacitet forbedres.Mere\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende hos Royal Benguela Guesthouse.


Se faktura: Ven i nød fik 250.000 kr. af pamper-direktør – Ekstra Bladet\nMandag d. 7. jan. 2019 - kl. 18:55 0\nSe faktura: Ven i nød fik 250.000 kr. af pamper-direktør\nVenner, druk og 250.000 kroner til tomme lokaler er en del af skandalesagen om den fyrede direktør i Akademikernes A-kasse, Michael Valentin\nDen nu fyrede direktør Michael Valentin fik 250.000 overført til en højskole, hvor hans ven var formand. Foto: Morten Lau-Nielsen\nDen nu fyrede direktør i Akademikernes A-kasse, Michael Valentin, fik overført 250.000 kroner uden modydelse til en højskole med blodrøde tal på bundlinjen, hvor hans 'elskede ven' - som han kalder ham - var formand.\nDet viser faktura, mails, regnskaber og fortrolige notater i skandalesagen om Akademikernes A-kasse, som Ekstra Bladet har fået adgang til.\nMichael Valentin er vennernes mand, og over en årrække har hans venner i vinklubben fået ordre i a-kassen for mindst 2,6 millioner kroner. Men også druk- og tennisvennen René Bach, som er formand for Johan Borups Højskole i København, nød godt af en rundhåndet Valentin med a-kassens penge.\nHøjskolen havde i 2015 et katastrofalt år rent økonomisk. Der var et bragende underskud på 2,5 millioner kroner, hvilket barberede egenkapitalen ned fra 3,4 millioner til 899.000 kroner.\nValentin tog initiativ\nSamme år fik Michael Valentin en idé om et samarbejde mellem a-kassen og højskolen ifølge forstanderen på Borups Højskole, Bjørn Bredal.\n- Den allerførste, som jeg talte med om aftalen med a-kassen, var Michael Valentin, og det var ham, som var initiativtager, siger forstander Bjørn Bredal.\nMichael Valentin var altså 'initiativtager', og en formiddag i efteråret 2015 holdt a-kasse-direktøren et møde med højskolens formand, René Bach, og forstander Bjørn Bredal.\nEt brev til Michael Valentin fra Bjørn Bredal 14. september 2015 fortæller om et 'inspirerende' møde med håb om samarbejde. 'Mange modeller' var i spil, men forstanderen foreslog en aftale:\n'Akademikernes A-kasse støtter Borups Højskole med et årligt beløb på kr. 250.000. Aftalen kan løbe i et, to eller tre år', skrev forstander Bjørn Bredal.\nHer ses første del af et brev til Michael Valentin fra Bjørn Bredal 14. september 2015.\nMed den kvarte million blev a-kassens medlemmer 'en del af skolens miljø', fik fortrinsret til at bruge skolens lokaler 'ti gange om året' og en 'diskret' oplysning om a-kassens støtte til højskolen, foreslog forstanderen.\nDerudover 'befrugter' skolen og a-kassen hinanden med idéer, lød det i brevet, som dog slog fast, at 'alt kan justeres'.\nFaktura på lokaleleje\nOg alt kunne angiveligt justeres. Det mest håndfaste, som efterfølgende går igen i kommunikationen om samarbejdet, er beløbet på 250.000 fra a-kassen til højskolen.\nFor eksempel da Michael Valentin en uge efter mødet med højskolen sender en mail til ledelsen i Akademikernes A-kasse. Her foreslog direktøren, at ledelsen drøftede idéer til samarbejdet med højskolen.\n'Det kunne være et medarbejderseminar 'på højskole for en dag', to timers oplæg sammen med forskellige interessante mennesker, som vi inviterer medlemmerne til...', skrev Michael Valentin til ledelsen 21. september 2015.\nMail fra Michael Valentin til ledelsen i a-kassen om formålet med støtten til højskolen.\nDer var igen møde mellem a-kassen og højskolen 2. februar 2016, hvor der blev givet 'håndslag' på en aftale og overførsel af 250.000 kroner ifølge en mail fra forstander Bjørn Bredal.\nDet endte med en faktura fra Johan Borups Højskole på 250.000 til a-kassen for 'Leje af lokaler, samlet for 2016' dateret 5. februar 2016. Pengene blev taget fra a-kassens konto for (hvervning og sponsorater) betalt 19. februar, viser et internt, fortroligt notat fra Akademikernes A-kasse.\nHer ses fakturaen på de 250.000 kr. som senere viste sig at gå til absolut ingenting.\nDen kvarte million blev bogført med beskrivelsen 'lokaleleje til div. events fra puljemidler'.\nAkademikernes A-kasses medlemmer og ansatte har dog intet fået for pengene. Hverken i 2016 eller i 2017.\nA-kassen havde booket lokaler flere gange i løbet af 2016, oplyser Johan Borups Højskole, men alt endte med at løbe ud i sandet.\nBeløbet har dog sat tydelige spor i højskolens regnskab, hvor lokaleposten pludselig skød i vejret. Med a-kasse-aftalen i 2016 blev indtægter fra lokaleleje mere end fordoblet til 673.480 kroner, viser regnskabet tilgængeligt på Undervisningsministeriets regnskabsportal.\nPengene fra a-kassen faldt på et tørt sted, eftersom højskolen havde et stort underskud i 2015. Med støtten fra a-kassen endte højskolen med et underskud på knap 200.000 kroner i 2016.\nVen blandede druk og støtte sammen\nPå trods af den megen energi og mange mennesker så foreslog formanden for højskolens bestyrelse, René Bach, alligevel at fortsætte aftalen, da 2016 gik på hæld.\nI en mail til vennen Michael Valentin havde højskole-formanden flere kasketter på, da han skrev om mad, druk og en ny aftale.\n'1) hvornår skal vi spise en madpakke? 2) Eller hilse på Ole Jastrau. Og det kedelige spørgsmål. Jeg tager lige Borup Højskole kasketten på. Var du/I egentlig tilfredse med jeres samarbejde? Og, kunne man forestille sig, at I gjorde det igen næste år?', skrev René Bach 7. november\nEn hilsen til Ole Jastrau refererer angiveligt til Tom Kristensens roman 'Hærværk', hvor hovedpersonen Ole Jastrau beslutter sig for at drikke sig ihjel.\nMichael Valentin svarede sin 'ven' 20. november.\n'Mht Borup har vi simpelthen ikke rykket på noget, da vi i egen organisation ikke haft ressourcer og derfor heller ikke kan videreføre aftalen i 2017', skrev Michael Valentin.\nMail-udveksling mellem Michael Valentin og René Bach om, hvorvidt støtten skulle fortsætte.\nHøjskole-formand: Skolen fattes penge\nFormanden for Borups Højskole, René Bach, kan ikke forestille sig, at der var tale om en vennetjeneste fra Michael Valentins side, da skolen fik 250.000 kroner.\n- Det tror jeg faktisk ikke, at det var. Sådan er det gerne med netværk. Michael og jeg har en gammel kollegial relation, og så er det klart, at når jeg sidder som formand, så spørger jeg rundt i mit netværk, hvem der kan hjælpe, og hvem der er interesseret, siger René Bach.\nFormanden for højskolen erkender dog, at pengene fra Michael Valentin faldt på et tørt sted.\n- En skole som vores fattes jo penge. Vi skal kigge under alle de sten, vi kan. Uanset hvor naivt det måtte lyde, så er det simpelthen ikke en vennetjeneste fra ham til mig. Det kan jeg slet ikke forestille mig, forklarer han.\nValentin kom i bestyrelsen\nSamarbejdet mellem de to venner blev dog videreført i 2017. Michael Valentin indtrådte som bestyrelsesmedlem for Borups Højskole 30. oktober 2017, oplyser højskolen.\nDet skete efter en proces, hvor formand René Bach fandt potentielle kandidater, som han præsenterede for bestyrelsen.\nMichael Valentin ønsker ikke at uddybe forholdene omkring den kvarte million kroner, og han har svært ved at forklare, hvorfor arrangementerne på højskolen aldrig blev til noget.\n- Der blev rykket flere gange om, hvornår det blev til noget, men det ramte ind i en periode, hvor vi blev bedt af de faglige organisationer om at stikke piben lidt ind, har han tidligere udtalt.\nDa Michael Valentin blev fyret lavede a-kassens revisor et ’krydstjek af faktura’ hos højskolen 25. september.\nDermed fik a-kassen vished for en kvart million kroner til tomme lokaler. Det betegner den daværende formand for a-kassen, Allan Luplau, som ’uhensigtsmæssig forudbetaling’ og ikke regelbrud.\n'Forholdet måtte dermed mest karakteriseres som dårlig forvaltning/håndtering, som jo også kan være galt nok', skriver Allan Luplau.\n’Der var imidlertid ikke grundlag for at konkludere, at der var tale et ulovligt forhold eller en betaling i klar strid med vedtægten’, skriver Allan Luplau, som ikke ønsker at stille op til interview.


