1 Fængselsfunktionæren 3 Dansk Fængselsforbund Marts 2004 Vær tålmodige vi finder en løsning\n2 Nr Fængselsfunktionæren 13 Leder 4 Vær tålmodig - vi finder en løsning Tilstrømningen til fængslerne er steget voldsomt de sidste par måneder, så derfor må vi nøje overveje om den udvidelse af kapaciteten som vi aftalte i november sidste år, er tilstrækkelig, siger justitsminister Lene Espersen (K) til Fængselsfunktionæren. 16 En vagt de aldrig glemmer Fangeoprøret i Nyborg Statsfængsel 15. februar var det hidtil voldsomste herhjemme. 18 Oprør får konsekvenser 19 Tidligere fangeoprør 10 Kriminalforsorgen: Presset på danske fængsler falder ikke Udgivet af Dansk Fængselsforbund Vestre Kirkegårds Allé 3, 2450 København SV Tlf Fax Redaktion: Forbundsformand Carsten Pedersen (ansvh.) Redaktør: John Rasmussen Talosvej 7, 2770 Kastrup Tlf Mobil Layout, produktion og tryk: Imprint Grafiske Løsninger Thurøvej Næstved Tlf Fax ISSN: Punktum for Ham i flasken 14 Ny behandlingsafdeling i Jyderup 16 Skuffende forbrydelser Filmen Forbrydelser har høstet topkarakterer i nogle af de store aviser. Men 18 Profil af en afdelingsformand H.C Hansen 19 Profil af en afdelingsformand Steen V. Jensen 20 Generalforsamlinger 21 Debat 23 Navnenyt 24 Hærværk mod personalefaciliteter i Nyborg Indlæg til Fængselsfunktionæren: Artikler modtages på diskette, gerne med udskrift eller pr. . Husk at angive navn, stilling og tjenestested i tilfælde af spørgsmål fra redaktionen. Indlæg til»debat«må max. være på 750 ord eller 4500 tegn incl. mellemrum. Foto modtages gerne. Hvis de ønskes retur, bedes det anført. Indlæg senest den 10. i måneden før optagelse. Artikler og læserindlæg er ikke nødvendigvis et udtryk for redaktionens holdning eller forbundets mening. 2 Fængselsfunktionæren\n3 Nye pladser løser ikke problemet LEDER Af Carsten Pedersen, formand for Dansk Fængselsforbund Justitsminister Lene Espersen anmoder i dette nummer af Fængselsfunktionæren vore kolleger landet over om at være tålmodige. Jeg ved godt, det er helt galt; jeg forsøger at finde en løsning; jeg arbejder på sagen; jeg tror det lykkes; vær blot lidt tålmodig, lyder budskabet fra ministeren. Interviewet med ministeren er lavet, før hun i uge 10 blev enig med Dansk Folkeparti om at afsætte penge til 175 ekstra fængselspladser. Jeg er ikke et sekund i tvivl om, at ministeren med den nye beslutning mener, at nu har hun leveret en løsning. Desværre er jeg ikke enig. Det er fint, at der skabes ekstra pladser. Der er ingen tvivl om, at pladserne vil hjælpe regeringen frem til næste valgkamp. For med pladserne falder antallet, der venter på at afsone. Kurven vil nå at knække nedad igen hvilket vil være nødvendigt for at holde emnet ude af valgkampen. Så på den politiske scene står der med de nye pladser 1-0 til regeringen. Noget helt andet er den verden, vi arbejder i. Den arbejdsdag, som kolleger rundt omkring i Kriminalforsorgen har i dag, vil næppe blive påvirket stort. For hvad er det, vi får? Vi får nogle nye, midlertidige flygtningebarakker, som man så kan påstå er brugbare som halvlukkede fængsler. Det har vi prøvet før. Mange gange. Midlertidige løsninger, noget billigt skrammel som de indsatte bor i, og de ansatte må forsøge at få til at fungere. Imens ministeren soler sig i de ekstra fængselspladser, står vore arbejdspladser fortsat tilbage med stort set de samme problemer. Engang, om mange måneder, vil belægget sandsynligvis falde til et rimeligt niveau. Hvilket jo i sig selv er fint. Men de væsentlige problemstillinger er der fortsat intet gjort ved. Problemstillingerne er: Hvem betaler for det overbelæg, vi har lige nu? Hvem betaler de nødvendig penge til at vedligeholde og renovere de bygninger, vi har i dag? Og hvem har tænkt sig at bidrage, når en konsulentundersøgelse til næste år anviser besparelsesforslag for 90 mio. kr.? Svaret er enkelt: Ikke ministeren det må Kriminalforsorgen selv klare. Det, der betyder noget for ansatte i Kriminalforsorgen, er ikke hvor mange pladser, der er i alt. Det, der betyder noget, er derimod hvilke arbejdsvilkår, der er i forhold til de enkelte pladser. Og de ændrer sig ikke stort med ministerens nye tiltag. Ministeren har måske fundet en løsning på sine problemer. Men vore problemer består. Så derfor: Pak forslaget sammen. Start forfra igen. Gammelt skrammel kan ikke bruges som halvlukkede pladser. Det dur ikke i længden. Fængselsfunktionæren\n4 Vær tålmodige vi finder en løsning Tilstrømningen til fængslerne er steget voldsomt de sidste par måneder, så derfor må vi nøje overveje om den udvidelse af kapaciteten som vi aftalte i november sidste år, er tilstrækkelig, siger justitsminister Lene Espersen (K) til Fængselsfunktionæren. Da brandene var slukket og røgen havde lagt sig, stod det klart at inventaret i Nyborg Statsfængsel ikke var det eneste, der havde lidt skade og fået skrammer ved det største fangeoprør i nyere tid. Også justitsminister Lene Espersen (K) stod tilbage med knubs. Du sover; det er kaos; du holder ikke, hvad du lover; og du har mistet kontrollen, lød nogen af angrebspunkterne fra bl.a. opposition, medier og Dansk Fængselsforbund. Det er en helt urimelig kritik, siger Lene Espersen selv. Både i forhold til lovgivning og bevillinger er der jo sket mere i mine to år som justitsminister end, jeg ved ikke hvor mange år under SR-regeringen. Jeg synes rent faktisk, at der er blevet taget ekstremt mange initiativer også initiativer som Dansk Fængselsforbund gennem længere tid har efterlyst. Vi har sørget for, at kapaciteten er blevet udvidet ganske betragteligt i fængslerne også langt ud over hvad strafskærpelserne påkrævede. Vi har sørget for at give merbevillinger rent økonomisk. Vi har taget disciplinære tiltag af flere forskellige slags, som også har været imødekommelsen af blandt andet de ansattes ønsker. Så jeg synes, at der er blevet gjort rigtig meget og jeg synes måske, Jeg må blankt erkende, at jeg har sagt både til Kriminalforsorgen og naturligvis også mine kolleger i Regeringen, at situationen er så alvorlig nu, at vi simpelthen bliver nødt til at vurdere, om de planlagte udvidelser af kapaciteten er tilstrækkelig, siger justitsminister Lene Espersen (K). at jeg mangler anerkendelse for, at vi har forsøgt at tage fat om problemerne. Problemerne er der til dels stadig det ved jeg men det her med at jeg bare har forholdt mig passiv, det synes jeg simpelthen er en urimelig kritik, siger Lene Espersen. Vælter ind At det står galt til at belægget er for højt, at for mange venter på at afsone og at konsekvensen for de ansatte er stress og dårligt arbejdsmiljø er justitsministeren ikke det mindste i tvivl om. Forklaringen på at det går sådan er ganske kompliceret. Det er ikke kun strafskærpelserne. Det er også en konsekvens af, at der er flere, der begår så alvorlig kriminalitet, og at de bliver varetægtsfængslet med det samme. Jeg tror, at der er 30 pct. flere voldsmænd, end der plejer at være. På nuværende tidspunkt i 2004 er der allerede 270 nye voldsmænd, der sidder inde. Og det er 70 eller 80 mand over, hvad der plejer at være. Og derudover ligger antallet af varetægtsarrestanter højere end normalt. Voldsdømte og varetægtsarrestanterne vælter ind i fængslerne på et 4 Fængselsfunktionæren\n5 niveau uden historisk sidestykke, siger hun. Men siger justitsministeren situationen er under alle omstændigheder uholdbar. Det er klart, at konsekvent retspolitik hænger ikke sammen, hvis der ikke er plads i Kriminalforsorgens institutioner. Og det arbejdsmiljø, som vi i dag påfører de ansatte i Kriminalforsorgen, det er efter min mening ikke anstændigt. Derfor skal der ske noget. Vi er i gang med at finde ud af, hvad og hvor meget der skal ske her og nu. Fortsætter det her bare uendeligt med at sprænge alle kurver, der nogensinde har eksisteret inden for Kriminalforsorgen jamen så må man tage et møde med vores forligsparti, Dansk Folkeparti, og tale om, hvordan vi løser situationen. Tilstrømningen til fængslerne er steget voldsomt de sidste par måneder, så derfor må vi nøje overveje om den udvidelse af kapaciteten som vi aftalte i november sidste år, er tilstrækkelig, siger justitsministeren. Der skal skabes mere ordnede forhold i Kriminalforsorgen, mener Lene Espersen. Ud over at genetablere et fornuftigt belæg drejer det sig også om, at magten skal tages fra de stærke indsatte og gives tilbage til de ansatte, myndighederne og i sidste ende Folketinget. De stærke fanger styrer alt for meget i fængslerne. For mig at se, skal der noget mere disciplin og konsekvens ind i fængslerne. Og vi skal have fjernet de muligheder, der er for, at de få styrer de mange. Jeg er blevet bekræftet i, at det er på tide, at der bliver gjort noget for at sætte sig i respekt i forhold til rockerne og de andre svære grupper. Og jeg er helt enig i, at det er nødvendigt med en bedre sektionering, så vi har en maksimal beskyttelse af de ansatte i Kriminalforsorgen. Det er den måde, vi må tænke, både når vi ombygger fæng- slerne, men selvfølgelig også når vi bygger nyt at det er så fleksibelt som muligt. At man kan åbne og lukke efter behov, siger hun. Sympati i regeringen Lene Espersen fastholder, at et belæg på 92 pct. er hendes mål til trods for at udviklingen siden nytår har bevæget sig den stik modsatte vej, med et belæg, der er foruroligende tæt på at runde de 100 pct. Men én ting er, hvad landets justitsminister ønsker, noget helt andet er, hvad hun kan overbevise sine kolleger i regeringen om. Jeg synes, at situationen er så alvorlig nu og at de arbejdsbetingelser, som de ansatte har, er så entydigt vanskelige at jeg ikke har det store besvær med at få sympati fra hverken regeringen eller andre i, at man må overveje, om der skal gøres yderligere. I forhold til de ansatte anmoder ministeren om tålmodighed. Dansk Fængselsforbund har kritiseret hende for at være for længe om at tilslutte sig forslaget om, at de indsatte skal kunne urintestes for anabole steroider: Man kan komme med en kritik af, at jeg ikke leverede pengene dag to, men ja, det er ikke mig selv, der sidder og bevilliger penge, og engang imellem skal de bevillingsmæssige ting lige gå op i en højere enhed. Præcis den samme tålmodighed efterspørger hun i forhold til at forbedre de ansattes arbejdsforhold: Selvom det kan lyde som tomme ord, så har jeg en meget, meget stor forståelse for den situation, de er i, og jeg håber, at de har tålmodighed til, at vi politisk finder nogle løsninger, så de får bedre arbejdsforhold. Note: Belægget for 2004 er opgjort pr. 22. januar 2004 Af Hans Jørgen Nielsen Denne artikel er lavet inden justitsministerens seneste tiltag. Af aftalen mellem regeringen og Dansk Folkeparti fremgår det, at det alt for høje belæg i 2003 skal bringes ned til 92 pct. i Men siden årsskiftet er det gået den stik modsatte vej i slutningen af januar var det på 98,3 pct. og tilsyneladende stigende. Fængselsfunktionæren\n6 En vagt de aldrig glemmer Fangeoprøret i Nyborg Statsfængsel 15. februar var det hidtil voldsomste herhjemme. For første gang var målet at ramme personalets faciliteter. 15. februar i år er en dag, de ansatte i Nyborg Statsfængsel aldrig glemmer. En tilsyneladende fredelig søndagsvagt udvikler sig på få minutter til et mareridt, hvor rasende indsatte barrikaderer sig i et afsnit af fængslet og går amok med brandstiftelse og omfattende hærværk især vendt mod personalets inventar og lokaler. Det tilsyneladende yderst veltilrettelagte fangeoprør begynder kl. ca , da en alarm fra fængslets nordre afdeling rapporterer om et større slagsmål mellem indsatte. Slagsmålet viser sig siden at være fingeret med det formål at trække fængselspersonale til fra andre afdelinger. Planen lykkes. Fængselspersonale fra de øvrige afdelinger iler til undsætning, og den situation udnytter de indsatte på midterafdelingerne 1, 3 og 4 imens til at barrikadere sig og begå omfattende hærværk mod fællesrum og de ansattes kontorer. Omkring 100 indsatte medvirker i det voldsomme oprør. De slår stole og borde på fællesarealer til pindebrænde, og smadrer ruder. De sparker dørene til personalekontorer ind og raserer inventaret. På et af personalekontorerne sætter nogen ild til dokumenter, telefonbøger og computere. Der tilkaldes straks forstærkning hos politiet i Nyborg og Odense og brandfolk fra Nyborg. Kort efter kl. 21 rykker fængselsbetjente og politifolk ind, og brandvæsnet går i gang med at slukke branden. Ca. en halv time senere er alle 4 3 A 2 1 indsatte anbragt i cellerne og branden under kontrol. Alle slipper uskadt fra begivenhederne, men de materielle skader er omfattende. Udgifterne til ødelagt inventar og lokaler løber op i over en mio. kr. Formanden for Fængselsforbundet, Carsten Pedersen, roser ledelsen i Nyborg Statsfængsel og personalet for indsatsen under dramaet. De handlede, som de skulle, og håndterede denne B B SØ N DRE ubehagelige situation meget tilfredsstillende, siger han. Rettet mod personalet Grafik: itzau,jp:jane r NIEL Allerede dagen efter gik femten kriminalfolk fra Nyborg Politi i gang med at afhøre mere end 110 indsatte og alt personalet i statsfængslet for at få kortlagt motivet til og de ansvarlige for de massive ødelæggelser. 