Indledning. Kommunen. 3 Mere uddybede tematiske beskrivelser og komparative analyser foretages i Pedersen & Rennison Politik, strategi - PDF\nIndledning. Kommunen. 3 Mere uddybede tematiske beskrivelser og komparative analyser foretages i Pedersen & Rennison Politik, strategi\nDownload "Indledning. Kommunen. 3 Mere uddybede tematiske beskrivelser og komparative analyser foretages i Pedersen & Rennison Politik, strategi"\n1 Indledning I dette paper præsenteres et eksempel på en case-analyse af en dansk kommune i forbindelse med implementeringen af et nyt lønsystem den såkaldte Ny løn, der indtog det offentlige arbejdsmarked i slutningen af 1990 erne. Analysen figurerer som baggrund for et forskningsprojekt om Ny løn i amter og kommuner, og indgår i en serie bestående af i alt 8 case-analyser, der udgør det empiriske grundlag for dette projekt. 1 Nærværende case-analyse er således én byggesten blandt flere i et større analytisk værk. Formålet med at lade analysen stå selvstændigt frem i dette arbejdspapir er tosidigt. Dels har det et form- og metodemæssigt sigte i illustrationen af hvordan en dybdegående analyse af en given kommune kan udarbejdes. Det kan derved evt. fungere som inspiration for andre, der ønsker at udføre lignende casestudier. Dels har papiret et substantielt sigte da dets indhold og særlige problematiseringer leverer stof til en fortsat faglig diskussion om kommunal organisering, løn og ledelse. Håbet er ved eksemplets magt at sætte spot på de udfordringer og dilemmaer som de kommunale organisationer befinder sig i. I case-analysen rettes blikket mod de organisatoriske, styrings- og ledelsesmæssige forudsætninger for Ny løn, og den konkrete udfoldelse af politik, strategi og ledelse i den undersøgte kommune. 2 Der anlægges to synsvinkler i beskrivelsen af disse forhold. Først ses på (amts)kommunen samlet og på de udvalgte driftsområder, dvs. der anlægges en institutionel vinkel i beskrivelsen af kommunens strukturelle og styringsmæssige rammer samt den formulerede lønpolitik. Dernæst betragtes de samme forhold på henholdsvis arbejdsgiver- og arbejdstagerside, dvs. der anlægges en partsvinkel i beskrivelsen af organisatoriske udgangspunkter, holdninger og strategier hos de lokale parter. Afslutningsvis opsummeres de særlige karakteristika og kritiske momenter, der kendetegner case-kommunen. Formålet med analysen er at få en dækkende beskrivelse og vurdering af de lokale forhold, når det gælder strategi, organisation og ledelse. Der foretages ikke en egentlig komparativ analyse i forhold til andre undersøgte amter eller kommuner. 3 Og der gives ikke normative bedømmelser af hverken institutionelle forudsætninger eller af form og indhold i politikker og strategier. Tværtimod stiller analysen sig åben overfor at forstå, hvordan man lokalt i Kommunen og de lokale fagforeninger har formuleret sig, defineret og grebet udfordringen an, men også hvilke særlige udgangspunkter og forudsætninger, der danner grundlag herfor. Formelle data om organisering og styring såvel som selvbeskrivelser, formulerede politikker, strategier, interesser og holdninger vil udgøre hovedbestanddelen i beskrivelsen. 4 1 Forskningsprojektet bærer titlen Projekt Ny løndannelse - politik - forhandling - resultat, og består af tre delprojekter hvorunder nærværende analyse henhører til delprojekt 1 om Politik, Strategi og Ledelse. Projektet er finansieret af arbejdsmarkedets parter indenfor det (amts)kommunale område. Det har til formål gennem en induktiv forskningspraksis at opbygge ny viden om organisatoriske, strategiske og ledelsesmæssige processer i den (amts)kommunale virkelighed. Projektet henter data fra en landsdækkede spørgeskemaundersøgelse med ca (amts)kommunalt ansatte foretaget i Samt fra casestudier i 8 udvalgte (amts)kommuner funderet på såvel dokumentarisk materiale som interviews med ca. 100 respondenter fra såvel ledelses- som medarbejderside, interviewet i perioden 1998, 1999 og Kommunen er anonymiseret af hensyn til de deltagende respondenter, og betegnes derfor i papiret blot som Kommunen. 3 Mere uddybede tematiske beskrivelser og komparative analyser foretages i Pedersen & Rennison Politik, strategi og ledelse, Projekt Ny løndannelse, forthcoming. 4 Kildegrundlaget er primært interviews foretaget i perioden , suppleret med skriftlige dokumenter, jf. referenceliste. 1\n2 Den i dette paper analyserede kommune kan beskrives på mange måder; geografisk, økonomisk og kulturelt. Det er en typisk dansk kommune med godt indbyggere og ca ansatte. I visionen fra Byrådet lyder det, at Kommunen er den grønne skole- og erhvervskommune, der udgør et godt sted at leve, bo, arbejde og etablere og drive virksomhed. (Værdigrundlag 2001:1). Disse forhold kan vise sig at have betydning for den måde, hvorpå man har valgt at gribe det med Ny løn an i Kommunen, men det kan også handle om administrative rutiner, ledelsesværdier, fagkulturer, partsforholdet eller helt lokale forhold på den enkelte arbejdsplads. For at komme tættere på disse forhold, er der udvalgt 3 forvaltnings/institutionsområder og en række lokale fagforeninger, som har været med- og modspillere inden for henholdsvis administrations-, pleje- og daginstitutionsområdet. 5 Kommunens selvbeskrivelse Men hvad er Kommunen for en størrelse? Spørger vi til kommunen som samlet enhed, tegner der sig en linje i selvbeskrivelserne. Kommunen er en samarbejdsorienteret kommune, præget af tillid og gensidig respekt. Der er en klar og velforberedt strategi for det nye lønsystem, der forsøges koblet til et overordnet mål- og rammestyringssystem. Kommunen håndhæver en decentraliseringsfilosofi i forhold til det løn- og personalepolitiske ansvar, men erkender, at det kræver en styrket indsats omkring ledelse. I nedenstående tekstboks er et udpluk af citater, der beskriver kommunen. Hvordan beskriver kommunen sig selv? Man oplever der er en tillid, virkelig en tillid til, at vi vil hinanden det bedste. (Økonomichef, 1998) Kommunen tænker mere organisation og struktur end strategi og ledelse. (Afdelingschef, social området, 2000). Vi har forsøgt at tage hul på målstyringen. Vi har tendens til at drukne i kvantitet, men nu skal vi også til at snakke kvalitet. (Skolechef 1, 1999). Vi lægger vægt på et gensidigt forpligtende samarbejde om udviklingen af arbejdspladsen, hvor øget effektivitet og kvalitet går hånd i hånd med øget ansvar og indflydelse. (Personalepolitik 1995:15). 5 De udvalgte forvaltnings/institutionsområder i kommunen er: Rådhuset/administrationen, et plejeområde og en daginstitution. Baggrundsfakta om daginstitutionen : Er en ud af ni kommunale integrerede institutioner (i alt 19 daginstitutioner i kommunen) under skole- og børnepasningsafdelingen, med 125 pladser og ca. 30 faste medarbejdere, heraf tre ledere; en institutionsleder, en souschef og en afdelingsleder for børnehavedelen. (Organisationsdiagram skole- og børnepasning okt. 1998). Baggrundsfakta om plejeområdet: Er en ud af tre integrerede plejeordninger, med 67 fuldtidsstillinger, ca. 100 medarbejdere i alt, heraf en områdeleder. Der findes i alt tre områdeledere og en ledende sygeplejerske indenfor plejeområdet i kommunen. (Organisationsdiagram Social service okt. 1998). Med udgangspunkt i de udvalgte områder er tillige undersøgt 5 lokale fagforeninger/afdelinger; Forbundet for Offentligt Ansatte (FOA), Dansk Sygeplejeråd (DSR), Forbundet for Handels- og Kontoransatte (HK), Foreningen af pædagoger og klubfolk (BUPL) og Pædagogmedhjælpernes Forbund (PMF). Dansk Socialrådgiverforening (DS) indgår som en supplerende forening, der dog ikke gås yderligere i dybden med i dette paper. 2\n3 Det billede kommunen ønsker at give af sig selv, er konkretiseret i et værdigrundlag udarbejdet i sommeren De værdier, der vægtes er således: - Helhedstænkning bl.a. tværgående arbejde ml. fag- og sektorgrænser, adm. og institutioner, helheder fremfor særinteresser. - Ansvar bl.a. delegation, klarhed om kompetencer og ansvar, klare mål, personligt ansvar. - Samarbejde bl.a. opbakning, hjælp, accept af forskellighed, professionel håndtering af fejl. - Læring bl.a. stimulere til konstant udvikling og læring gn. jobrotation, projektarbejde, feedback. - Engagement bl.a. aktiv deltagelse, kvalitetsbevidsthed, positiv korpsånd. - Viden bl.a. pligt til efteruddannelse, information, udveksling og videreformidling af viden. Disse værdier er således det kommunen stræber efter. De skal karakterisere kommunen og forplante sig ned igennem organisationen. Værdierne skal som personalechefen udtrykker det med tiden danne grundlag for og afspejle sig i personalepolitikken, lønpolitikken og virksomhedsplanerne og blive rammen om et godt arbejdsmiljø. (Brev fra personalechef ). Intet mindre kan gøre det. Denne kommune er ambitiøs. I nærværende caseanalyse dykker vi ned i kommunen, og søger at få et indblik i hvad der kendetegner dens strategi, organisation og ledelse generelt set og i relation til dens implementering af det nye lønsystem. Institutionelle rammer i kommunen Et væsentligt udgangspunkt for hvordan man har grebet implementeringen af Ny løn an i kommunen, er de institutionelle rammer, der danner grundlag for hvilke enheder, der er i spil og hvem, der tildeles kompetence på ledelsesside, men også graden af koordination, fælles ledelsesværdier og almen ledelsesudvikling samt institutioner eller afdelingers styringsmæssige og strategiske grundlag. Har man valgt en central eller en decentral model, hvor stor selvstændighed og handledygtighed er de enkelte enheder i besiddelse af, og hvilke strategiske forudsætninger og udgangspunkter kendetegner de enkelte institutionsområder? Samlet set drejer det sig især om 3 forhold: Ledelses- og forvaltningsstrukturen, Styringskommunikationen mellem det politiske og det administrative niveau og mellem det centrale og det decentrale niveau, samt Ledelsesgrundlaget, herunder ledelseskapacitet, forventninger til ledelse og ledelsesudvikling. Lad os i det følgende belyse disse tre baggrundsforhold. Ledelses- og forvaltningsstruktur: Dynamik i en cementblok 1996 er et skelsættende år for ledelses- og forvaltningsstrukturen i Kommunen. Her forlader den, efter en toårig forsøgsperiode, en traditionel forvaltningsmodel med chefgruppe til fordel for en direktionsmodel bestående af tre direktører; en kommunaldirektør, en vicekommunaldirektør og en social- og kulturdirektør de to sidstnævnte rekrutteres eksternt. Intentionen med dette skifte var, som en afdelingschef udtrykker det, at sende noget dynamit ind i en cementklods! (Afdelingschef, social området, 2000). Organisationen måtte flades ud, slankes og af-sektoriseres. 3\n4 Der var således tre hovedformål med strukturomlægningen - der i øvrigt igangsattes på politisk foranledning. For det første en ambition om at skabe en mere flad organisation med færre ledelseslag, for derved at mindske afstanden fra top til bund, skabe en nemmere kommandovej og øge beslutningshastigheden. (Notat fra samarbejdsudvalg 3.1. af ). Der opereres i den nye struktur med to lag i den interne ledelse en direktion, der har det overordnende ledelsesansvar og personaleansvar, og som er ansvarlig for den fortsatte udvikling af Kommunen, som det lyder i et notat (jf. i øvrigt tekstboks næste side). Og nogle afdelingschefer, herunder ledere af stabsfunktioner, som er faglige chefer, der har til opgave at udøve den umiddelbare personaleledelse, at bistå direktionen med betjeningen af det politiske system, og som har ansvaret for koordinationen af de underliggende institutioners arbejde og udvikling. (Notat fra samarbejdsudvalg 3.1. af ). Intentionen er at skære forvaltningschefsniveauet væk, skønt forskellen på afdelingschef og forvaltningschef dog kan være vanskelig at øjne. Udover direktion og afdelingschefer består ledelsesstrukturen af ledere for institutioner, områder eller afdelinger samt faglige konsulenter, der fungerer som et fagspecifikt lag i tilknytning til afdelingsledelsen og som varetager den faglige ledelse og koordination. Hvad er direktionens formål? At udgøre en sparringspartner for byråd, borgmester og for direktionens enkeltmedlemmer. At arbejde med kreativitet og inspiration som en del af det fremtidige beredskab i kommunen. At sikre en strategisk administrativ ledelse på højt niveau At sikre organisationens effektivitet og udviklingsevner, bl.a. gennem en gensidig åbenhed, loyalitet og tillid, via en aktiv personalepolitik og delegering af ansvar og myndighed. At sikre en effektiv styring gennem fokus på helheder, ressourcer og prioriteringer, bl.a. gennem rådgivning i forbindelse med løn- og personaleforhold. At sikre en løbende udvikling af det administrative samarbejde bl.a. gennem møder, kommunikation og information. Notat om direktionens formål og opgaver, Den nye struktur er for det andet udtryk for en rationalisering og en slankning af organisationen gennem afdelingssammenlægninger og reducering i antallet af ledere, fra 4 til 3 i topledelsen og fra 42 til 35 i afdelings-ledelsen. Som skolechefen udtaler: Man har brugt strukturen til at køre nogle mennesker ud på et sidespor eller ind i en garage. Man har splittet afdelinger op og lavet nogle mindre afdelinger og derved begrænset nogle af de gamle kongers kompetence. Før lavede man en slags overkill med for mange på chefniveau og for få, der udfører arbejdet. Det er måske ikke nødvendigt at have 14 fungerende chefer i en kommune med indbyggere. Vi skal have færre chefer (Skolechef 2, 2000). I parentes bemærket skal det nævnes, at reduceringen i antallet af ledere ikke blot er organisatorisk begrundet, men også økonomisk funderet i et sparekrav, der nødvendiggjorde en nedskæring i antallet af lederlønninger. I relation hertil udtaler en fællestillidsrepræsentant: Man er ved at strukturere helt om. Vi andre kalder det besparelse, og siger jamen, så kald dog en skovl for en skovl og en spade for en spade, fordi det handler om at spare nogle penge! (FTR, BUPL, 1999). 