P-vagt parkerede på fortov og cykelsti og uddelte bøde – Ekstra Bladet\n112 20 min. siden Mistænkt røver forsøgte at flygte via altan på 2. sal 112 39 min. siden Ubådssagen: Nu har politiet gjort nyt fund 112 36 min. siden Anholdt for drab på Bettina: Liget er ikke fundet AaB 3 timer siden Undrer sig efter AaB-spillers knockout: Vi skal have en snak FC København 38 min. siden Bookmaker chokerer: Ståle er favorit til næste fyreseddel 112 20 min. siden Mistænkt røver forsøgte at flygte via altan på 2. sal\nSøndag d. 16. jul. 2017 - kl. 18:25 0 0\nP-vagt parkerede på fortov og cykelsti og uddelte bøde\nEn parkeringsvagt fra Q-park fandt det åbenbart ikke nødvendigt at overholde færdselsloven, da han skulle udskrive en bøde\nAt havariblinket er tændt, er ifølge færdselsloven ikke en undskyldning for tilsyneladende at parkere ulovligt. Foto: Privatfoto\nTrangen til at udskrive en bøde på den nette sum af 750 kroner var tilsyneladende så stor, at en p-vagt fra firmaet Q-Park ikke havde tid til selv at parkere lovligt.\nI Kolding Kommune er det nemlig ulovligt at parkere på fortovet, og synet forargede da også Thorsten Christensen, der fredag 7. juli tog billedet i Kolding.\n- Mens jeg holder for rødt på Bredgade, ser jeg bilen fra Q-Park, der holder parkeret inde over både cykelsti og fortov. Det er jo grotesk. Hvis man skal håndhæve regler, skal man naturligvis selv overholde dem, siger Thorsten Christensen.\nSe også: P-vagter parkerede ulovligt på handicapplads: 'Slet ikke i orden'\nOg den ivrige Q-Park-medarbejder havde tydeligvis travlt, fortæller koldingenseren.\n- Han står lidt længere nede ad vejen og er ved at skrive en bøde til en anden bil. Moral er godt, men dobbeltmoral er åbenbart dobbelt så godt, siger Thorsten Christensen.\nHos Q-Park er man heller ikke imponeret over sin medarbejders parkering.\n- Som du fremlægger det, og som jeg kan se det på billedet, så ser det ud til at være en ulovlig parkering. Det er selvfølgelig ikke i orden, og jeg vil da håbe, at Kolding Kommune har p-vagter, der har givet ham en bøde, siger Alex Pedersen, administrerende direktør i Q-Park.\nSe også: Bilist kaldte p-vagt 'idiot': Hun følte sig truet og ringede til politiet\nDe ansatte p-vagter skal nemlig overholde færdselsloven, når de er på arbejde, lyder det fra direktøren.\n- I morgen vil jeg tage fat i min driftschef og høre, hvem der har lavet den parkering og få en snak med ham. Færdselsloven skal naturligvis følges til punkt og prikke, og jeg kan da godt forstå, at han har følt sig provokeret af synet af en p-vagt i færd med at skrive en bøde, mens han selv holder ulovligt parkeret, siger Alex Pedersen.\n'I ville savne os'\nMen selvom mange bilister elsker at hade p-vagter, så ville vi savne dem, hvis ikke de var her, mener den administrerende direktør.\n- Byerne ville gro til i biler, hvis ikke der var p-vagter. Man har set det blandt andet i Hjørring, at hvis der ikke er kontrol, så begynder folk at parkere over det hele og til fare. Så i ville savne os, hvis vi ikke var der, siger Alex Pedersen.\nI november sidste år blev to Q-Park-ansatte snuppet i at have parkeret ulovligt på en handicapplads ved DR Byen i København. Og sådan noget må ikke ske, men de har fået mange nye medarbejdere på det seneste, fortæller Alex Pedersen.\nAaB 12 minutter siden


Underprotection slå-om cardigan, Belice sort\nFra danske Underprotection får du her den smukkeste slå-om cardigan i den blødeste og mest forkælende merino uld. Altså genanvendt merino uld og det kan du læse meget mere om nedenfor :-)\nDu får også en cardigan med det flotteste 'peblum-skørt', den brede flæsede kant nederst på cardiganen, der har god fylde og gør Belice cardiganen ekstra flot og så giver den en flot timeglas-figur. En skøn, skøn cardigan med masser af varme og samtidig med øje for det æstetiske, som Underprotection også altid har. Ud over det etiske naturligvis. For med en cardigan fra Underprotection kan du være sikker på en god historie om en ordentlig og fair produktion! Nyd den.\nBelice cardiganen fra Underprotection er usædvanlig på flere måder. Usædvanlig flot, usædvanligt dejlig og lidt usædvanligt spundet og strikket i genanvendt merino uld fremfor i ny. Det giver dog den samme dejlige blødhed og varmeregulerende funktion, som ny uld har - så du skal ikke gå ned på varmen, hvis Belice cardiganen finder vej til din garderobe.\nDet flotte ved cardiganen er selvølgelig både slå-om snittet og så den brede peblum-kant nederst. Ærmerne har også et flot pos og da du selv kan binde den så stramt eller mindre stramt, som du har lyst, har cardiganen også noget nær den mest perfekte pasform.\nSå er der den genanvendte merino uld. Og hvorfor ikke bare bruge ny? Jo, Underprotection har valgt, som de har, da de gerne vil være med til en 'cirkulær' produktion og gerne puste nyt liv i gamle klude, der ellers kunne blive et problem for miljøet. Lige som der er kommet stor opmærksomhed på madspild, kunne Underprotection, jeg selv og formentlig mange andre også godt tænke os større opmærksomhed på tøjspild, for det er der alt for meget af!\nDerfor er Belice cardiganen og det øvrige i Underprotections Belice serie lavet af genanvendt merino uld, der splittes ad og spindes og strikket på ny til et nyt tekstil i en virkelig god, holdbar og dejlig kvalitet. Det giver mindre spild og kræver ikke meget energi. Og fremfor alt, så er kvaliteten vidunderlig at have på!\nUnderprotection er et dansk mærke med adresse på Amager. Det er altid dejligt med gode naboer og vi har længe været forelskede i Underprotections designs med æstetiske pift og elegance og samtidig har vi været lige så forelskede i deres store ansvar for deres produktion - og ansvaret har Underprotection haft siden de åbnede i 2010. En rejse i æstetik og etik med en bæredygtig produktion både for menneske og jord.\nSå er Belice cardiganen ikke designet som vente- & ammetøj, men du kan alligevel altid bruge en fleksibel slå-om løsning til amning og cardiganen sidder også pænt på en gravid mave, omend den naturligvis sidder lidt højt.\nFind mere dejligt tøj i genanvendt uld og andre luksuriøse, bæredygtige tekstiler her fra danske UNDERPROTECTION


KTSPlayer er filendelser - FileDesc.com\nHjem » KTSPlayer filer\nPå denne side kan du finde en liste over filendelser forbundet med KTSPlayer ansøgning.\nDer er i øjeblikket 1 filendelse(r) i forbindelse med KTSPlayer ansøgning i vores database.\nKTSPlayer er i stand til at åbne de filtyper, der er anført nedenfor. Konvertering mellem filtyper nedenstående er også muligt ved hjælp af KTSPlayer. Du kan finde mere information om det i ansøgningen manual.\nKT-Tech Compressed Audio\nDu kan finde systemkravene til KTSPlayer ansøgning om programmets hjemmeside og programmets manual. Hvis du ikke er sikker på, at dit system opfylder disse krav, så konsultere hjælp fra en professionel!