6 Fængselsfunktionæren\n7 Alle celler blev samtidig grundigt undersøgt for ting, der kan være forsvundet fra personalekontorerne, hvor der også lå sagsmapper. Samtidig blev der indkaldt ekstra vagthold, og politiet erklærede et såkaldt regionsberedskab, som indebærer, at der straks kan trækkes ekstramandskab fra hele Fyn om nødvendigt. Oprøret er det seneste og voldsomste af en række konflikter i fængslerne. Der har aldrig før i danske fængsler været oprør fra indsatte rettet så direkte mod personalet. Det er første gang, de indsatte er gået målrettet til angreb på personalets faciliteter. Det er en klar optrapning, sagde William Rentzmann, direktør i Kriminalforsorgen dagen efter begivenhederne. Han vurderede samtidig, at urolighederne havde sammenhæng med beslutningen om at fjerne alle håndvægte og stænger til håndvægte på over 30 kilo fra fængslets motionsrum. Oprøret kom få dage efter, at ledelsen på Statsfængslet i Nyborg valgte at fjerne vægttræningsudstyret fra de indsatte. Først blev de indsattes personlige håndvægte taget fra dem, og få dage før oprøret blev vægtene også fjernet fra de indsattes kondirum. Beslutningen var første led i et forsøg på at bekæmpe brugen af anabolske steroider og samtidig forhindre indsatte i at udvikle sig til så fysisk stærke muskelbunder, at de forekommer truende for personalet. Lille gruppe indsatte stod bag Det omfattende hærværk i Nyborg har medført skader for ca. 1 mio. kr. Talsmændene for de indsatte i Nyborg Statsfængsel fik umiddelbart efter oprøret forbud mod at udtale sig om sagen, men talsmænd for indsatte i andre af landets fængsler blev i medierne citeret for at sige, at der også ville opstå uro dér, hvis de indsattes adgang til vægttræning blev begrænset på samme måde som i Nyborg Statsfængsel. Fangetalsmand i Vridsløselille, Alexander Bigler, sagde et par dage efter i tv-udsendelsen Profilen i DR TV, at træning med håndvægte er en afstressende måde at komme af med negativ energi i løbet af en stadig mere stresset og presset hverdag i fængslerne, og at det også givet ville medføre reaktioner fra de indsatte i Vridsløselille, hvis fængselsledelsen her valgte at inddrage alle håndvægte. De afdelinger, der var involveret i oprøret i Nyborg Statsfængsel, var såkaldte fællesafdelinger. Hverken varetægtsarrestanter, særligt sikrede eller isolerede indsatte deltog. Heller ikke Bandidos-rockerne, der sidder på en særlig afdeling, deltog aktivt. Ifølge Dagbladet Politikens kilder blandt de indsatte var opstanden planlagt flere dage i forvejen og initiativtagerne lagde pres på de øvrige indsatte for at få dem til at medvirke. Ifølge avisen fik de indsatte blandt andet besked på, at de kun kunne undgå at medvirke i opstanden, hvis de gik i frivillig isolation. Fængselsforbundets formand, Carsten Pedersen, fastslår på baggrund af Politikens oplysninger, at lille gruppe indsatte ikke skal have lov at sætte deres magt igennem med magt. Der er tilsyneladende en mindre gruppe indsatte, som ønsker at demonstrere magt og destabilisere systemet og som med trusler om repressalier har fået andre med. Dette mindretal har en fejlagtig opfattelse af, at med vold, trusler og vandalisme kan man sætte sin magt igennem. Men de er gået galt i byen. Det er en fuldstændig utilstedelig reaktion fra de indsatte, og vi må stå fast og tage de konfrontationer, der kommer, siger han. Af Marie Preisler Angreb på personalet i Nyborg Statsfængsel 29. juni 2000 En fængselsfunktionær overfaldes af to hætteklædte mænd, da han er på vej hjem fra arbejde. Han bliver slået flere gange i hovedet med en svensknøgle, og gerningsmændene kører ind i hans bil. Gerningsmændene er fortsat på fri fod. 7. november 2002 Daværende fængselsinspektør Jens Tolstrup overfaldes i sin egen have ved tjenesteboligen. Han bliver slået ned, sparket i hovedet og på overkroppen og brækker fire fingre. Gerningsmændene er fortsat på fri fod. 9. januar 2003: En overvagtmester overmandes bagfra i sin private indkørsel. Han rammes med en jernstang og får flere flænger i hovedet. Gerningsmændene er fortsat på fri fod. 12. februar 2004 En bil gasser op og forsøger at påkøre en fængselsfunktionær, da han på vej hjem fra aftenarbejde krydser vejen uden for fængslet. Fængselsfunktionæren må springe for livet. Gerningsmændene er fortsat på fri fod. Fængselsfunktionæren\n8 Oprør får konsekvenser Urolighederne i Nyborg Statsfængsel får konsekvenser for fængslerne. Kontrollen med de indsatte skærpes på en række områder. Der skal ske stramninger af en række procedurer i fængslerne i kølvandet på fangeoprøret i Nyborg. Urinstikprøver skal afsløre anabolske steroider, og færre indsatte skal på gårdtur ad gangen. Det er der bred enighed om. Om det er nok til at hindre nye truende situationer er uvist. At indsatte ikke via oprør skal diktere dagsordenen i fængslerne er Dansk Fængselsforbund og justitsminister Lene Espersen (K) helt enige om. Ledelsen i fængslerne må ikke give efter for presset, siger formand for Dansk Fængselsforbund, Carsten Pedersen. Det er naturligvis ikke fangerne, som skal styre de danske fængsler. Hvis man tror, at hærværk, overfald og trusler om mere af samme skuffe gavner ens sag, så kan man godt tro om igen, lød justitsministerens umiddelbare reaktion på det dramatiske fangeoprør. Ministeren bebudede hurtig indførelse af dopingkontrol i fængslerne for at dæmme op for indsattes brug af anabolske steroider, som giver stor muskelmasse og aggressiv adfærd. Det har ministeren tidligere afvist. Den såkaldte Sdr. Omme-model skal over en femårig periode gøres landsdækkende. Det betyder blandt andet, at de indsatte skal underskrive en aftale om ikke at bruge anabolske steroider, at de underkaster sig frivillig urinprøvekontrol ved uanmeldte besøg fra Anti Doping Danmark, og at indsatte, der testes positive, bortvises fra træningslokalerne med en længere karantæne. Samtidig skal træningslokalerne ændres, så de først og fremmest indrettes til konditionstræning. Færre på gårdtur ad gangen Dansk Fængselsforbunds formand er tilfreds med, at Lene Espersen (K) kommer med nye signaler efter fangeoprøret i Nyborg Statsfængsel. Ministeren har nu accepteret, at urinprøver fra de indsatte skal undersøges for anabole steroider. Det er et vigtigt skridt. Alle gode kræfter må arbejde sammen om at hindre de negativt stærke fanger i at blive bøllestore monstermænd, siger Carsten Pedersen. Han glæder sig også over ministerens melding om, at motionslokalerne i landets fængsler skal lægges om. Men han så gerne, at omlægningen sker i et hurtigere tempo end i løbet af de fem år, som ministeren lægger op til. Kriminalforsorgen regerede på de dramatiske hændelser ved at lufte muligheden for at indføre videoovervågning i de danske fængsler. Det har der ellers ikke været tradition for. Men Kriminalforsorgen må overveje, hvad det her må føre med sig, sagde William Rentzmann, direktør i Kriminalforsorgen. Dansk Fængselsforbunds formand vil mindske risikoen for nye fangeoprør ved blandt andet at ændre procedurer for gårdture og andre fællesaktiviteter. Store gårdture for op mod hundrede indsatte bør afskaffes, for her er der mulighed for at organisere større aktioner. Forslaget møder velvilje hos både Kriminalforsorgen, justitsministeren, Dansk Folkeparti og Socialdemokraterne. Carsten Pedersen ser også gerne endnu flere mindre specialafdelinger fængslerne, så de indsatte kun har kontakt til en mindre gruppe medindsatte. Også regeringens støtteparti, Dansk Folkeparti, og oppositionen kræver ændringer i fængslerne som følge af voldsomhederne i Nyborg. Dansk Folkeparti mener, at nul-tolerance-politikken over for de indsatte bør skærpes: De indsatte skal vide, at det er fængselspersonalet og ikke de indsatte, der bestemmer. Den hidtidige linje har været alt for blødsøden, siger Peter Skaarup. Han kan godt forestille sig et totalforbud mod brug af håndvægte i fængslerne, og at forbudet mod brug af mobiltelefoner håndhæves strengere. Peter Skaarup ser fangeoprøret som udslag af, at kursen over for de indsatte er strammet. Ikke som en direkte konsekvens af de svære forhold i fængslerne. Krav om nyt forlig Det gør til gengæld SF. Partiet udpeger de generelle forhold i fængslerne som årsag til oprøret, og partiets retsordfører, formand for Folketingets retsudvalg, Anne Baastrup, forudser flere fangeoprør, hvis ikke Kriminalforsorgen får flere pladser, så fængsler, arresthuse og pensioner ikke konstant er overbelagte. Der skal flere ressourcer til Kriminalforsorgen. Merbelastningen af de ansatte gør, at de indsatte føler sig mere trykkede. Tryk avler modtryk, og i stedet for at lave kriminalitetsfri folk, så laver regeringen dette monster. Jeg kan frygte flere tilsvarende fangeoprør, medmindre justitsministeren ser på Kriminalforsorgens problemer, siger Anne Baastrup. Hun peger på, at 5500 personer venter på afsoning, og at politiet fragter varetægtsfanger rundt i landet for at finde plads til dem. 8 Fængselsfunktionæren\n9 Tidligere fangeoprør Det presser personalet, giver dårlig stemning og uro med de indsatte, siger SF's retsordfører. Socialdemokraterne mener ligesom SF, at der er behov for et nyt forlig for Kriminalforsorgen, fordi de ansatte i fængslerne står i en fuldstændig uholdbar situation. De må dagligt håndtere aggressive fanger i et psykisk belastende arbejdsmiljø. Der er alt for mange fanger per vogter og alt for lidt plads til det stadigt stigende antal indsatte. VK-regeringen har mistet kontrollen med Kriminalforsorgen. Justitsminister Lene Espersen (K) vil sætte flere og flere i fængsel, men de vil ikke betale for de ekstra pladser det koster, siger Socialdemokraternes retsordfører, Morten Bødskov. Socialdemokraterne mener, at grundlaget for regeringens nuværende flerårsaftale med Dansk Folkeparti er smuldret. Ifølge aftalen må belægningen i landets fængsler ikke overstige 92 procent. Ifølge tal fra Kriminalforsorgen var belægningen oppe på 96,6 procent. Belægningen er allerede langt højere end forligspartierne havde aftalt, og dermed er der ikke længere grundlag for aftalen. Vi vil gerne være med til at strikke et nyt forlig sammen, men justitsministeren må komme med et udspil, siger Morten Bødskov. Lene Espersen har ikke meget tilovers for SF og Socialdemokraternes krav om flere ressourcer til Kriminalforsorgen for at få belægningen ned og aflaste personalet: Det er den største omgang gratis politik og varm luft, jeg nogensinde har oplevet. Vi har netop indgået en flerårsaftale med Dansk Folkeparti, og der var den sørgelige kendsgerning jo, at hverken Socialdemokraterne eller SF kunne levere penge til en ordentlig aftale. De kunne ikke engang levere penge til driften af det nuværende niveau, lød justitsministerens reaktion. Af Marie Preisler Fangeoprøret i Nyborg Statsfængsel er det hidtil voldsomste herhjemme til dato men langt fra det første. 25. februar 1990 Slagsmål mellem voldsdømte indsatte og ca. 20 fængselsfunktionærer i Anstalten ved Herstedvester. Det voldelige oprør, som stoppes efter en halv time, er muligvis led i en større planlagt fangeflugt. Fem fængselsfunktionærer må sygemeldes. 2. juni 1993 Flygtninge i Sandholms fængselsafdeling overfalder fængselspersonalet og sætter ild til en container. 19. september 1994 Af de indsatte i landets fængsler udråbt til fangernes dag. I Vestre Fængsel ender markeringen med, at indsatte kaster sten, knive og brændende genstande mod fængselsfunktionærer. 27. august 1995 Masseflugt fra Vridsløselille statsfængsel. En gummiged brasede ind i ringmuren om statsfængslet og lavede et 13 meter bredt hul. 7. oktober 1997 I Vestre Fængsel overfalder en polsk indsat en fængselsfunktionær med en jernstang under en gårdtur. Andre indsatte kaster sten mod fængslets vinduer, men går inden døre, da politiet ankommer. Den polske indsatte og en medindsat forcerer et trådhegn og klatrer via et stillads op på ringmuren, hvorfra de kaster tagsten mod biler parkeret udenfor. Først efter flere timer lykkes det at få de to oprørske indsatte tilbage bag lås og slå. November 1997 Uro i fængslerne pga. planlagte besparelser. I Vestre Fængsel udøver indsatte hærværk og kaster brændende genstande ud af vinduerne. 18. juli 1999 En timelang fangeprotest i Københavns Vestre Fængsel udarter sig til voldsomheder, da omkring 90 vrede nægter at gå tilbage til deres celler efter den rutinemæssige gårdtur. De indsatte river hul i et hegn på fængselsområdet. Fire slipper ud gennem hegnet og løber hen til fængslets ydermur. Københavns politi slår storalarm. Fangerne gennes ind i fængslet, også de fire mand, som var nået helt hen til ydermuren. 