En politik i skår | Gyldendal - Den Store Danske\nDanmarks Oldtid Danmarkshistorien Dansk Biografisk Leksikon Dansk Pattedyratlas Dansk litteraturs historie Gyldendals Teaterleksikon Historien om børnelitteratur Naturen i Danmark Nordisk Mytologi Symbolleksikon Forsiden…Krise og krig (1925-1950)Magten skifterTunge tiderEn politik i skår (Du er her) Danmarkshistorien Søg i Danmarkshistorien: Indtast søgeord Forrige afsnitNæste afsnit En politik i skårVerificeretArtiklens indhold er godkendt af redaktionen.Del på FacebookTip en venDirekte link\nRegeringen Staunings parlamentariske grundlag begyndte at\nsmuldre. De radikale og husmændene havde ønsket kronen fastfrosset\ntil omkring 90 guldøre svarende til en engelsk shilling, men\nregeringen fandt sammen med Venstre og konservative om „den ærlige\nkrone”, hvorefter en krone ligesom før krigen skulle være 100\nguldøre værd, altså stå i pari, hvilket den også kom pr. 1. januar\n1927. Inden da var Danmarks første arbejderregering imidlertid\nDens skæbne var som ofte senere afhængig af de radikale, og i\nsommeren 1926 skærpedes Ove Rodes holdning til regeringen. P. Munch\nvar til møde i Folkeforbundet i Genève, hvor han på Danmarks vegne\nkunne glæde sig over Tysklands optagelse. Mens han drak te ved\nGenfersøens bred sammen med den socialdemokratiske socialminister\nF.J. Borgbjerg og udtrykte håbet om dog at få det til at glide\nmellem socialdemokrater og radikale derhjemme, drev partiet med\nRode og den tidligere statsminister C. Th. Zahle i spidsen over i\nen fjendtlig holdning til ministeriet. Det var en vanskelig\nsituation. Alle råbte: „Gør noget!” Industrien krævede told. De\narbejdsløse, der hungrede efter at bruge næverne, ønskede\noffentlige arbejder og mere styr på indførslen af industriprodukter\nudefra. Og på gårdene – og husmandsstederne med – mente husbond og\nmadmor nok, at både skatter og lønninger kunne sættes ned.\nDen første danske politiker, som talte i radio\nunder en valgkamp, var den radikale Ove Rode, indenrigsminister\n1913-20. Udsendelsen gik i luften den 25. marts 1924, og de\nfølgende dage talte politikere fra de andre partier. Statsminister\nNiels Neergaard nægtede dog at deltage i dette nymodens påhit. I\nradioens barndom var der mange konkurrerende private sendere, men i\n1923 vedtog Rigsdagen den første lov om radiospredning for at få\norden i æteren, og i 1925 oprettedes Statsradiofonien.\nI oktober 1926 var regeringen kørt fast. Alt tyder på, at\nStauning med et passende alibi ville ud af den klemhærke, hans\nregering var i, og overlade problemerne til en borgerlig regering –\nog ikke mindst til de radikale, der forhåbentlig ville blive stegt\ni deres eget fedt. Efter endnu et valg kunne Socialdemokratiet så\nkomme styrket igen. Bevægelsens støtte vækst gav tiltro til denne\nberegning, og så ville den radikale „lillebror” forhåbentlig være\nblevet mere disciplineret.\nDe forslag til afhjælpning af erhvervskrisen, Stauning fremsatte\ni oktober 1926, var i sig selv ikke særlig drastiske. P. Munch og\nden nye opgående radikale stjerne Bertel Dahlgaard søgte i\nudvalgsarbejdet at få et forlig i stand. Regeringen havde stillet\nforslag om 15 mill. kr. i tilskud til særligt arbejdsløshedsramte\nvirksomheder, de radikale sagde seks på visse vilkår, hvorefter\nsocialdemokraterne gik ned på ni mill. kr., hvis man oveni kunne få\nto mill. til tekniske forbedringer. De radikale ville kun give en\nmill. til dette formål. Derimod var man enig om syv mill. kr. til\nboligbyggeri; socialdemokraterne ønskede derudover 20 mill. til\noffentlige arbejder, de radikale ville kun give 12. En formueskat\npå 24 mill. kr. kunne de radikale godt godtage, men kun hvis\nprovenuet anvendtes som tilskud til kommunerne og til\nskattenedsættelser. Selv om Venstre og konservative slet ikke ville\nvære med, var kompromismaskinen altså i gang, og modsætningerne\nnaturligvis overvindelige for de drevne forhandlere. Men som P.\nMunch mismodigt bemærkede: gemytternes uoverensstemmelse var blevet\nså stor, at den hindrede en overenskomst.\n„Regeringens politik ligger i skår,” erklærede Ove Rode.\nStauning svarede, at de radikale på så væsentlige punkter havde\nændret regeringens forslag, at han måtte udskrive folketingsvalg.\nDet fandt sted den 2. december 1926.\nValgkampen var hård og ildesindet. Det var alles kamp mod alle.\nSærlig gik det dog ud over de radikale, som denne gang nu også\nhavde socialdemokraterne frontalt imod sig. Det havde de ikke\nprøvet før, men Socialdemokratiets bitterhed var stor, partiet\nfølte sig sveget af sin gamle makker. Samtidig trådte splittelsen\nhos de radikale klart frem, en fløj hældede mod Venstre, en anden\nmod Socialdemokratiet, Rode og Munch blev holdt op mod hinanden.\nHos de konservative var der heller ikke idel idyl. Grev Bent\nHolstein, der var valgt i Århus, kørte sololøb med sin egen stærkt\nnationalistiske højrebevægelse, et forvarsel om 1930'rnes\nI Sønderjylland søgte H. P. Hanssen, genforeningens arkitekt,\nikke længere valg for Venstre. Han, der havde siddet i den tyske\nRigsdag sammen med verdenshistoriske skikkelser, følte sig ikke\nhjemme i den danske Rigsdag – og knap nok i Venstre, der aldrig\ntilgav, at han lod sig gøre til minister i den radikale regering\n1919-20. I stedet opstillede partiet med brask og bram den\ntidligere landbrugsminister Th. Madsen-Mygdal. Det var en\nmanifestation med perspektiver. Den gamle ledergeneration i Venstre\nvar under afløsning: J. C. Christensen afgik i 1924, Klaus Berntsen\nforlod Rigsdagen ved dette valg, og Niels Neergaard var 72 år. Med\nMadsen-Mygdal som førstemand markerede Venstre sig stærkere end før\nsom landbrugserhvervets parti.\nFor første gang var der radiotransmission fra et firkantet\nvælgermøde i København, hvor bl.a. Madsen-Mygdal og P. Munch talte.\nNu kunne jyske bønder pludselig høre storbyens arbejdere koge over\naf harme, rettet mod Madsen-Mygdal og dermed mod bondestanden. Det\nvar ikke befordrende for fordrageligheden, men radioen var kommet\nfor at blive den dominerende formidler af politiske diskussioner,\nindtil tv i 1960'erne tog dens plads. Allerede i december 1926 var\nder ca. 130.000 licensbetalende radiolyttere foruden\n„plankeværkslytterne”, som man hurtigt kaldte dem, der unddrog sig\nlicensen. Ved store begivenheder samledes slægt og venner foran den\nskrattende højtaler, som hurtigt og autentisk bragte påvirkninger\ntil den fjerneste vrå.