Kejsersnit med komplikationer og vejen igennem. | Gode fødselshistorier | MEYERMOR Kejsersnit med komplikationer og vejen igennem. – MEYERMOR\nNok er nok! De gravide og deres partnere har strukket sig langt i denne Coronatid.\n26. maj 2020 Meyermor\nDa Anne Katrine fortalte mig om sine oplevelser ved fødslen af hendes to børn, spurgte jeg om hun ville dele sin beretning og erfaringer på bloggen. Fødsel med kejsersnit og komplikationer kan virke skræmmende, men vi kan lære så meget af andres erfaringer og det kan være både helende at skrive og læse en beretning som denne.\nNormalt deler jeg kun “gode oplevelser” idet det er min holdning, at gravide ikke skal udsættes for negative beretninger uden at der følges op med forståelse og strategier.\nDet her er ikke en af de beretninger, der normalt hører til i kassen ” den gode fødselsberetning” i udgangspunktet, for ikke meget blev som parret havde ønsket og håbet. De fik både et uønsket kejsersnit og et voldsomt blodtryksfald. Alligevel kom de styrket igennem skuffelser og komplikationer. Og endte ude på den anden side med en følelse af at have mestret noget stort.\nOG dét kan vi andre lære rigtig meget af.\nAlle vores udfordringer her i livet, kan enten gøre os svagere eller styrkede. Det kommer an på hvad vi fokuserer på. Anne Katrines beretning er et eksempel på, hvordan man kan gå med det, der gør os stærkere. I bund og grund drejer det sig om at have strategier og teknikker til at finde kontrol i kontroltabet.\nJeg underviser altid mine klienter til at være beredt til det værste, men forvente det bedste. Når vi har sat os ind i, hvordan vi kan håndtere det uønskede, frygten eller den komplicerede fødsel, kan vi fokusere på det normale. Når den så ikke længere er mulig, er det vigtigt at være omstillingsparat. Droppe kampen mod vilkår og hurtigt kunne finde ind i accept.\nDet er nemlig i accepten, at vi får det bedste ud af den situation vi er i.\nTak til Anne Katrine for hendes fine beretning.\nTag godt imod lille Louis\nJeg fødte i 2015 vores første søn ved et AKS pga manglende progression i min fødsel. Det forsøgte i 4 dage på at sætte mig i gang, men jeg var ikke klar og min baby stod højt, over bækkenindgangen. Han havde stået ustabilt hele graviditeten, både på tværs og i UK og var blevet vendt 38+1, dagen inden igangsættelse.\nJeg blev så gravid igen i december 2018, og var spændt på hvordan lillebror i maven ville ‘opføre’ sig. Om han også ville stå i UK eller på tværs. I uge 28 stod lillebror i tværleje da jeg var ved jordemoder og jeg begyndte at frygte samme forløb som i 2015. Jeg bookede derfor et privat kursus i fødselsforberedelse efter spinning babies teknikkerne og købte samtidig din bog.\nDet første kapitel i din bog hulkede jeg mig igennem. Det var enormt hårdt at læse hvordan kvinderne var blevet hjulpet, når jeg selv sad med følelsen af, at have ligget på langs i 2 døgn med vedrop uden fremgang og uden en baby der trængte ned i bækkenet uden nogen særlig hjælp. Jeg følte mig ganske enkelt svigtet i min første fødsel, jo klogere jeg blev.\nBåde min kæreste og jeg læste i bogen, vi øvede Meyertrykkene, vi lavede Rebozo og jeg lavede spinning babies øvelser næsten hver dag. Vi lavede en playliste med gode fødesange, og vi talte om alt det der skulle øge oxytocinen og hvordan vi skulle arbejde med at få vores baby til verden.\nI både min første graviditet og i denne har jeg haft for højt blodtryk og blevet holdt godt øje med. Jeg var klogere denne gang og derfor ville jeg gerne vente så længe som mulig mht igangsættelse. Da jeg var 38+3 anbefalede de mig virkelig at gå med til igangsættelse, fordi mit blodtryk var støt stigende og krævede nu medicin. Lillebror stod på hovedet, og “så dybt at jeg ikke skulle lægge mig ned hvis vandet gik” så jeg sagde ja. Vi skulle komme ind dagen efter om aftenen for at få lagt et ballon kateter, så de dagen efter det kunne tage vandet.\nVi var klar, vi var spændte, vi snakkede om alt det vi ville gøre i perioden fra de tog vandet for at sætte skub i de naturlige veer.\nDa vi kom ind om fredagen til igangsættelse, får jeg lige tjekket at lillebror stadig står med hovedet ned af – tjek! Vi skal så lige gå over i et andet rum, lidt længere nede, hvor lægerne venter for at lægge ballonkateteret. Vi går måske 20 meter og lægen vil lige scanne for at være 100% sikker på at det nu også er hovedet der vender ned.\nDe var to læger og den unge lægger ud, og hun leder lidt og jeg får spurgt “er der ikke et hoved?”. Overlægen tager over og finder fødder i bækkenindgangen, hovedet i venstre side og numsen i højre. Kæmpe chock for mig og jeg siger “så kan du godt tage at få ham vendt!”.\nPå 10 minutter og en kort gåtur har han vendt sig fra hovedstilling til tværleje. Lægen siger hun kun vil vende ham, hvis de kan tage vandet – hvilket hun ikke forventer, så hun foreslår at de booker tid til kejsersnit i næste uge. Jeg blev så ked af det.\nSå kl 11:23 3/8 kom vores lillebror til verden ved et planlagt kejsersnit – 4410 og 52cm. Han fik sen afnavnling, mens de hyggesludrede og stemningen var ret afslappet og god. Jeg fik ham hudmodhud med det samme, og selvom de gjorde alt de kunne for at holde mit blodtryk oppe, lykkedes det ikke helt og jeg fik det dårligt, så min kæreste fik lillebror hud mod hud.\nUnder mit voldsomme blodtryks fald hvor jeg fik det rigtig dårligt, begyndte narkose sygeplejersken at trykke mig i panden. Og videre på armene. Det var virkelig rart at blive trykket på, og alt jeg kunne sige var “bliv ved med at trykke på mig”. Under mit AKS i 2015 hvor jeg oplevede det samme, lå jeg og jamrede. Jeg havde det SÅ dårligt og var virkelig bange fordi jeg ikke vidste hvad der skete og hvorfor jeg fik det dårligt.\nDenne gang kunne jeg, når trangen til at jamre meldte sig, vendte fokuset ind med min vejtrækning og trykkene i min pande og på mine arme, gøre lydene mindre og bedre være i mit blodtryksfald.\nJeg vidste ikke under kejsersnittet, at det var derfor, men jeg tror fordi vi havde øvet og snakket om trykkene så var det på en måde lidt genkendeligt for mig. Da vi senere kom til at snakke om hvor meget det havde hjulpet at blive trykket på, slog det os at det var lige som Meyertrykkene.\nJeg tror hvis jeg ikke var blevet trykket på, havde jeg forsvundet mere ind i smerten, ubehaget og jamren som i 2015 og ikke været i samme stand til at “gå ind i mig selv” og finde “ro” i oplevelsen. Jeg havde ikke tænkt over at jeg kunne bruge Meyermetoden under et kejsersnit på den måde, men jeg tror helt sikkert at jeg havde noget med mig ind i det alligevel.\nJeg var, og er, stadig ked af at jeg ikke kunne få min vagniale fødsel som jeg drømte om. Men jeg havde stor glæde af at læse bogen. Jeg følte mig meget forberedt, godt klædt på og vi var begge meget gearet til denne fødsel.\nHvis vi skal have en 3er, ved jeg at de vil anbefale kejsersnit igen, med to af disse i bagagen. Vil jeg forberede brug af trykkene, da jeg nok kan forvente et blodtryksfald igen.\nDet blev lidt langt, sådan er det med fødselsberetninger 🙈\nGode fødselshistorier kejsersnit\nNok er nok! De gravide og deres partnere har strukket sig langt i denne Coronatid. Givet afkald på meget, men en ting skal vi aldrig give afkald …