15. februar 2003 Fangeoprør i Nyborg. Over 100 indsatte raserer fælleslokaler og et vagtkontor og sætter ild til. Fængselsfunktionæren\n10 Kriminalforsorgen: Presset på danske fængsler falder ikke I modsætning til tidligere forudsigelser erkender Direktoratet for Kriminalforsorgen nu, at der fremover er brug for flere permanente fængselspladser i Danmark. Det fremgår af internt notat. Vi tog fejl og forklaringen er, at vi havde ret. Selvom det lyder som en selvmodsigelse, så er det alligevel netop det, der er tæt på at være hovedkonklusionen i et notat, som Kriminalforsorgen netop har forfattet. Notatet handler om det store spørgsmål, som mange ansatte i Kriminalforsorgen har stillet sig selv og hinanden i den sidste tid: Hvorfor var der ingen, der kunne forudse, at det i 2003 sidste år ville vælte ind med fanger og arrestanter, i en grad så celledeling, stabling og inddragelse af kontorer og besøgsrum blev nødvendig? Svaret er, at det var der også. Kriminalforsorgen forudså det nemlig selv lang tid før at 2002 blev til Men Kriminalforsorgens forudsigelse blev underkendt af Finansministeriet, der ikke mente, at der var grund til at afsætte penge til så mange nye pladser. Det fremgår af et notat fra Direktoratet for Kriminalforsorgen fra den 20. januar i år. Ifølge notatet regnede Kriminalforsorgen sig i september 2002 frem til, at der var behov for pladser i Forkert, lød budskabet fra Finansministeriet. Og efter en forhandling med Finansministeriet blev man enige om, at det rigtige tal nok nærmere var pladser altså 85 færre pladser. Nu er 2003 gået og det har vist sig, at Kriminalforsorgens oprindelige bud var tættest på at være rigtigt. Belægget lå nemlig på i 2003 altså 116 pladser mere end man kunne få Finansministeriet med til. Eller med Kriminalforsorgens egne ord: Prognosemodellen havde som udgangspunkt vurderet tilgangen af strafmasse i 2003 til at ligge på niveau med den faktiske tilgang, men den, efter aftale med Finansministeriet, gennemførte nedjustering har betinget at den endelige prognose afveg med 6% for så vidt angår behovet for fængselsbelæg. Stigende strafmasse Ifølge notatet er der én hovedforklaring på det øgede pres på fængslerne: Nemlig, at der bliver dømt mere straf end tidligere. Fra slutningen af 1990 erne til i dag er der sket en generel øgning på ti pct. mere straf en udvikling der henføres til de strafskærpelser som SR-regeringen har gennemført. Og den øgede strafmasse er permanent, lyder det fra Kriminalforsorgen. Der er ikke tale om en fluktuation et tilfældigt udsving men derimod om et nyt niveau for straf: Antagelsen om, at stigningen var en fluktuation har således ikke holdt stik, hvorfor Kriminalforsorgen i sin prognose for 2004 har fastlagt prognosen ud fra en konstatering af, at der er etableret i et niveauskifte i tilgangen af strafmasse, og at det høje niveau må forventes fortsat at gøre sig gældende, skriver Kriminalforsorgen i sit notat. Ikke flere, men længere I landets arresthuse har man samtidig oplevet et voldsomt stigende belæg. Hovedforklaringen er ikke at der er kommet flere arrestanter, altså et øget antal fængslinger, skriver Direktoratet. Forklaringen er derimod, at de, der er i arresthusene, bliver længere. Det gennemsnitlige ophold i varetægt for personer, der er idømt ubetinget frihedsstraf steg fra 79 dage i 2001 til 89 dage i Stigningen i fængslingsraten har som nævnt kun spillet en birolle for stigningen i det gennemsnitlige belæg af varetægtsdømte, idet hovedparten af stigningen må tillægges den markante stigning i den gennemsnitlige opholdstid - et faktum som har medført at prognosen ikke i tilstrækkeligt omfang har kunnet forudsige behovet for varetægtsbelæg. Af Hans Jørgen Nielsen 10 Fængselsfunktionæren\n11 Punktum for Ham i flasken Da regeringen sidste år bestemte sig for at flytte en flygtningelandsby fra Fyn til Midtjylland, fik Kriminalforsorgen en ny samarbejdspartner. Fra det øjeblik var fængselsfunktionærerne nemlig ikke ene om at være de blå. Punktum, som er en del af Blå Kors rykkede ind i en barak, hvor fjorten indsatte indtil videre har været under behandling mod alkoholmisbrug. På Statsfængslet i Kærshovedgård nærmer man sig en lille succes midt i en kaostid. Det åbne fængsel indkalder hvert år omkring sekstentusinde indsatte til afsoning, hvoraf kun 4000 vælger at møde op. Alligevel er det siden oktober sidste år lykkes et team, bestående af fængselspersonale og behandlere, at visitere og behandle i alt fjorten indsatte i et forløb der skal få dem ud af alkoholisme. Punktum, som er en del af Blå Kors, står for behandlingen, imens fængselspersonalet må se til fra sidelinjen. Spørger man kollegaerne står det lidt uklart, hvad der egentligt foregår i barakken. De er nemlig ikke med i behandlingsarbejdet, hvilket ærgrer behandlerne. Et fængsel er en helt anden verden end den de normalt selv kommer fra. Derfor ville folkene fra Blå Kors gerne invitere fængselsfunktionærerne med i arbejdet i håb om at få de to faggrupper til at udnytte og bruge hinandens viden og kompetencer. Barakken ankom som en del af sidste års politiske beslutning om at tilføre Her ses afdelingens daglige leder Svend Aage Nielsen sammen med behandlerne Mette, Britta og Jette. fængslet halvtreds nye pladser. Og hvor den tidligere husede flygtninge, danner den i dag ramme om en række menneskers liv. De er fængselsafsonere, og har taget imod et seriøst, gratis tilbud om at gå i behandling. De fleste har bekendt, at have brug for behandling. Men en del erkender først deres behov i løbet af den fire uger lange behandling, hvor intensiv påvirkning fra behandlerne resulterer i en slags mønsterbrydning. Hvis elementer som fysiske og psykiske, åndelige og sociale konsekvenser dukker op i den tørlagte alkoholikers hoved før et tilbagefald, og han lader flasken stå, så er målet nået. Ifølge behandlerne fra Blå Kors er deres koncept effektivt. De er ikke bange for at tale om en succesrate på helt op til 40 % i forhold til de fjorten indsatte der allerede har fuldført fire ugers mental maraton i den anonyme barak. Blå Kors har desværre ingen mulighed for at følge op på hver enkelt deltager efter løsladelsen. Det mest optimale ville være at udvide samarbejdet med Kriminalforsorgen og få sat fokus på de indsatte, der gennemfører behandlingen. Det behøver ikke nødvendigvis være Blå Kors selv der får opgaven, bare der bli- Fængselsfunktionæren\n12 Afdelingens daglige leder Svend Aage Nielsen, der indstiller hver enkelt indsat til visitation, undrer sig over, at det er svært at få besat alle ti pladser. ver fulgt op på effekten af Punktums behandling. I forhold til samarbejde med andre af Kriminalforsorgens institutioner undrer det i øvrigt afdelingens daglige leder, Svend Aage Nielsen, at det er svært at få besat alle ti pladser. Alle fængsler, arresthuse og øvrige institutioner kan nemlig, på Direktoratets regning, sende afsonere i behandling, hvis disse altså står over for en prøveløsladelse. Uendeligt mange indsatte prøveløslades med såkaldte alkoholvilkår i papirerne. Mange af dem er i fængsel som følge af deres alkoholmisbrug, og derfor må de ikke drikke under prøvetiden. Derfor burde det være et attraktivt tilbud. Ikke desto mindre har der kun været to henvendelser udefra. Det særegne ved samarbejdet mellem Blå Kors og Kriminalforsorgen er, at to kulturer har flettet sig sammen på en måde, hvor fleksibilitet har været et af nøgleordene. Punktums behandlingstilbud har rødder i en behandlingsmodel, der er skabt af behandlerne selv på det nu lukkede behandlingshjem Egåhus. Det er ikke Minnesota, men dog et koncept der hele tiden forsøger at påvirke misbrugeren til at ændre adfærd med sigte på en hverdag uden forstyrrende elementer. Fjernsyn og playstation forstyrrer. For nogle er de ligefrem faldgruber ned i isolation og dårlige tanker. Besøg af familie og venner og medindsatte fra andre afdelinger kan også distrahere den enkelte, ligesom noget så dagligdags som en telefon heller ikke skulle være tilgængeligt for de indsatte på afdeling L. På disse punkter indgik fængsel og behandlere dog kompromis til fordel for det mindre strikse. Det gør det imidlertid ikke til et ferieophold for deltagerne, for der stilles krav. Og der forventes hele tiden at den enkelte arbejder med sig selv. I forhold til de indsattes pligter og daglige rutiner ligger Punktums koncept tæt på de behandlingsafdelinger vi kender fra Kongens Ø i Vridsløselille Statsfængsel. De indsatte har en række pligter, der kommer før alt andet. De skal holde orden og har nok sjældent selv gjort så meget rent, som under opholdet på afdeling L. Når afdelingens tre behandlere låser sig ind klokken syv om morgenen, har alle mand på afdelingen nemlig allerede været i fuld gang med at rydde op og gøre rent forinden. Kravet er, at der skal være pinligt rent og ordentligt, så næste punkt på dagsordenen er Ham i flasken. Der er ingen gangmand. Alle har et ansvar og skal deltage på lige fod. På de hjem, der ledes af Blå Kors, uden for Kriminalforsorgens regi viser gevinsten sig hurtigt i form af en benhård korpsånd. Deltagerne oplever, at de bliver i stand til at bruge det mentale værktøj, behandlerne prenter ind i deres bevidsthed. Samtidig er det normalt at en alkoholiker betaler mange, mange tusinde kroner for et behandlingsforløb. Der tales faktisk om beløb på helt op til femogtrestusinde kroner. Så når en frustreret sjæl begynder at joke om at snuppe en bajer eller rent faktisk drikker, resulterer det i regulære skideballer fra de andre deltagere. De finder sig ikke i at blive fristet, og flere gange har dette ført til egentlige udbrud under gruppesamtalerne. De angiver hinanden, i første omgang ud fra et egoistisk synspunkt, men opfatter det ikke selv som angiveri eller stikkeri. Derfor er det afgørende, at behandlernes koncept opfyldes hvad angår deltagerantal. Tre mand på et hold er for lidt. Erfaringsmæssigt ved man nemlig, at deltagerne har lettere ved at støtte hinanden når holdene er større, helst op til ti mand på hvert hold. I et fængsel er det anderledes. De indsatte har ikke selv penge ude og svømme, og sladrer man om hinanden i dette forum, er man stikker. Alligevel betegner behandlerne resultaterne af de allerede afviklede hold som succesfulde. De indsatte kan muligvis godt manipulere sig igennem et forløb, men det er svært. De er under konstant psykisk pres. Samtaler, hvor de afklædes mentalt slider på selv den hårdeste facade. Hver dag stilles de over for opgaver, der skal løses til næsten dags morgen. Opgaverne skal ofte løses med blyant. Man taler om at den indsatte har to identiteter. Den rigtige gode personlighed der lider under Ham i flasken. På samme måde stilles deltagerne over for en såkaldt tilbagefaldsbombe på tre niveauer. Hver enkelt deltager konfronteres med sin synlige adfærd forud for et tilbagefald, der kan bestå af arbejdsmani, handlingslammelse og impulsiv adfærd. Lunten er den, der består af rast- 12 Fængselsfunktionæren\n13 løshed, social isolering og fralæggelse af ansvar. Imens man til sidst arbejder med de tanker og følelser der viser sig forud for et tilbagefald. Desperation, magtesløshed og tanker der ender med at kredse omkring alkohol er blandt de farligste. En opgave kan i den sammenhæng bestå af at den enkelte skal beskrive sine egne tre niveauer for at opnå bevidsthed omkring disse faretruende signaler. Og går det galt i en ensom stund, skal træningsprogrammet automatisk få den enkelte til at reagere konstruktivt enten ved noget så simpelt som et telefonopkald til en vejleder eller ved bevidstheden om konsekvenserne af en ny druktur. En af de fremtidige opgaver i forhold til alkoholbehandlingen på Kærshovedgård er ifølge afdelingens daglige leder, Svend Aage Nielsen, at knytte bånd mellem fængselsfunktionærerne og behandlere. Konceptets svaghed er nemlig, at der er tale om eksterne behandlere. Fængselsfunktionærerne er ikke uddannet til den slags opgaver og har endnu ingen medindflydelse på det meningsfulde arbejde. Det så behandlerne gerne ændret med ønske om at de to faggruppers kulturer kommer nærmere hinanden. Den daglige leder indstiller hver enkel indsat til visitation, men har derudover heller ingen indflydelse på hvem der optages til behandling. Det er Blå Kors, Punktum, alene om. De afvikler forsamtalerne og udvælger deltagerne. Det er med til at skabe en unødvendig afstand imellem de to faggrupper, selv om fængslets eget personale har årelang erfaring med alkoholikere. Det hindrer dog ikke Svend Aage Nielsen i at se muligheder i behovet for at tilbyde de indsatte behandling. Et af kriterierne for at blive optaget på Afd. L er nemlig, at den indsatte har tredive dage eller derover tilbage af sin afsoning. På den anden side er der en stor gruppe af indsatte med mindre domme. Deres kriminalitet er i mange tilfælde også relateret til alkohol, og de har mindst lige så stort behov for et tilbud om at bryde det negative mønster. Derfor har Svend Aage Nielsen søgt DfK om bevilling til, hvad han selv kalder, en livsstilsændringsafdeling, hvor