\nOp til landstingsvalget i 1928 agiterede\nSocialdemokratiet for, at alle småkårsfolk skulle finde sammen. Med\ntjenestemænd tænktes nok mere på „sølvsnorene” modsat „guldsnorene”\nfra de højere lønklasser. I 1924-26 havde partiet haft\nregeringsmagten, og selv om det tabte valget i 1926, viste\nstemmetallene en støt stigning. I 1920 fik Socialdemokratiet 32\nprocent af de afgivne stemmer, 1926 37 procent, og i 1932 kom det\nop på 43 procent. Flertallet syntes inden for rækkevidde. Plakaten\ner af Oluf Nielsen, og dens form er et udtryk for tidens\nVenstre og konservative stod til fremgang og vandt da også hver\nto mandater, Venstre dog forholdsvis mest, fordi valgloven gav\npartiet en fordel især i Jyllands svagt befolkede områder. De to\npartier havde nu 76 mandater, dvs. et flertal. Socialdemokratiet\nholdt stemmetallet, men måtte aflevere to mandater og blev 53, Det\nradikale Venstre var valgets store taber, det gik fra 20 ned til\nNye i tinget var to mand fra Danmarks Retsforbund, som nu var\nkommet for at blive indtil 1960, om end oftest nær valglovens\nspærregrænse. Det byggede på den amerikanske nationaløkonom Henry\nGeorges ideer om inddragelse af de samfundsskabte jordværdier\ngennem ejendomsbeskatning (grundskyld). De øvrige partier så\nRetsforbundet over hovedet, til det i 1950 satte sig i respekt ved\nat vælte en regering. Trods Socialdemokratiets regeringsansvar og\nforgæves kamp mod arbejdsløsheden lykkedes det ikke kommunisterne\nat gøre sig gældende; de gik endog tilbage.\nDen første danske arbejderregerings dage var talte. Den gik af.\nOg hvad havde Socialdemokratiet så haft ud af at besidde en\nmindretalsregerings skrøbelige magt? Den første arbejderregering\nhavde vist, at den både kunne og ville operere på det bestående\nsystems præmisser. Dette var til glæde for de fleste\nsocialdemokrater, men til sorg for de få, som fandt, at partiet\nsvigtede sine idealer. Et resultat var også, at man havde et hold\nudlærte ministre, der kunne bruges igen: Steincke, Bramsnæs, Hauge,\nBording – og Stauning selv. Den gamle agitator Borgbjerg havde ikke\nbefundet sig godt som minister, men var dog uundværlig. Andre ville\nmåske ironisere over, at justitsminister Steincke havde spillet\nfodbold med fængselsfangerne, og at finansminister Bramsnæs gjorde\nFinansministeriet til et „overministerium”, atter andre fremhæve,\nat Socialdemokratiet havde markeret sig med et afrustningsforslag.\nMan kunne også fæstne sig ved, at den socialdemokratiske regering\nhavde udsendt et signal: indgreb i tilfælde af arbejdskamp. Herved\nvar et socialdemokratisk dogme brudt.\nForeløbig måtte Socialdemokratiet altså holde en pause, mens der\n– for en tid – kom nye folk på gården.\nOp til landstingsvalget i 1928 agiterede Socialdemokratiet for, at alle småkårsfolk skulle finde sammen. Med tjenestemænd tænktes nok mere på „sølvsnorene” modsat „guldsnorene” fra de højere lønklasser. I 1924-26 havde partiet haft regeringsmagten, og selv om det tabte valget i 1926, viste stemmetallene en støt stigning. I 1920 fik Socialdemokratiet 32 procent af de afgivne stemmer, 1926 37 procent, og i 1932 kom det op på 43 procent. Flertallet syntes inden for rækkevidde. Plakaten er af Oluf Nielsen, og dens form er et udtryk for tidens socialrealistiske stil.\nDen første danske politiker, som talte i radio under en valgkamp, var den radikale Ove Rode, indenrigsminister 1913-20. Udsendelsen gik i luften den 25. marts 1924, og de følgende dage talte politikere fra de andre partier. Statsminister Niels Neergaard nægtede dog at deltage i dette nymodens påhit. I radioens barndom var der mange konkurrerende private sendere, men i 1923 vedtog Rigsdagen den første lov om radiospredning for at få orden i æteren, og i 1925 oprettedes Statsradiofonien.\n27.6.1854-2.9.1936, dansk politiker og histor ...Artikel i Den Store Danske\nskat beregnet af en skatteyders nettoformue ved et å ...Artikel i Den Store Danske\n(lat. radio- + transmission ), radioudsendelse fr ...Artikel i Den Store Danske\nvon Holstein . Mecklenburgsk uradel, hvis ældst ken ...Artikel i Dansk Biografisk Leksikon\nLæst 460 gangeKommenteret 0 gange\nEn politik i skårPartimonopol


Hold dig opdateret om hvad der sker i din forening og om arrangementer i dit lokalområde. Tilmeld dig vores nyhedsbrev.\nHold dig opdateret om hvad der sker i foreningen af spændende aktiviteter, som du kan tage del i. Hver måned sender vi nyheder ud om lokale arrangementer, om vores kampagner og hvad du kan gøre for at hjælpe til med at sprede budskabet om mere liv i haven.\nVi har også et nyhedsbrev med nyheder om hvad der sker rundt om i landet af bæredygtige tiltag. Et dejligt nyhedsbrev med alle de skønne, positive historier. Her vil der også være arrangementer, som ikke er vores egne.\nTilmeld dig nyheder fra foreningen\nDen 1. i hver måned sender vi nyheder fra foreningen og vores lokale netværk. I dette nyhedsbrev får du et overblik over de mange spændende arrangementer, som netværkene står for. Du får også information om hvad vi laver i foreningen, hvad vores frivillige laver og hvordan du kan hjælpe med at sprede budskabet om mere liv i haven.\nDu kan naturligvis afmelde dig når som helst ved at benytte dig af linket nederst i nyhedsbrevet.\nNyheder om økologi, natur og miljø\nHver 14. dag sender vi nyheder om eksterne arrangementer i hele landet, hvad der sker af nye spændende øko-tiltag og lidt opdateringer natur og miljø.\nHer er du: Forsiden > Nyhedsbrevsarkiv > 2010


Et af de der mavepustermøder – monica lylloff\nUdgivet den januar 18, 2019 januar 20, 2019 af Monica\nOnsdag var en af de hårde dage. Det er først i dag, jeg har overskud til at skrive, hvad der skete.\nVi skulle have det månedlige medicinmøde med vores søns (herefter nævnt som K) psykiater, psykolog, sygeplejerske og lærer. Det er for det meste en “hvordan går det, vi fortsætter, som vi plejer”-snak. Men dette møde blev anderledes. K får allerede medicin for sin angst. Han får 100 mg sertralin, som har hjulpet ham rigtig meget. Vi valgte denne medicin på grund af færrest bivirkninger. Men nu er det som om, udviklingen er gået i stå. Som om de sværeste udfordringer ikke rykker. Og nu har han altså snart gået på behandlingsskole i 2 år. Og jeg sidder der stadig.\nHvad er svært? Uha, der er mange ting. Men for at starte fra en ende af, så kan han ikke selv tage i skole. Han/vi bliver kørt af en kørselsordning med den samme chauffør hver dag. Både ud og hjem. Men fordi der har været nogle episoder, hvor K er blevet “glemt”, og hvor chaufføren har kørt forkert, så er det her virkelig svært at arbejde med. En anden stor udfordring er, at K ikke vil bruge toilettet på skolen (eller andre nye steder). Og det uanset hvor meget, han skal tisse. Hans lærer fortalte, at i tirsdags (hvor han har en lang dag til kl. 15), skulle han virkelig tisse kl. 11.30. Men han holdt sig, til han var hjemme kl. 15.45. At spise på skolen er også stadig en udfordring men ikke så stor, som den har været. Nu spiser han frokost 2-3 gange om ugen. Hans humør og deltagelse i undervisning svinger stadig enormt. Og nu går han i 7. klasse.