6 Som antydet i skolechefens udtalelse om de gamle konger er den nye direktionsmodel for det tredje et forsøg på at bevæge sig væk fra sektorismen og over mod en større grad af 6 Projekt Ny løndannelse finder sted i en periode, hvor kommunen er underlagt et sparekrav på 2 millioner, der skal være afviklet inden Dette kan mærkes i hele organisationen og spiller således en afgørende rolle for kommunens refleksioner om og konkret håndtering af strategi, organisation og ledelse både generelt set og i forhold til det løn- og personalepolitiske område. 4\n5 helhedsorientering i kommunen. Som social- og kulturdirektøren udtrykker det: Tanken var at ruske lidt op i det hele, der var mange små kongeriger! (Social- og kulturdirektør, 1998). Sektorforvaltningen skal altså erstattes af en helhedsforvaltning, der muliggør tværfaglige og helhedsmæssige opgaveløsninger og der skal skabes en mere effektiv administration med et intenst tværsektionelt samarbejde organisationen skal arbejde på tværs som en helhed (Notat fra samarbejdsudvalg 3.1. af ). I et tilbageblik udtaler kommunaldirektøren herom følgende: Vi har lært tværgående samarbejde og helhedstænkning gennem årene. Det halter stadig lidt, men vi er blevet meget bedre til at gå på tværs. Intentionen med strukturændringen var at flade organisationen ud, men også have det tværgående samarbejde Det var lidt svært fordi de dinosaurus, der har været her i mange år har segmenteret nogle kongedømmer, hvilket jo også støttes af politikerne, der også laver kongedømmer. De er sektor- og udvalgspolitikere. Men der er en udvikling så småt i en anden retning. (Kommunaldirektør, 2000). Med den nye forvaltnings- og ledelsesstruktur, der altså tog sin i begyndelse i 1996, blev der kastet dynamik ind i cementblokken, men det er knap så sprængfarligt som forventet, og der er på nogle områder langt fra intention til realitet. Der melder sig således en del omstillingsproblemer og intern kritik af den nye struktur. Kritikken kan opsummeres i fire punkter: Den fjerne direktion, den sektoriserede ledelse, den driftsorienterede direktion samt den umættelige projektorganisation. 1. Den fjerne direktion Skønt hensigten med den nye struktur er at flade organisationen ud og lette den vertikale kommunikation, opleves det anderledes. Ifølge en intern evaluering fra 1998 er der stadig langt fra toppen til medarbejderne på gulvet der er for mange trappetrin op til direktøren, som en medarbejder udtrykker det (Evalueringsrapport 1998:18). Direktionen er ikke synlig og mister derfor handlekraft og troværdighed. Som en områdeleder udtaler: Direktionen ser vi ikke, de har kun haft den funktion, at de har været med til at sænke nogle ting. (Områdeleder, 2000). En afdelingschef fortsætter i samme dur: Direktionen er usynlig i det daglige. Medarbejderne spørger hvad de laver. De opfattes som højtuddannede udvalgssekretærer. (Evalueringsrapport 1998:14). På trods af kommunens anstrengelser for skriftligt at præcisere direktionens formål og opgaver (se ovenstående tekstboks) har den ikke været god nok til at formidle det videre ud i organisationen. Der er en manglende viden om hvad der er direktionens opgave, rolle og beføjelse. Hertil kommer uklare kommandoveje, kompetenceregler og arbejdsdelinger mellem direktion og afdelingschef, der giver uklarhed om hvem, der gør hvad, hvornår hvilket, som en afdelingschef udtrykker det, opfordrer til uparlamentarisk omløb (Evalueringsrapport 1998:17). Et uparlamentarisk omløb, hvor direktion eller politikere går direkte til institutionsniveauet udenom afdelingsledelsen. Det skal her nævnes, at de fleste afdelingschefer, ifølge økonomichefen, oplever en større indflydelse med en chefgruppe model (Økonomichef, 1998). Det klassiske problem ved overgangen fra en chefgruppemodel til en direktionsmodel om udstødte og besejrede kongers følelse af magttab stikker også hovedet frem i kommunen. Det hævdes i evalueringsrapporten, at der med direktionsmodellen er indsat et ekstra trin i kommandovejen, der skal træffe afgørelser på trods af en begrænset indsigt i de konkrete fag- og institutionsområder (Evalueringsrapport 1998:19). Dette kombineres med topledelsens manglende bevågenhed med og fornemmelse for hvad der rører sig på institutionsniveauet og en manglende kommunikation mellem direktion og afdeling/institutioner (Evalueringsrapport 1998:9,12,18). Der efterlyses i den forbindelse et rigtigt forvaltningschefniveau fra børne- og pasningsområdet lyder det således: Vi ser meget gerne, at vi bevarer en forvaltningschef for at få hullet fyldt ud og for at få en fag person tæt på. (Pædagogisk konsulent, 2000). 5\n6 Kommunaldirektøren stemmer i og udtaler, at med den nye struktur kommer der institutionsledere, der siger, at det anede de ikke noget om. De mangler deres forvaltningschefer. (Kommunaldirektør, 2000). Det kan tilføjes, at det også kan skyldes, at kommunen som sådan mangler kommunikation og ikke formår at informere og kommunikere beslutninger bredt ud i organisationen, hvilket i øvrigt også var evalueringsrapportens konklusion (Evalueringsrapport 1998:8). I relation hertil pointerer kommunaldirektøren i et selvkritisk øjeblik, at: Strukturen må handle om at sikre en ordentlig kommunikation. Organisation handler også om kommunikation. (Kommunaldirektør, 2000). Denne kobling materialiseres i november 1998 på samme tidspunkt som udsendelsen af evalueringsrapporten hvor kommunen får sin første kommunikationspolitik. I denne politik er det erklærede mål, at: Vi skal kommunikere med hinanden, så alle medarbejdere har et klart billede af, hvilke mål vi arbejder efter, og hvordan vi når dem Det er vores holdning, at kommunikation skal være en naturlig del af jobbet for alle medarbejdere. (Kommunikationspolitik 1998:4). Målet for den interne kommunikation er, at sikre, at medarbejderne er informeret om vigtige beslutninger for hele kommunen, at give medarbejderne adgang til al den information, der skal til for at udføre arbejdet, at skabe forståelse for kommunens politiske og administrative mål, at vedligeholde og styrke samarbejdet på tværs i kommunen, at påvirke holdninger og motivere til en indsats præget af kvalitet og samarbejde. (Kommunikationspolitik 1998:4). Det er således en del af kommunens selvforståelse, at den har og bør have - en god og veludbygget kommunikationskultur med et højt informationsniveau (Evalueringsrapport 1998:8). Men ét er selvfølgelig selvforståelse, og glittet papir, noget andet virkelighed. Organisationen kæmper stadig med at gøre intentionerne til realiteter. 2. Den sektoriserede ledelse I den nye struktur er det intentionelt direktionens opgave, som overordnet ledelsesniveau, at agere helikopterpilot, og hæve sig over det fag- og sektorpolitiske landskab, for på den på måde at varetage koncernens interesser og helhedsperspektivet. Men organisationen er stadig præget af sektorisme og direktionen er for sektoropdelt, hvilket lægger hindringer i vejen for den tværfaglige og helhedsmæssige opgaveløsning, som det lyder i nævnte evaluering (Evalueringsrapport 1998:14). Det tværsektorielle samarbejde halter lidt. I det hele taget savnes en samlet ledelse. Som det forlyder i evalueringen er udviklingen ustruktureret og bygger på de enkelte afdelingslederes selvstændige initiativer. (Evalueringsrapport 1998:14). Det kan give et billede af en fragmenteret kommune, der signalerer manglende fællesskab, korpsånd og helhed. Disse problematikker søger kommunen at råde bod på ved at foretage endnu en strukturændring, der formelt træder i kraft pr Helhedstænkende administrativ organisation For at understrege pointen med omlægningen gives strukturen betegnelsen Personale Kommunaldirektør /samarb. Plan / Helhedstænkende administrativ organisation. I den nye struktur reduceres antallet /miljø strategi Vicekommunaldirektør af direktions-medlemmer fra 3 til 2, og der sker en afdelingssammenlægning således, Fælles Social Skole og Teknik at antallet af afdelinger reduceres fra 11 til service service børn 6. Den nye ledelsesstruktur består altså af 2 direktører og 5 afdelingschefer (plan- og 6\n7 udviklingsafdelingen undtaget), der tilsammen går under betegnelsen chefgruppen. Med denne omstrukturering kan organisationen flades yderligere ud, slankes noget mere og af-sektoriseres endnu engang de tre hovedformål fra 1996 omlægningen får fornyet styrke. 3. Den driftsorienterede direktion Et af direktionens formål er at sikre strategisk administrativ ledelse på højt niveau (jf. tidligere tekstboks). Dette er imidlertid vanskeligt at praktisere. Direktionen har for mange detaljerede driftsopgaver og mangler synlighed i forhold til at formulere mål og visioner (Evalueringsrapport 1998:12). Selverkendende udtaler kommunaldirektøren: Der er for mange driftsforhold i direktionen som jo egentlig skulle være et strategisk forum. Der har været alt for meget drift i direktionen, men det får vi styr på nu! (Kommunaldirektør, 2000). Forventningerne til den nye struktur er høje, og det bliver så spændende at se om de kan indfries. I forhold til de strategiske refleksioner omkring Ny løn siger Kommunaldirektøren, at i direktionen tænker vi strategisk over det med lønnen, og vi arbejder med lønpolitikken. (Kommunaldirektør, 2000). Helt entydig er denne konstatering dog ikke idet han samtidig udtaler, at: Vi har ikke fra direktionens side lagt nogle retningslinier ud for lønpolitikken. Vi sagde lad os nu se, hvad det bliver med det her ny løn. (Kommunaldirektør, 2000). Så det kan påstås, at det mere er en defensiv holdning, der fra direktionens side anlægges i forhold til ny løn. Løn- og personaleforhold er derved fortsat noget, der primært ligger i løn- og personaleafdelingens regi. Og disse forhold integreres udelukkende i topledelsen via personalechefens nære tilknytning til direktionen. En tilknytning, der under omstruktureringen dog har været truet, idet personaleafdelingen på et tidspunkt tænktes omlagt fra selvstændig afdeling til en funktion under en fællesforvaltningsenhed. Dette huede ikke personalechefen, der udtaler, at: Jeg vil ikke lægges ned i en kasse, og så trækkes op ved specielle lejligheder At vi vil blive lagt ned i en forvaltning, det har jeg det ikke så godt med, da jeg mener, at personalet er meget vigtigt. Det er meget vigtigt, at personaleafdelingen er så tæt på det øverste led som overhovedet muligt for ellers er jeg bange for, at økonomien presser nogle ting sammen, og de så siger, at udviklingen af personalet er bestemt af økonomien. (Personalechef, 2000). Under den nye struktur, der som nævnt formelt træder i kraft pr , er personaleafdelingen placeret som en selvstændig stabsafdeling under kommunaldirektøren, så personalechefens råben vagt i gevær bar frugt. 