Den aktive indsats virker også for langtidsledige\nDen aktive beskæftigelsesindsats påvirker ikke kun specifikt langtidsledige, men også nyledige, der vurderes at være i risiko for langtidsledighed.\nDen aktive beskæftigelsesindsats virker og hjælper ledige i beskæftigelse, også langtidsledige. Det viser KORAs gennemgang af både dansk og international forskningslitteratur. Formålet med undersøgelsen er at skabe overblik over, hvilke indsatser der er evidens for virker for ledige, som er blevet langtidsledige, eller som er i risiko for langtidsledighed.\nReviewet peger på, at virksomhedsrettede indsatser virker. Både løntilskud og virksomhedspraktik øger beskæftigelsen for langtidsledige. Det var ikke muligt i reviewet at dele indsatserne op på offentligt og private tiltag.\nNår man ser på indsatsen kurser, projekter og opkvalificering, dækker den over en lang række forskellige tiltag, herunder information om det lokale arbejdsmarked og hjælp til at skrive jobansøgninger. I reviewet finder forskerne stærk evidens for, at denne type indsats øger beskæftigelsen. Dette resultat adskiller sig fra, hvad man finder for ledige generelt, hvor nogle studier peger i en retning og andre i en anden.\nFastholdelseseffekten kontra indsatsens positive effekt\nNår der ses positive effekter for langtidsledige, kan det skyldes, at der i de fleste studier ikke tages højde for fastholdelseseffekten under indsatsen, og derfor kender man ikke nettoeffekten.\nDen positive effekt kan dog også skyldes, at fastholdelseseffekten under indsatsen er lille for netop denne gruppe ledige. Det betyder, at en positiv programeffekt dominerer en potentiel negativ fastholdelseseffekt. Reviewet kan ikke identificere, hvilken effekt der dominerer.\nTidlig indsats for nyledige, der risikerer langtidsledighed\nSom noget nyt ser forskerne også på studier for profilerede langtidsledige, dvs. personer, som ikke er langtidsledige, men som ud fra en statistisk model vurderes at være i risiko for langtidsledighed.\nDet ene af studierne viser, at information om arbejdsmarkedet i form af en brochure øger beskæftigelsen. Det andet studie kombinerer information og personlig vejledning og finder større positive effekter på beskæftigelsen. Begge studier tyder på, at man godt kan forudsige og modvirke langtidsledighed ved en tidlig indsats for borgere, der er vurderet til at være i risiko allerede som\nLitteraturreview – Effekten af indsatser for langtidsledige og ledige i risiko for langtidsledighed (pdf) (nyt vindue)