\nNå, men psykiateren sagde ærligt, at det bekymrer hende, at hans udvikling er gået lidt i stå, for han har så mange kompetencer, som ikke bliver udnyttet. Og hun vil så gerne hjælpe ham. Så vi måtte igen i gang med at snakke supplerende medicin. Med hendes erfaring ville der med stor sandsynlighed komme noget godt ud af, hvis han ved siden af de 100 mg sertralin fik en lille dosis risperdal. Hun snakkede 0,5-1 mg pr døgn. Hun fortalte meget detaljeret, hvorfor lige denne type medicin ville være god i forhold til lige K’s udfordringer. Mens hun fortalte begyndte mit hjerte at banke, halsen snørede sig sammen. Jeg måtte knytte mine hænder, og nærmest sætte mig på dem, og til sidst kunne jeg bare ikke mere. Jeg blev simpelthen så ked af det. Så trist, så fyldt med sorg. Sorg over situationen. Ikke så meget over at høre om de skide piller. Piller som kan medføre nogle virkelig træls bivirkninger og som kræver, at der tages blodprøver hver 3. måned. Men over igen at høre, at vores dejlige, skønne, vidunderlige dreng har det så dårligt, at vi er nødt til at snakke om de piller. Jeg har så svært ved at forlige mig med det. Det er situationen, der er så fandens trist.\nSøren og jeg har det heldigvis på samme måde. Og vi har ikke brug for at snakke en hel masse om det. For vi forstår hinanden uden, at vi er nødt til at putte en masse ord på. Det er så rart. Lige nu lader vi tanken om den ekstra medicin ligge og boble i underbevidstheden. Vi har et nyt møde med psykiateren om 1 måned. Så vi har lidt tid endnu.\nDa jeg kørte hjem fra mødet, var jeg fuldstændig udmattet. Jeg havde mest lyst til at kravle om på bagsædet og lægge mig til at sove. Men fordi jeg havde flere aftaler samme dag, måtte jeg holde mig i gang. Så da jeg kom hjem, puttede jeg hundene i bilen og kørte ud i naturen. En lang tur med de glade hunde i frisk luft og til lyden af bølger fra havet fik tristheden til at forsvinde.\nBaggrundsviden: Vores søn har GUA, separationsangst, generaliseret angst, PDA-profil samt ADHD. Herudover har han høj IQ.\nKategorierAngst, GUA Tagsangst, GUA, meidicin, PDA\n3 Replies to “Et af de der mavepustermøder”\njanuar 19, 2019 kl. 4:44 pm\nHvor er det uretfærdigt at unge smukke mennesker skal have det så hårdt i livet. Jeg hepper på jer og håber inderligt at at den gode udvikling blot tager en lille pause.\njanuar 19, 2019 kl. 5:59 pm\nfebruar 20, 2019 kl. 8:30 pm\nMin ældste datter med IA og lav iq har aldrig ville benytte skolens toiletter. Hun holder sig til hun kommer hjem, eller også mærker hun ikke, at hun skal, før hun kommer hjem.\nHun kan ikke dele toilet med andre. Da specialskolen tilsyneladende begyndte at øve toiletbesøg med hende og en pædagog fik lyst til af give hende en forskrækkelse i den forbindelse, så udviklede hun en massiv OCD.\nEt eksempel på, at det kan gå rigtig galt, når skolen mangler kompetencerne og viden om autisme.\nVær taknemmelige for, at i har behandlingsskoler, det findes ikke her.\nForrige indlægForrige Om at forene en travl hverdag med aktivering af hundene\nNæste indlægNæste Der er noget galt i Danmark..


Hvem skal bemande fremtidens velfærdssamfund? | Sohn.dk\nEn af de helt store udfordringer for både den private og offentlige sektor er mangel på arbejdskraft. Hver dag kan læses beretninger om private virksomheders vanskeligheder med at skaffe kvalificeret arbejdskraft. Og i den offentlige sektor er der et skrigende behov for varme hænder i sundhedssektoren, daginstitutioner og ældresektoren. I dette lys lader politikernes mange ønsker om minimumsnormeringer og flere uddannede sygeplejersker m.fl. sig vanskeligt at realisere, med mindre at arbejdskraften skal flyttes fra den private sektor over i den offentlige. Men det udfordrer fundamentet for vores velfærd, nemlig konkurrenceevnen, der sikrer vækst og velstand, som jo er forudsætningen for velfærden.\nDisse realiteterne stiller unægtelig politikerne overfor en barsk virkelighed, nu hvor valgkampens støv har lagt sig. For de ekstra varme hænder der skal bruges i daginstitutioner og ældresektoren, skal jo findes et sted. Det samme skal den arbejdskraft, der mangler i den private sektor. Og det er ikke nogen helt enkelt opgave.\nNaturligvis er der arbejdsløse, der kan omskoles og opkvalificeres. Der er også kvalificeret udenlandsk arbejdskraft, der kan tiltrækkes, og der er flygtninge, som kan integreres på arbejdsmarkedet. Og så kan der givetvis også frigøres arbejdskraft gennem effektiviseringer og øget automatisering. Men det er alt sammen udfordringer, der skal løses nu på kort sigt, hvis både den private- og den offentlige sektors behov for arbejdskraft skal indfries.\nMen også på den lange bane har vi store problemer med at skaffe arbejdskraft. For den måske vigtigste udfordring for Danmark og Europa er vores demografi. I fremtiden vil der blive født stadigt færre danskere og europæere, og Europa vil derfor fylde stadigt mindre i verden. Hvis vi altså ikke gør noget.\nDet er naturligvis et meget personligt spørgsmål, om man vil have børn, og hvornår man vil have børn. Men sikkert er det, at børn (og børnebørn) er en gave for enhver, uanset hvilken familieform, man lever i. Og det er i den grad også en gave for samfundet.\nMen fakta er, at der fødes alt for få børn i Danmark til at vi fremover kan bemande og betale for det velfærdssamfund, vi kender i dag. Vi har i Danmark en fødselsrate på kun 1,73 barn pr kvinde. Men hvis vi skal reproducere os selv, skal tallet være 2,1. Så faktisk skal der fødes 20 procent flere børn for at vi som samfund bliver ’bæredygtige’.\nDen alt for lave fødselsrate ville have været endnu mere katastrofal, hvis ikke vi havde en succesfuld forskning og behandling af ufrivilligt barnløse i Danmark, der bliver understøttet af en stærk industri og erhverv indenfor fertilitetsområdet. Faktisk ville der i gennemsnit sidde to til tre børn færre i hver skoleklasse, hvis ikke deres forældre havde fået en hjælpende hånd med fertilitetsbehandling.\nSå set ud fra et samfundsmæssigt perspektiv, bør vi takke alle, der sætter børn i verden. For vi står overfor store demografiske udfordringer, som vil påvirke grundlaget for vores velfærdsmodel.\nAt sætte børn i verden er faktisk ikke så let, og det er blevet vanskeligere med tiden. En række fertilitets advarselslamper blinker og burde i højere grad have politikernes og arbejdsmarkedspartnernes bevågenhed.\nEksempelvis er gennemsnitsalderen for førstegangsfødende 29 år, mens kvinders chancer for at blive gravid er størst i begyndelsen af 20’erne, hvorefter mulighederne for graviditet gradvist falder. Hver 10. kvinde, der ønsker børn, får enten ingen eller færre børn end ønsket, og 20 procent af alle mænd er barnløse, og mange mænd har dårlig sædkvalitet, hvilket vanskeliggør deres muligheder for at gøre en kvinde gravid. Faktisk er reproduktive sygdomme de hyppigste kroniske lidelser for personer i alderen 25 til 44 år – foran cancer, hjerte-kar sygdomme, astma, psykiske lidelser og sukkersyge.\nDet har store personlige konsekvenser for de, der gerne vil have børn, men ikke kan få det, eller har svært ved at få det.\nMen det har faktisk også en stor betydning for samfundet. For det har indflydelse på de store politiske dagsordener som fremtidens pensionsalder, udenlandsk arbejdskraft og for bemandingen og finansieringen af fremtidens velfærdssamfund.