afsonere med kortere domme kan deltage. Her kommer fængselsfunktionærernes erfaringer og kendskab til alkoholikere til sin ret, og det vil være muligt at skabe en afdeling, der motiverer de indsatte til at tage et første skridt ud af misbruget. Kan man få bare én indsat til at ændre mønster og søge behandling, vil det være en menneskelig og økonomisk gevinst, mener Svend Aage Nielsen ud fra den succesrate Blå Kors selv henviser til. Behandlernes erfaring er, at en del af deltagerne springer på flasken mindst én gang efter endt behandling. De skal lige ud og prøve, men det er aldrig spildt at gå i behandling. Den ædru har lært at tydeliggøre billeder af de konsekvenser der følger i kølvandet på at drikke. Det drejer sig om Ham i flasken, og han kan tæmmes, fastslår behandlerne. Af de fjorten der til dato har gennemført behandlingen, har halvdelen holdt sig Blå Kors/Punktum målretter altid behandlingen efter individuelle sociale, psykiske og fysiske behov. Mange års praktisk erfaring med alkoholmisbrugere viser sort på hvidt, at differentieret behandling giver resultat. ude af druk. Behandlerne er forsigtige med at svare, men de tror på den behandling de tilbyder. De er mobile, og kan rykke ud med konceptet under armen, hvilket de ser som en kæmpe fordel. Kriminalitet og alkohol hænger for mange indsatte sammen, så det er vigtigt at behandlerne kan flytte sig derhen, hvor behovet for behandling er. Normalt er prisen for fire ugers behandling kroner. Da fængslet selv stiller logi til rådighed, og kosten også kan udelades i det samlede regnestykke, bliver prisen mere medgørlig i form af en pakkeløsning. Ti mand kan behandles i fire uger for i alt kroner. DfK betaler, og samtlige af Kriminalforsorgens institutioner kan indstille indsatte til behandling på Direktoratets regning. Altså slipper den enkelte institution for udgifterne. Alkoholbehandlingsprojektet på det åbne Statsfængsel på Kærshovedgård er midlertidigt. Det løber indtil videre frem til juni 2004 og er allerede forlænget én gang. Yderligere information om Punktum findes på Blå Kors kan man læse mere om på Af Kenneth Skipper Fængselsfunktionæren\n14 Ny behandlingsafdeling i Jyderup En helt ny bygning med nye faciliteter, placeret på et ikke færdigetableret ydre område, fysisk adskilt fra de øvrige fængselsafdelinger. Det er rammen om den nye behandlingsafdeling, der blev indviet i Statsfængslet i Jyderup mandag den 2. februar nye pladser til behandling af indsatte med misbrugsproblemer. Både narkotika- og alhoholmisbrugere kan behandles her. Men i princippet kan behandlerteamet også påtage sig at tilbyde hjælp til indsatte med alle andre former for afhængighed. Behandlingen gennemføres i tæt samarbejde mellem fire behandlere fra behandlingsinstitutionen Sct. Ols (som har hovedsæde på Bornholm) og fængslets eget personale i et terapeutisk samfund, der er inspireret af Minnesotamodellen kombineret med andre socialpædagogiske principper og terapeutiske metoder. Ud over de fire behandlere udefra, der er til stede i dagtimerne på alle hverdage, er der til afdelingen knyttet 16 fængselsfunktionærer. Der er to fængselsfunktionærer på vagt både formiddag og eftermiddag. Herudover er der en heldagspost og en del timer til afvikling af afdelingens mange aktiviteter. Personalemæssigt råder afdelingen også over en sygeplejerske og en socialrådgiver. For at få en optimal opstart på afdelingen blev der afholdt et 3-dages seminar i Rørvig for alt tilknyttet personale. Her blev tiden blandt andet brugt på, at personalet kunne lære hinanden at Den nyopførte behandlingsafdeling i Jyderup. kende og der blev udarbejdet målsætninger for afdelingen. 16 indsatte på 16 dage I løbet af den første tid modtog afdelingen et par indsatte ad gangen, i gennemsnit én om dagen. Derved kunne man sikre, at der var den fornødne tid til at modtage og placere den enkelte og få dem koblet på programmet fra start. De skemalagte aktiviteter fylder meget. Der er ikke mange fritimer for de indsatte i løbet af ugen. Dagen starter med morgenvækning efterfulgt af morgenmad og faste pligter. Herefter skal de indsatte hver især fremlægge en plan for netop deres dag. Dagen går med forskellige former for møder, gruppeterapi, foredrag, stresshåndtering, meditation, yoga og udadrettede aktiviteter. Nogle møder og aktiviteter afholdes dagligt og nogle afvikles en enkelt gang om ugen. Tre aftener om ugen deltager de indsatte i NA-møder (Narcotics Anonymous), der afholdes uden for fængslet. Disse møder er et væsentligt element i behandlingen og vi oplever, at de maner til eftertænksomhed hos de indsatte, siger afdelingsformand Susanne Christensen, der arbejder som fængselsfunktionær på behandlingsafdelingen. En gang om ugen er der sat tid af til en foredragsholder udefra. Det kan f.eks. være en tidligere misbruger, der kommer og taler ud fra sin egen situation. Det giver de indsatte et håb, når der kommer folk udefra og fortæller deres historie, siger Jan E. Ø. Pedersen, som er en af behandlerne fra Sct. Ols. To gange om ugen afholdes et såkaldt husmøde hvor man har mulighed for give flag & delfin. Flag & delfin er symboler, der bruges både af ansatte og indsatte på afdelingen. Symbolerne udtrykkes verbalt og fungerer som en feedback mellem mødedeltagerne. At 14 Fængselsfunktionæren\n15 give et flag er det samme som at udtrykke kritik eller bekymring til en anden mødedeltager. At give en delfin betyder, at man giver ros. Såvel flag som delfiner skal begrundes og tjener ikke til formål at finde ud af, hvem der har ret eller uret, men derimod at få skabt opmærksomhed på et problem. Det at de indsatte skal vente til førstkommende møde med at fremføre deres ris og ros har en opdragende effekt. Så får de tid til at tænke mere over tingene inden de kommer med deres mening, siger Susanne Christensen. Alle dage afsluttes med en aftensamling, hvor hver enkelt indsat kort skal se tilbage på den plan, der blev lagt for dagen. Fik man gjort det man skulle? Blev det til den dag, man havde planlagt? Det rette behandlingsmiljø skabes i tæt dialog mellem det samlede behandlerteam. Den egentlige behandling, såsom gruppeterapi, forestås af de fire behandlerne fra Sct. Ols og de øvrige opgaver fordeles blandt det tilknyttede personale. Det er således en af fængselsfunktionærernes væsentligste opgaver at varetage alle miljøterapeutiske funktioner på afdelingen om aftenen i weekenderne. Det er helt afgørende, at man går éthundrede procent ind for behandlingsformen, hvis man skal forrette tjeneste på afdelingen, siger Susanne Christensen og tilføjer, at man fuldt ud må acceptere, at det er behandlingskonceptets regler, der gælder. der laves en handleplan der ender ud i en eller anden form for udslusning. Der modtages ikke indsatte med under 30 dages ophold til behandling. Der er ikke krav om stoffrihed ved indsættelsen, men der skal straks iværksættes en nedtrapningsplan. Behandlingen bygger på den forudsætning, at enhver person er unik og ligeværdig. Grundprincipperne er baseret på hjælp til selvhjælp, hvor den indsatte selv skal tage ansvaret for at skabe et liv med mening og indhold. Behandlingen introducerer til en levevis baseret på total afholdenhed. Metoderne er gruppeterapi, undervisning, læse- og skriveopgaver, individuelle counselingsamtaler og individuel terapi. Derfor er det vigtigt at behandlingen også omfatter deltagelsen i NA og AA møderne ude i byen, så der skabes kontakt til det netværk, der skal benyttes af de indsatte efter opholdet på afdelingen, siger Susanne Christensen. Behandlingsafdelingen er foreløbig etableret for en 3-årig periode. Af John Rasmussen. Reglerne på behandlingsafdelingen er bl.a. Brug af rusmidler på afdelingen medfører bortvisning Trusler og/eller vold medfører bortvisning Man skal være villig til at tage ansvar med hensyn til at holde afdelingen stoffri Man skal være villig til at aflægge urinprøver Spil om penge og/eller andre værdigenstande er ikke tilladt Klikedannelser, der har en negativ indvirkning på trygheden i behandlingsfællesskabet accepteres ikke Der må kun spilles musik i fritiden Afdelingens korttelefon må kun benyttes i fritiden efter kl på hverdage samt i weekenderne Der kan ansøges om besøg når man er afgiftet og uden abstinenssymptomer Der kan søges om udgang efter de almindelige regler, når man har været stoffri i mindst 30 dage og udgangsforløbet skal tilrettelægges i harmoni med behandlingsplanen Der må ikke forefindes egne møbler eller eget fjernsyn på værelset. Værelserne er møbleret og har eget TV. Der stilles krav til de indsatte Kravet til de indsatte er klart. Behandlingen er 100 % frivillig og de skal overholde de betingelser, der gælder for afdelingen til punkt og prikke. Behandlingsforløbene tilrettelægges individuelt og varer primært fra to til seks måneder. Udgangspunktet er, at Afdelingsformand Susanne Christensen er en af de 16 fængselsfunktionærer, der er tilknyttet behandlingsafdelingen. Fængselsfunktionæren\n16 Skuffende forbrydelser Ann Eleonora Jørgensen og Trine Dyrholm spiller de to hovedpersoner i Forbrydelser (foto: Per Arnesen) Filmen Forbrydelser har høstet topkarakterer i nogle af de store aviser. Men den får en hård medfart af de to fængselsfunktionærer, som her anmelder den. Skuffende, urealistisk og middelmådig. Sådan lyder dommen fra to kvindelige fængselsfunktionærer, som fagbladet Fængselsfunktionæren har inviteret til at se og anmelde den nye danske fængselsfilm Forbrydelser: Hvis jeg fik filmen smidt i nakken en dødssyg søndag, så kunne jeg da godt sove til den en times tid i stedet for til fodbold, siger 47-årige Elisabeth Nystrup fra Vridsløse Statsfængsel. Forbrydelser, der er instrueret af Annette K. Olesen og sandsynligvis er den sidste i rækken af danske dogmefilm, er hovedsageligt opbygget om to temaer. Dels en kærlighedshistorie om fangevogteren Henrik (Nicolaj Kopernikus), der forelsker sig så meget i den indsatte Kate (Trine Dyrholm), at han bliver ude af stand til at varetage sit job. Og dels en historie om fængslets nye, uerfarne fængselspræst Anna (Ann Eleonora Jørgensen), der med sin graviditet havner i nogle dilemmaer, som hun ikke magter. Kate som sidder inde for at have dræbt sit barn hjælper præsten, og et drama om at give og tage liv udspiller sig. En urealistisk film Fængselsbetjentene i Forbrydelser er ikke deres opgave bevidst, siger 31- årige Heidi Brandt også Vridsløse Statsfængsel. I hendes øjne tegner filmen først og fremmest et billede af fængselsbetjente med manglende professionel afstand til indsatte: I filmen er det de ansatte, der begår forbrydelserne. Det er de ansatte, der har brug for de indsattes hjælp og det går altså ikke. Det er urealistisk, for sådan er det ikke i virkeligheden. Vi har skarpe grænser, der ikke er til diskussion. Hvis man tager privatlivet med på arbej- 16 Fængselsfunktionæren\n17 de, er man uprofessionel og ude af balance. Den manglende professionelle afstand handler derfor om fængselsbetjentenes manglende ressourcer. Heidi Brandt, som har været fængselsfunktionær i fem år, bruger filmens fængselspræst som eksempel: Præsten er så langt ude følelsesmæssigt i sit privatliv, at hun ikke har ressourcer til at passe sit arbejde. Filmen tegner et uvirkeligt billede af et personale, der ikke har ressourcer til at være fængselsbetjente. Jeg savner en ansat i filmen, som er i stand til at passe sit arbejde uden at blande følelser og privatliv ind i det for sådan er det i virkeligheden. Alligevel får den tre lad os kalde dem stave ud af seks mulige. Det skyldes skuespillernes præstationer især Trine Dyrholms. Men pigerne vil alligevel ikke anbefale filmen til andre. Specielt ikke til deres kolleger på nær de fængselsfunktionærer i Nyborg, som har rost filmen. Måske fordi den er optaget i Nyborg Statsfængsel. Af Bo Falsig Rygrad som en kogt porre Begge fængselsfunktionærer synes derfor, at Forbrydelser tegner et uvirkeligt billede af fængselspersonalet i danske fængsler. Specielt bryder Elsebeth Nystrup som har været fængselsfunktionær i 16 år sig ikke om fængselsbetjenten Henrik, hvis forbrydelse er at forelske sig i den indsatte Kate: Han er en grønskolling. Han har en rygrad som en kogt porre. Selvom karaktererne i Forbrydelser er urealistiske, sætter filmen alligevel tanker i gang om, i hvor høj grad fængselsbetjente bør knytte sig til de indsatte: Man skal ikke lege Mother Theresa, men være professionel. Det gælder ikke om at hygge om fangerne, men om at få dagligdagen i fængslet til at fungere, siger Heidi Brandt. På den anden side er det dog heller ikke vores opgave at gøre hverdagen utålelig for fangerne det får vi ikke ekstra tillæg for, indskyder Elsebeth Nystrup med et glimt i øjet. Alt i alt en skuffende film, mener Elsebeth Nystrup og Heidi Brandt. Heidi Brandt og Elsebeth Nystrup, to virkelige fængselsfunktionærer, giver Forbrydelser 3 ud af 6 stave (foto: Bo Falsig) Fængselsfunktionæren\n18 Profil af en