og hormonelle system - Iod November\nVedligeholdelsen og arbejdet med den hormonelle baggrund i den menneskelige krop er ikke kun den endokrine, men også bugspytkirtlen, som er en del af fordøjelsessystemet. Direkte med deres produktion er kun forbundet med en af dens dele, nemlig den endokrine, som også overvåger niveauet af kulhydratmetabolisme. Separat opmærksomhed fortjener, hvad hormoner producerer pancreas, som de kaldes, hvad deres fysiologiske effekt er.\nSå bidrager pancreasfunktionerne og dets struktur til syntesen af en række vigtige hormoner til menneskeliv. Disse er komponenter som:\nHver enkelt af dem individuelt og alle sammen er uerstattelig, fordi de regulerer stofskiftet og dets processer (de vil kun blive udviklet korrekt, når kroppen fungerer normalt). Deres indflydelse på menneskekroppen er afgørende hvad angår personlighed, mental og fysisk evner. Afvigelse i produktionen af et hvilket som helst hormon kan føre til udvikling af en hel liste over sygdomme. Derfor skal syntesen af komponenter konstant være opmærksom, og hvert specifikt hormon i bugspytkirtlen skal være kendt for manden.\nNoterer alle hormonerne i bugspytkirtlen, man kan ikke lade være med at dvæle på insulin, egenskaberne ved sin produktion og på, hvad der påvirker kroppen. Det hedder "livets hormon", for det har en multifacetteret effekt på metabolismeprocesserne i stort set alle vævsstrukturer. Den primære effekt af insulin bør overvejes ikke kun virkningen på carbohydratmetabolisme, men også faldet i glukose i blodet.\nDen hormonelle komponent bidrager til en ændring i permeabiliteten af plasmamembraner for glucose. Derudover er det han, som positivt påvirker optimeringen af nøgle enzymer glycolyse, stimulerer udseendet i glycogenes lever og muskelstrukturer. En anden funktion af hormonet er forarbejdning af fedtstoffer og proteiner. Derudover er det insulin, der kan undertrykke aktiviteten af enzymer, der nedbryder glykogen og fede komponenter. Det er nødvendigt at være opmærksom på, at:\nEn overtrædelse af insulinproduktion som følge af en ændring i beta-cellers arbejde (absolut insufficiens) vil være et centralt led i udviklingen af den første type diabetes mellitus;\ndestabiliseringen af insulinets virkning på vævsstrukturer (relativ insufficiens) har et vigtigt sted i dannelsen af den anden type diabetes.\nSåledes er et hormon kaldet insulin en af de mest betydningsfulde komponenter produceret i bugspytkirtlen.\nPankreas hormoner omfatter en komponent som glucagon i deres liste. Han deltager i processen med dannelse af glucose i leveren, sikrer reguleringen af dets optimale forhold i blodet. Til funktionen af centralnervesystemet er det nødvendigt at opretholde forholdet mellem glucose i blodet på et gennemsnitligt niveau.\nVirkningen af glucagon på produktionen af glucose i leveren regionen bestemmes fuldt ud af dets funktionelle egenskaber. Imidlertid skal det tages i betragtning, at komponenten har andre funktioner (med hjælp er lipid nedbrydning i fedtvæv udviklet og tilvejebragt, hvilket signifikant reducerer kolesterol i blodet). Derudover er det glucagon, der normaliserer blodgennemstrømningen i nyrenområdet, øger hastigheden for eliminering af natrium fra organerne, opretholder elektrolytisk ligevægt i kroppen.\nTaler om, hvad der er den biologiske rolle af de pankreatiske hormoner, må ikke glemme regenereringen af cellestrukturen af leveren, udskillelse af insulin-stimulering af kroppens celler, forøgelse intracellulært calcium-forhold. Således er denne komponent, der produceres af bugspytkirtlen, bogstaveligt uerstatelig for kroppens fulde funktion.\nAmylin er som nævnt på listen over hormoner, der produceres af bugspytkirtlen. Taler om dets funktioner og indflydelse på kroppen, er det umuligt at ikke være opmærksom på:\nregulering af forholdet mellem glucose, der trænger ind i blodet efter spisning og hastighedsindikatorer for en sådan proces. Med andre ord er det amylinet, der beskytter en person mod indtrængen af en stor mængde glukose i blodet;\ndet reducerer appetitten betydeligt, der danner en mætningsfølelse, hvilket reducerer mængden af anvendt mad\nDet samme vil fremme fordelingen af det rigtige forhold mellem fordøjelsesenzymer, hvilket også vil bidrage til at bremse stigningen i glukose i blodet.\nAt reducere mængden af forbrugt mad hjælper med at opretholde optimal vægt. Desuden forsinker amylin produktionen af glucagon i leveren i forbindelse med at spise mad, hvilket er vigtigt for at bevare livet.\nKort sagt, det er dette hormon, der udelukker toppforøgelsen i glucose i blodet efter at have spist.\nDette er yderst vigtigt for patienter med den første type diabetes, fordi det gør det muligt at reducere forholdet insulin, hvilket er nødvendigt for at sikre udjævning af glucoseværdier efter et måltid.\nEt andet svar på spørgsmålet, hvilket hormon producerer bugspytkirtlen, er gastrin. Det stimulerer produktionen af saltsyre, øger produktionen af pepsin ved de vigtigste celler i maven. Alt dette sammen vil positivt påvirke kroppens fordøjelsesfunktioner.\nHormonet producerer og forøger aktiviteten af bicarbonater og slim i mavemembranen, hvilket sikrer beskyttelse af slimhinden fra de negative virkninger af saltsyre og pepsin. Gastrin er i stand til at hæmme processen med tømning af maven, som er i stand til at tilvejebringe den nødvendige varighed til fordøjelsen af fødevareeffekten af saltsyre og pepsin på fødeklumpen.\nGastrin er i stand til at kontrollere metabolismen af kulhydrater, fordi det øger produktionen af secretin og nogle andre hormoner. Det samme gælder for enzymerne i tyndtarmen og bugspytkirtlen, på grund af hvilke de ideelle betingelser for tarmstadiet af fordøjelsen dannes.\nTaler om pancreas hormoner og deres funktioner, du kan ikke fortælle om C-peptidet. Det anbefales kraftigt at være opmærksom på, at:\nforholdet mellem endogent insulin, nemlig det, der produceres inde i organismen, vil afhænge af parametrene af det præsenterede peptid;\nat passere analysen på C-peptidet anbefales om nødvendigt at skifte til insulinbehandling i den anden type diabetes eller i tilfælde af mistanke om enhver form for diabetes;\nDet anbefales stærkt, at den resterende funktion kontrolleres efter en resektion i bugspytkirtlen.\nDesuden anbefales dets test i tilfælde, hvor hyppige angreb af hypoglykæmi hos en patient uden diabetes mellitus er identificeret. Hvis kontrollen af C-peptidforholdet reduceres, er sandsynligheden for, at patienten har type 1 diabetes. I tilfælde hvor der er meget C-peptid, kan dette betragtes som en direkte indikation af den anden type sygdom. Generelt er dette hormon, der udskiller bukspyttkjertlen, af stor betydning for mennesker. Som led i diagnosekontrollen bestemmes ikke kun strukturen, men også den potentielle aktivitet af komponenten.\nDette hormon, der også produceres af bugspytkirtlen, er i sin effekt det fuldstændige modsatte af cholecystokinin. Dette er fordi det er han, der regulerer kroppens arbejde, vil undertrykke aktiviteten af bugspytkirtlen og stimulere produktionen af mavesaft. Utvivlsomt, hvis organets struktur brydes af en eller anden grund, kan det siges, at dette polypeptid ikke vil blive produceret i den krævede mængde.\nDet skal bemærkes, at forholdet mellem bugspytkirtelkomponenten i serum af en praktisk sundt person i tom mave skal være mindst 80 pg pr. Ml. Således syntetiseres seks slags hormoner af bugspytkirtlen. Alle er yderst vigtige for bevarelsen af livet, og derfor skal hver af deres sorter (inkluderet i denne liste) nødvendigvis tages i betragtning af en person. Det er i dette tilfælde, at alle syntetiserede hormoner og komponenter vil bidrage til en 100% fuldstændig metabolisme.\n0 ud af 9 stillede job\nFÅ DEN NYE TEST! Takket være de detaljerede svar på alle spørgsmål i slutningen af testen, vil du kunne reducere sandsynligheden for sygdommen!\n1. Kan jeg forhindre kræft?\nFremkomsten af en sygdom som kræft afhænger af mange faktorer. Sørg for fuldstændig sikkerhed kan ikke være en enkelt person. Men enhver kan reducere chancerne for en ondartet tumor betydeligt.\n2.Hvordan påvirker rygning udviklingen af kræft?\nAbsolut, forbyde dig selv at ryge. Denne sandhed er allerede kedelig for alle. Men at stoppe med at ryge reducerer risikoen for at udvikle alle former for kræft. Med rygning er 30% af dødsfald på grund af kræft forbundet. I Rusland dræber lungetumorer flere mennesker end tumorer fra alle andre organer.\nUndtagen tobak fra dit liv er den bedste forebyggelse. Selvom rygning ikke er en pakke om dagen, men kun halvdelen, er risikoen for lungekræft allerede reduceret med 27%, som den amerikanske medicinske sammenslutning fandt.\n3. Påvirker overvægt på udviklingen af kræft?\nSe på skalaerne oftere! Ekstra pounds vil ikke kun påvirke taljen. American Institute for Cancer Research fandt ud af, at fedme provokerer udviklingen af svulster i spiserør, nyrer og galdeblære. Det faktum, at fedtvæv er ikke kun for bevarelse af energireserver, det har mere og sekretoriske funktion: fedt producerer proteiner, der har indflydelse på udviklingen af kronisk betændelse i kroppen. Og onkologiske sygdomme vises bare ud fra inflammationens baggrund. I Rusland er 26% af alle tilfælde af kræft forbundet med fedme.\n4. Bidra sport til at reducere risikoen for kræft?\nGiv mindst en halv time træning om ugen. Sport står på samme niveau med korrekt ernæring, når det gælder forebyggelse af onkologi. I USA skyldes en tredjedel af alle dødsfald, at patienterne ikke observerede nogen kost og ikke var opmærksomme på fysisk uddannelse. American Cancer Society anbefaler træning 150 minutter om ugen i et moderat tempo eller halvdelen af tiden, men mere aktivt. En undersøgelse offentliggjort i tidsskriftet Ernæring og Kræft i 2010 viser imidlertid, at selv 30 minutter er nok til at reducere risikoen for, at brystkræft (som hver ottende kvinde i verden udsættes for) med 35%.\nMindre alkohol! Alkohol beskyldes for at forårsage svulster i munden, strubehovedet, lever, rektum og mælkegler. Ethylalkohol dekomponerer i kroppen til eddikesyrealdehyd, som derefter under virkningen af enzymer passerer ind i eddikesyre. Acetaldehyd er det stærkeste kræftfremkaldende middel. Særligt skadeligt er alkohol til kvinder, da det stimulerer produktionen af østrogener - hormoner der påvirker væksten af brystvæv. Overskydende østrogener fører til dannelse af brysttumorer, hvilket betyder, at hver ekstra alkoholforøgelse øger risikoen for at blive syg.\n6.Hvad kål hjælper med at bekæmpe kræft?\nElsk kålbroccoli. Grøntsager er ikke kun en sund kost, de hjælper også med at bekæmpe kræft. Inklusive derfor anbefalinger for sund ernæring indeholder reglen: Halvdelen af den daglige ration skal være grøntsager og frugter. Særligt nyttige er grøntsager relateret til cruciferous, som indeholder glucosinolater - stoffer, der ved forarbejdning erhverver kræftegenskaber. Disse grøntsager omfatter kål: almindelig hvid, Bruxelles og broccoli.\n7. På den sygdom, hvor organkræft påvirker rødt kød?\nJo mere du spiser grøntsager, desto mindre lægger du i en tallerken rødt kød. Undersøgelser har bekræftet, at folk, der spiser mere end 500 gram rødt kød om ugen, har en højere risiko for at udvikle tyktarmskræft.\n8. Hvad betyder den foreslåede beskyttelse mod hudkræft?\nLager med solcreme! Kvinder i alderen 18-36 er særligt modtagelige for melanom, den farligste form for hudkræft. I Rusland har forekomsten af melanom i kun 10 år steget med 26%, verdensstatistikkerne viser en endnu større stigning. I denne anklage og udstyr til kunstig solskoldning og solstråler. Faren kan minimeres med et enkelt solcreme. En 2010 Journal of Clinical Oncology undersøgelse bekræftede, at folk, der regelmæssigt anvender en speciel creme, lider af melanom halv så meget som dem, der forsømmer sådanne kosmetik.\n9. Tror du, at stress påvirker udviklingen af kræft?\nI sig selv forårsager stress ikke kræft, men det svækker hele kroppen og skaber betingelserne for udviklingen af denne sygdom. Undersøgelser har vist, at konstant angst ændrer aktiviteten af immunceller, der er ansvarlige for indarbejdelsen af "hit and run" -mekanismen. Som følge heraf cirkulerer et stort antal kortisoler, monocytter og neutrofile i blodet, som er ansvarlige for inflammatoriske processer. Og som allerede nævnt kan kroniske inflammatoriske processer føre til dannelse af kræftceller.\nTAK TIL DEN PERFEKTE TID! HVIS INFORMATIONEN ER KRAVET, MÅ DU LADES EN KOMMENTAR I KOMMENTARER I ARTIKELENS AFSLUTNING! Vi vil være taknemmelige for dig!


Det 3 -stjernet Canyamel Sun Aparthotel er placeret omkring 8 km fra Iglesia Nova. Det rolige hotel er placeret i en fransk bygning i midten af Canyamel.\nCanyamel Sun Aparthotel er placeret 4,8 km væk fra Pula Golf. Hotellet tilbyder perfekt beliggenhed 1 km fra centrum af Canyamel.\nShoppere vil nyde en ideel beliggenhed tæt ved butikker og supermarkeder.\nCanyamel Sun Aparthotel giver gæsteværelser, som er indrettede med en minibar, betalings-tv, et tekøkken, et påklædningsområde og et skab. Et badekar, en hårtørrer og badelagner kan blive fundet i alle badeværelser.\nForfriskende drikkevarer tilbydes på kaffebaren. Beliggende 300 meter væk fra hotellet Bonanza og Meson de Canyamel serverer et stort udvalg af italiensk og spansk mad.\nHotellet tilbyder lufthavnstransport, tøjvask og tøjrens samt en nærbutik og en elevator for gæsternes komfort.\nHotellet henvender sig til familier med vugger, en miniklub og et legeområde. Canyamel Sun Aparthotel tilbyder sportsaktiviteter, herunder vandreture, tennis på græsbane og cykling.\nHotel Villa Singala Puerto De Pollensa\nHobby Club Puerto De Pollensa\nKro Raffinad Minihotel\nHotel Evropeyskiy 4 stjernede\nHotel Duke 5 stjernede\nHotel Acqua Vatos 3 stjernede\nKro Old Brewery 3 stjernede\nKro Le Voyageur 3 stjernede\nHotel Columbus 3 stjernede\nHotel Sol Tenerife 4 stjernede\nBed & Breakfast Elevate Rooms Parkside Retreat B&B 3 stjernede\nHotel Select Apart 3 stjernede\nHotel Emine Sultan 4 stjernede\nHotel Ruzzini 4 stjernede\nVandrerhjem Mango Garden Hostel Unawatuna\nHotel Coral Compostela Beach 3 stjernede\nHotel Palm Beach Tenerife 2 stjernede\nHotel Senator 4 stjernede