\nGlædeligvis er der overordnet set politisk enighed om at stå vagt om velfærdssamfundet. Den politiske debat går mere på, om hvor meget man skal fokusere på initiativer, der gavner produktivitet og konkurrenceevne og hvor meget, man skal vægte fællesskabet for at kunne sikre fremtidens velfærdssamfund.\nUanset om man er mest til det ene eller det andet – eller en kombination, så bliver man nødt til at forholde sig til, at vores velfærdssamfund bygger på nogle økonomiske forudsætninger og balancer, der er knyttet til vækst og demografi – også kaldet ’generationskontrakten’. Den bygger kort sagt på, at det er den arbejdsduelige gruppe, der forsørger børn og ældre, som står uden for arbejdsmarkedet. Det vi ser i disse år er, at balancen mellem grupperne forrykkes, fordi der bliver født færre børn samtidigt med at ældre lever længere.\nDet er denne skævvridning, der har fået Folketinget til – under skiftende regeringer – at lave reformer, som kompenserer for den demografiske ubalance mellem bidragydere og bidragsmodtagere. F.eks. en reform, der presser unge hurtigere gennem uddannelserne for at få dem tidligere ud på arbejdsmarkedet. En anden reform har betydet, at pensionsalderen løbende bliver hævet i takt med at levealderen stiger. En tredje reform har nedsat en række offentlige ydelser bl.a. ud fra et ønske om at skabe et øget incitament til at rykke folk fra passiv forsørgelse ud på arbejdsmarkedet. Alle reformer har ét fælles formål, nemlig at øge antallet af bidragydere samtidigt med at gruppen af bidragsmodtagere mindskes.\nDet faktum at vi ikke reproducerer os selv gør, at politikerne må finde andre veje for at opretholde vores velfærdssamfund. Udover reformer kunne en mulighed være at øge andelen af østeuropæisk arbejdskraft, men det synes der ikke at være generel stemning for. En anden mulighed kunne være at øge indvandringen, hvilket der politisk ikke er flertal for. En tredje mulighed er, at presse unge til at færdiggøre deres uddannelser endnu hurtigere end i dag og samtidigt hæve pensionsalderen endnu mere, men dette er ikke realistisk. Tilbage står, at vi må finde nye veje til at blive et reproduktivt bæredygtigt samfund.\nFår vi ikke skabt en bæredygtig demografi og en langsigtet økonomisk balance, vil presset på vores velfærdsmodel kun øges.\nDet glædelige er, at vi, uden at gribe ind i den grundlæggende præmis, at det er den enkelte, der selv afgør, om man vil have børn og hvornår, kan forbedre mulighederne for at flere børn kommer til verden.\nPolitikerne og arbejdsmarkedets parter bør give den reproduktive bæredygtighed øget opmærksomhed. Både af hensyn til samfundet og den enkelte.\nDer bør sættes ind med øget oplysning om sammenhængen mellem alder og fertilitet. Og det bør gøres mere attraktivt at få børn, når man er under uddannelse. Samtidigt bør arbejdsmarkedets parter se på, om man kan indrette overenskomsterne således, at der skabes rum for et mere fleksibelt arbejdsliv, der kan gøre livet som småbørnsforældre lettere.\nDertil kommer, at behovet for fertilitetsbehandling vokser. Både som følge af reproduktive sygdomme og af nye familieformer. Men med en dansk fertilitetsklynge, der er blandt de bedste i verden, er der gode muligheder for at hjælpe barnløse. Og med få justeringer af gældende lovgivning, vil mange flere barnløse, både danskere og europæere, kunne få deres drøm om et barn opfyldt i Danmark.\nSå hvis politikerne på den lange bane gerne vil finde andre værktøjer til sikring af velfærdssamfundet end de gængse med at presse unge hurtigere gennem uddannelsessystemet, hæve pensionsalderen, øge tilgangen af udenlandsk arbejdskraft for at vedligeholde generationskontrakten, bør der sættes øget fokus på reproduktiv bæredygtighed. Og det haster.


BOGANMELDELSE: Egne digte af Henrik Nordbrandt | Bogrummet\nMænd i stykker af Søren Lind\nOg så kom Paulette af Barbara Constantine\nEgne digte af Henrik Nordbrandt\naf Jesper Toft Hansen d. 15. oktober 2014\nHenrik Nordbrandt debuterede som forfatter i 1966. Han har haft en lang og mangfoldig karriere, der har budt på både en krimi, børnebøger og en tyrkisk kogebog. Det er dog som lyriker at han for alvor han vundet anderkendelse.\n”Egne digte” – som er en opsamling fra en lang og broget karriere, blev udgivet i 1999.\nHenrik Nordbrandt har i mange år, været bosat uden for Danmarks grænser. Han har boet i både Tyrkiet og i Grækenland. Digtene i denne samling, bærer da også tydeligt præg af, at netop kulturen i disse lande, fungerer som inspiration for meget af det Henrik Nordbrandt skriver.\nIgennem årene har han høstet masser af anderkendelse for sin omfangsrige produktion. Det er også umuligt at sætte en finger på mandens evner som digter, men særligt spændende bliver det desværre aldrig i denne samling.\nDet er meget muligt, at teksterne skal virke sindige eller eftertænksomme, men det hele bliver ret ensformig at høre på. Man skal ikke ret langt ind i bogen, før man har en meget klar fornemmelse af Nordbrandts poesi, og den 290 sider lange digtsamling, ender med at blive en usædvanlig kedsommelig affære.\nGanske vist, er der da flere fine betragtninger, og enkelte pudsige ordspil, men der er simpelthen bare for langt imellem disse lyspunkter. Det er helt sikkert velskrevet, men det er bare meget vanskeligt for undertegnede at se, hvad man kan bruge disse digte til. Det skulle da lige være som alternativ til en sovepille, for der fremkom mange og lange gab under læsningen af bogen. Litterære evner gør det ikke alene. Hvis der ikke er noget dybere indhold i værket, så ender det hele med, at blive lige så spændende og overraskende som en Lars Lilholt koncert i Jylland.\nHer er tale om en forfatter karriere, der står lige så stille som Jellingstenene og som ikke har flyttet sig det mindste, i noget der føles som lige så lang tid, som førnævnte sten har stået.\nDog er der som sagt enkelte lyspunkter, men der er meget, meget langt imellem dem.\nIngen kan dog tage fra Henrik Nordbrandt, at han har haft en lang og glorværdig karriere. Det i sig selv, er naturligvis meget imponerende. Men det helt store problem i denne her sammenhæng er dog bare, at det på ingen måde retfærdiggør denne udgivelse i sig selv.\nBogen fremstår som et trist monoment over noget der var engang. Det er både synd og skam. Ikke mindst for Henrik Nordbrandt selv.


Bukser – Recycle Workwear\n55 % Børstet uld\n41% recycle polyester\n4 % elastane.\nKlassiske bukser i Regular fit i en flot kvalitet. Den eksklusive blanding af uld, polyester og elastane sikrer, at buksen beholder sit glatte og nypressede udseende uanset om du har rejst 10 km eller 10.000 km.\nSamtidig med at buksen er ideel til rejsebrug, er den også behagelig og anvendelig til både arbejde og festlige lejligheder.\nBuksen har flad front med knæfoer for øget komfort. Foran er der skrålommer, mens der bagpå er paspolerede lommer med knap. I den ene forlomme er der en lynlåslomme til opbevaring af kreditkort etc.