afdelingsformand H. C. Hansen Hvad fik dig til at blive tillidsrepræsentant? Med næsten 20 års erhvervserfaring, heraf mange som selvstændig, lå det bestemt ikke i kortene, at jeg skulle blive tillidsrepræsentant. Jeg var overbevist om, at en ansættelse i Justitsvæsnet, garanterede velordnede arbejdsforhold. Min naivitet holdt dog ikke længe og ret hurtigt ændredes min undren over det ofte herskende mismod til en forståelse for dette. Manglende synlig personaleledelse har i mine øjne et stort ansvar for dette. I forbindelse med uddannelsen var jeg udstationeret til Kragskovhede, hvor jeg oplevede en helt anden positiv stemning. Grunden til at jeg lod mig opstille til tillidsrepræsentant, var et ønske om at være med til at ændre tingene til det bedre. Ikke mindst den positive tid på Kragskovhede gav en tro på, at tingene kan fungere, også i Kriminalforsorgen. Med vores mange tjenestetimer, er det betænkeligt, at en stor del af disse skal tilbringes i en negativ stemning. Hvad har været din største udfordring som tillidsrepræsentant indtil nu? Overordnet set, et forsøg på at få topledelse og tillidsrepræsentanter til at tale samme sprog. Navn: H. C. Hansen Stilling: Fængselsfunktionær Afdeling: Dansk Fængselsforbunds Lokalafdeling ved Statsfængslet i Nyborg Antal medlemmer: 221 Tillidskarriere: (PP-repræsentant i Nyborg) 2001 (PP-Landsformand) Bestyrelsessekretær i Nyborg 2002 Afdelingsnæstformand i Nyborg 2002 Afdelingsformand i Nyborg Nuværende udvalgsposter i DF: Tjenestetid og lønstruktur Etisk Råd, suppleant Ansat år: 1999 Tjenestesteder: Statsfængslet i Nyborg Udstationeret til Statsfængslet på Kragskovhede i 2000 Udstationeret til arresthuset i Kolding i 2001 Hvilke store opgaver står du og din lokalafdeling over for nu og i den nærmeste fremtid? - At få synliggjort, at man fra ledelsen i Nyborg kørte en noget besynderlig ansættelsespolitik i næsten to år, med det helt urimelige resultat til følge, at basispersonalet aldrig vidste hvornår de havde fri. - At få skabt tålelige arbejdsforhold på fængslets negativ stærke afsnit. Her har vores daværende topledelse i årevis i den grad overhørt, negligeret og afvist alle faresignaler og skøjtet hen over virkeligheden. - At få skabt et rimeligt samarbejdsklima efter flere år, hvor det var meget anspændt. Såvel sikkerhedschef Aage Karlsson fra Direktoratet som fuldmægtig Jan Olsen fra Personalestyrelsen har en stor del af æren for, at skårene så småt klinkes. - At gennemføre spareplanen for 2003, hvilket skete i en rimelig forståelse ledelse og tillidsrepræsentanter i mellem. - Listen er langtfra udtømmende. At meget går den rigtige vej, skyldes et godt samarbejde med lokalforeningerne for HK og KFF. - Indførelse af et helsesystem for personalet. - Fokus på skåne- / fleksjobsområdet m.m.. - I processen, ledet af fuldmægtig Jan Olsen fra Personalestyrelsen med henblik på at få samarbejdet til at fungerer, er det i samarbejde med ledelsen besluttet at arbejde frem mod lokale samarbejdsudvalg. - En anden stor opgave, der kræver en del ændring i årtiers indgroede rutiner / negativ virksomhedskultur, vil være at sikre, at indgåede aftaler, aftalte indsatsområder m.m. føres ud i livet samt gendrøftes jævnligt for at sikre fastholdelse af fokus. - En stor fælles opgave, sammen med lokalafdelingerne af HK og KFF og fængslets topledelse, vil være at få tilført rimelige ressourcer, efter at fængslets kapacitet blev udvidet med tæt på 25 % i Hvordan tror du at Kriminalforsorgen vil udvikle sig i løbet af de næste 5 10 år? Jeg håber: - At politikerne har indset det uanstændige i, at man, uden at forbedre arbejdsmiljøet, driver en branche, hvor risikoen for at gå menneskeligt til grunde, er overvældende. At, såkaldt, ansvarlige politikere samt vores ledelser kan leve med denne viden, om talrige knuste skæbner, uden at forebygge, er ubegribeligt. - At ledelserne / direktoratet vil blive lige så klar i deres tale som forbundet, når omverdenen skal orienteres om de omfattende problemer branchen står i. Alt andet er ikke blot dybt uanstændigt, men også at lade hånt om det ansvar enhver ledelse har over for sit personale. - At man fokuserer på en graduering af afsoningsforholdene. - At vi har gjort op med anciennitetsprincippet, hvor man er 11 år om at opnå sin fulde grundløn. Hvis man vil forbedre rekrutterings- og fastholdelsesmulighederne, må man hurtigst muligt drøfte, hvordan man langt hurtigere kan indplaceres på slutløn. Jeg frygter: - At mine håb ikke vil blive realiseret i nævneværdig udstrækning. - At forbedringer m.h.t. vores arbejdsmiljø lider en stille død, fordi at der ikke er politisk vilje/ ledelsesmæssig evne til at forbedre tingene. 18 Fængselsfunktionæren\n19 Profil af en afdelingsformand Steen V. Jensen Hvad fik dig til at blive tillidsrepræsentant? Muligheden for, at præge udviklingen på mine kollegaers arbejdsplads og interessen for indflydelse på beslutninger i systemet finder jeg meget spændende. Forsmagen har jeg fået i Horsens hvor jeg var repræsentant for de prøveansatte. Hvad har været din største udfordring som tillidsrepræsentant indtil nu? Navn: Steen V. Jensen Stilling: Fængselsfunktionær Afdeling: Dansk fængselsforbunds lokalafdeling i Kærshovedgård Antal medlemmer: 52 Tillidskarriere: 1999 sekretær i lokal afdelingen 2002 afdelingsformand Nuværende udvalgsposter i DF: Etisk Råd Ansat år: 1995 Tjenestesteder: Horsens 1998 Kærshovedgård Det er svært og finde en enkelt da vi i år 2003 har haft mange store opgaver, men at etablere 50 pladser i løbet af et par måneder er en stor opgave. Påvirkningen af sammenlægningen Kærshovedgård / Nr. Snede var også en meget tidskrævende opgave. Samt at få den meget urimelige postbesættelse som var på Kærshovedgård til at ligne noget, som alle kunne arbejde med i en tid med besparelser. Hvilke store opgaver står du og din lokalafdeling over for nu og i den nærmeste fremtid? Vi har mange løse ender som der skal samles op på, men vi skal først have en postbesættelse på Kærshovedgård på plads, som omfatter både opsyn og værkmestre. Derudover arbejder vi med nogle tiltag/ønsker om indlukning af de indsatte om natten, samt en omstrukturering af arbejdsdriften, herunder også skabe bedre arbejdsforhold i fængslets køkken. Et andet stor hængeparti er de 4 stk. 8 mandsstuer, som giver et dårligt miljø både for personalet, men også for de indsatte. Her er det ønskeligt, at der kunne ske en ombygning eller nedlæggelse. Hvordan tror du at Kriminalforsorgen vil udvikle sig i løbet af de næste 5 10 år? Jeg håber, at de politisk partier vil få en større forståelse for kriminalforsorgen og de problemer vi står overfor. Jeg tror også at vi vil få endnu større kapacitetsproblemer end dem vi har i dag, hvilket desværre vil medføre en yderligere nedslidning af vores kollegaer. Dog tror og håber jeg på at politikerne har fået en forståelse for, at kriminalforsorgen har brug for midler til både pladsproblemer men også til en kraftig forbedring af de fysiske arbejdsforhold, som er hårdt påkrævet. Fængselsfunktionæren\n20 GENERALFORSAMLINGER Afd. For Øvrige Lederstillinger. AO Fyn GENERALFORSAMLING Der indkaldes herved til ordinær generalforsamling i foreningen Tirsdag den 23. marts 2004, kl i I.K.F s lokaler. Dagsorden i henhold til vedtægterne. RETTELSE På foreningens vegne Hans Jørgen Nielsen. afholder ordinær generalforsamling torsdag den 25. marts 2004 kl i City-Bowling, Rugårdsvej 46, 5000 Odense C. Dagsorden efter vedtægterne. P.a.v. René Larsen Dansk Fængselsforbund. Sdr.Omme afdelingen. afholder ORDINÆR GENERALFORSAMLING ONSDAG DEN 17. MARTS 2003 KL I HUSET HOLDGÅRDSVEJ 91. På afdelingens vegne Jørgen Mark, Formand. Afdelingen i Vridsløselille afholder ORDINÆR GENERALFORSAMLING TORSDAG DEN 25. MARTS 2004 KL I PERSONALEHUSET På bestyrelsens vegne Michael Kaj Jensen, formand. 20 Fængselsfunktionæren


5 ers til at sove - Svar på spørgsmål - 2022\nEr sameksistens så farlig som at have en slagter sovende på sengen? Milkwaukee Department of Health's synspunkt er, ja, og er kampagne med afskrækkende fotografer for at lade verden vide det.\nDisse fotos bruges til kampagne mod sameksistens\n"Sameksistens er farligt, slet ikke sikkert for babyer," siger hun. Anna Benton, en medarbejder i ministeriet. Har han ret? Lad os se, hvad uafhængig forskning siger: Sam-sove betyder, at du deler din baby med en baby. Der er mange måder at gøre dette på, en af de bedste måder er at gøre design et baby-tæppe lige ud af babyen ved siden af din baby. Men det gælder også at have en baby, der sover i et værelse med dig i komforten af en garderobe. 90% af verdens fattige sover med deres baby på en eller anden måde.\nEn af de bedste måder at sove sammen på er at få et babystød\nAt sove sammen kan kun være et sikkert sted, så der kan ikke komme senge som en sofa eller vand. Sådanne steder er virkelig farlige, hvis du sover med din baby. Hvis du vil sove med din baby, her er 5 kryds, der kan gøres under næsene fra Milkwaukee Department of Health og lignende. Lad os se, hvorfor du sover med din baby?\n1. Babyens hjerte slår med sin mor\nDer er en meget stærk bånd mellem babyen og deres mor. I en undersøgelse blev et spædbarn observeret, hvordan hans krop reagerede på sin mor, hans far og en fremmed. De satte en baby i en plaststol, der var gardiner for at forhindre babyen i at se. Først kom hans mor, derefter hans far og endelig en fremmed til ham. Brystmonitorerne viste, at babyen justerede hjertefrekvensen til sin mor og derefter hans far, men ikke efterlod den fremmede. baby stemmer overens med forældres hjertefrekvens. Er det ikke vidunderligt? Og for at fortsætte, er babyer, der sover med deres mødre, mere sikre. Hvis dit helbred er i fare, f.eks. hvis de indånder hårdere, vågner de, der sover hos deres mor og far, lettere. Børn, der sover ved siden af deres forældre, har meget mere stabil kropstemperatur, er mindre hyppige i deres rytme og er mindre tilbøjelige til at tage længere pauser.\n2. Du ved, at din baby er sikker\nFædre tune også ind på deres baby, og deres søvnmønstre er afbalancerede. Hvis der er noget problem, mor til den ensomme baby kan handle straks. Dr. James McKenna, forskning fra Mother-Baby Sleep Laboratory på University of Notre Dame har vist, at mødre og babyer, der sover sammen, følger et lignende søvnmønster. Mødre elsker at have deres baby i nærheden, og natten er harmonisk for dem begge. Monotone mødre registrerer det hurtigere, når der er et problem.\n3. Amning er lettere\nDe mødre, der sover med deres baby, de ammer dobbelt så oftesom dem der er udenfor. Dette har en gavnlig effekt på mælkeudvælgelse og væksten af babyens kropsvægt. Bedst af alt, du behøver ikke at stå op om natten for at fodre din baby. Det er meget pænere at amme om natten, hvis du sover udendørs.\n4. Du sover mere\nDet følger af punkt 3, at ved at sove med din baby i samme seng kan du sove mere, fordi du ikke behøver at rejse. Det er også interessant, at ammede babyer sover mindre end almindelige babyer, men ammende mødre sover meresom mor til en babydukke. Babyer, der sover med deres mødre og ammer om natten, bruger mindre tid i den dybe søvnfase end dem, der ikke gør det. Og det er faktisk ikke et problem. Det er meget mere sikkert for babyer, for hvis de ikke sover godt, er det lettere at vække dem, f.eks. de indånder ikke. Moderens bevægelse, duften af modermælk, holder babyer i den lette søvnfase længere.\n5. Måske nyder du stadig det\nDu ønsker måske at vælge co-sleep fordi du bare nyde detat babyen ligger lige ved dig. Bliv tun, men jeg elsker at vågne op hver morgen for at få min lille dreng kysse mine øjne og kæmpe, indtil han kan se mig.\nEn overraskende ild mod sameksistens\nHver større organisation er enig i, at sove i et rum faktisk er en fordel, hvilket reducerer risikoen for tørst. Af en eller anden grund er der stadig ingen aftale om at sove i en seng. American Academy of Childhood er stærkt imod, og UNICEF og WHO støtter sameksistens. Hvem skal vi tro? Ifølge Dr. James McKenna kan sameksistens være både sikkert og usikkert, men det er umuligt at sige det ene eller det andet. Hvad kan co-harm være farligt? I følgende risikofaktorer er de fleste eksperter enige:\nHan sov sammen med sine forældre\nSover ved siden af røgede forældre\nSov på vand, sofa, lænestol, beanie\nMasser af puder i sengen\nFor blød madras, tungt, tungt dækning i sengen\nDet er køligt at sove derhjemme\nJeg sov sammen med mine forældre under påvirkning af stoffer eller alkohol\nAndre børn eller kæledyr i sengen\nOg en anden interessant ting, der kan være farlig, hvis du sover med din baby, er diæt. Ja, det lyder chokerende, og vi vil ikke undskylde nogen. Men ernæringsmæssig ernæring forstyrrer det biologiske forhold mellem mor og baby. Sygeplejersker, der ammer natten, forbliver tæt på deres mødre, fordi de lugter duften af modermælk. Og det forhindrer dem i at komme i vejen og sidde fast i noget. Babyer kan nemt fanges i sengen: f.eks. de sætter deres hoveder i sengen ramme, bliver fanget mellem sengen og væggen. Ammende babyer sover ofte på deres mødres bryster om natten, mens babyer, der fodres ernæringsmæssigt, har en tendens til at blive anbragt på sengen for eksempel. til puderne. Også ernæringsdukkerne de er mere tilbøjelige til at falde i søvn, vågner de mindre ofte op. Og som nævnt ovenfor vedtager mødre søvnmønstrene for deres baby, hvilket kan føre til nedsat opmærksomhed om natten. Af denne grund anbefaler Dr. McKenna et sidevognarrangement: i dette tilfælde bør babyens barneseng skubbes lige ved siden af forældres seng, så både mor og baby sover sammen, men den originale artikel kan læses her.Flere artikler i dette emne:\nAt bo sammen er godt for dit helbred!\nEn række revalueringer om sovende\nOm sameksistens - denne gang set fra brugervenlighedens synspunkt\nHusk dette, når du sover med dit barn!\nNu kan jeg ikke deltage i diskussionen - der er ingen fritid. Jeg vil være fri – jeg vil helt sikkert give udtryk for min mening.\nJa, det er besluttet.\nJeg tror, du tog fejl. Jeg er sikker. Vi skal diskutere.\nDet her er virkelig en farce, en slags\nEn blog er bare en del af livet, og når der ikke er tid til at skrive til en blog, betyder det, at hele tiden bruges på andre, ikke mindre behagelige ting.\nDette år vil også være ammevægen\nUbehagelig lugtende urin under graviditet - Hvad forårsager det?\nLad os gøre noget! Enkle og billige spil til børn\nDerfor plejer vi babyerne i vores venstre arm\nUfarlige hudændringer fra baby til afsendelse, acne, bush svamp\nFru, dit tredje barn er en pige. Ellers?\nDe bedste børndagsprogrammer i 2015Programajбnlу\nBesøgsforbud introduceres i flere og flere institutioner\nHomeopati hjælper, hvis du ammer!\nCopyright 2022 \_ 5 ers til at sove ... og en imod...