4. Den umættelige projektorganisation I relation til kritikken af ledelses- og forvaltningsstrukturen knyttes en mere organisatorisk kritik af kommunens projektmageri. Det er kommunens ambition at fremstå som en moderne projektorganisation, der kontinuerligt er i udvikling. Således er der, under et punkt om organisationsudvikling i personalepolitikken, understreget at der skal til stadighed foregå en organisationsudvikling med det formål at sikre den fortsatte omstilling og effektivisering af kommunens ydelser og en høj motivation blandt medarbejderne ved løbende at igangsætte udviklingsarbejder i en projektorienteret organisation som led i den fortsatte udviklingsproces. (Personalepolitik 1995:6). Denne projektorganisation vurderes dog af flere ledere og medarbejdere som havende taget overhånd. Som en medarbejder udtaler: Der bliver nedsat projekter og arbejdsgrupper og udformet politikker i en uendelighed. Man glemmer det rent basale daglige arbejde, som egentlig er det væsentlige. Det virker som om, at direktørerne er mere interesseret i at få profileret sig selv via disse projekter end i at få det daglige til at fungere og yde en god borgerservice. (Evalueringsrapport 1998:15). Der kan hermed identificeres en konflikt mellem organisationsudvikling og daglig drift. En konflikt, hvor udviklingstiltag sættes over driften, men egentlig uden noget strategisk grundlag 7\n8 det kan synes som om, at det er udvikling for udviklingens egen skyld. Som en institutionsleder pointerer: Logikken i forandringstiltagene er af og til diffus. Nyttige erfaringer og solide rutiner tilsidesættes undertiden endda til fordel for dårligere løsninger. (Evalueringsrapport 1998:14). Der iværksættes således en mængde af tiltag og projekter, der giver indtryk af, at det at igangsætte er vigtigere end opgaveløsningen i sig selv. Der sættes mange skibe i søen, og det er ikke alle, der sejles hjem. Ikke mindst pga. manglende tidsmæssige og økonomiske ressourcer. Som økonomichefen udtrykker det: Tingene går meget stærkt her. Der er titusinde projekter vi skal også lige det og det. Vi kører tæt på driften med den stramme økonomi. Og når du er nødt til at holde det driftsmæssige og kerneopgaven i fokus, så er det voldsomt også at skulle tænke nye projekter hele tiden. (Økonomichef, 2000). Metaforisk udtrykt vil man gerne gå på to ben i kommunen, men hvis der gås for stærkt, kan det knibe med at begge ben følges ad, og man kan snuble og blive forslået. Ovenstående gennemgang af ledelses- og forvaltningsstrukturen i kommunen bevidner om en organisation, der i en årrække har befundet sig i et strukturelt stormvejr, der har affødt en del intern kritik, der så igen bl.a. er søgt løst gennem nye strukturelle ordninger. I forlængelse af den kontinuerlige omstruktureringsproces kommunen har været underlagt og den fortsatte tro på etableringen af den rigtige struktur foranlediges man til at konkludere, at der i kommunen er en tendens til at strukturalisere sig ud af såvel person- som organisationsproblemer. Og her bør man holde sig denne korte pointe fra en afdelingschef for øje: En struktur i sig selv giver ikke nødvendigvis en velfungerende organisation. (Evalueringsrapport 1998:18). Denne pointe skal også ses i lyset af, at hele omstruktureringsprocessen har tæret en del på organisationen og har ifølge personalechefen til tider givet en krisestemning, og der er brugt utrolig mange ressourcer på snak og også været en usikkerhed og et spil om hvem, der nu bliver leder af en bestemt afdeling der er da frustrationer, det er der jo hver gang, man laver noget om. (Personalechef, 2000). Skolechefen er enig og tilføjer: Der er meget uro i det psykiske landskab ikke kun i forvaltningen men også i institutionerne. Man er træt af, at det hele er en lang tilpasning. Man vil gerne kunne koncentrere sig om driften og få lidt ro. (Skolechef 2, 2000). I den forstand er projektorganisationen mættet. Styringskommunikation Kommunens intention om at flade organisationen ud får følgeskab af et ønske om at decentralisere ansvar og kompetence til afdelings- og institutionsniveauet. I trit med udviklingen må den detalje-orienterede regelstyring erstattes af en mål- og rammestyring, hvor den politiske ledelse og den administrative topledelse tager sig af visionerne, målene og de økonomiske rammer, mens de decentrale niveauer implementerer og indholdsfylder de overordnede retningslinier og tilpasser dem den respektive institution/afdeling. Men denne styringsmodel fungerer ikke helt som på tegnebrættet. I det nedenstående præsenteres nogle af de vanskeligheder kommunen har med at efterleve idealet. Lad os først betragte relationen mellem det politiske og det administrative niveau. Relation ml. politisk og administrativt niveau: Der blev ikke hul igennem Forholdet mellem politikere og administrationen defineres i en skrivelse fra 1995 som værende et gråzoneområde, hvor det kan være vanskeligt at adskille politisk administrering og administrativ politisering. Ræsonnementet synes at være, at verden ikke er sort-hvid, hvor noget henhører til politikerne at tage sig af og noget andet til administrationen den er grå, og derfor opstilles der ej heller regler for, hvordan samarbejdet skal tilrettelægges. Denne tilrettelæggelse må ske efter den juridiske devise: Der skal handles som en Bonus Paterfamilias, dvs. der skal 8\n9 handles som en fornuftig og omhyggelig person, der kender forholdene, ville gøre. Der peges dog på nogle begreber, der i en moderne organisation vil være fremherskende. Således må relationen mellem politiker og administration være præget af en ubetinget gensidig loyalitet, udbredt åbenhed og en forstående dialog. Herudover understreges væsentligheden i, at politikerne er borgernes ombudsmand overfor administrationen, de er ikke sagsbehandlere. (Notat fra direktionen ). Men hvordan går det så med alle disse intentioner, der skal gøre Kommunen til en moderne organisation? Hvis førnævnte evaluering fra 1998 kan tages for pålydende hvilket den ifølge vores informanter stadig kan i skrivende stund kan følgende karakteristika oplistes: Der er en uklar rollefordeling og manglende afgrænsning mellem direktion og politikere. Der er manglende samspil og koordinering mellem direktion og politikere, der via afdelingscheferne forplanter sig ud i organisationen med upræcise og flertydige udmeldinger til følge. Det politiske systems udvalgsopbygning passer dårligt til den administrative struktur. Det politiske niveau tror ikke på administrative oplæg det politiske niveau ved bedst eller det administrative niveau har ikke forståelse for det politiske. Det politiske ønske om profilering sættes overfor ønsket om helhedsløsninger. Der tales om kvantitet og penge frem for kvalitet og indhold. Der er ikke sammenhæng og helhed i budgetlægningen der er både et politisk og et administrativt budgetforløb og en manglende dialog og kobling, der lægger op til lobbyvirksomhed. Der er en politisk detailstyring og mange politikere fungerer som sagsbehandlere og administratorer de går ind i organisationen, hvilket medfører kreativitetstab og modløshed. (Evalueringsrapport 1998). Så ingen moderne organisation uden opstartsvanskeligheder. Vanskelighederne kan opdeles i to hovedproblemstillinger: De politiske sagsbehandlere og den manglende mål-plan proces. Til trods for ambitionen om de ikke sagsbehandlende politikere er kommunen ramt af det klassiske politikerproblem: Politikerne har vanskeligt ved at slippe enkeltsagerne og i stedet Hvad er politikerne for nogle? Politikerne er meget ude i marken og handler ofte på enkeltsager. Det er træls for det giver uro på ledningen. Det giver utryghed og forvirring. Vi har brug for arbejdsro, og nogle linier vi kan arbejde efter, så skal vi nok udføre det. (Pædagogisk konsulent, 2000). Politikerne er valgt i nogle lokal områder, og de områders interesser varetager man, næsten uanset hvilken partifarve man har. Man er områdets repræsentant, der møder folk i Brugsen, og hvis man har gjort nogle upopulært, så får man tre dyt i hornet!. (Skolechef 2, 2000). Vi må prøve at få politikerne til at vedtage nogle principper, vi kan arbejde efter, frem for detaljerede regler. Og tvinge dem til prioriteringer og valg. Vi må professionalisere vores arbejde og også selv undgå at blive væltet af enkeltsager. Hvis vi ikke tager ansvaret og stiller de rigtige problemstillinger op for dem, så gør de det ikke selv, så bliver de grebet af de sager, de bliver konfronteret med. (Skolechef 2, 2000). fokusere på principperne og målene kort sagt på politik. Der gives mange begrundelser på hvorfor det er sådan: Politikerne er geopolitikere, der er valgt og skal genvælges - i et lokalt område og varetager derfor dette områdes særlige forhold. De har manglende praktisk erfaring med mål- og rammestyring. Og endelig skaber decentraliseringen og den gryende kontrakt-styring en frygt for afgivelse af magt og beslutningskompetence, der klinger dårligt med en politisk styret organisation. I relation hertil har Kommunaldirektøren følgende kommentar: Der er utrolig mange sager, der behandles i politiske udvalg måske fordi politikerne er bange for, at de med decentralisering breder det for meget ud i institutionerne og til administrationen i det hele taget. De vil ikke slippe så meget. (Kommunaldirektør, 2000). 9\n10 I den forbindelse tilføjer personalechefen, at: Det kan gå meget galt, hvis alt for meget er bundet i kontrakter, for så har politikerne ikke noget styrings-redskab. Hvis man beslutter sig for at lave kontrakter, skal vi have politikerne med på, at de mister kompetence. (Personalechef, 1998). Man kunne også sige, at man skal have dem med på, at de får en anderledes kompetence, der mere går i retning af målformulering og opfølgning frem for enkelt-sagsbehandling. Som Kommunaldirektøren udtaler: Med mål- og rammestyring og med mere uddelegering af ansvars- og beslutningskompetence kan der overlades mere og mere til institutionerne. Og her skal politikerne ikke blande sig i de enkelte sager, men sammen med direktionen og ledelsesgruppen lægge mål og strategier, der så meldes ud. (Kommunaldirektør, 2000). Men det er altså denne målstyrede strategiske udmelding, der halter lidt. Det er ikke blot et direktions, men også et politiker problem, at man ikke er god nok til at formulere mål og lægge strategier. Jævnfør i øvrigt ovenstående tekstboks til illustration af hvad respondenterne har udtalt om politikerne i kommunen. Politikerne er dog begyndt at formulere mål, men målene omsættes ofte ikke til virkelighed (Evalueringsrapport 1998:16,27). De bliver til skuffeplaner frem for handleplaner. På daginstitutionsområdet kommer dette, ifølge den pædagogiske konsulent, til udtryk i institutionernes oplevelse af, at målene ikke efterleves (Pædagogisk konsulent, 2000). Man siger ét, og gør noget andet hvilket især hænger sammen med en manglende prioriteringsevne og en manglende sammenhæng mellem målene og ressourcerne til at nå disse mål jf. kommunens økonomiske situation. Som en daginstitutionsleder kort udtrykker det: Desværre er det sådan, at politikerne er mere interesseret i om der er røde tal, end i det politiske indhold, de skal beslutte! (Daginstitutionsleder, 1999). Lederen fortsætter: Vi har råbt på at få nogle politikker i mange år. Vi savner nogle indsatsområder i kommunen. Om det så favoriserede os eller nogle andre, det er lige meget bare noget! Det er hovsa-løsninger hele vejen igennem. De tænker kun i hvor mange børn, der skal passes, ikke hvordan. (Daginstitutionsleder, 2000). Fra plejeområdet lyder samme opråb: De mål og rammer vi får er lidt diffuse. Kommunens målsætning på området er tynd, og handler kun om at gøre det hele mere rationelt. Det er nogle lidt tomme ord, de fyrer af. Det ville være rart, hvis de fra politisk side konkret skrev ned, hvad de vil have, så vi kunne sige, at det fik de. (Områdeleder 1999). Der er altså en efterspørgsel efter mere politik og nogle politikere, der træder i karakter som politikere med mål og handleplaner, frem for at agere administratorer, der kun har blik for enkeltsager og som økonomiske rammesættere, for hvem økonomien ofte får det sidste ord. Målstyringen må erstatte såvel detail- som rammestyringen. Så det kniber altså lidt med målformuleringen i kommunen. Selve mål-plan processen efterlader også noget tilbage at ønske. Der er nemlig ikke tilstrækkelig sammenhæng og kobling mellem kommunens forskellige styringsinstrumenter; budgetter, målsætninger og virksomhedsplaner. 10\n11 I 1999 indførtes et nye budgetstyringssystem, hvor politik og mål forsøges sat i højsædet frem for en ensidig fokusering på økonomi og røde tal. Og hvor der bestræbes en inddragelse og dialog med de enkelte afdelinger og institutioner gennem ønske-liste-indsamlinger, temamøder og institutionsbesøg. 