Udviklingsingeniør til mekanisk produktansvar, Linak A/S | Ofir.dk\nUdviklingsingeniør til mekanisk produktansvar\nDu vil indgå i et team med ca. 22 kolleger, der håndterer det mekaniske produktansvar, fra R&D overgiver produktet til Operations og i hele produktets levetid. Produkterne masseproduceres, og der sker løbende nye ændringer (nye komponenter, nye funktionaliteter, kostoptimeringer, oprettelse af specialvarer m.v.). Du vil også indgå i udviklingsprojekter som sparringspartner for R&D afdelingen. Du har kontakt til stort set alle afdelinger i virksomheden og har sammen med Teknisk Salg en del kontakt til datterselskaber og kunder.\nGennemføre kostoptimeringer med tilhørende investeringer i værktøjer\nOptimere samleprocesser og FPY i produktlinjen\ner maskin- eller mekatronikingeniør (evt. nyuddannet), erfaren maskintekniker, produktionsteknolog eller lign. og har gerne erfaring fra en masseproducerende virksomhed\nhar mekanisk forståelse og er engageret, iderig og tager initiativ\ntrives med variationen mellem dagligdagsopgaver og mindre projekter\nDet siger en kommende kollega om arbejdspladsen\nSynlig ledelse. Man møder ledelsen og de kender en, hilser og giver ris og ros, så man ved hvad man arbejder for og hvad vi vil\nFolk er meget positive og imødekommende over for opgaver ideer og ændringer\nStor grad af selvstændighed, har man en ide eller en teori man gerne vil prøve, så gør man det bare\nBent og LINAK vil det her, det kan man mærke og det er i en grad, så man slet ikke kan lade være med at blive revet med. Man må sige, det er sjovt at være her\nLINAK har motiverende ledelse, der er i øjenhøjde, det kan medarbejderen forstå\nAlt kan lade sig gøre! Skal man lige have testet noget, så er muligheden lige over på den anden side. Findes der ikke udstyr til at teste det, jamen så laver vi det da bare, det er da fedt\nHar man brug for at skrue lidt selv i et apparat, så står der en filebænk klar med værktøj, skrue, stål…. Ja alt jo\nMan kan mærke at ens indsats betyder noget og bliver bemærket, lige som man tager godt vare om sine medarbejdere. Man kan mærke, at medarbejderen er et vigtigt aktiv for LINAK\nHar du spørgsmål til stillingen, er du velkommen til at kontakte Corporate Senior Manager, EP Mechanics, Jakob R. Svennesen på tlf. 73 15 14 86.\n2018-01-16T11:56:02.363 Du vil indgå i et team med ca. 22 kolleger, der håndterer det mekaniske produktansvar, fra R&D overgiver produktet til Operations og i hele produktets levetid. Produkterne masseproduceres, og der sker løbende nye ændringer (nye komponenter, nye funktionaliteter, kostoptimeringer, oprettelse af specialvarer m.v.). Du vil også indgå i udviklingsprojekter som sparringspartner for R&D afdelingen. Du har kontakt til stort set alle afdelinger i virksomheden og har sammen med Teknisk Salg en del kontakt til datterselskaber og kunder. Primære arbejdsopgaver Sikre produktets funktionalitet for kunden igennem hele produktets levetid Gennemføre og dokumentere tekniske forbedringer på produkter Gennemføre kostoptimeringer med tilhørende investeringer i værktøjer Gennemføre kvalitetsforbedringsopgaver og deltage i reklamationsbehandling Udsende teknisk info vedr. forbedringer eller ændringer af produkter Oprette nye special- og standardvarer efter kundens ønsker Optimere samleprocesser og FPY i produktlinjen Være projektleder på mindre projekter såsom nyudvikling, optimering og lign. Du er maskin- eller mekatronikingeniør (evt. nyuddannet), erfaren maskintekniker, produktionsteknolog eller lign. og har gerne erfaring fra en masseproducerende virksomhed har mekanisk forståelse og er engageret, iderig og tager initiativ er struktureret, kvalitetsbevidst og god til at se problemet fra forskellige vinkler er god til at samarbejde og skabe resultater på tværs af organisationen taler og skriver dansk og engelsk trives med variationen mellem dagligdagsopgaver og mindre projekter Det siger en kommende kollega om arbejdspladsen Synlig ledelse. Man møder ledelsen og de kender en, hilser og giver ris og ros, så man ved hvad man arbejder for og hvad vi vil Folk er meget positive og imødekommende over for opgaver ideer og ændringer Stor grad af selvstændighed, har man en ide eller en teori man gerne vil prøve, så gør man det bare Bent og LINAK vil det her, det kan man mærke og det er i en grad, så man slet ikke kan lade være med at blive revet med. Man må sige, det er sjovt at være her LINAK har motiverende ledelse, der er i øjenhøjde, det kan medarbejderen forstå Alt kan lade sig gøre! Skal man lige have testet noget, så er muligheden lige over på den anden side. Findes der ikke udstyr til at teste det, jamen så laver vi det da bare, det er da fedt Har man brug for at skrue lidt selv i et apparat, så står der en filebænk klar med værktøj, skrue, stål…. Ja alt jo Man kan mærke at ens indsats betyder noget og bliver bemærket, lige som man tager godt vare om sine medarbejdere. Man kan mærke, at medarbejderen er et vigtigt aktiv for LINAK Har du spørgsmål til stillingen, er du velkommen til at kontakte Corporate Senior Manager, EP Mechanics, Jakob R. Svennesen på tlf. 73 15 14 86. LINAK A S Group Headquarters Smedevænget 8, Guderup 6430 Nordborg Apply for this job *** LINAK leverer innovative aktuatorløsninger, der forbedrer menneskers livskvalitet og arbejdsmiljø. Vi er kendt ude i verden for vores høje kvalitet, teknisk avancerede og innovative produkter. De resultater LINAK har opnået gennem årene er baseret på et sæt værdier, der definerer hvad LINAK står for. Vi lægger stor vægt på vore værdier, og hvert andet år måler vi på, hvor godt vi lever op til dem. LINAK er delt op i 4 segmenter, der er organiseret som individuelle forretningsenheder: MEDLINE & CARELINE, DESKLINE, TECHLINE og HOMELINE.10Phoenixfbb4a5ea101000000000IDK_OFIR_02DKDanmark228DKK2018-01-16T00:00:000000https://linak-cand.talent-soft.com/my-account/my-application-for-udviklingsingeni-r-til-mekanisk-produktansvar-m-f_112.aspx?ApplicationType=OfferApplication#ancrecontenu0EuropaDanmarkEuropaDanmarkJyllandSyd- og SønderjyllandSønderborgEuropaDanmarkJyllandSyd- og SønderjyllandKolding3046502Linak A/S11Smedevænget 86430NordborgDKDanmarkORS/fbb4a5ea_logo.pngORS/Small/fbb4a5ea_logo.png154.994745009.85765800\nDKDanmarkDKDanmark8Fuldtid46Permanent499759SonderborgErhvervMinimum0001https://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=FeedEntrySearchedCount&feedId=dc2beb84&entryId=fbb4a5eahttps://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=FeedEntryDisplayCount&feedId=dc2beb84&entryId=fbb4a5eahttps://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=JobApplicationInitiatedCount&feedId=dc2beb84&entryId=fbb4a5ea&page=ShowJob&component=SendApplicationButtonhttps://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=JobApplicationAppliedCount&feedId=dc2beb84&entryId=fbb4a5ea&page=EmailApplyForm&component=SendApplicationButtonhttps://static.matchwork.com/company/logo/DK/ORS/SoMe/IT_Ingenioer_og_energi/Ingenioer_og_naturvidenskab/1.jpgSom Udviklingsingeniør hos Linak A/S bliver du en del af et godt arbejdsmiljø og bliver dagligt mødt af nye spændende udfordringer.12008001Dansk3Læse/ tale214914Udviklingsingeniør20Ingeniør og naturvidenskab351681895importimport_fbb4a5eaDKDanmarkDKDanmarkda-DK


Bliv medlem | BevægDig60+\nBevægDig60+ er en frivillig folkeoplysende forening på Frederiksberg. Man skal betale kontingent for at blive medlem af vores forening og kunne deltage på vores hold og i sociale aktiviteter.\nDu melder dig ind i BevægDig60+ ved at oprette dig og betale i vores medlemssystem Klubmodul. Når du er medlem vil du i en ny sæson automatisk blive tilbudt samme hold, som du gik på i forgangne sæson. Såfremt du ikke ønsker, at være medlem skal du aktivt udmelde dig på info@bevaegdig60plus.dk\nEfterårssæsonen starter op i august og løber frem til december.\nForårssæsonen starter i januar til maj/juni.\nPå hold med ledige pladser vil det være muligt at tilmelde sig en prøvetræning. Man kan deltage på én prøvetræning per aktivitet. Herefter skal du melde dig ind, hvis du kommer igen. Læs mere om prøvetræninger og tilmeld dig her\nDu kan se Holdplanen på hjemmesiden under “Aktiviteter” og “Holdoversigt”.\nDu betaler per hold, du deltager på. Dvs. er du tilmeldt fx cirkeltræning mandag kl. 10.00-11.00, betaler du for dette hold og kan dermed kun deltage på dette hold, med mindre du også betaler for deltagelse på andre hold i samme sæson. Dog tilbyder vi 50% på det andet hold du tilmelder dig på.\nPrisen for en sæson tilpasses i forhold til, hvor lang tid der er tilbage af sæsonen. Den 16. i hver måned bliver kontingentet sat ned, svarende til hvor lang tid der er tilbage af sæsonen.\nNår du betaler kontingent i foreningen er du med til at betale for instruktørløn, udstyr, administration af foreningen, gebyrer i forbindelse med betaling samt kaffe, the mm. som vi byder på hver gang før og efter aktiviteterne.