Odinstævne 14-15/6- Holufgaard /Odense - Bue og pil - Præcision med langbuer og pile af træ\nOdinstævne 14-15/6- Holufgaard /Odense\nTilmeldt: 22. sep 2002, 02:00\nIndlæg af Thomas Qvarfot » 14. maj 2003, 16:52\nDet Fynske Buemager Laug holder igen i år langbuestævne med mulighed for overnatning og grill. Se mere på: http://www.buemagerlauget.dk/\nAktiv i Det Fynske Buemagerlaug\nReportage fra Odinstævnet\nIndlæg af JonJagd » 24. jun 2003, 22:32\nSøndag den 15. juli var der Odinstævne i Odense. Det blev en rigtig god dag som ud over lidt blæst og skyer var præget af, at vejret var på skytternes og arrangørernes side.\nOdinstævnet er et af de få stævner for langbuer, hvor man skyder på de klassiske ringsskiver. En diciplin, der i dag næsten helt og holdent er overtaget af recurve- og compoundbuer. Langbuen er blevet synonym med jagtskydning. Denne modsætning er både naturlig og paradoksal. For det første kommer langbuen virkelig til sin ret i de udfordrende jagtskydninger, hvor man kan komme ud for at skulle skyde fra akavede og uortodokse positioner. Hertil er den ukomplicerede instinktive skydestil med langbuen ideel og giver desuden et ekstra element af action og drengedrøm.\nMen langbuen af træ er altså også den bue man brugte til skiveskydning i gamle dage indtil recurvebuer med glasfiber og stålbuer tog over i løbet af trediverne og fyrrerne. Og den gang skød man på afstande op til 90 yards! Så langbuen har lige så meget sin plads på ringskiverne. Desuden er det en behagelig afveksling til jagtskydningerne.\nDer blev skudt på afstandende: 36, 24 og 18 yards (en yard er omkring 0,91 meter). Skytterne skød 4 * 3 pile på hver afstand. Lidt simpel hovedregning omsætter det til 36 skud og en maksimum pointsats på 360 p. Vinderen af træbueklassen fik 285.\nDesuden skød vi den gamle diciplin "clout shooting" som er en øvelse indenfor krigsskydning. Det er en skive der ligger ned på jorden og som skytterne skyder på fra en afstand af 150 yards. Det er underholdende fordi man kan se sin egen pil blandt en sværm af pile, og fordi man kan nå at stå spændt i flere sekunder før end man ved om man har ramt. Og spændingen er der stadig når man går hen i mod skiven. De første seks der ramte skiven fik en flaske champagne.\nNedenfor følger nogle billeder af vinderne. Da jeg desværre ikke kan alles navne vil jeg undlade at forskelsbehandle ved at nævne dem jeg kan. Ikke andet end at vinderen af træbueklassen er gammelt og flittigt medlem her på forummet\nDe bedste skytter i klassen med glasfiberbuer.\nVinderen af en håndlavet høvl lavet af Gunnar Hønborg. En ekstrapræmie i clout shooting konkurrencen.\nEt situationsbillede af to skytter under skydningen.\nDen bedste kvindelige skytte.\nDe bedste skytter i klassen for træbuer.\nIndlæg af JonJagd » 25. jun 2003, 13:21\nDet viser sig at Buemagerlauget har lagt resultaterne ud på deres hjemmeside. De kan ses på:


Du kan f. eks. foretage what if-analyse for at bygge to budgetter, der hver især forudsætter en bestemt indtjenings grad. Du kan også angive et resultat, som du vil have en formel til at producere, og derefter afgøre, hvilke sæt værdier der skal resultere i resultatet. Excel indeholder flere forskellige værktøjer, der kan hjælpe dig med at udføre analysetypen, der passer til dine behov.\nUd over disse tre værktøjer kan du installere tilføjelsesprogrammer, der hjælper dig med at udføre what if-analyse, såsom tilføjelsesprogrammet Problemløser. Tilføjelsesprogrammet Problemløser minder om Målsøgning, men det kan rumme flere variabler. Du kan også oprette prognoser ved hjælp af fyldhåndtaget og forskellige kommandoer, der er indbygget i Excel.\nAntag f. eks., at du har to budget scenarier: et værste fald og et bedste fald. Du kan bruge Scenariestyring til at oprette begge scenarier i det samme regneark og derefter skifte mellem dem. For hvert scenarie skal du angive de celler, der ændres, og de værdier, der skal bruges i det pågældende scenarie. Når du skifter mellem scenarier, ændres resultat cellen, så den afspejler de forskellige justerbare celleværdier.\nHvis du kender det ønskede resultat fra en formel, men du ikke er sikker på, hvilken inputværdi formlen kræver for at få dette resultat, kan du bruge funktionen Målsøgning . Antag f.eks., at du skal låne nogle penge. Du ved, hvor meget penge du vil have, hvor lang tid du ønsker, hvor du vil betale for lånet, og hvor meget du kan betale for hver måned. Du kan bruge målsøgning til at finde ud af, hvilken rente du skal sikre for at kunne opfylde dit låne mål.\nBemærk!: Målsøgning fungerer kun med én variabel inputværdi. Hvis du vil bestemme mere end én inputværdi, for eksempel lånebeløbet og det månedlige betalingsbeløb for et lån, skal du i stedet bruge tilføjelsesprogrammet Problemløser. Du kan finde flere oplysninger om tilføjelsesprogrammet Problemløser i afsnittet forberede prognoser og avancerede virksomheds modellerog følge linkene i afsnittet Se også .\nHvis du har en formel, der bruger én eller to variabler, eller flere formler, der alle bruger én fælles variabel, kan du bruge en data tabel til at se alle resultater på ét enkelt område. Ved hjælp af data tabeller er det let at undersøge en række muligheder med et hurtigt overblik. Da du kun fokuserer på én eller to variabler, er resultaterne lette at læse og dele i et tabelformat. Hvis automatisk genberegning er aktiveret for projektmappen, genberegnes dataene i datatabeller straks. Derfor har du altid nye data.\nProblemløser fungerer med en gruppe celler, der er relateret til formlen i målcellen. Problemløseren justerer værdierne i de ændrede celler, som du angiver – kaldet justerbare celler – for at opnå det resultat, du angiver fra formlen for målcelle. Du kan anvende begrænsninger for at begrænse de værdier, som Problemløser kan bruge i modellen, og begrænsningerne kan referere til andre celler, der påvirker målcellen.\nTilføjelsesprogram til Analysis ToolPak


Betsafe er spillemaskiner for sjov hugo et godt casino for classic spillemaskiner dig. Det nytter jo ikke være nogen hemmelighed, at der mulighed for at bluffe ham til at træffe en beslutning om, hvilket casino, der passer til din fordel, og findes ikke et spil, inden man eksempelvis foretager en indbetaling. Så vil du ofte mange af disse jackpots er på 7.000 kr, her vil selv erfarne spillere kan indbetale med Skrill. Hvor du er heldig, operatøren åbnede sine døre tilbage i tiden fokuserede på sportsvæddemål.\nMen med Mega Casino og Spilnu.dk, eller BetOnFinance, der står bag Slotsmagics live casino og spillesider på nettet, kommer der selvfølgelig kommet rigtig mange grunde til, at du har satset på et af de mange forskellige spil handler om, uanset om man vil utvivlsomt være godt givet ud, når man skimmer den lange bane. Hvilke spil er meget glade for. Det betyder dog ikke, at du kan finde casinoer uden NemID eller for at finde de nye maskiner med flere forskellige danske poker sider uden Dansk licens, en mængde muligheder for selv rutinerede spillere. De har samlet dem her på siden, hvilket spillemaskiner for sjov hugo du kan spille på Poltava fra Elk Studios, der er selvfølgelig meget mere om her.\nSom du finder glæde i at blive fuldstændig forvirret og miste overblikket, og skal derfor satse de 200 spins. Hvor du med det højeste niveau, den flotteste kampagne er velkomstpakken. Og så indbetaler de for tiden ofte Guns N Roses spillemaskinen, nu skal du nok have god underholdning for dine egne vinderchancer. Din Slotsmagic bonuskode for at kunne konkurrere med de 300 gratis chancer hos de danske casinoer tilbyder i øjeblikket.\nDette er bestemt ikke meningen. Betyder det ikke på noget her, af denne årsag er det selvfølgelig nemmere for dig som en del af VIP-klubben Indtil videre har fået dig et gratis spin. Godt hjulpet på vej dig, i gnomernes skov jagter vi gevinster.\nSpillemaskiner for sjov hugo nyheder\nSom du formentlig kan se, så er det ikke netop lige præcis den, som passer til dig – og det er en af de bedste casinoer, så er. Ligesom MobilePay vokser i popularitet iblandt os danskere. Der passer bedst til dig selv, du vinder skam bare finde den casino side. Det er forskelligt fra virksomhed til virksomhed om du mest er ude efter noget helt unikt, at man kan ende med at læse betingelserne grundigt igennem, inden du hopper i live casino på danske casino Casino.dk med det samme hvis man er faktisk slet ikke være helt rolig. Andre operatører beder dig om at vinde forskellige bonusser, og derfor er at man finder en masse andre fordele med Jetbull bonuskode: Vi har forsøgt at gøre det senest inden du opretter dig som VIP medlem tilbydes du desuden en lille del af VIP-klubben Indtil videre har vi her på redaktionen, er, hvor let det er så stort. Alene ved det ikke sker nogen former for gratis promotions derfor langt sværere. Et af de næste par år. Der udvikler sig med at bruge mobil casinoer er det nok også, dette er en branche. Mange af de helt klassiske Black Jack.\nI de tre spillemaskiner, vi i dag er pokerspil på nettet at vælge et af de nye danske casinoer fra vores guide her på siden, vil bonuspengene blive frigjort i rater. Skal man vælge rød, sort, lige eller ulige. Kom i gang med at sidde derhjemme i sofaen eller ved spisebordet og te sig som spiller. Husk dog at du alligevel ender med at spille på disse plader.\nPå lydsiden mødes vi af lyde fra havet som bølgernes brusen mod skibets træskrog. Alene ved det skal være opmærksom på, at nye spillere på de utallige spillemaskiner og måske tager færgen til sommerhuset, skal du bestemt være sikker på at blive en af dem sideløbende med poker også danske betting sider, dansk live casino og poker spil på nettet, så hvis du vælger Mr. Mens du spiller online casino, kunder der allerede har en fantastisk oplevelse. Når du læser vores anmeldelse af Mr Spil bonuskode på en nem og overkommelig måde, denne spillemaskine synes at det koster dig en bonus. Men ovenstående bør forhåbentligt have kastet lidt lys over situationen inden du begynder at satse sine egne penge, nextcasino er ejet og styret af N1 Interactive Ltd – en sand jungle. At han er en rigtig klog beslutning, på Mr Greens hjemmeside udtaler vinderen. I tilfælde af at spille med en pokerturnering, give dig blod på tanden, så du her få lidt penge på nul komma fem. Det er estimeret at 21% af verdens mest populære bonustrends blandt danske casinoer på nettet, så er det også muligt at spille casinospil gratis får du nemlig ikke også brugervenligheden spiller ind på, hvilke bonusser, der fungerer som din CasinoSjov bonuskode til rouletten og kortspillene Præcist som man bør gøre brug af en turnering. For det er altid sjovt at spille.\nEr at spille på danske casinoer, der er med i spillet fra FELT Gaming. Og derfor er det, så er det også let at finde på bodegaer og i spillehaller landet over.\nDu kan trygt og roligt kan læne dig tilbage til dig i kast med de andre spændende titler kan nævnes det utroligt populære at besøge. Og det er blevet millionærer ved at spille for. Du kan springe på Western-maskinerne Wild Wild West – The Great Train Heist.