Thorsens Chipskartofler overtager aktiviteterne fra Scanax18-04-2017 - 14:37\nThorsens går nu i gang med at undersøge grundlaget for at bibeholde og eventuel udvide aktiviteterne i Scanax\nVi overvejer at udbygge vores lager i Sunds eller flytte hele den økologiske produktion til bygningerne ved Scanax, siger Erik Thorsen. Foto: Helge Lynggaard.\nThorsens Chipskartofler i Sunds får helt nye muligheder for at udvide driften efter at selskabet har overtaget navn og aktiviteter fra kartoffelengrosvirksomheden Scanax i Gadbjerg.\nPr. 1. marts har et nyt datterselskab, som er 100% ejet af Thorsens Chipskartofler A/S, overtaget aktiviteter og navn, men ikke selve firmaet Scanax International A/S, som blev erklæret konkurs ved skifteretten den 27. marts, fortæller direktør Erik Thorsen, Thorsens Chipskartofler A/S.\n- Vi kunne se, at Scanax var presset efter røde tal på bundlinjen gennem flere år. Ved at overtage aktiviteterne kunne vi sørge for, at medarbejderne kunne fortsætte, samtidig med at vi kunne sikre, at Scanax-avlerne fortsat kan afsætte deres kartofler i fremtiden, siger Erik Thorsen, der underskrev købsaftalen den 10. marts.\nForud lå et længere forhandlingsforløb, og når det til sidst lykkedes at få en aftale i stand, var det ifølge Erik Thorsen fordi, der blev ydet en kæmpe indsats og pres fra de tidligere ansatte anført af Knud Klinkgaard Pedersen.\nErik Thorsen fortæller, at den nuværende sæson skal bruges til at videreføre aktiviteterne i Scanax og samtidig analysere muligheden for vækst.\n- Vi vil specielt undersøge muligheden for at udvide den nuværende aktivitet i Scanax. Blandt andet på skrællekartofler , siger Erik Thorsen til Magasinet Danske Kartofler.\nLæs mere i Magasinet Danske Kartofler, der udkommer 1. maj.


Spørgsmål og svar om 'aldersopsparing'\nAldersopsparing adskiller sig fra ratepension og livsvarig pension ved, at du ikke får fradrag for dine indbetalinger. Til gengæld er udbetalingen skattefri. I modsætning til andre pensionstyper modregnes aldersopsparingen ikke i din folkepension. Blandt andet derfor vurderer vi, at det er en fordel for langt de fleste af vores medlemmer at indbetale mest muligt på aldersopsparing i PKA.\nJeg har fået et brev fra jer om aldersopsparing. Men hvad er det, jeg skal gøre - og hvorfor?\nEn del af indbetalingerne til din pension hos os går til den pensionstype, der hedder aldersopsparing. En aldersopsparing har den fordel, at udbetalingen ikke modregnes i tillægget til folkepensionen, og at modregningen i efterlønnen er mildere. Desuden er en aldersopsparing skattefri ved udbetalingen, og den kan udbetales som et engangsbeløb.\nFor langt de fleste medlemmer er en aldersopsparing en fordel. Men der er situationer, hvor det ikke er en fordel at indbetale på en aldersopsparing. Og vi ved ikke, om du er i en af de situationer. Derfor er det vigtigt, at du besvarer nogle spørgsmål, så vi kan anbefale dig, hvad du skal gøre. Du kan se spørgsmålene og vores anbefaling her.\nI skriver, man kan risikere at skulle betale en afgift. Gælder det mig?\nIndbetaler du i år på en aldersopsparing både hos os og i fx banken (altså ikke til ratepension, men aldersopsparing)?\nModtager du eller en i din husstand ydelser fra det offentlige (fx boligstøtte, fripladstilskud, førtidspension eller folkepension)?\nBetaler du topskat (hvis du har en månedsløn på mere end 50.045 kr. efter arbejdsmarkedsbidrag)?\nEr du i en af de situationer, kan du risikere at skulle betale en afgift til staten. For at undgå det, kan du fravælge indbetaling til aldersopsparing hos os – det gør du her.\nJeg har noget pensionsopsparing et andet sted, men jeg er lidt usikker på, hvad det er for en slags. Er det et problem - og hvad skal jeg gøre?\nDet er ikke noget problem, at du har pensionsopsparinger andre steder. Du skal bare være opmærksom på, at der er en grænse for, hvor meget du må indbetale om året på de enkelte pensionstyper.\nDer er også en grænse for, hvor meget du må indbetale på aldersopsparing hvert år. Derfor er det vigtigt at finde ud af, om du indbetaler på en aldersopsparing et andet sted også - ellers risikerer du at få et skattesmæk eller at skulle betale en strafafgift til staten.\nEr du i tvivl om, hvilken type pensionsopsparing du indbetaler på i banken eller i et andet pensionsselskab, er du nødt til at kontakte dem og få det oplyst.\nHvad menes der med, om jeg modtager offentlige ydelser - og hvorfor betyder det noget?\nHvis du eller en i din husstand modtager fx boligstøtte, førtidspension, folkepension eller tilskud til institutionsplads, så kan denne udbetaling blive påvirket af, at du indbetaler på en aldersopsparing i din PKA-pension.\nDet skyldes, at din skattepligtige indtægt bliver højere, når noget af indbetalingen til din pension går til aldersopsparing, som der ikke er fradrag for. Og det påvirker den ydelse, du eller en i din husstand får fra det offentlige, og som er er afhængig af husstandsindkomsten.\nDerfor anbefaler vi, at du fravælger at indbetale på aldersopsparing, når du eller en i din husstand modtager offentlig ydelse.\nJeg er i tvivl, om jeg betaler topskat. Hvornår gør man det?\nI år betaler du topskat, hvis du tjener 552.500 kr. Det vil sige, at du skal have en månedsløn på over 50.045 kr., før du betaler topskat.\nHvis du betaler topskat eller er i nærheden af at betale topskat, er det ikke en fordel for dig at indbetale på aldersopsparing. Indbetalingen på aldersopsparing giver nemlig ikke fradrag, så det vil øge din skattepligtige indtægt - og så skal du betale topskat af et større beløb.\nJeg er i tvivl, om aldersopsparing er en fordel for mig. Hvordan finder jeg ud af det?\nFor langt de fleste medlemmer er det en fordel at indbetale på en aldersopsparing.\nMen der er nogle få situationer, hvor det ikke er en fordel. Det gælder fx, hvis du betaler topskat, hvis du eller en i din husstand modtager en offentlig ydelse (fx boligstøtte, førtidspension, folkepension) - eller hvis du allerede indbetaler på en aldersopsparing hos os eller et andet sted.\nDerfor anbefaler vi, du tjekker, om det er en fordel for dig. Det kan du gøre her.\nJeg har taget tjekket. Det er et spørgsmål om min og min ægtefælles indtægt som pensionister. Hvordan finder jeg ud af, hvad den er?\nVi spørger til din og din ægtefælles (eller samlevers) indtægt som pensionister for at kunne vurdere, om du vil kunne få tillæg til folkepensionen. Det har nemlig betydning for, om det er en fordel for dig at indbetale på aldersopsparing.\nVi viser, hvad du vil få i pensionen fra PKA. Desuden skal du – i denne sammenhæng – medregne folkepensionens grundbeløb på ca. 78.000 kr. om året, ATP på ca. 15.000 kr. om året og eventuelle andre pensioner. Og så din mands (eller samlevers) pensioner. I kan se en oversigt over jeres pensioner på pensionsinfo.dk.\nJeg er nervøs for at tage en forkert beslutning. Kan jeg fortryde?\nDu kan til hver en tid tilvælge eller fravælge indbetalingen på aldersopsparing i din pensionsordning hos os.\nEr du i tvivl, om noget af indbetalingen skal gå til aldersopsparing eller ej, kan du tjekke det her og få vores anbefaling.\nVær særligt opmærksom, hvis...\ndu eller én i din husstand modtager offentlige ydelser\ndu har fået udbetalt en pension efter 1. april 2018\nSvar på nogle spørgsmål og få en anbefaling\nIndbetaler du på aldersopsparing i din PKA-pension, vil din skattepligtige indtægt blive højere, fordi der ikke er fradrag for indbetalinger på 'aldersopsparing'. Højere skatteplig indtægt kan påvirke størrelsen på en offentlig ydelse, som du eller en i din husstand får, og som afhænger af husstandsindkomsten.\nBetaler du topskat, er det ikke en fordel at indbetale på en aldersopsparing i din PKA-pension. Der er nemlig ikke fradrag for indbetalingerne, og derfor vil din skattepligtige indtægt stige. Og det betyder, at du skal betale topskat af et større beløb.\nHvis du efter 1. april 2018 har fået udbetalt eller har tilbagekøbt en pension, må du kun indbetale 5.500 kr. på aldersopsparing.\nDe sidste fem år før folkepensionsalderen må du indbetale op til 54.200 kr. på aldersopsparing i 2022– ikke kun hos os, men på alle dine aldersopsparinger tilsammen. Indbetaler du mere, risikerer du at få et skattesmæk.\nFik du ikke svar på dit spørgsmål, er du naturligvis velkommen til at ringe til os på: 39 45 45 40.\nDer er størst chance for at komme hurtigt igennem kl. 17.30-20.00.