Oslo - Introduktion\nOslo (VIDEO) er en by fuld af kontraster. På den ene side er det en storby af internationalt format, men samtidig en by med tilbud som man ikke nødvendigvis forbinder med en hovedstad. Byens beliggenhed, mellem fjord og marker, gør den til en spændende friluftsby, og mange af aktiviteterne er knyttet netop til friluftsliv. Oslo byder på ca. 50 museer og en mængde gallerier. De mest kendte seværdigheder er Vigelandsparken, Vikingskipsmuseet, Kon-Tiki, Frammuseet, Nasjonalgalleriet, Norsk Folkemuseum, Munch-museet og Holmenkollen.\nMange som besøger Oslo for første gang, bliver overrasket over hovedstadens brede udbud afrestauranter og underholdning. Oslo har et hav af restauranter, spisesteder og barer. De fleste af dem kan lokaliseres indenfor et begrænset område, så de stort set ligger inden for gå afstand. Oslo ligger omtrent halvvejs mellem Nordkap og Rom. Geografisk er indbyggerne i Nordnorge tættere på deres\nnaboer i Sverige, Finland og Rusland, end de er på deres landsmænd i det sydlige Norge. Der er tale om en vis befolkningsvandring fra land til by og fra nord til syd.\nDe norske myndigheder forsøger at dæmme op for denne udvikling ved at gøre det mere attraktivt at bo i de tyndt befolkede områder. Der graves vejtunneler til små øer med mindre end hundrede beboere, og der er hyppige færgeafgange på tværs af de fleste fjorde. Alligevel vokser forskellene mellem by og land. Den gennemsnitlige norske landmand har færre end 20 køer.\nBefolkningstilstrømningen i byerne giver et dynamisk, internationalt miljø. En tur fra det internationale Grønland i Oslo til et typisk norsk landområde tager mindre end en time. Mange gårde er nu begyndt at arrangere bondegårdsferie. Et ophold på en lille norsk gård er en god måde at opleve livet på landet i Norge indefra.\nHolmenkollen Ligger kun en halv time fra centrum ligger Oslos baghave, Nordmarka. Nyd udsigten over byen fra Frogne Seteren eller tag op i Tryvannstårnet og få overblik over hele Oslos opland. Her er en skøn forening af åbne vidder, skov og elv. Holmenkollen er et kapitel for sig, her kan man bl.a. se den berømte hopbakke og skimuseet. Om vinteren kan I stå på ski i Oslos største og flotteste alpine anlæg kun 20 min. fra Oslo centrum. Tryvann Vinterpark, der ligger på toppen af Holmenkollen, har 14 nedfarter og 6 lifter. Længste nedfart er 1.400 m. med en faldhøjde på 381 m.\nNorsk Søfartsmuseum Ligger i Oslo og er bestemt et besøg værd. Hver dag vises der bla. film på 5 store læreder af 20 minutteres varighed.\nKon-tiki museet Er en privat stiftelse, hvor man bl.a. har mulighed for at se en række både og kulturgenstande fra Thor Heyerdahls ekspeditioner. Museet har også en biograf, hvor der bliver vist film nonstop.\nFram museet Her kan I se og gå om bord på polarskipet Fram som er verdens stærkeste 'skude'. Det er den som har været længst mod nord og længst mod syd. Her findes effekter og historien om de kendte polarforskere Roald Amundsen, Otto Sverdrup og Fridtjof Nansen. Udstillingen har et udvalg af udstoppede dyr som isbjørne, pingviner og moskusokser. Et spændende museum for både børn og voksne.\nKarl Johan Er Oslos pulserende handelsstrøg med alle de butikker hjertet kan begære. Her finder du en parisisk stemning med cafeér, restauranter, små anlæg og historiske bygninger som f.eks. Stortinget. Tag en tur med færgen der sejler fra Aker Brygge til Bygdøy i sommermånederne.


februar 2018 – MeAndDucklings\nBy HBK Posted on 27. februar 2018 Udgivet i Rejsedagbog, USA\nEfter at have tilbragt hele dagen i L.A. med vores danske venner, satte vi nu kursen nordpå. Vi valgte at tage et ophold for natten i byen Lompoc. Overnatningsstedet hed Valley Inn og lå ca. 30 min. fra byen Solvang. …\nBy HBK Posted on 26. februar 2018 Udgivet i Video\nBy HBK Posted on 24. februar 2018 Udgivet i Rejsedagbog, USA\nI de 4 måneder vi har været afsted, har alle bookninger, reservationer, afhentninger og mødetider bare passet spot on. Ingen forsinkelser eller aflysninger…det blev der så lige ændret på, da vi stod i Auckland lufthavn. Vi er altid i rigtig …\nBy HBK Posted on 23. februar 2018 Udgivet i Video\nBy HBK Posted on 20. februar 2018 Udgivet i Video\nNew Zealand / Nordøen\nBy HBK Posted on 17. februar 2018 Udgivet i New Zealand, Rejsedagbog\nEn uge skal vi tilbringe på nordøen. Vi er godt spændte på om fordelingen af vores Syd versus Nord dage vil være det rigtige valg. Altså med to uger i syd, og nu en uge her på nordøen. Vi …\nNew Zealand / Nordøen Read more »\nBy HBK Posted on 17. februar 2018 Udgivet i Video\nNew Zealand / Sydøen / 3\nBy HBK Posted on 12. februar 2018 Udgivet i New Zealand, Rejsedagbog\nVi skulle checke ud fra lejligheden i Queenstown klokken ti. Vi satte kursen mod Arrowtown, som er en hyggelig og gammel guldgraverby, som er blevet renoveret, og fremstår ret så charmerende. Byen rummer en del spisesteder, et par fede …\nNew Zealand / Sydøen / 3 Read more »


20 projekter skal skabe vækst på de danske småøer – Danske Byggecentre\nHome/Nyhedsarkiv/20 projekter skal skabe vækst på de danske småøer\nErhvervs- og Vækstministeriet har uddelt i alt 2,3 mio. kr. til udviklingen af de små øsamfund, der kan kaste lys over deres potentialer. Derudover har fire forsknings- og informationsprojekter modtaget støtte for samlet 1,8 mio. kr.. Der er millioner på vej til i alt 16 projekter på de danske småøer. Projekterne skal være med til at understøtte turisme, erhvervsudvikling og fastholdelse af arbejdspladser.\n– Søgningen til Landdistriktspuljen vidner om, at der er masser af initiativ og iværksætterånd på de danske småøer. Det er meget positivt, for det lokale initiativ er afgørende for, at der skabes den vækst og udvikling lokalt, som der er så hårdt brug for mange steder i Danmark. Småøerne har noget ganske særligt at byde på, og det skal de 16 projekter, som vi nu giver midler til, være med til at synliggøre. Det skal være med til at tiltrække turister og derved skabe vækst og arbejdspladser, siger erhvervs- og vækstminister Troels Lund Poulsen.\n– Vi skal generelt sørge for, at vi får mest muligt for pengene, og de fire projekter kan give os ny viden om, hvordan vi med en fokuseret indsats kan fremme væksten og udviklingen i de danske landdistrikter, siger Troels Lund Poulsen.\nSe oversigt over støttede projekter her.