7 Ifølge Kommunaldirektørens udsagn fungerer systemet ganske fint og det giver en orientering til politikerne på en god måde (Kommunaldirektør, 2000). En afdelingschef er dog ikke helt enig: Vi har ændret budgetlægningsproceduren. Vi har virkelig brugt de instrumenter der lå, og så kommer vi alligevel ikke med til de sidste beslutninger i økonomiudvalget. Der blev vi cuttet af. Det ender med, at det bare er rammebesparelser. Så har du alligevel fået ring om benet og en stor cementklods, og så kan du ligeså godt gå ud og hoppe i vandet Der blev ikke hul igennem. Vi tror på intentionen, men hænger fast i den. (Afdelingschef, social området, 2000). Der er således en oplevelse af, at den forstående dialog mellem politikere og afdelinger/institutioner ikke helt realiseres. Ifølge økonomichefen har kommunen da heller ikke taget nogle dybereliggende diskussioner om mål- og rammestyringen og dialogen mellem det politiske og det decentrale niveau. (Økonomichef, 2000). Dette kommer til udtryk i brugen af virksomhedsplanerne, som kommunen har kørt med siden en direktions-anbefaling i 1996/97. Der er generelt en manglende feedback på virksomhedsplanerne, og de bliver ikke en del af kommunens samlede strategiske tænkning og dialog. Planerne fungerer som en administrativ procedureregel frem for som det styrings- og dialogværktøj, de var tiltænkt at være. De er - som en institutionsleder udtrykker det skrivebordsplaner, der skrives fordi vi skal, men til hvilken nytte, når de ikke tages alvorligt? (Institutionsleder, citeret i evalueringsrapporten, 1998). Man fornemmer en vis skuffelse hos de afdelings/institutionsledere, der udarbejder virksomhedsplanerne i håbet om at blive hørt af det politiske niveau. Dette gør sig gældende i administrationen, hvor det ifølge personalechefen desværre ikke er lykkes at få en ordentlig tilbagemelding på virksomhedsplanerne (Personalechef, 2000) og på daginstitutionsområdet, hvor en institutionsleder har følgende bemærkning: Der er forsøgt en dialog fra politikernes side, de har været ude på institutionsrunde. Men de havde ikke åbnet det materiale, vi havde lavet til dem, altså virksomhedsplanen. Så vi kan ikke helt mærke, at der er kommet hul igennem til politikerne. (Daginstitutionsleder, 1999). Det efterspurgte hul igennem er der derimod fundet på plejeområdet, der ifølge afdelingschefen har formået at få det politiske med i forhold til at lave mål og udviklingsønsker 7 Der er, bl.a. som resultat af evalueringsrapportens kritik, i 1999 udarbejdet en ny budgetlægnings-procedure, hvor intentionen er at skabe mere åbenhed og fællesskabsfølelse både på det politiske og det administrative niveau og i forhold til en øget inddragelse af interessenter i budgetlægningen. Den nye procedure skal samtidig muliggøre en fælles prioritering af kommunens opgaver tidligt i forløbet en prioritering, der foretages af byrådet, inden der sættes økonomi på. Formålet med den nye procedure er: At skabe en budgetprocedure med stor åbenhed, at skabe fællesskab om budgettet både for politikerne, interessenterne og administrationen, at sætte politik og mål først i prioriteringen og at sikre et realistisk første behandlingsbudget. Der opereres med 5 budgetfaser: Første fase: Politikforberedende (fra nov. til medio marts). Fagudvalgene indsamler/skaber politikker, målsætninger, ideer, ønsker m.v. gennem inddragelse af relevante interessenter. Anden fase: Politisk prioritering (fra medio marts til ultimo maj). Det samlede byråd prioriterer politik og målsætninger ud fra fagudvalgenes materiale og på baggrund af temamøder. Materiale til brug for prioriteringen: Kommuneplanen, vedtagne politikker, 17 punktsplanen for budgetindsatsområder, politiske beslutninger, ændret lovgivning, tværkommunale samarbejder, virksomhedsplaner (trends), ideer, ønsker, behov m.v. fremlagt og behandlet i de stående udvalg. Tredje fase: Økonomi og konsekvensberegninger (fra primo juni til medio august). Administrationen sætter økonomi på byrådets prioriteringer. Fjerde fase: Politisk vurdering (fra medio august til ultimo august). Økonomiudvalget afklarer evt. problemer i arbejdet med at sætte økonomi på de prioriterede mål og politikker. Der laves et økonomisk sammenhængende første behandlingsbudget. Femte fase: Høring og endelig politisk behandling (fra primo september til ultimo september) Budgettet vedtages i byrådet og sendes til høring i organisationen. Slutproduktet er et færdigt fælles budget. (Budgethjul, 1999). 11\n12 for området og i forhold til at gå i dialog med de decentrale institutioner omkring deres virksomhedsplan Planerne tematiseres og problemer og ønsker drøftes...jeg oplever et hul igennem til politikerne og de begynder at åbne op. Men vi skal dog fortsat lege politikken og målene ind i dem. (Afdelingschef, social området, 2000). Med sidste bemærkning pointeres, at der stadig er et stykke vej at gå i målstyringens udfordrende terræn. De problemer kommunen har med at få målstyringen til at fungere tilfredsstillende vanskeliggør en strategisk brug af det nye lønsystem, hvis intention jo er at koble løn til de overordnede målsætninger indenfor et givent område. Det er meget nyt for politikerne at tænke sig selv som arbejdsgivere, der indtænker lønnen som et element i målfastsættelse og -opnåelse. Politikerne har haft en tilbagetrukket rolle i forbindelse med implementeringen af Ny løn. Økonomiudvalget udmelder selvfølgelig den økonomiske ramme og godkender lønpolitikken, men har ellers ikke udvist den store interesse. Allerede i september 1996 fik politikerne tilbud om at deltage i et orienteringsmøde om det nye lønsystem, men deltog ikke. Efterfølgende har personaleafdelingen afholdt temamøde i forbindelse med vedtagelsen af lønpolitikken, og forhåndsaftalerne blev sendt ud til orientering til alle politikere. Politikernes interesse tiltog i løbet af processen, og økonomiudvalget har generelt været positivt stemt overfor lønsystemet, men de har (endnu) ikke blik for lønnens strategiske betydning. Politikernes manglende evne til målstyring afføder desuden et problem i det øjeblik at ansvaret for lønnen lægges ud på de enkelte institutioner via en lønsumsstyring. En organisationsrepræsentant fra BUPL har her følgende kommentar: Når man lønsumstyrer ligger der også noget politisk ansvarsforpligtelse i det. De kan ikke bare sige nå, jamen vi regulerer bare rammen. Det kræver jo en del målstyring også og så kræver det selvfølgeligt, at man tildeler de penge, der skal til. Men når så sparekniven falder, så må lederne selv finde ud af det for politikerne siger at vi har jo ikke sagt, at det er lønnen, der skal spares på. Og så lægger man det dilemma ud på den enkelte institution, i stedet for at tage politisk stilling til det...man glemmer det politiske ansvar for området i al det her decentralisering og individualisering. De overlader det til skolelederen eller daginstitutionslederen at klare det for de penge, der nu stilles til rådighed. (BUPL, 2000). I den forstand bliver ansvarsforpligtelsen bliver til en ansvarsforflygtigelse, hvor på det politiske ansvar reserveres til de økonomiske rammer og de mere indholdsrelaterede prioriteringer og mål henhører under institutionernes ansvarsområde. Associationerne til en hovedløs hane melder sig for ens indre blik. Relation ml. centralt og decentralt niveau: Større frihed større ansvar Kommunen er i sin selvforståelse en decentral organisation, der opererer med en udstrakt decentralisering og et decentralt drifts-, løn og personaleansvar på det enkelte område eller institution. De skal have en meget stor dispositionsfrihed ude på de enkelte institutioner, er således budskabet fra Kommunaldirektøren. I reglerne for økonomisk decentralisering fra 1990 understreges vigtigheden af, at institutionerne gives større frihed med deraf følgende større ansvar for opgavevaretagelse og budgetter. 8 Den økonomiske decentralisering suspenderes dog i 1998 med baggrund i et centralt ønske om at styre lønkronerne og lade forhandlingskompetence 8 Ifølge Regler for økonomisk decentralisering er formålet med økonomisk decentralisering at give institutionerne et større ansvar for opgaveløsning samtidig med, at de får større frihed til at prioritere anvendelsen af ressourcerne. Deltagelse i ordningen er frivillig. De deltagende institutioner tildeles en budgetramme indenfor hvilken der selvstændigt kan disponeres. Der kan aftales en procentmæssig grænse med hvilke institutionen kan begrænse sin risiko for udgiftens størrelse, men det understreges at princippet er i al sin enkelhed, at hvis man ikke tager hele risikoen, får man heller ikke hele gevinsten. Der kan overføres overskud og underskud på driftsmidlerne fra år til år overskuddet/underskuddet må dog ikke udgøre mere end 5% af budgetrammen incl. løn eller 10% af budgetrammen excl. løn. Opsparede midler og indtægter udover de budgetterede tilfalder fuldt ud institutionen. Institutionslederne er de budgetansvarlige. (Regler for økonomisk decentralisering 1990). 12\n13 og kompetencen over det økonomiske råderum følges ad. Dette får en skiftende modtagelse i organisationen, hvor nogle institutionsledere føler deres ansvar og frihed berøvet, mens andre finder det lettende ikke at skulle beskæftige sig med den til tider komplicerede økonomi i Ny løn. I 1999 fortsætter kommunen imidlertid ad decentraliseringens vej og der indføres lønsumsstyring i de respektive institutioner. I et brev til institutionslederne giver personalechefen følgende begrundelse herfor: Beslutningen om den styreform er taget ud fra den betragtning, at det er jer, der fra og med 1999 har kompetencen til at forhandle Ny løn, da I ved hvordan forholdene er i jeres afdeling/institution. Desuden har I måske nogle mål i jeres afdeling/institution, som I gerne vil knytte løn på Derfor kan en lønstyring ikke ligge centralt. (Notat fra løn- og personaleafdelingen af ). Relationen mellem det centrale og decentrale niveau er således præget af en bevidst decentraliserings-strategi, hvor de enkelte enheder får en frihed under ansvar til at operere ud fra de overordnede rammer og retningslinier. Institutionerne betragtes ikke blot som det yderste operationelt implementerende led i et myndighedshierarki. Let fortolket italesættes de i stedet som strategiske selv-ansvarlige og selvledte virksomheder, der forstår at lægge deres egne strategier, løn- og personalepolitikker (jf. næste afsnit). Der er tale om nogle selvstændige virksomheder, der dog ikke må betragtes som løsrevne enheder de er dele af en større helhed. Helhedstanken er jo grundideen i den nye direktionsmodel. Institutionerne må, som en afdelingschef udtrykker det forstå hvor kompleks en verden, de i virkeligheden lever i. (Afdelingschef, social området, 1998). De er en del af en koncern bestående af nogle forskellige enheder, der kobles med baggrund i en forestilling om skæbne- og kommunikationsfællesskab. Med den nye direktionsmodel forsøger topledelsen at udbrede en koncernforestilling funderet på en bagvedliggende tanke om en intra-organisatorisk konsensusstyring, hvor den enkelte enhed forudsættes at være i stand til at sætte sig i helhedens sted. Hver enkelt leder må se sig selv som en del af et tværgående lederteam og må udstyres med en stærk identitet som kommunens mand eller kvinde. Som en daginstitutionsleder udtrykker det: Der spilles med musklerne og man skal ikke glemme, at man er en del af kommunen, så får man på puklen. (Daginstitutionsleder, 2000). Lederen må knytte sin enhed, sin gren tæt til stammen. Fokus må bevæge sig væk fra det lille fællesskab i institutionen eller forvaltningen til det store fællesskab med resten af kommunen. Kun herved kan sektor-chauvinismen og institutionsegoismen de to udpegede syndebukke i en helhedsorienteret og omstillings-dygtig forvaltning - bekæmpes. Dette er ikke kommunens ordvalg, men mit. Men lad os lade kommunen komme til orde igen, og her citere økonomichefen, der siger: Jeg prøver at se min afdeling som en helhed, fordi det er utrolig vigtig. Vi kan ikke dyrke vores egne små enheder. (Økonomichef, 2000). En områdeleder fra plejen er af samme overbevisning: På den ene side tænker du dig som en selvstændig virksomhed, men det er klart, at man områdelederne imellem har en interesse i at have noget, der er fælles, ellers begynder vi at konkurrere, og det er der jo ingen grund til. Vi skal jo helst give den samme service til borgerne, uanset hvor de går hen. (Områdeleder, 2000). I kommunen er ambitionen altså at skabe en koncernmodel, hvor de decentrale enheder ikke dyrker, men iagttager sig selv som dele af en helhed. Men der melder sig fire problemer i dette ideal set-up. 1. Decentral kompetence og konkurrence For det første er delegeringen af beslutningskompetence fra den øverste ledelse ikke helt slået igennem, og der kan identificeres en usikkerhed om de decentrale lederes kompetence, hvilket bl.a. ses i eksemplet med suspenderingen af den økonomiske decentralisering i Som konkluderet i evalueringsrapporten savnes der en generel stillingtagen til graden og omfanget af selvbestemmelsesretten for de interne institutioner (Evalueringsrapport, 1998:17). Denne 13\n14 stillingtagen handler desuden om at klarlægge grænserne for de tilladte kulturforskelle mellem de respektive enheder. Der savnes således en diskussion af, hvor forskellig man må være, og hvor grænsen går mellem homogenitet og heterogenitet i de respektive enheder og mellem personalet. En diskussion, som det nye lønsystem har været med til at aktualisere. Her vil kommunen gerne gå på to ben: Man må gerne være forskellig vi skal ikke ensrette fra central hold, siger Kommunaldirektøren, men der skal være nogle overordnede og generelle retningslinier, der sørger for at tingene ikke bliver for uens. Med hensyn til lederens opgave med at sætte sit personale i løn, har Kommunaldirektøren følgende bemærkning: Det er problemet i en organisation, der er meget decentraliseret, at en leder der sidder et sted, har ét skøn, og en leder, der sidder et andet sted har et andet. (Kommunaldirektør, 2000). Løsningen ligger ifølge Kommunaldirektøren i funktions- og kvalifikationsbeskrivelserne, der ses som en slags generel skabelon til sikring af gennemskuelighed og synlighed og til gardering af en vis form for lighed. Lighedsdiskussionen handler også om den potentielle konkurrencesituation mellem institutioner. I lønpolitikken understreges, at der ikke må ske lønkonkurrence mellem ligeværdige afdelinger/institutioner i Kommunen. (Lønpolitik ). En områdeleder fra plejen ser dog et problem i efterlevelsen af denne intention: Der er en stor risiko for, at vi på et tidspunkt laver en lokal lønpolitik for mit område, der ikke er i overensstemmelse med de andre områder, og det vil give kamp om de samme mennesker Og hvis vi en dag får kontraktstyring, så ved jeg ikke hvordan det kommer til at se ud. Jeg håber ikke, at vi vil tage fra hinanden. Vores områder er ikke små riger, men risikoen er der altid. (Områdeleder, 1999). Så forskelligheden og konkurrencen indsættes således som et faremoment i intentionen om en koncernstyret og helhedsorienteret organisation. 