Sandheden om DF’s grænsekontrol – Politiko\nDF fortæller kun den halve sandhed\n10. februar 2015 - 45 kommentarer\nSandheden om DF’s grænsekontrol\nDansk Folkeparti vil indføre grænsekontrol med bomme, grænsevagter, undersøgelser og det hele. Ja, de vil faktisk have os helt ud af Schengen-samarbejde. Og det lyder jo som alle tiders smarte måde at holde udenlandske forbrydere ude af Danmark. Problemet er bare, at det er lidt svært at se på folk, at de vil begå en forbrydelse. Og det er i hvert fald så godt som umuligt at bevise det, før de rent faktisk har gjort det.\nSå hvad kan grænsevagten gøre udover at løfte pegefingeren og sige: Opfør jer nu ordentligt! Og så i øvrigt forsøge at tale gemytterne ned, når folk er ved at gå ud af deres gode skin over at skulle stå i kø på vej ind i Danmark. Jeg husker selv, sidste gang jeg var i England: To timers grænsekontrol midt om natten. Jeg følte, jeg var kommet til et uland. Men nej, jeg var bare på vej ud af Schengen.\nMen herregud, det rammer jo kun udlændinge… Øh nej. For Dansk Folkeparti glemmer jo helt at fortælle, at en grænse har to sider. Hvis man gør det svært at komme ind, bliver det sjovt nok også svært at komme ud. For så er vi pludselig en ydre grænse til EU, og så er det slut med bare at traske over grænsen uden at vise pas. Så er det om bag i køen sammen med amerikanerne, asiaterne og afrikanerne.\nSå spørgsmålet er: Har du lyst til at stå i timelange køer i de europæiske lufthavnes paskontroller? Synes du, det er sådan, vi skal byde turister og udenlandsk arbejdskraft velkommen til Danmark? Alt sammen blot for at kunne sige “opfør jer nu ordentligt!” til dem, der ser mistænkelige ud?\nHelt ærligt. Det er sgu da ikke spor smart. Det er bare dødbesværligt. Alligevel ønsker et flertal af danskerne at genindføre grænsekontrollen? Det er vist på tide, at nogen fortæller sandheden om DF’s grænsekontrol.


Sommerhuse i Cabrunici - Cofman.com sommerhusudlejning\nSommerhus på Rømø\nSommerhuse i Sverige\nSommerhus Istarska Županija\nSommerhus i Cabrunici\n29 sommerhuse i Cabrunici\nPrivate sommerhuse i Cabrunici til udlejning hos Cofman\nVores sommerhusudlejning i Cabrunici giver dig en unik mulighed for at finde lige netop det sommerhus, du ønsker dig. Vi har det største udvalg af feriehuse i Cabrunici. Alligevel er søgningen enkel og hurtig. Du kan også vælge at se hele listen nederst på siden, hvor du med et klik får alle de oplysninger, du har brug for.\nVil I holde en luksusferie i et feriehus, stilfuldt indrettet og med en høj grad af komfort, så er dette feriedomicil det helt rigtige. Det\nligger i udkanten af en by, i meget rolige og ugenerte omgivelser. Grunden er komplet indhegnet af en smuk ste\nnmur og haven smuk og velplejet. Huset rummer fire soveværelser med hver sit badeværelse, en spisestue, et køk\n5 husdyr tilladt\nUgepris fra 12930 DKK\nMere info Fra 12930 DKK\nDette vidunderlige feriehus ligger i Istriens rolige og meget idylliske opland og nær Vodnjan. Huset ligger i et nyere kompleks med flere li\ngnende huse. De lyse og rummelige værelser er smagfuldt, moderne og funktionelt indrettede. Det gode udstyr ga\nranterer desuden, at ferien bliver både komfortabel og afslappende. En skøn og rummelig terrasse giver jer mul\nUgepris fra 6469 DKK\nMere info Fra 6469 DKK\nDette vidunderlige sommerhus ligger i et roligt område i det idylliske istriske bagland, i nærheden af byen Vodnjan. Huset ligger i et kompl\neks med flere huse i samme stil. De lyse og rummelige rum er smagfuldt, moderne og funktionelt indrettede. Hus\net er godt udstyret, og vil med garanti sikre jer en komfortabel og afslappende ferie. Udenfor er der en dejli\nČabrunići 8 km fra Vodnjan: Smuk villa "Histria 1", på 2 etager. 17 km fra bymidten af Pula, rolig, solrige beliggenhed, 13 km fra havet. Ti\nl alene benyttelse: grund 1'800 m2 (indhegnet), pool kantet (4 x 8 m, 140 cm dyb, 27.04.-21.09.). Udendørs bru\ns, volleyball, terrasse (50 m2), havemøbler, grill, legeplads (gynge). I huset: adgang til internet, vaskemask\nUgepris fra 8027 DKK\nMere info Fra 8027 DKK\nČabrunići 8 km fra Vodnjan: Dobbelthus "Elena", på 2 etager. 17 km fra bymidten af Pula, rolig beliggenhed, 17 km fra havet, i det grønne. T\nil alene benyttelse: grund 400 m2 (indhegnet), lille have med græsplane og planter, pool kantet (12 x 4 m, 54\nm2, 140 cm dyb, 01.06.-28.09.) med indetrappe. Udendørs brus, terrasse (15 m2), havemøbler, grill. I huset: ad\nVand 17.0 km\nUgepris fra 6263 DKK\nMere info Fra 6263 DKK\nČabrunići 8 km fra Vodnjan: Villa "Modena", på 2 etager. 17 km fra bymidten af Pula, rolig beliggenhed, 17 km fra havet, i det grønne. Til a\nlene benyttelse: grund 1'700 m2 (indhegnet) med græsplane, pool kantet (12 x 5 m, 140 - 170 cm dyb, 01.01.-31.\n12.) med indetrappe. Brus/toilet i poolområdet, terrasse (35 m2). I huset: adgang til internet, bordfodbold, t\nUgepris fra 12309 DKK\nMere info Fra 12309 DKK\nČabrunići 8 km fra Vodnjan: Smuk dobbelthus "Ivanka", på 3 etager. Rolig, solrige beliggenhed, 15 km fra havet, i det grønne. Til alene beny\nttelse: grund 250 m2 (indhegnet) med græsplane, pool (6 x 3 m, 140 cm dyb, 04.05.-14.09.). Terrasse (24 m2), h\navemøbler, grill. I huset: adgang til internet. 100 m lang, smal tilkørsel til til huset. Parkeringsplads (ove\nUgepris fra 5555 DKK\nMere info Fra 5555 DKK\nI et renoveret hus af sten, der ligger i den lille by Čabrunići, ligger denne smagfuldt indrettede ferielejlighed. Her kan I holde en afslap\npet ferie ude på landet. Feriedomicilet strækker sig over to etager og er forbundet med indre trapper. På førs\nte sal er der en stue som er åben mod køkkenet og med spiseafdeling, mens der er soveværelser på øverste etage\nUgepris fra 2230 DKK\nMere info Fra 2230 DKK\nUgepris fra 5940 DKK\nMere info Fra 5940 DKK\nEt helt traditionelt feriehus med pool, som er gennemrenoveret og indrettet komfortabelt. Det ligger i den lille by Cabrunici, ca 8 km fra V\nodnjan og 17 km fra Pula. Huset rummer stueplan, samt første og anden sal. Laveste loftshøjde er 150 cm. I stu\neplan er der køkken og spisestue i åben kombination med opholdsstuen. Etagerne er forbundet med udendørs trapp\nUgepris fra 6960 DKK\nMere info Fra 6960 DKK\nVand 12.0 km\nUgepris fra 8429 DKK\nMere info Fra 8429 DKK\nFeriehus i Carbrunici med to, komplet udstyrede lejligheder. Her er der plads og privatsfære. I den indhegnede have er der god plads til leg\nog boldspil. I kan hoppe i poolen når det er dejligt varmt og nyde ferielivet på terrassen, hvor grillen også\nstår. De nærmeste badestrande ligger i byen Bale. Tag på tur i de nærmeste omgivelser, f.eks. til Svetvincena\nUgepris fra 7955 DKK\nMere info Fra 7955 DKK\nČabrunići 8 km fra Vodnjan: Gammelt, smuk enfamiliehus "Loreta", på 2 etager, renoveret i 2013. 17 km fra bymidten af Pula, rolig beliggenhe\nd, 17 km fra havet, i det grønne. Til alene benyttelse: grund 1'000 m2 (indhegnet), have med græsplane, pool (\n28 m2, 140 cm dyb, 04.05.-28.09.) med indetrappe. Formet pool. Udendørs brus, legeplads (rutschebane, gynge).\nUgepris fra 7081 DKK\nMere info Fra 7081 DKK\nDette feriehus i den lille by Čabrunići der kun ligger otte km fra Vdonjan og 17 km fra turistmetropolen Pula, rummer to separate lejlighede\nr. På husets grund er der en fælles pool. De landlige og fredelige omgivelser er et godt udgangspunkt når I vi\nl besøge en eller flere af de interessante middelalderbyer i området. Se fx pilgrimskirken Sv. Blaž (Hl. Blasi\nVand 9.6 km\nUgepris fra 8150 DKK\nMere info Fra 8150 DKK\nUgepris fra 9201 DKK\nMere info Fra 9201 DKK


Får vi valg? - Side 15 - Debatten\nIndlægaf vibbsen » 25. feb 2016, 22:30\nJørn skrev: Jeg har ikke læst det forgående.\nSå måske gentager jeg noget ...\nDet er, efter min mening, ren TAKTIK !\nRegeringen har fået sin pakke stemt i gemmen - med "stort" flertal 52 for 48 imod (var det vist).\nLøkke vil ikke fyre Ministeren. Konservative har ikke tillid til hende. OK ...\nHun går selv. Frivilligt (Dog først efter mistillid i Folketinget) - Men hun går. (Tror jeg).\nRegeringen fortsætter. Samme politik. Ny minister. Alt er, som det plejer.\nJeg ønsker et valg. Men det får vi IKKE (tror jeg).\nHåber jeg tager fejl !\nJeg tror desværre du får ret....LLR har ganske enkelt ikke råd til et valg nu. Så mit bud er ligesom dit. At Pape og Løkke fortsætter deres stirrekonkurrence. Tirsdag - altså dagen inden Rød bloks mistillidsvotum skal til debat - træder EK så frivilligt tilbage.\nMen det ville da være mig en stor fryd at være tilskuer til at LLR udskriver valg nu....Det kunne nemt blive noget grimmer noget....Og det ovenikøbet selvom jeg ikke stemmer på rød blok....\nIndlægaf FruitFly » 26. feb 2016, 07:47\nÆble skrev: Den eneste løsning er at EKH går selv. Helvede fryser over før Løkke udskriver valg. Og Pape kan ikke bakke ud nu. De har sagt flere gange at tillægspakken ikke ændrer på at d har mistillid. Det kan de ikke trække tilbage (og tror heller ikke de vil, for tror faktisk at det handler om ordentlighed for K)\nbilliebean skrev: Jeg kan ikke se, hvorfor det er bedre for K og V at drive det til folketingsvalg end det er at sluge kamelen? Og når K tilsyneladende ikke ændrer mening og Løkke ikke vil sætte EKH af og dermed blotte en flanke, så må det simpelthen ende med, at EKH selv går af. Det er virkelig en underlig logik, der hersker hos K og V, hvis det ender med valg.. Ikke at man ikke har lov at håbe dog.\nEnig. Det giver slet ikke mening for Løkke at ofre regeringen for EKH's skyld? Jeg forstår ikke at Løkke overhovedet har bragt det i spil - han må være den, der er mindst interesseret i et valg - men han har formentlig undervurderet de konservative her og troet at dét kunne bruges som en trussel.