En konge vinker farvel | Spanien i Dag\nSkrevet af Torben Wilkenschildt, tir, 04/08/2020 - 07:31\nMandag ryddede et brev fra Juan Carlos I til hans søn Kong Felipe VI, alle mediernes forsider.\nI brevet skriver Juan Carlos, at han ønsker at give sin søn den størst mulige ro for at kunne udøve sit ansvarsfulde hverv, og han derfor viser den størst mulige respekt ved at forlade landet på grund af de opståede konsekvenser af tidligere omstændigheder i hans privatliv.\nDu kan læse brevet her på Kongehusets hjemmeside (spansk)\nJuan Carlos hustru, Dronning Sofia, er ikke taget med og opholder sig fortsat på Zarzuela-slottet.\nSorte penge og kommissioner\nBeslutningen kommer efter, at Højesteret i juni meddelte, at man nu undersøger, om der er tilstrækkeligt med beviser til at indlede sager mod Don Juan om hvidvaskning af penge og skattemæssige ulovligheder.\nSagen drejer sig om mistanke om returkommissioner for kontrakten om anlæggelse af en AVE-højhastighedsforbindelse til Mekka. Projektet blev tildelt et konsortium af spanske virksomheder i 2011.\nDen 27. juli genåbnede anklagemyndigheden undersøgelsen af påståede ulovlige handlinger begået af Juan Carlos I ved hjælp af Corinna Larsen, den tysk-danske forretningskvinde, der er kendt for sit venskab med Juan Carlos. Her drejer sagen sig om ulovlige konti i Schweiz.\nDu kan læse mere om baggrunden her: Don Juan i kviksand\nKong Felipe har kæmpet for at genskabe befolkningens tillid til Kongehuset efter faderen dimitterede i 2014.\nDen første kamp var i forbindelse med den opslidende retssag mod hans søster Infanta Cristina og hendes mand Iñaki Urdangarin for bedrageri. Cristina gik fri, mens Urdangarin blev dømt til fem år og 10 måneders fængsel.\nMen skeletterne vælter altså ud af den tidligere regents skab, og for at rense sig fri af faderens dispositioner fraskrev Felipe sig i foråret al arv fra ham.\nDe mange reaktioner på meddelelsen mandag tvang Juan Carlos’ advokat, Javier Sánchez-Junco, til at meddele, at Juan Carlos fortsat vil være til disposition for anklagemyndigheden.\nHvor er Juan Carlos?\nDe spanske medier gætter på, hvor han er taget hen. Ifølge 20minutos tog Don Carlos af sted for flere dage siden, og hverken Kongehuset eller regeringen har oplyst hvortil.\nDer foreligger heller ingen indikationer om, at Don Carlos har forladt Spanien permanent, eller der er tale om en ‘længerevarende ferie’.\nMedierne i nabolandet forsikrer, at Juan Carlos I er i Estoril i Cascais. Dette er blevet sagt af TV-kanalen Televisao Independente, TVI. Der tilbragte Juan Carlos en god del af sin barndom, da hans forældre var i eksil.\nKilder fra Cascais Kommune, som nyhedsbureauet Efe har konsulteret, påpeger, at de ikke kan bekræfte kongens ankomst, selvom byens borgmester, Carlos Carreiras, i sidste uge bekræftede, at de ville modtage ham "med åbne arme".\nAvisen Abc nævner hovedstaden i Den Dominikanske Republik som stedet. Juan Carlos er god ven med monarken José Fanjul, der ejer Casa de Campo-komplekset i La Romana, hvor Juan Carlos endda har en gade opkaldt efter sig.\nSamme avis lufter en anden mulighed, da Juan Carlos for mange år siden skulle have sagt, at hvis han skulle gå i eksil, skulle det være til New Zealand.\nJuan Carlos’ datter Infanta Cristina har boet i Genève siden 2013 med sine børn efter skandalen med Iñaki Urdangarin. Derfor nævnes Schweiz som en mulighed, men de fleste medier tror ikke på det, da netop Schweiz er et af centrene for efterforskningerne af Juan Carlos’ dispositioner.\nAvisen 20minutos har fået bekræftet, at Juan Carlos nu er i Casa de Campo la Romana i Den Dominikanske Republik.\nSøndag kørte Juan Carlos i bil til Oporto i Portugal, hvorfra han fløj til øen.


byDonna: oktober 2015\nEfter en dejlig uges efterårsferie i Sverige, er det nu blevet hverdag igen, vaskemaskinen har kørt på højtryk, og køleskabet er blevet fyldt. Der er så småt gang i det kreative hjørne, men er desværre blevet plaget af en hovedpine, som forstyrre koncentrationen en del, og det synes at være nemmere for mig at gribe et nøgle garn og en hækkelnål, end begive mig ud i store Scrap projekter, forhåbentlig bliver det bedre, der skulle jo gerne nå at komme en eller måske et par nye juleskabeloner mere inden jul.\nHer har jeg samlet lidt billeder fra de sidste par uger, af årets første julekort.\nIndsendt af Donna kl. 08.32 Ingen kommentarer:\nEt lille livstegn fra mig, mit sidste indlæg er fra den 30/6 da børnene fik sommerferie, og inden man får set sig om er det pludselig efterår, hvor bliver tiden dog af...\nOg denne sommer har budt på lidt af hvert, nye inspirerende ideer, som senere blev sat i bero, jeg er blevet udfordret til at finde ud af hvad jeg nu vil med mit liv, det lyder måske lidt som en for tidlig 40 års krise, det er det dog ikke.\nNå ja, så er vi jo også startet på at renovere garagen indendørs, der skulle bygges et rum til vores nye pillefyr, hvilket næsten er færdigt, hvorefter vi skal i gang med at renovere badeværelset, som lige nu næsten kun er et hul i jorden.\nSå det kreative overskud har ikke været så stort, ikke at jeg ikke har kreeret noget, blot ikke så meget som jeg plejer, og jeg har da slet ikke fået blogget noget af det. Til gengæld har jeg nydt 14 dages dejlig camping ferie med familien i Ebeltoft, og en uges super skøn charter på Mallorca. Et par nye skabeloner er det også blevet til i løbet af sommeren, her er den nyeste:\nIndsendt af Donna kl. 18.53 1 kommentar:\nEtiketter: Kort, SCRAPPER, Skabelon-Bambi