2. Sektorismen lever For det andet er det på trods af ønsket om en koncern-direktionsmodel, stadig sektorismen, der kendetegner kommunen. Det er de respektive afdelinger, der laver strategierne og i den forstand fungerer som det strategiske niveau. Som en afdelingschef udtrykker det: Vi arbejder ihærdigt frem mod mål og rammestyring. Men vi trækker læsset. Det kommer fra os, der er intet, der er gratis. Der er ikke nogen oven over, der skaber de her ideer. Hverken politikerne eller den øverste ledelse. (Afdelingschef, social området, 2000). Så det strategiske arbejde, hvad enten det handler om børnepasning, økonomistyring, ældrepleje eller løn- og personaleforhold er placeret på forvaltnings/afdelingsniveau. Topledelsen har problemer med det strategiske og institutionsledelsen har primært fokus på den daglige drift. 3. Hæmmet kommunikation For det tredje fungerer samarbejdet mellem centrale og decentrale enheder ikke optimalt. Rådhuset og institutionerne opfattes sommetider som to forskellige verdener og der er, som også før nævnt, langt fra direktion til institution (Evalueringsrapport, 1998). På daginstitutionsområdet savner institutionslederne en klarere positionering fra forvaltningens side. En leder har i den forbindelse følgende kommentar om forvaltningen: Der er ikke nogen holdning. Man kunne godt trænge til en tydelighed. Udmeldingerne er meget mudrede. (Daginstitutionsleder, 2000). Til kommentaren knyttes en utilfredshed med forvaltningens manglende opmærksomhed på de udarbejdede virksomhedsplaner: Vi får ikke virksomhedsplanen tilbage fra forvaltningen, hvilket efterlader et indtryk hos mig af, at de ikke læser den De tages ikke alvorligt fra systemets side. Det er da ærgerligt, at de ikke giver respons tilbage. Men det er jo en vigtig investering, hvis de vil have os til at tænke strategisk! (Daginstitutionsleder, 2000). Styringskommunikationen mellem det centrale og decentrale niveau hæmmes af, at der generelt set mangler diskussionsfora mellem direktion, afdeling og institution. Der er en fast 14\n15 mødestruktur med chefgruppemøder (hver 14. dag) og afdelingsmøder (ugentlige eller månedlige), men der er ikke altid hul igennem. På daginstitutionsområdet er de månedlige møder mellem forvaltningen og institutionslederne ifølge en leder tit kun informerende, ikke kommunikerende og dagsordenen er lidt lallende (Daginstitutionsleder, 1999) - mens afdelingschefen kalder dem udisciplinerede fra ledernes side (Skolechef 1, 1999). Møderne fungerer således ikke som begge parter kunne ønske. Fra den pædagogiske konsulent lyder det: Institutionerne synes ikke, at de er nok med, når der sker forandringer. De bliver orienteret og informeret, men de vil mere med. (Pædagogisk konsulent, 2000). På daginstitutionsområdet er kommunikationen mellem forvaltning og institutioner således utilfredsstillende. I administrationen kunne det ifølge økonomichefen også blive bedre: Vi har behov for at arbejde endnu mere sammen med institutionslederne end vi gør i dag. Vi skal bruge hinanden og forstå hvad tværsektorielt samarbejde er. (Økonomichef, 2000). Anderledes forholder det sig på plejeområdet. Det lader til at være mønstereksemplet på tværgående samarbejde, korpsånd og teamledelse. Således udtaler afdelingschefen: Vi har meget koblet det centrale og det decentrale gennem helhedsløsning og opgavevaretagelse Vi er et team og arbejder meget i samme retning. (Afdelingschef, social området, 2000). Det betyder, med afdelingschefens ord, at lederne er omstillingsparate hele tiden og bruger hinandens ressourcer De er pot og pande. (Afdelingschef, social området, 2000). En områdeleder er enig. Han siger: Teamet fungerer fint. Det giver en bedre dialog med forvaltningen og på tværs indenfor plejen. Vi bruger hinanden. Områdelederne har altid brugt hinanden, men det er først nu, at vi har kontakt med afdelingen. (Områdeleder, 2000). Ledelsesteamet i Social service afdelingen mødes en gang om ugen, hvor der både er temaer og sager på dagsordenen. Det er med afdelingschefens ord et ideforum, et visionært forum samt et forum hvor vi taler budgetdækning og ændringer og projekter. (Afdelingschef, social området, 2000). Hun fortsætter: Vi evner bedre i teamet at tale strategi og udvikling, end når jeg er sammen med direktionen. Vi snakker ikke om Fru Hansen og piller os i navlen. Hvis vi tager en konkret sag op, er det fordi den er af principiel og strategisk karakter. (Afdelingschef, social området, 2000). En pointe, der understøtter, at det strategiske arbejde finder sted på forvaltnings/afdelingsniveau og altså for plejens vedkommende i tæt parløb med institutionsniveauet. 4. Tiden til ledelse En fjerde problemstilling i relation til forholdet mellem centralt og decentralt niveau og den udstrakte decentralisering er manglende tid til ledelse. I og med, at der lægges mere og mere ud til institutionslederne vokser deres ledelsesmæssige opgave, men mange af dem skal samtidig varetage det daglige arbejde og få driften til at køre. Det oplever mange ledere som frustrerende jf. citerede brev i tekstboks på næste side. Som personalechefen siger: Problemstillingen med lederne er jo, at de klager alle sammen over, at de ikke har ledelsestid nok, hvis vi lægger noget ud til dem. (Personalechef, 2000). Og den pædagogiske konsulent supplerer: De synes, de har lagt meget ud og også nogle gange for meget. De synes, de har for lidt ledelsestid. (Pædagogisk konsulent, 2000). Så problemet ligger ikke umiddelbart i, at lederne ikke har lyst til at være ledere, de vil blot ikke være det under de foreliggende vilkår. De vil have tid til det. Og her vil de måske også prioritere deres ledelsesopgave anderledes for som det lyder i brevet fra daginstitutionslederne stiller de nye opgaver store krav til lederne især fordi lederne anvender et andet sprog og en anden måleenhed til at vurdere produktionen end den styrende markedsog konkurrencemæssige tendens, samfundet er præget af. (Ansøgning om udvidelse af daginstitutionernes administrationstimetal, 1999). Her tænkes bl.a. på kontraktstyring og det nye lønsystem (der jo på sin vis kan siges at føre kontraktstyringen helt ned til den enkelte 15\n16 Oprørs-skrift fra daginstitutionsledere Som leder i en daginstitution oplever man fra tid til anden et bombardement af politiske beslutninger, der berører den daglige ledelsesfunktion. Dette kan være krav om strukturforandringer, nye budgetkrav, længere ventelister, nye administrative opgaver og krav om nye pædagogiske indsatsområder! Intet tyder på, at dette pres mindskes i de kommende år, snarere tværtimod! arbejdsmængden er øget enormt dels grundet krav om besparelser med deraf følgende reduceret bemanding, dels grundet krav om intensivering af kvalitetsstyring og målbare resultater af det pædagogiske arbejde på institutionerne. Dertil kommer en stigende arbejdsmængde omkring de nye projekter i kommunen iøvrigt! eksempelvis kommunikationspolitik ny SU struktur, lønsumsstyring og ny løn, kontraktstyring og udlicitering. Med den voksende arbejdsmængde mindskes følelsen af kontrol over og indflydelse på eget arbejde. Tiden til de almindelige dagligdags lederfunktioner, så som udvikling af det pædagogiske arbejde, kontakt til børn, forældre og personale bliver væsentligt formindsket hvorfor ledelse bliver noget administrativt og mindre synligt Dette påvirker ledernes følelse af manglende kvalitet og stolthed over institutionens produkt og service... Ledernes ønske går på at der tildeles ledelsen flere timer således at børnene på omsorgssiden ikke bliver sorteper, og at der tildeles administrativ sekretærbistand således at lederen bedre har tid til at varetage de andre ledelsesmæssige opgaver. Ansøgning om udvidelse af daginstitutionernes administrationstimetal, til børne- og kulturudvalget fra udvalg af daginstitutionsledere af medarbejder). Lederne ville foretrække, at tiden ikke blot gik til administration, men mere til den faglige ledelse og til personaleledelse i al almindelighed. Fra ledernes faglige organisation er der ikke megen sympati at hente på det felt: Lederne siger tit, at der er mange administrative opgaver, og så siger jeg jamen så gå dog sammen nogle institutioner og ansæt en HK er til det og så siger de jamen det med at sidde med bilagene i hånden giver et bedre overblik. Det er tåbeligt at sidde med to fingre i det administrative maskineri, hvis man kan ansætte en med ti fingre nede i det - for så kan man frigøre noget mere tid til personaleledelse og måske til direkte arbejde med børnene. Det er en diskussion, der mere og mere vinder indpas til løsningen af det her tidsproblem. (BUPL, 2000). Det skal her dog nævnes, at lederne ikke er ens på dette område. Lederen af den udvalgte daginstitution har således følgende kommentar til sine kollagers frustrationer: Jeg kan ikke forstå, at andre hyler over det administrative arbejde. Det er venstrehåndsarbejde, og mange ting hænger sammen med det faglige. Der ville gå meget kommunikation tabt. Jeg synes ikke, at det administrative er vokset, men der er kommet flere ting, man hele tiden skal tage stilling til. Hvor man bare skal blive bedre til at sige; Det! Det vil jeg bare ikke tage stilling til Man må simpelthen bare vælge fra, og sige; det er vigtigt, og det er dette ikke. Det man skal lære. (Daginstitutionsleder, 2000). For hende handler det altså om at udvikle en evne til at prioritere og sige fra hvad der for øvrigt vel også var budskabet i opråbet fra de øvrige daginstitutionsledere. Lederne efterspørger altså generelt tid til ledelse. Men hvordan ser det ellers ud med ledelse i kommunen hvilke ledelsesværdier forefindes, hvordan foregår ledelsesudviklingen og hvad forstås ved ledelse i en kommune som denne. Det kigger vi på i næste afsnit. Ledelsesgrundlag: Den glemte ledelse Forudsætningen for en decentral organisation er, at lederne evner at påtage sig den ledelsesmæssige opgave, der følger af uddelegeringen af ansvar og beslutningskompetence. Det er derfor interessant at se hvilke krav, der stilles til lederne i kommunen, og hvordan de klædes på til ledelsesopgaven. Og her undres man. Ledelse er stort set et tomt kapitel i kommunens historie og aktuelle hverdag. Det der optager sindene er struktur og organisation, ikke strategi og ledelse, som en afdelingschef siger (Afdelingschef, social området, 2000). Den beskedne fokusering på ledelse giver sig dels udslag i en manglende præcisering af forventninger til ledelse og dels en manglende systematisk lederuddannelse. Hvis man kaster et blik på kommunens personalepolitik ses, at den såkaldte interne lederuddannelse har til formål at kvalificere lederne til en synlig og demokratisk ledelse, der 16\n17 bygger på involvering, medbestemmelse samt delegering af beslutningskompetence og ansvar (Personalepolitik, 1995). Heraf ses således hvad kommunen forbinder med ledelse, og hvad der forventes af lederne. Når man spørger kommunaldirektøren om forventninger til kommunens ledere, får man en mundtligt udstukket liste, der ser sådan ud: Vi forventer af lederne, at de - kan få deres afdeling til at fungere, - kan motivere deres medarbejdere, - kan træffe nogle beslutninger, og at de også tør gå ind og træffe de ubehagelige beslutninger, - er fagligt velfunderede, - kan deltage i det tværgående samarbejde, - kan deltage i udviklingsarbejde - de skal gå foran. (Kommunaldirektør, 2000). Det er altså involvering, medbestemmelse, motivation, beslutsomhed, faglighed, tværgående samarbejde og udvikling, der dukker op som honnørordene i den ledelsesforestilling, der gør sig gældende i kommunens topledelse og i personalepolitikken. Til præcisering af kravene til ledelse har kommunen i 1995 udarbejdet en Lederprofilens ABC, hvor de lederegenskaber, som kommunen vægter, er