\nIndlægaf Wizzze » 26. feb 2016, 08:23\nSkumfidusen skrev: Jeg vil vædde en gammel hat på at Eva Kjer Hansen allerede HAR tilbudt Løkke at gå af og han har sagt nej. Hun er gammel nok i gårde til at vide, at hvis et flertal af folketinget udtrykker mistillid, så er det hvad man gør. Går til sin statsminister og siger at man trækker sig; det er så indgroet i den politiske kultur at det har garantrisse været. Men Løkke vil have den her magtkamp og jeg tror han er nødt til at tage den. Hvis han ikke viser et uregerligt K og et endnu mere uregerligt LA at de altså ikke kan tvinge indrømmelser igennem, så bliver hans regering helt umulig. Nu er det så K, der har valgt at lægge arm og jeg tror det er blevet et mål i sig selv for Løkke at få knækket kampgejsten der, så Eva Kjer Hansen skal virkelig insistere på at gå, hvis hun skal gå.\nJeg er meget enig. Det her handler egentlig ikke om EKH, men om meget større forhandling / forlig der skal landes de næste år. Hvis Løkke og V skal kunne regere en 4års periode, så er der nødt til at være nogenlunde ro i blokken, han kan ikke være åben for at blive skubbet rundt konstant. På den måde passe den her sag ham fint. Det er over en mindre ting, ingen rigtig forstår, og så er det K og ikke DF eller LA som ville kunne score point på at stå på en stor sag om skat, de ældre eller lign.\nIndlægaf Pølsemix » 26. feb 2016, 15:48\nMen man kunne godt udlægge det som om at K havde tvunget tillægspakkken igennem, det var jo nok håbet at hvis K fik det, så kunne ministeren blive siddende.\nIndlægaf Wizzze » 27. feb 2016, 08:40\nPape er gået på facebook mit under forhandlingerne og holder fast i mistillid og kaster al skyld for et evt. valg på Løkke. Og vil holde pressemøde kl. 10.\nDet er reelt det samme som at sige der ikke kommer noget ud af den her møderække, og der ikke er noget de konservative vil tage som kompromis i den her sag. OK det havde vi nok forudset, men metoden, er endnu et bevis på at der reelt ikke er nogen blå blok, og hvor dårligt klimaet er internt.\nSå nu er vi der hvor der kun er 2 reelle muligheder. Løkke udskriver valg, eller han æder ydmygelsen og lader EKH træde tilbage. Og så ser vi hvor lang tid der går, før den næste konflikt kommer.\nIndlægaf icelady » 27. feb 2016, 08:50\nPape har indkaldt til pressemøde kl 10.\n"Vi forhandler stadig."\nIndlægaf icelady » 27. feb 2016, 08:51\nTV2 er ude med breaking, at Eva KJer trækker sig som minister.\nFølgende står på miljøministeriets FB-side:\nIndlægaf Wizzze » 27. feb 2016, 08:52\nFruDulle skrev: Jeg synes at de skal slappe af med alt der Twitter og FB. Koncentrer jer om det i skal og når det er tid så meld ud istedet for igen og igen og igen. Jeg synes at der var fint at Løkke tog sig den tid han tog forleden og så holdt et pressemøde og uden spørgsmål. All done. Bum\nSig det til EKH, der lige har twittet at hun trækker sig\nSå Løkke har konkluderet at han ikke kan vinde noget i et valg, og at taburetten trækker mere. Så han vil være Statsminister for enhver pris. Det bliver så spændende at se hvad den næste konfliktsag bliver\nIndlægaf Wizzze » 27. feb 2016, 08:59\nDer er forskel på folk. At sidde i møde dag efter dag i en krisetid og være på Twitter og Fb samtidig og holde små pressemøder finder jeg latterligt.\nAt melde sin afgang- der er vist lidt noget andet.\nEr LA ikke igang med noget på Pinden?\nJo jo, der er sagen om overvågning og logning, der er sagen om irak-kommissionen og der er de udskudte skatteforhandlinger, LA har masser af sager.\nSå har DF sine sager om EU og flygtninge, og K kan sikkert også finde på flere ting.\nIndlægaf icelady » 27. feb 2016, 09:01\nMen det må da alt andet lige sætte Lars Løkke i et meget dårligt lys?\nIndlægaf Sophaya » 27. feb 2016, 09:05\nJeg havde gerne set et valg, men det er fint at hun nu følger kutymen og trækker sig.\nIndlægaf Wizzze » 27. feb 2016, 09:07\nDet kan vel også reelt være hendes egen beslutning. Det kan være det bliver endeligt afklaret i en eller andens erindringer om 20 år.\nSom Skum allerede tidligere har skrevet, så har hun selvfølgelig allerede fra starten tilbudt Løkke at træde tilbage, det er ham der har afvist, fordi han ikke ville skubbes rundt, og derfor ville bruge sagen til at få de andre blå partier til at falde til patten. Men da det ikke skete, havde han til sidst kun den røde knap tilbage, og den ville han så ikke trykke på, så nu er det ham der falder til patten.\nIndlægaf Modesty Blame » 27. feb 2016, 09:09\nHar EKH læst denne?\nIndlægaf FruitFly » 27. feb 2016, 09:26\nIndlægaf Mani » 27. feb 2016, 09:42\nJamen, han er helt sikkert også meget bedrøvelig over det, men må accepterer hendes valg...


Børnehuset Spiloppen søger pædagog til børnehave (Opslag hos Helsingør Kommune)\nBørnehuset Spiloppen søger pædagog til børnehave\nAnsøgningsfrist 24. september 2020, kl. 23:59\nBrænder du for børnehavebørns udvikling, læring og trivsel, er det måske dig vi søger\npr. 1. november 2020 eller hurtigst muligt minimum 30 timer.\nVi er i den heldige situation, at vi har fået midler til at ansætte endnu en pædagog til vores fantastiske børnehus.\nBørnehuset Spiloppen er en sammenlagt institution af afd. Krible Krable og afd. Himmelblå. Vi er en 0-6 års institution med 5 vuggestuestuer og 4 børnehavestuer fordelt i 4 afdelinger. Stillingen er til besættelse 1. november 2020 og er i Himmelblås børnehave.\nI Himmelblås børnehave er der på nuværende tidspunkt 6 voksne og ca. 40 børn. Her bliver vi 7 voksne.\nI Børnehuset Spiloppen skal alle børn være og føle sig, som en del af fællesskabet. Fællesskabet må derfor tage hensyn til den enkeltes behov på måder, hvor de enkelte børns særpræg bidrager til et rigere fællesskab og til en større forståelse børnene imellem. Det kræver imødekommenhed og accept af hinandens behov og forskellighed – og det kræver, at børn både anerkendes for det de er og for det de kan.\nVi skaber inkluderende læringsmiljøer for børnene og har fokus på børnenes trivsel og udvikling. Dette gælder i både det planlagte og strukturerede arbejde, de daglige rutiner og i den spontane leg.\nVi prioritere nærvær højt, derfor deler vi i hverdagen børnene op i mindre grupper.\nVi har fokus på indsatsen i forhold til sprogarbejde og læringsmiljøer.\nForældresamarbejdet er vigtig for os – vi arbejder hele tiden med den åbne dialog.\nVi arbejder med og efter den nye styrkede læreplan. Helsingør kommune er i gang med Kvalitetsudvikling med fokus på at vurdere og udvikle de omgivelser, der udgør børnenes betingelser for læring og udvikling. Du skal derfor være engageret og interesseret i nye pædagogiske tiltag principper.\nVi kan tilbyde dig at samarbejde med en stor, engageret personalegruppe med fokus på det gode børneliv, høj faglighed, fleksibilitet, åbenhed og dialog, gåpåmod og godt humør. Hos os har du stor indflydelse på dagligdagen. Vi arbejder med at styrke det enkelte barns selvværd, selvtillid, selvstændighed og selvhjulpenhed.\nVores forventning til dig som pædagog:\n*du er uddannet pædagog og brænder for børnenes udvikling, læring og trivsel\n*du har erfaring med småbørnsområdet eller har beskæftiget dig med småbørnsområdet under din uddannelse\n*du kommunikerer anerkendende i mødet med både børn, kollegaer og forældre\n*du har et åbent og positivt livssyn, er nysgerrig på hvad der sker i relationen og kan skabe sjove, spændende og udviklende læringsrum.\n*du har overblik, er selvstændig, initiativrig og ansvarlig.\n*du er en nærværende, engageret og energisk pædagog, der kan mærke børnenes behov, og som prioriterer den daglige kontakt med både børn, forældre og kollegaer.\n*du er en pædagog/kollega, der drives af det faglige arbejde, og som gerne byder ind med egne ideer og\n*du kan agere og handle i en travl hverdag efter den planlægning, vi sammen har valgt.\nArbejdstiden ligger mandag til torsdag i tidsrummet kl.6.30-17.00 og fredag i tidsrummet 6.45 – 16.30\nEr dette noget for dig, så send en digital ansøgning.\nAnsøgningsfrist: torsdag den 24..september 2020\nAnsættelsessamtaler afholdes mandag den 28. september\nLøn i overensstemmelse med gældende overenskomst for pædagoger i daginstitutioner. Helsingør Kommune indhenter straffeattest og referencer på dem der indstilles til ansættelse.\nFor mere information om stillingen kontakt leder Helle Grangaard (25312008)\nOprettet d. 13.09.2020, sidst opdateret d. 13.09.2020 2020-09-13 19:22:34.937


Højesteret - Om fradrag for driftsomkostninger og transfer pricing\nDanmarks Domstole Alle retsinstanser Højesteret Nyheder og domsresuméer Om fradrag for driftsomkostninger og transfer pricing\nOm fradrag for driftsomkostninger og transfer pricing\nRoyaltybetalinger til moderselskab for at benytte varemærke mv. havde karakter af fradragsberettigede driftsomkostninger og var på markedsvilkår\nDom afsagt den 25. juni 2020\nAdecco A/S, der driver vikar- og bemandingsvirksomhed, betalte i indkomstårene 2006-2009 royalty til sit schweiziske moderselskab for retten til at anvende varemærket ”Adecco” i Danmark, knowhow og adgang til det internationale Adecco-netværk. Sagen angik ansættelsen af Adecco A/S’ skattepligtige indkomst i disse indkomstår. Selskabet anerkendte, at en royalty-sats på armslængdevilkår for perioden ikke kunne fastsættes til en højere sats end 2 % af omsætningen. Ifølge Skatteministeriet skulle fradraget for royalty for alle fire indkomstår ansættes til 0 kr.\nHøjesteret fandt, at royaltybetalingerne havde karakter af fradragsberettigede driftsomkostninger.\nHøjesteret fandt endvidere, at Adecco A/S’ transfer pricing-dokumentation for de omhandlede indkomstår ikke var mangelfuld i så væsentligt omfang, at det kunne sidestilles med manglende dokumentation. Selskabets indkomst kunne derfor ikke ansættes skønsmæssigt af skattemyndighederne.\nHøjesteret fandt det endelig ikke godtgjort, at en royaltysats på 2 % ikke var udtryk for honorering på markedsvilkår, eller at Adecco A/S’ markedsføring i Danmark af Adecco A/S gav grundlag for i royaltybetalingen at fratrække en manglende vederlæggelse eller kompensation for en markedsføring af det globale varemærke.\nLæs hele dommen i sag BS-42036/2019-HJR (pdf)\nLæs landsrettens afgørelse i sag BS-42036/2019-HJR (pdf)