Nørdens nye plante | LISBETHS HAVEBLOG\nJeg er nok lidt af en nørd, når det gælder havedesign, for jeg bruger gerne masser af timer på at undersøge og afprøve forskellige designelementer for at blive klog på, hvad de betyder for en haves udseende og stemning. Samtidigt kan jeg lide det omvendte: At sætte mål for det jeg vil opnå, og dernæst finde ud af hvilke designelementer, der skal anvendes for at nå dertil. Det er hér min nye plante har en væsentlig funktion, da den skal være med til at illudere skov.\nEn lille frodig skovsti mellem træstammer og under trækroner.\nBehovet for, at planten kan illudere skov, skyldes, at vi har bestemt, at det sidste af haverummene i vores have skal være skov. Ikke nogen stor skov. Bare 10 x 10 meter. Men af hensyn til havens overordnende design, skulle dette rum have flimmerskygge og frodighed, og så var det oplagt at lave en skov. Haverummet er derfor designet med elementer, der er karakteristiske for en skov og beplantet med haveplanter, der kan give den i rollen som skovplanter.\nDet lyder måske langhåret at have ‘design’ som hobby, men bare lige for at tale det lidt ned, så er det noget, vi alle gør: Vælger én ud af mange typer fliser til terrassen, udvælger nogle sorter planter til haven og fravælger nogle andre, anskaffer havehynder i materialer og farver, der adskiller sig fra naboens, osv. Når jeg hører mig omtalt som nørd, er det nok, fordi jeg gør det hele meget bevidst ud fra nogle principper for både små detaljer og store linjer, som andre lever fint foruden. Det er sikkert ligesom en alpin plantesamlernørd, der går op i granit versus skifer, hældningsgrader på stenene, kornstørrelsen på gruset og meget andet, som vi andre springer over – vi lægger blot en tilfældig kampesten som pynt, når det går højt. Både plantesamlerne og jeg er nørder for Vorherre, og I andre er velkomne til at smile overbærende af os.\nHvis du vil se nogle af de designelementer, jeg leger/nørder med, er du velkommen på havens hjemmeside.\nEn skov i haven\nDe to arketypiske elementer i en skov er ‘træstammer’ og ‘trækroner’. Det ved I godt, men det forklarer, hvorfor jeg prioriterer små træer med træstammer og kroner, og det tilhørende beskæringsarbejde. Et tredje element er ‘frodig beplantning’ i skovbunden, hvoraf græsser er en vigtig del. Prøv selv at gå en tur i en dansk skov og se, hvor mange græsser der er.\nEt billede fra ‘Skoven’, hvor der bl.a. står en græs nederst til højre. Skovfrytle hedder den (Luzula sylvatica). Jeg har besluttet, at der bør være flere græsser for at understrege skovstemningen.\nProcessen med at finde ud af, hvad det skulle være for elementer, der kunne skabe min skov, har været morsom og spændende, og jeg er for så vidt ganske godt tilfreds. Mange gæster giver heldigvis venligt udtryk for, at de også synes, at det ER en skov, og at de finder en følelse af fred, ro og harmoni ligesom i naturen. Når det er sagt, så er mit design af ‘Skoven’ langt fra perfekt og færdigt, og jeg arbejder hele tiden på at forbedre resultatet. Fx købte jeg jo den der lille bitte, ny plante på sidste weekends plantemarked.\nOphiopogon japonicus minima – Slangeskæg – er ikke en græs, men hører til konvalfamilien. Efter sigende kan den tåle, at man træder på den, men det nænner jeg nu godt nok ikke.\nOphiopogon japonicus minima – Slangeskæg\nMin nye plante er en 10 cm høj græs. Rent faktisk er det ikke en græs, for den hører til konvalfamilien, men den har græslignende blade og kan sagtens illudere græs, som er en mangelvare i min skov. De seneste år har jeg nemlig gået og filosoferet mig frem til, at min skov mangler græs, da den sine steder er lidt for haveagtig. Der skal muligvis også andre korrektioner til, men i hvert fald skal der tilføjes græsser, og jeg har studeret rigtig mange plantebeskrivelser og billeder af græsser – og kikket efter i mange haver. En græs er jo ikke bare en græs, men skal leve op til mine krav om både højde, spredningskraft, vækstkrav, blomstringstidspunkt, blad- og aksfarve. Den skulle jo helst give associationer til skov og ikke til hverken grøftekant, klit, eng eller prærie.\nDerfor blev jeg så kisteglad, da jeg opdagede den lille Slangeskæg på plantemarkedet og pludselig kunne se, at den havde lige netop alt det, jeg søgte. Hvor var det altså heldigt, at jeg var lige dér, den dag. Jeg har tidligere gjort andre fantastiske køb sådan nogle steder og glæder mig til næste gang. Det helt særlige er, at det ikke kan planlæges. Det handler kun om at gribe heldet, når det er der.\nTrappetrin med ukrudt\n‘Græs’planten er nu flyttet ind på sin blivende plads, som er et trappetrin i ‘Skoven’. Sådan nogle trin er super velegnede til små planter – det husker I måske, at jeg skrev om i et tidligere indlæg: Niveauforskelle – også godt for planter.\nSlangeskæg (Ophiopogon japonicus minima) på et trappetrin i selskab med en anden minima, nemlig trædebregnen Cotula/Leptinella minima.\nDet bliver spændende at følge den lille Slangeskæg. Foreløbig er jeg rigtig godt fornøjet og synes, at den er med til at illudere både græs og skov. Hvis jeg er rigtig heldig, er den så livagtig, at der er nogle, der tror, det er ukrudt, og at jeg da godt kunne have luget, før de kom.\nKategorier Græsser, Havedesign, Planteanskaffelse, Planter Tags Designtips, Ophiopogon japonicus minima, Plantemarked, Planter i halvskygge, Skoven, Slangeskæg Indlægsnavigation\n10 kommentarer til “Nørdens nye plante”\n1. september 2017 kl. 11:55\nVi er vel alle havenørder på hver vores måde, nogle samler på det ene og andre på det andet. Nogle interesserer sig for design og andre for pynt, det er det spændende ved at følge med på bloggene.\nDet ser godt ud i din skov. Jeg har en sort slangegræs, der er rigeligt, hvis du er interesseret.\nJa, nogle nørder har plads til at samle på roser… 🙂 Og glæden ved hele tiden at udvikle og lave nyt er garanteret den samme. Havenørder er vi alle.\nTusind tak for tilbuddet, men jeg har faktisk også den sorte i en krukke på gårdspladsen. Jeg anede ikke, at den også fandtes i en grøn version, men sådan kan man hele tiden blive klogere.\nGod weekend. Håber du får noget vejr, der passer dig 😉\nEt frisk pust og en herlig beskrivelse. Godt du fik det lille foto med, hvor den er kommet på plads i hjørnet på trappen. Det var svært at se størrelsen på det store billede. Så må jeg huske “ikke at hjælpe med lugning, når jeg kommer på besøg” – der er jo mening i galskaben. Det er jo så flot.