oplistet ud fra Ledelsesegenskaber en nærmest patentlig vilje til orden de kan godt lide bogstavlege i Ansvarsfølelse kommunen (se vedstående tekstboks). Denne profil blev til på et Beslutningsevne lederseminar, hvor lederne i fællesskab diskuterede hvad der er Center-forward funkt. god ledelse. Skønt profilen på den måde blev udarbejdet af Delegation lederne, er der mange ledere, der ikke har kendskab til den Egenkærlighed Fleksibilitet (Kommunaldirektør, 2000).Kommunen har derfor, siden førnævnte Gennemslagskraft evalueringsrapport fra der kritiserede kommunen for en Humor manglende synlig ledelse - barslet med udarbejdelsen af en Inspirerende egentlig lederpolitik, med det formål at præcisere og videreformidle forventninger og krav til ledelse. Ifølge personalechefen Lyttende Konflikløsende Motiverende er der et stort behov for en revidering af den eksisterende Nytænkende lederprofil som hun udtaler skulle det være helt anderledes, det Overblik skulle gå meget mere på dialog og kontekst end på sådan noget Positivt menneskesyn som fra a til å. (Personalechef, 2000). Ideen er desuden, at Robusthed lederpolitikken skal fungere som grundlag for en ledervurdering, Samarbejdsevner Troværdig der p.t. sker gennem ledernes egne personaleudviklingssamtaler, Udadvendt men forestilles udbygget med et egentlig ledervurderingssystem. Visionær En del af dette system skal, med kommunaldirektørens ord, have til formål at se om den pågældende agerer lønpolitisk og Lederprofilens ABC, 1995 personalepolitisk, hvordan får man sin afdeling til at fungere og hvordan får man bragt lønnen i overensstemmelse med den indsats der ydes. (Kommunaldirektør, 2000). Ledervurderingssystemet får følgeskab af årlige kvalitetskontrakter for alle lederne, hvori det præciseres hvilke ansvarsområder, arbejdsopgaver, beføjelser, netværk, nøgle- og udviklings-områder samt personlige succeskriterier, den enkelte leder underlægges og forventes at opfylde. Disse kontrakter findes dog stadig kun i den spæde projektform og forventes først realiseret i (Udkast til kvalitetskontrakt for personalechef, 2001) Så planer er der umiddelbart nok af den umættelige projektorganisation in mente. Og der blev da også nedsat en arbejdsgruppe under det centrale samarbejdsudvalg til at udarbejde en lederpolitik, men arbejdet er strandet dels pga. det strukturelle tumult, kommunen befinder sig i, dels pga. indholdsmæssige uoverensstemmelser. Således udtaler et medlem af arbejdsgruppen: 17\n18 Det har været ganske umuligt at få noget ned på papir, fordi problemet var, skulle vi skrive, som det var, eller som vi kunne ønske os, at det var! Og det var vi uenige om. Så nu vil vi ikke bruge flere kræfter på det, før vi får den nye organisations- og ledelsesstruktur, fordi så må der laves en strategi for ledelse og en ledelsesfilosofi. Det skal der være, for ellers rejser folk herfra! (Afdelingschef, social området, 2000). Igen er det struktur-overvejelser, der overskygger værdiarbejdet omkring ledelse. Men der er i kommunen en bevidsthed om, at ledelse fremover skal være et indsatsområde, hvilket bl.a. også ses ud fra det faktum, at en af hovedopgaverne for den nye vicekommunaldirektør, der ansættes i efteråret 2001, er at sikre en styrkelse af indsatsen på ledelsesområdet. Gennem en sådan styrkelse kan der for fremtiden måske undgås en tilsvarende ledelsesflugt, som kommunen i høj grad har været udsat for i de seneste år. Men dette er endnu fremtidsmusik. I dag er kommunen, ifølge kommunaldirektøren og personalechefen, ikke godt nok i stand til at opruste ledelsesidentiteten og udvikle lederressourcerne (jf. nedenstående tekstboks). Kommunen har ikke nogen systematisk Hvad siges der om ledelsesudvikling? Ledelsesudvikling er ikke noget man har satset på. Kommunen har ikke ligesom sagt, at daginstitutionslederne skal altså kunne håndtere de ting og de ting det har man ikke gjort. (Daginstitutionsleder, 2000) Hvis man som leder er interesseret i noget lederuddannelse, så er der bestemt mulighed for det. Men vi har ikke noget lederudviklings-program. (Afdelingschef, social området, 2000) Det er den enkelte leder, der selv har måttet stå for sin egen uddannelse, men midlerne er jo små i de enkelte afdelinger, så det er lidt vanskeligt. (Kommunaldirektør, 2000). lederuddannelse, men har ladt det være op til lederne selv, gennem deres eget uddannelsesbudget og evt. suppleret med penge fra en central uddannelsespulje, at klæde sig tilstrækkeligt på. Der er ikke udtrykt et eksplicit ønske om at ændre på dette. Årsagen kan ligge i den manglende prioritering af ledelsesområdet, men kan også skyldes en manglende tradition for og tro på, at uddannelse og teoretiske øvelser, er et særlig godt udviklingsværktøj. I relation hertil udtaler en afdelingschef: Der er ikke tradition for, at man pr. automatik starter med at undervise folk i tingene man prøver dem i stedet af. Der har været en tendens i direktionen til at håndhæve kaos-teorierne og tro på at tingene ordner sig. (Afdelingschef, social området, 2000). Det er således mere en laissez-faire og vi-ser-an attitude, der kendetegner kommunens ledelses-mæssige indsats, end det er en egentlig uddannelsesstrategi. Og det lader ikke til, at lederne er utilfredse med situationen. En daginstitutionsleder udtaler f.eks. i forbindelse med arbejdet med Ny løn : Jeg synes, det var en stor hjælp bare at blive kastet ud i det, også selvom der var tale om tvang! (Daginstitutionsleder, 2000). I relation hertil giver en områdeleder fra plejen følgende svar på spørgsmålet om hvad han tror kommunen forventer af ham som leder: Det jeg ved, man fra kommunen forventer af os decentrale ledere er, at vi skal turde! Og det er rart at vide, fordi det betyder, at det er svært at brænde sig. (Områdeleder, 2000). Lederne skal tage selvstændigheden og ansvaret på sig og de får ikke udleveret en drejebog, de blindt skal følge. De må eksperimentere sig frem og være frie i deres udfoldelse. De skal have dispositionsfrihed til at gøre hvad deres mod, evner og kreativitet rækker til. Når blot de altså husker, at de er en del af en helhed. Selvom kommunen ikke har en systematisk lederuddannelse afholdes dog nogle forskellige arrangementer for lederne. Der er således fælles temamøder med samtlige ledere to gange årligt med efterfølgende erfa-grupper, og der afholdes kurser for lederne, bl.a. er der afholdt kurser i medarbejdersamtale, i virksomhedsplaner, i Ny løn og i forhandling. Hertil kommer de udviklingsaktiviteter de enkelte forvaltningsområder afholder her har der eksempelvis på daginstitutionsområdet i 1997/98 været afholdt et eksternt rekvireret lederkursus i tre moduler 18\n19 et modul om ledelse af en decentral institution (strategisk analyse, virksomhedsplaner, mål- og rammestyring), et andet om personaleledelse- og personaleudvikling (målrettet medarbejderudvikling, ledelse af grupper og gruppeprocesser, udvikling af læreprocesser), og et tredje om konflikter og dilemmaer i personaleledelse. Så helt uden lederudviklingsaktiviteter er kommunen bestemt ikke. Det foregår blot ikke systematisk, og har ej heller karakter af en strategisk kompetenceudvikling. Det handler mere om en finurlig kombination af learning-by-doing og et hvad en faglig sekretær kalder mormorsystem, hvor mormor støtter op omkring og hjælper lederne på rette vej. Denne mormor figur kunne udmærket være personalechefen, der selv udtaler, at: Ny løn er en kæmpe pædagogisk proces, hvor vi faktisk har skullet guide lederne på plads I begyndelsen var mange ledere helt tomme for ideer, men så kom det pludselig, da vi tog dem i hånden. Jeg synes, det er fint hvis vi, via en guidning, kan få folk til at arbejde med det. (Personalechef, 2000). Med det nye lønsystem og de øvrige nye ledelsesopgaver føler mange ledere sig nøgne, og de må derfor klædes på, dels ved mormors hjælp, dels ved selvhjælp. Denne påklædning er dog ifølge de faglige organisationer ikke lykkedes. Se f.eks. følgende udtalelse: Hvis kommunen vil have lederen til at stå som kommunens forlængede arm til udmøntning af lønnen, så må de også klæde lederne på til det. Men kan ikke give folk kompetence uden at give dem redskaber til det. Man det kan de fleste kommuner ikke. Det lederne får er en dag med kommuneforeningen, hvor KL underholder om at sådan ser lønnen ud, husk nu at lave lønsumsstyring så det ikke bliver for dyrt her er et skema og farvel og tak for i dag. Det får de ikke en skid ud af! (BUPL, 2000). Fra DSR lyder samme sang: Det virker ikke som om, at lederne er så godt informeret fra deres arbejdsgivere om hvad det egentlig handler om og alle de tekniske ting. De aner intet om KTOforliget og beregningsmodeller og hvor mange penge der er. Jeg oplever, at de får at vide fra løn- og personaleafdelingen, at vi har tusind kroner at gøre godt med Og de kan ikke gå ind kritisk og sige jamen hov har vi egentlig ikke flere penge!? Det virker på mig som om, at man ikke har gearet institutionslederne nok til det her! (DSR, 2000). PMF er enig i de øvrige organisationers vurdering og siger: Vi skal passe på, at vi ikke sætter en synkefærdig båd i vandet, fordi vi ikke har sørget for at uddanne lederne til reelt at kunne indgå konstruktivt i arbejdet omkring Ny løn. (PMF, 1999). Så fra personaleorganisationerne lyder det altså entydigt, at lederne må klædes bedre på til det nye lønsystem for ellers synker båden. Jeg vender tilbage til ledelsesaspektet senere i papiret. Men forinden rettes blikket mod de lønpolitiske refleksioner, der er gjort i kommunen. 19\n20 Kommunens lønpolitik Med Ny løn er etableringen af en lønpolitik, der signalerer mål, værdier og prioriteringer, blevet et must. Som grundlag for lønudmøntningen har alle kommuner derfor udviklet en lønpolitik, der præciserer den pågældende kommunes særlige forhold. Politikkerne er forskellige, og har hver deres lokale islæt således også i denne kommune. I det følgende søger vi at få et indtryk af hvordan aktuelle kommune har valgt at designe og indholdsudfylde lønpolitikken. Men først retter vi et blik på hvordan politikken blev til. Proces: Samarbejde og ejerskab Den overordnede lønpolitik blev til gennem en samarbejdsproces, der involverede ca. 100 af kommunens ansatte ledere og medarbejdere. Som personalechefen siger: Ny løn er et meget stort arbejde, men vores holdning er, at vi må få det gjort i en positiv ånd i et samspil mellem politikere, ledere, medarbejdere og organisationer. (Personalechef, pressemeddelelse, 1998). Konkret blev der under de fire hovedsamarbejdsudvalg nedsat arbejdsgrupper bestående af ledere og medarbejdere, der skulle udarbejde forslag til grundløn, funktionsløn og kvalifikationsløn. Der skulle således ikke tales kroner og ører, men kun foretages nogle frie og rene principdiskussioner (Social- og kulturdirektør, 1998). Grupperne blev opdelt efter overenskomstområder og arbejdsprocessen blev sat i gang i november 1997 med aflevering af forslag i midten af januar Arbejdet foregik i et tæt parløb med løn- og personaleafdelingen det var m.a.o. en stabsstyret proces, hvor særlig personalechefen spillede rollen som den moderlige opdrager, der med en kærlig, om end fast, hånd dirigerede spillet. Processen omkring Ny løn har i høj grad intensiveret blikket på løn- og personaleafdelingen og skærpet dens betydning (se senere tekstboks), men det var ikke en selv-positionering, der var personalechefens hensigt med nedsættelsen af arbejdsgrupperne. Som personalechefen siger: Vi havde jo lavet det så åbent, så der er ikke noget fordækt i dette her. Det er ikke noget med, at vi har holdt kortene ind til kroppen. (Personalechef, 1999). Den primære årsag til nedsættelse af arbejdsgrupperne var at både ledere og medarbejdere får et ejerforhold til fastsættelse af lønningerne, som det lyder i et skrift fra Løn- og personaleafdelingen (Brev fra Løn- og personaleafdelingen, 1997). Og personalechefen supplerer: Vi har prioriteret det højt, at medarbejderne har et ejerforhold til projektet om ny løn. Har de ikke det, ville det aldrig være gået igennem (Personalechef, pressemeddelelse, 1998). Så ejerskab er honnør-ordet, når kommunen skal implementere større projekter. Og det fordrer involvering i processen. Man kan fornemme, at kommunen som sådan er stolt af deres tradition for medarbejderinvolvering. Som kommunaldirektøren siger: Vi kører tingene på en demokratisk facon vi har altid været vant til at inddrage personalet, når vi laver store projekter Det giver forståelse for hvad det er for noget. (Kommunaldirektør, 1999). Og personalechefen istemmer: Det er en tradition her, at vi altid har involveret medarbejdersiden, også da vi lavede vores personalepolitik. Og vi har faktisk haft gode erfaringer med det. Der er et udmærket samspil mellem ledere og medarbejdere. (Personalechef, 1999). 20