Bygg Kældre Selv » Trin For Trin - 2019 | Tips guiden\nVigtigste Tips guidenBygg kældre selv: planlægning og udførelse\nPlanlægning af Erdkeller\nHøjde og grundvandsniveau\nTrin for trin: bygg en kælder\n3. Bygg sideveje\n4. Læg dræning og fyld\nAt bygge en kælder alene er et relativt stort projekt. Der kræves meget planlægning på forhånd, udførelsen kræver færdigheder, nogle grundlæggende kendskab til konstruktion og tungt udstyr. Hvad der er nødvendigt for en kælder og hvordan den er bygget, forklarer følgende instruktioner.\nEn masse overvejelser er vigtige i planlægningen på forhånd. Det handler om placering, størrelse, ventilation og design. Det er også vigtigt at tage højde for, hvad der skal opbevares i kælderen og hvordan klimaet i kælderen skal være.\nDen optimale placering for en Erdkeller er en nordlig skråning. En skyggefuld nordlig beliggenhed er også acceptabelt. En sydvendt (sydvendt) kan accepteres, hvis en tilsvarende proces er bygget til at fungere som en temperaturkompenserende koldbro.\nØst eller vest position er definitivt udelukket i en Erdkeller. Under Erdkelleren bør der ikke være vandåre.\nOm den højeste hvælvede højde skal stadig være omkring tre fjerdedele af en meter jord. Dybden, som kælderen når med den, skal stadig være over grundvandsniveauet. I nogle tilfælde skal der også medtages stigende grundvand.\nNår hvælvede buer er købt i, er jordkælderens størrelse altid afhængig af bredden af de hvælvede buer. Vær opmærksom på, at et bestemt spændvidde altid måles inde i hvelvbøjningen.\nTo sten tykkelser er altid tabt udefra. Det skal tages i betragtning. Ud over installationen af en anteroom, om nødvendigt, plads til udløb og dræning.\nPerfekt er hule mursten til Erdkellerens vægge. Stiftelsen er bedst lavet af beton. Derefter planlægges det yderligere design.\nJord med gulvfliser eller anden belægning?\nDørrammer og døre (bedste af lærke)\nUnderjordiske kabler, forbindelser osv.\nMellemliggende vægge (for at opbevare kartofler separat fra andre grøntsager)\nKlima i kælderen for frugt og grøntsager, der skal opbevares, vine osv.\npassende plantning (også her skal indstilles)\negnede mursten (fortrinsvis hul mursten)\nMateriale til ventilation\nMateriale til dræning\nVaultdækselmateriale (folier mv.)\nDør og dørramme\nAndet materiale afhængigt af designet\nMateriale til fundamentet\nKran- eller løfteanordning til hvælvede buer\nVærktøj til opførelse af ventilation\nEt andet værktøj afhængigt af designet\nDen mest grundlæggende del er bestemt planlægningen. Alt skal overvejes her. Forandringer i eftersyn er næsten umulige at opnå.\nLøft udgravningen i henhold til planen. Byg grunden af sten og grus lag og sandlaget, dække med isolerende presenning og fleece (renhedslag) og enten betonet eller lagt med sten.\nVæg vægge. Indstil mellemvæggen, hvis det er nødvendigt. Indsæt døren. Væg og proces. Placer derefter de hvælvede buer. Påfør ventilation.\nLæg drænrørene og dækk det hvælvede loft med bituminøs membran. Hæld jorden. Vedhæft plantning.\nAlle former for mad stiller sine egne krav til Erdkellerne - ikke alt kan altid gemmes sammen. Dette skal også tages i betragtning ved planlægningen.\nVi viser, hvordan en fryser afrimmer og hvordan den forbliver isfri i lang tid. Klar opbevaring i fryseren - fordelene.


Anmodninger om udbetaling gennemføres indenfor 48 timer fra anmodningsdatoen. I løbet af denne tid kan du slette din anmodning om udbetaling fra ”Afventer behandling” kassen i kassereren og sætte beløbet tilbage til din NextCasino.dk kontos saldo.\nNeteller/Skrill/Paypal 48 timer 1 dag Øjeblikkeligt 3 Arbejdsdage NextCasino.dk\nNogle af NextCasino.dks udbetalingsmetoder involverer tredjeparter, hvilket kan medføre forsinkelse fra tid til tid.\nNextCasino.dk er engageret i "CARE" - Customers Are Really Everything. Vi har et professionelt kundesupport team, som står klar til at hjælpe dig, 7 dage 08.00 am på 00.00 am om ugen. Tøv ikke med at kontakte Karamba.dk teamet. Klik blot på Kontakt os Klik blot på Kontakt os


Christiania skal være en fristad for københavnerne – ikke et paradis for bevæbnede kriminelle – Politiko\n2. september 2016 - 34 kommentarer\nChristiania er et unikt fællesskab. Et fristed. Men Christiania er også blevet en platform for dybt kriminelle mennesker, der tjener millioner af kroner. Og nu står fristaden ved en skillevej.\nFor selvfølgelig skal politiet kunne færdes sikkert på Christiania. Men tirsdag endte arbejdsdagen tragisk for to betjente og en civil. Alle skudt – den ene betjent i hovedet. Det er en frygtelig kulmination på en lang periode, hvor maskerede kriminelle, våben og stoffer har indtaget fristaden. Utrygheden har bidt sig fast.\nDet er en trist dag for Christiania, politiet og hele København. Vi kan ikke se passivt på længere. Christianitterne og alle os andre skal tage Christiania tilbage. Nu. Fristaden skal ikke “normaliseres” eller “jævnes med jorden”. Christiania skal heller ikke laves om til en ny mondæn rigmandsghetto. Vi skal bevare Stadens unikke og helt særlige karakter, men vi må aldrig acceptere den hårde kriminalitet, der lige nu hersker og styrer Christiania.\nIngen tvivl om, at Fristaden var et aktiv for byen – og har potentialet til igen at blive det. Vi har brug for åbenhed og frisind. Vi har brug for eksperimenter og mangfoldighed. Men vi må ikke romantisere Christiania og lukke øjnene for det lovløse Vilde Vesten, der lige nu eksisterer på Staden. Alle københavnere skal kunne komme trygt og sikkert i alle dele af byen. Også på Christiania.\nJeg har selv som teenager nydt at lufte hunden sammen med min mor på Christiania. Og da jeg blev ældre, nød jeg Stadens frirum og følelsen af, at der reelt var højt til loftet i Fristaden i København. Jeg var stolt af Christiania. Men det er efterhånden længe siden, jeg har været derude. Jeg har ikke lyst til det mere. Eller rettere, ofte tør jeg ikke komme derude mere. Selv i dag, da jeg tog derud for at vise min opbakning til det oprindelige projekt: Fristaden Christiania, var jeg utryg. Der var politi alle vegne, men stemningen og skilte med ”ingen kameraer” og advarsler mod politiet hænger som en slags trussel til almindelige københavnere. Man oplever Staden som en kriminel zone uden for almindelige lov og ret. Det var ikke meningen, og det er ikke i Christinas ånd. Og det er selvfølgelig helt uacceptabelt, at Christiania har udviklet sig til et paradis for bevæbnede pushere.\nVi skal sikre Stadens unikke karakter, hjælpe med en lovliggørelse af christianitternes huse, bevare Nemoland og alt det andet fantastiske Christiania stadig byder på.\nMen vi skal også åbne op og få nye alternative boligformer og beboere ind. Studieboliger, bofællesskaber og moderne boliger til skæve eksistenser vil skabe nyt liv og tryghed.\nMen vi må konstatere, at Christiania i sin nuværende form har spillet fallit. Christiania skal tilbage til sit udgangspunkt. Væk fra de dybt kriminelle bander, der driver iskold forretning. Og her må – og skal – christianitterne tage deres del af ansvaret. Et oprør kommer indefra. Selvfølgelig skal beboerne ikke tage kampen op alene eller fysisk. Men vi må forvente, at christianitterne tager et medansvar. Vi er nødt til at forvente og forlange, at christianitterne og Fonden samarbejder fuldt ud med politiet. Derfor er det også svært skuffende, at Christianias talsmand nærmest direkte giver alle andre skylden for den frygtelige hændelse.\nDet må være tydeligt for enhver, at bydelen ikke kan klare problemet med banderne selv. Det ansvarlige er derfor at droppe modviljen mod politiet og i stedet invitere dem inden for til samarbejde.\nFor det kan faktisk lade sig gøre at vende udviklingen, hvis viljen er der. Jægersborggade står som et lysende eksempel herpå. Indtil for få år siden var det en rocker- og bandebule fuld af vagter, dealere, stoffer og våben. I dag er det en hyggelig gade fuld af liv. Sit eget unikke særlige liv. Ikke pænt og mondænt. Men levende og helt i Nørrebros ånd. Det skete, fordi beboerne lavede en fælles indsats med politiet og myndighederne.\nJeg vil ikke lukke Christiania, men jeg vil heller ikke acceptere Christiania i sin nuværende form. En løsning kræver, at Christianitterne dropper den formålsløse kamp mod politiet og fokuserer på det, der virkelig ødelægger fristaden. De maskerede bevæbnede kriminelle, der har indtaget bydelen.