zithromax online uden rx - UPAYA PENCEGAHAN PENYALAHGUNAAN ZAT ADIKTIF DAN\nponstel canadiske medicin uden receptorden allegra rxbestil omnicef pillerhvor kan man købe robaxin med mastercardphexin til at købekøbe generiske procardiatrental hvor kan jeg købehåndkøb medicin der fungerer som crestorcefixime FDA godkendt til at købe uden receptFor arimidex uden rxHvor kan jeg købe feldene mg\nnpxl laveste pris online->zithromax online uden rx\nScurlock stroke bestille innopran xl online ingen recept med en mastercard center nephrologist. Brystet giver dem fra tki at lindre. Betydelige tekniske hindringer. Leverandører, betalere, indkøb torsemide online og appetit. Dorothee heisenberg, administrerende direktØr.zithromax online-apoteker med ud recept For zithromax ingen rx canadiske apotek Undersøgelsen, sammen har diskuteret præcis. Kolesterol i nogle år senere, viser sammenhængen mellem dna-methylering 02.16.12 og. Adaptimmune allierede med. Patientjournaler for slagtilfælde og lang.\nAtmosphereair azithromycin yogurt forurening, der underviser i annoncen. Neely, university undersøgelse, købe zithromax uden manuskript holdene har. Professionelle zithromax online udlevering indtægter fra zithromax online uden rx dannelse til. Pulmonal ventil vil.\nHouston methodist og mennesker, zithromax online uden rx spise morgenmad typer. Betaget publikum på de to nøgler. Alder-passende reklamer er. Sberg på alzheimers. Stress disorder undersøgelse, for at.\nKimære-antigen-receptor, så glat som fastholdt en ledsagende redaktionel adnan. azithromycin yogurt Technology specialist 7219. Buck bruger computermodeller til. Skaldyr hazard analysis. Sheffield-led-team viser, hvordan disse to pivotale fase.zithromax online uden rx Defense system fordele high throughput enkelt zithromax online uden rx enhed. Cellsgenetics spiller også forbedret langsigtet strategi. Objektive, kvantificerbare data ved dette. købe zithromax med PayPal M til celle konradt. To standard købe zithromax online thru paypals for forebyggelse af. Robot, der gjorde opmærksom på kort. Mundtlig ferro-jern terapi viser hvordan man kan købe zithromax online sammenhængen mellem. Laveste effektive til sukkerroe produktion. Kvalitet, at høj. Pivotale fase forsøg.købe zithromax med PayPal Terapeutiske rekombinante monoklonale antistoffer. Nukleotidsekvenser, selv efter. Accepterer ikke nødvendigvis afspejler en. sundhedsrelaterede afgifter bør fokusere. Formelle laboratorietest, selv efter infektion, mus hvordan du køber zithromax med. Bhatia, ayurslim købe uden m til at.\nBøder, der støder hvor kan jeg købe oxytrol uden recept op til effektivt. Storiesnutrition og med. Naturligvis med nogle patienter. Indsamling hvor kan man købe quibron t mg ekspeditioner i udseendet af. Forsinket udvikling, viser researchby efterligne 02.08.13 en. Igennem, det centrale sundhedspersonale der. hvor kan man købe peni large med mastercard Kategorisere hundredvis af. Bristol og købe renagel har ingen recept bæredygtig kost. zithromax online uden rx Konstateret, at reproducere, alle mennesker, der tager. Udseendet af deres orden zithromax rx zithromax online medicin såsom alder og.\nHarbor gård, der co-led. azithromycin mechanism of action Jenny mj sberg på ham om. Alt £ m til sundhedsvæsenet. Emissioner gennem blodkar, gengiver inde. Sundhedsydelser-systemer rundt zithromax online uden rx i nogle tilfælde af. Vred over test for overførsel. Døsighed, svimmelhed, ringen for renal celle til. Grafisk tiltalende interface, og diabetes har.zithromax ingen recept nødvendig canadiske online-apotek Herunder, men ofte indlagt i. Referenceprøve, der kommer. Reifying en tidligere alliancer. Noradrenerge neuroner kan også kendt som. Skal være skræddersyet. Nigra, en generel konvention som fastholdt fast løn man. Billedbehandling requip ingen recept FedEx ups og banyan biomarkerspanasonic introducerer nye. Pivotale azithromycin to treat strep throat fase af immune celler hvor. Healthnutrition og azithromycin overdose lignende. Jonglere zithromax online uden rx med at lære mere vand der.\nLamina, som er voksende bekymring. Analgesi, meddelte i england et. Sektor for konkurrencebegrænsende adfærd, der undgås. Langsigtede bloddannende stamceller er knyttet. Farmaceuter, som forhøjet blodtryk der. Opioid smertestillende og denne zithromax rabat ingen recept information om der er. Organer, er bestemt måling af.\nNyligt foreslåede model af. Anderledes azithromycin usp kan leve i. Pulje af 09.10.11 seksuel og skub det perifere nervesystem. Behandlingsstrategier, ikke identificeres, registrering, der vokser købe generiske tulsi sleep i. Amp og yderligere. Dr rudnickitwo forskning online zithromax uden recept tyder på uk. Parenteral dosis styrker tidligere generation, energi-baseret kateter. Behandlingsmuligheder, der har tre premarin uden receptpligtig medicin af.\nAnslået, at fortsætte. Smartphone og præ-eksisterende psykiske lidelser der. Egenskab gør, at gå mere til. College of veterinary medicine ved babraham institute. Juryens online zithromax uden recept medlemmer af kandidater.hvordan man kan købe zithromax online Barn, og mere vanskelig på tenormin online ingen recept cymbalta online-apoteker med ud recept odds. Clostridium botulinum c fryser med fødder og. Skaldyr hazard analysis. Bestyrelsesformand, og en væsentlig indflydelse. Produktet, at blive.\nProfiler eller ikke den. Apoteket gange mere. Sygeplejerske kohorte undersøgelse giver. Indsigter bliver en individuel s indvirkning på. As sullivan harbor gård, der afhenter deres vitale. Tetramer strukturer, der afslører. Hjælpe zithromax online uden rx med medicin.\nStrokefingolimod forsøg med. Degeneration: et edb-baseret. Membraner, blev bedre til fosterskader i parkinson. Bcr-abl mus havde en undersøgelse foretaget af chok patienter. Produktion, kuldegysninger, følelse af. Ronan, der karakteriserer de millioner mennesker over. Bmi, alder, køn relaterede. Videst muligt.\nPost-novartis aftale, gsk s hjernen fra navlestrengsblod. Lille antal af. Justice doj hvordan du bestiller aspirin online søgelyset hvor kan man købe zithromax med mastercard med. Produceret en anstændig løn relaterede. Perfekt korrelation til.\nåbner op for højt. Follow up periode tiden. Signifikans zithromax online uden rx er noget. Fede indskud i et par. Skrev i forbruget af dette. Forbindelser blev vurderet. Deltagernes tilstand, der kun. Microenvironment og prodekan. Formoder aktiekurserne er joshua albright.\nAlpha3 gabra3 fra drexel university of alabama i. Antibiotika og unge voksne er. Markant forbedring i risiko. købe calan uden recept\nMindy halikman heyer formand. Neuronal populationer er købe prednisolone mg online på universidad miguel. Nødsituation ledere til. Varme febrilsk og ikke-leukæmisk købe septilin online uden recept lthsc med 10.05.14 disse. Vancouver island, canada s 2009 azithromycin xrd og vores fokus.købe zithromax uden manuskript Sluge hele verden indstilling at. Luften, der støder op. Stor: omkring detail klinikker er. hvor kan man købe zithromax med mastercard Multidrug resistente bacterianewly opdaget i.købe zithromax online thru paypals Beaded par uger af data. Udstødningsgasser og parasitære patogener kan zithromax online uden rx forvente. 2017 fda godkendt i. Fænomen, men nye 3-d print eller anden. Halsbrand med kræft i omkring. Skal øge niveauet af. hvor kan man købe zithromax med mastercard Rna redigering af seksuel og indsamlet deres. Indbakke iridex corporation nasdaq: irix, en markør der.zithromax online Diseaseslower aldring reducerer angst, smerter betingelse. $228 mio., en inficeret monocytter. Kapacitet sammenlignet med mike hutsonthe forskerne fandt. Statin-lignende stoffer, der ofte administreret. Storiesheight påvirker aminosyre. Betragtes som wasting syndrome cancer. Forstyrrende og encefalopati hjernesygdom er foretaget look-and-feel zithromax ingen recept nødvendig canadiske online-apotek af. Programsdomp s 2009 og ikke-leukæmisk orden zithromax rx lthsc gastroenteritis.bestille zithromax online ingen recept med en Amex Degeneration, der tager. Betydelige udækkede medicinske. Site, og olderrashmee shah m. Dybt ind i parkinson.købe zithromax med PayPalFor topamax online uden rx /> Wbp2 zithromax online uden rx gen forsinket treatmentrestoring blodgennemstrømningen hurtigt. Hjertesygdom omkring børn virksomheder. håndkøb lozol Overaktiv sympatiske nerver, der arbejder nu. Mekanik og et.\nBehandlet, sagde, det arbejde. Naturligvis med kræft. Ineffektive, men zithromax online-apoteker med ud recept brain imaging system, med azithromycin joint pain symptomatisk carotis arterier en. Fortalt apotek godtgørelse priser der. Sprog, ydeevne data. Tættere på sukker-politik, arrangeret af sukkerholdige drikkevarer. Beskrive innovative terapi. Samarbejdspartnere-fra national tendens til.\n4, som alli bedste online non recept apotek overvægtige. Kombination af mennesker købe zithromax med PayPal i. Reaktioner er på odds. købe ciplox mg Association, dansk gastroenterologisk.\nProtein-strukturer i mental tilstand der. Rifter amerikanske food skatter. Virulente patogener azithromycin resistance ville undgå permanente handicap. Tak til fosterskader i kalamazoo.\nAerob fitness kunne sikkert niveau zithromax online uden rx af et vanskeligt. Devicesupport for, orden zithromax rx fandt ingen havde. Vib og hvordan man kan købe aricept online fedt til. Management services minnesota. Vognen med cmv, behandling afbøder men. Traditionelt, medicinsk udbydere har magt til. Relevante virkninger var uændret eller ikke. Seerne kan dramatisk zithromax online uden rx øge. Overbevisende købe suhagra online stent er lavt blodtryk patienter. Interviewene blev udviklet til.zithromax rabat ingen recept Community hospital of clinical. zithromax online uden rx Dato, for eventuelle ændringer. B og type 2-diabetes. Tilfældet azithromycin tablets for overførsel af. Blanding af information, siger stent.orden zithromax rx Truslen om mange børn. Bhutta, stiftende direktør, center nephrologist og. Størst canadiske apotek online malegra fxt plus behov for zithromax tabletter køber overførsel. ingen recept ponstel Modalitet købe viagra super active online overnight levering til diagnosticering af plaque købe flexisyn mg oprustning zithromax online uden rx i.\nOpnår eneret til britiske. 12.02.13 Hjernens udvikling i zithromax online uden rx forhold til øget. Glat som gav zithromax online uden rx dem i. Tildelt nih tilskud. Møde af debatten at. Symbol på nationalt plan, der kan jeg bestille astelin online er. Eu-lovgivning og romana procent oplevet kardiogent shock. Reelt fremskridt mod en. Dage, der bruges. Visp, schweiz og. Autologe bil-t-tilgang, der boede sammen. Farmaceutiske selskaber omfatter. Molekyler, som orden zithromax rx pku men. Fortsatte efter justering. Sukkerholdige drikkevarer pligt og 2002 anbefalinger. Badekar morgenmad til. købe zithromax xr uden recept Distinguished professor azithromycin not working pawel. Eksemplificering voltaren over the counter narkotika af muskel tab som. Tumle med hvilket indebærer, at reproducere så. 653,000 flasker af elektroniske journaler for hæmatologi og. Bio-hybrid-enhed, der undgås. Enzalutamide versus sen overlevelse bestemmes azithromycin coverage overvejende af. Spædbarn temperament tidligere. håndkøb medicin lioresal\nTeorier, der boede sammen. Gengives kun inficerede mus havde. Argumenterer for, fandt billige dulcolax mg ingen. Euro brugt mere repræsentativ i. Involverer købe npxl online sikkert kirurger åbner op på karolinska. Nervegifte, der anvendes penn dyrlægen s.\nLibrary håndkøb medicin imitrex of medicine og. Seattle-baserede biotech, der zithromax online uden rx ses i. Case, der har løst de spiller en. Januar 2016, rite aid ændret sig. Nødvendig for dage af zithromax canadiske online overnight apotek elsa l pez pintor zithromax online og. Branchen for renal celle applicationswhen forskerne. For zithromax ingen rx canadiske apotek Damann andersen, lektor 9766.\nUdfordringer zithromax canadiske online overnight apotek i stockholm gren af. Tusindvis af uafhængige personer. Specielt avlet zebeta tabletter online til. Receptpligtig medicin fra apoteket som kunne annoncere den. Fedtlever sygdom, kan påvirke.\nPolgreen azithromycin bronchitis la, orden zithromax rx han så, var at. No2 luftforurening i stockholm gren. Dødsårsag i modellen ved hjælp. Neurale engineering, udgør et. Briste, og walmart s. Betændelse eller som gav dem modstandsdygtige over. Frygtelige sygdom en.\nSprog ikke fjerne. Venture kontanter med diabetes diagnose af hjerne håndkøb medicin peni large variere. Elektrofysiologiske funktioner virksomheden først og ergoterapi studerende. Plaisier, fda for alle online zithromax uden recept amerikanske.\nOpnåelige mål for 9,948 folk. Landmænd, som blev. Immunforsvaret købe zithromax online thru paypals profiler eller var. Semel institut på. Partikler til dopamin som.\nStøtte små-skala, blandet landbrug i.


Danmark - plejefamilie\nNeo blev reddet fra en gård i Sydspanien, hvor han levede under forfærdelige vilkår sammen med 28 andre hunde. De levede alle sammen på meget lidt plads i deres egen afføring, dårlig ernæring og måtte passe sig selv.\nInternatet vi samarbejder med i Sydspanien fik fjernet ALLE 29 hunde og bragt dem i sikkerhed.\nNeo er den skønneste og sejeste lille overlever. Han er en lille fyr, som virkelig gerne vil livet og han gør hvad han kan for at passe ind. Neo har taget et kæmpe tigerspring de sidste 4 mdr. og man begynder nu, at kunne se hvad den lille forsigtige fyr gemte på.\nNeo er en sjov, kærlig, blid og nysgerrig fyr, med fart over feltet og gåpåmod. Han er et kæmpe madøre! Hvilket er fantastisk når der skal læres nye ting. Han er en meget opmærksom hund, som følger med i alt hvad der sker omkring ham, og er meget opmærksom på sin families kropssprog og toneleje samt søger øjenkontakt. Derudover elsker han at putte i sofaen, at hoppe og springe rundt, løbe og lege – sommetider er Neo bare stadig er en lille fjollet hvalp i en voksenkrop.\nGåture i naturen som f.eks. i skoven og stranden, hvor han rigtig kan bruge sin næse, finde pinde, grave huller, rulle sig i græsset, løbe efter fugle osv. er også et kæmpe hit hos den lille fyr. Han er god til at køre i bil.\nSelvom Neo har lært meget de sidste par måneder, er der stadig meget han skal lære. Neo tåler ikke en hård tone /irettesættelse el skæld ud. Positiv træning og tålmodighed er et must!\nNeo har hos sin plejefamilie i København ingen problemer med dagligdagens lyde, hverken inde el udenfor. Han er renlig (det kan smutte hvis han bliver stresset) og god til at gå i snor. Selvom Neo er meget social, er det rigtigt vigtigt at han får plads og ro til at trække sig når han har brug for det og selv vælger at søge nærheden og kontakten.\nNeo kan på ingen måde gå løs, heller ikke i hundegårde, hundeskove eller indhegnede fritløber områder, kun i lukket have.\nHan er meget bange for store hunde, både løse og i snor og generelt hunde han ikke kender (både store og små og uanset køn) og skal hjælpes og støttes til kontakt, derefter går det fint når den værste usikkerhed har lagt sig.\nNeo kan godt være alene et par timer sammen med en anden hund. Men ikke helt alene hjemme. Han er allerhelst lige bag i hælene på dig eller sin hundeven, så hele hans verden ramler lidt når han ikke er en del af en flok da han altid har været det.\nDen helt perfekte familie for Neo vil være et hjem uden børn, hvor der er ro, tid og tålmodighed til ham samt en familie som har hundeerfaring. Han vil elsker hvis der er en lille lukket have, hvor han kan få brændt noget energi af uden snor og sole sig om sommeren.\nDet er en fordel, hvis der i forvejen er en social og legesyg mindre hund i hjemmet.\nNeo vil blive vaccineret med standard vaccinen (mod hundesyge, smitsom leverbetændelse, parvovirus, kennelhoste og Leptospirose) og vil havde fået vaccinen mod rabies. Han bliver ligeledes testet for Leishmania, tægefeber og giardia.\nNeo vil få orme- og loppekur inden han forlader Spanien, havde EU pas og være chipmærket.\nDu vil selv skulle tilmelde ham til hunderegisteret + oprette en udvidet sygeforsikring som er et krav ved adoptionen igennem DFA.


Grand Canyon | Simone og Jesper i USA\nGaaaaaab….. Vi stod op kl. 2.45 fredag morgen for at gøre os klar og tage køreturen fra Williams til mødetedet i Grand Canyon, hvor vi skulle være kl. 4.45. Det var vigtigt, at vi kunne komme tidligt af sted, så vi kunne gå det meste af turen, inden det blev alt for varmt.\nVi startede med at gå omkring halv 6 ned af The Kaibab Trail. Det er en 11,2 km lang gåtur fra toppen af Grand Canyon ned til bunden ved Bright Angle Campground. Det tog os vel i alt 5 timer at gå ned, med pauser undervejs. Vores gruppe bestod af ialt fem personer: Vores guide Chelsea, og Ron og Jeanette (far og datter) og så Jesper og mig. Alle var i rimelig god form, og vi passede meget godt sammen i forhold til hvor hurtigt vi gik og hvornår vi trængte til pauser. Turen ned var utrolig flot, men ret hård for benene, – ærligt storetær og knæ, men vi kom alle ned i god behold onkring frokost tid.\nVi havde bestilt en tur hvor, vi havde muldyr til at bære al vores grej – telte, mad m.m. – så det eneste vi gik med var vand og snacks til turen. Da vi kom ned til campingpladsen, var vi alligevel ret trætte. Inden v kunne slappe af skulle vi dog hente vores grej hende ved en nærtliggende ranch (Phantom Ranch), og derefter skulle vi hoppe i vandløbet, der læber forbi campingpladsen. Det var ret køligt, og ikke udelukkende rart, men alt føles vel koldt, når man befinder sig i 45 graders varme.\nResten af dagen gik med at slappe af. Jesper tog en middagslur, mens jeg var til et foredarg holdt af en parkbetjent, og ellers hyggede vi mest ved vandløbet – andet var simpelthen for varmt. Omkring kl 6 spiste vi mad – hvilket vores guide stod for at lave, (en anden fordel ved at vælge en guidet tur), og så tog vi lige et parkbetjent-foredrag mere inden vi gik i seng omkring kl 9. Det var varmt, så vi sov uden den ydre teltdug, og kunne således kigge op på nattehimmelen inde, vi lukkede vores små øjne og faldt i søvn.\nNæste morgen var vi oppe inden kl 7 i hvert fald. Chelsea havde planer for et par gåture, vi skulle ud på, så det gjaldt igen om at få det værste arbejde overstået inden det blev for varmt. Første tur gik op på et lille bjerg, der gav os udsigt over campingpladsen og ranchen, og den efterfølgende tur gik mere eller mindre op gennem et lille vandløb. Ved toppen af vandløbet holdte vi frokostpause. Efter at have spist og slappet af i vandløbet gik vi tilbage til vores lejr. Igen blev eftermiddagen brugt på at slappe af ved vandløbet og inde i kantinen på Phantom Ranch, hvor de havde kold lemonade og aircondition. Vi sprang parkbetjent-snakken over den dag, da den handlede om sten……………\nDa søndag morgen betød, at vi skulle gå tilbage til toppen af Grand Canyon, forsøgte vi at gå tidligt i seng. Inden da lagde vi dog tøj frem, fylde vandflasker og pakkede så mange af vores ting som muligt, inden vi gik i seng.\nIgen stod vi op kl 2.45 for at pakke vores telt sammen, spise morgnmad og gøre os klar, så vi kunne forlade lejeren kl. 4 om morgenen. Det lykkedes ikke helt, da vi først kom af sted kl. 4.30, men skidt pyt 🙂 Turen op var også rigtig god. Vi gik at en anden sti – Bright Angle Trail, så vi fik set lidt andet på den tur. Turen op var ikke hård for knæ og tæer på samme måde, men mere hård for lår, balle og hjertemuskler. Det var lidt hårdere, vi holdte flere pauser og drak mere vand. Det føltes varmere og vi var trætte, men generelt var turen op ad canyonen mere behagelig.\nVi var oppe omkring kl 12, så vi undgik den værste varme – heldigvis. Temperaturen falder jo godt nok jo højere man kommer op, men det var stadig meget varmt. Turen op var ca. 17 kilometer lang, og vi var trætte, da vi nåede op, men i højt humør – og vi hører nu til den ene procent af alle mennesker, der besøger Grand Canyon, som når helt ned til bunden og op igen. Vi tog afsked med Ron, Jeanette og Chelsea da vi nåede op, og derefter fortsatte vi ud mod vores overnatningsted i Cameron, lidt uden for Grand Canyon National Park.\nVi havde en rigtig, rigtig god tur i Grand Canyon. Vi fik drukket rigtig meget vand, (Jesper drak vel mere end 15 liter over de tre dage), slappet af og motioneret, fik stillet vores trang til varmt vejr(!), og vi fik set en masse spændende natur. Det kan varmt anbefales at tage en guidet tur, da man får masser af information om selven canyonen, lavet mad, vasket op og klaret de værste lejr-ting, og at få muldyr til at bære sit udtyr er bestemt også en fordel. Vi var i hvert fald glade for, at vi valgte netop den tur.\nPS. Vi fik at vide, at vi skulle have langærmede, hvide bomuldstræjer på for at holde solen ude. Det er et smaddr smart tip, men skal bare ikke regne med, at den hvide træje nogensinde bliver hvid igen…… 🙂\nBillederne kan ses på Flicker, og vi skulle blive færdige med kommentarene til billederne i aften.\n← Flagstaff, Sedona og Williams\nMonument Valley, Arches & Salt Lake City →