\nFortsæt bare …\n1. september 2017 kl. 12:57\nTak – det er sådan en lille bitte fætter, der stod i en lille potte. Simpelt hen så nuser.\nLugearbejdet springer vi over, når I kommer – det er bedre med et lille glas hygge ;-). Måske september kan byde på lidt egnet have-sidde-ude-vejr. Det har jo været lidt skralt hidtil.\n1. september 2017 kl. 22:17\nOphiopogon er en stor stor slægt – alletider at du har fundet en ret ukendt sag!\nOg super placering til den:)\n2. september 2017 kl. 9:21\nHej Karsten. Tak, jeg er også selv glad for placeringen. Jeg må vist læse lidt mere om slægten. Også om erfaringer med at gå på dem. Det lyder sært.\nDen er rigtig fin. Vi har den også, og den breder sig ret villigt, når den har fået godt fat. Vi har også en rigtig skøn stribet udgave: Ophiopogon planiscapus ‘little tabby’. Hvis du ikke kender den, så er den værd at kigge efter.\n2. september 2017 kl. 10:00\nJeg glæder mig til at se den vokse til. Jeg har set den stribede på din anbefaling på facebook og vil bestemt kigge efter den. Jeg kan forstå, at I har den i halvskygge. Jeg har læst, at den også skulle kunne klare skygge, så jeg har et skygget sted, hvor små de græsblade skal prøves – nu skal jeg bare have fundet den, men jagten er jo sjov, og glæden, når det lykkes, er stor 🙂\n5. september 2017 kl. 10:47\nSpændende indlæg om din skovhave og den lille slangeskæg har fået en super placering. Jeg er selv meget begejstret for den sorte slangeskæg, som jeg formoder er i familie med denne. Det var nemlig nyt for mig at den også findes i en grøn variant. Straks popper der tanker op, om hvor den mon kan placeres… 😉\n5. september 2017 kl. 11:01\nTak, skal du have. Det er skønt at møde nye planter. Jeg købte den af Børge, der har have ved Ålsø: http://www.japanskinspirerethave.dk/\nJeg har også selv den sorte slangeskæg og er meget glad for den.\nOle har i en kommentar nævnt en anden sort, der er fin med hvide striber på bladene. Dén er jeg i gang med at finde et sted til. Jeg vil i hvert fald prøve, men ved ikke om det tiltænkte sted er for skygget. Nu skal jeg jo så også først finde planten. Men jagten er også sjov 🙂


Bordregnemaskine til bedste online pris!\nDKK 849,15 pr. Stk\nLommeregner Sharp EL-340W, 12 cifre - Bordregner\nDKK 62,05 pr. Stk\nLommeregner Sharp EL-330W, 10 cifre - bordregner\nStrimmelregnemaskine - Triumph Adler TA 1121 PD Eco\nBordlommeregner vandtæt Casio calculator WM-320MT\nLommeregner Sharp EL-330F - Sort Bordregner\nSe det store spændende udvalg af bordregnemaskine med strimmel eller blot som bordregner på denne side. Under tilbehør til bordregnemaskiner finder du strimmel rulle, adaptere og farvebånd. Vi har alle de kendte modeller i bordregnemaskine med eller uden strimmel fra Canon, Ibico, Casio, Citizen m.v. Filtrer efter de enkelte mærker i venstre side af webshoppen.\nHvad er fordelen og ulempen ved at bruge bordregnemaskine med strimmel?\nLad os starte med fordelene først. Bordregnemaskine med strimmel er som regel en mere robuste regnemaskine, der har gode store knapper at taste på. Arbejder du på kontor som revisor eller med bogholderi, så vil du helt sikkert blive glad for bordregnemaskiner med strimmel.\nDen strimmel som kommer ud af din bordregnemaskine kan du bruge som bilag eller til kontrol af det du taster på regnemaskine. Så skulle du taste forkert, finder du lettere fejlen. Det motiverer dig også til at taste hurtigere, når der kommer en strimmel ud, og det siger en herlig lyd, som gør det monotone tastearbejde lidt sjovere - det lyder måske lidt nørdet, men jeg er også gammel revisor.\nUlempen ved bordregnemaskine med strimmel er, at du jo bruger papir på det. Hvilket ikke er så godt for miljøet. Samtidig er regnemaskiner med strimmel store og tunge at transporterer ift. en lommeregner. Men her kan du vælge at medbringe en bordregner uden strimmel i stedet.


Stort udvalg af elcykler til gode priser | Jupiter Cykler\nElcykler af høj kvalitet til gode priser\nEn elcykel er et rigtig godt alternativ til dig, der ikke vil tage bil eller bus, men har brug for noget, som er hurtigere og giver mindre sved på panden end en traditionel cykel. Med vores store udvalg af elcykler har vi hos Jupiter noget for enhver smag.\nEn elcykel til enhver lejlighed\nHvad end du er på udkig efter en klassisk elcykel, en citybike eller den perfekte elcykel til den daglige pendlertur, har vi hos Jupiter Cykler elcyklen til dig. Uanset om du er til en elcykel med frontmotor eller centermotor, har vi et stort udvalg. Vi har elcykler med lad og et bredt sortiment af elcykler til både damer og herrer.\nEn elcykel er et fantastisk transportmiddel, og når du køber en elcykel i høj kvalitet, får du en god og miljøvenlig måde at komme rundt på i mange år. Derfor sælger vi hos Jupiter Cykler elcykler af høj kvalitet fra cykelmærker som E-fly, Kildemoes, Cube, Centurion, Raleigh, Winther og mange flere.\nMåske du går og overvejer, om du skal anskaffe dig en bil til din daglige pendlertur til og fra arbejde eller skole. Hvis du ikke har så langt, kan en elcykel være et glimrende alternativ. Med en elcykel fra Jupiter kommer du hurtigt fra A til B, og i større byer kommer du endda nogle gange hurtigere frem, end du ville gøre, hvis du havde taget bilen. Det er ren win-win for både pengepungen og miljøet. Og så får du samtidig motion, uden at du skal bruge samme mængde energi, som du gør på en almindelig cykel.\nKig forbi din lokale Jupiter-butik for at få kyndig vejledning til køb af en elcykel, eller se vores store udvalg her på siden – vi er sikre på, at vi har den helt rigtige elcykel til dig.\nElcykler 137 varer\nDame 99 varer\nHerre 24 varer\nUnisex 8 varer\n44 cm 1 vare\n47 cm 15 varer\n48 cm 11 varer\n50 cm 26 varer\n51 cm 30 varer\n53 cm 29 varer\n54 cm 5 varer\n56 cm 7 varer\n50 cm/S 2 varer\n58 cm/L 2 varer\n48 cm/M 2 varer\nPå lager 112 varer\nUdsolgt 27 varer\nTilbud 84 varer\nVarer 1-40 af 139\nKildemoes Street El Front (36/11,0)\nSpecial Price 13.199 kr Regular Price 14.999 kr\nKildemoes Street Steps Bordeaux - 51\nSpecial Price 15.809 kr Regular Price 18.599 kr\nKildemoes Urban City Steps Sort - 51\nKildemoes Urban Yamaha\nKildemoes Graceful EL Steps\nWinther Superbe 1 Sort\nAs low as 13.199 kr Regular Price 14.999 kr\nKildemoes City Retro STePS EL - Sand\nKildemoes City El Low\nKildemoes City Yamaha Sort\nSpecial Price 20.239 kr Regular Price 22.999 kr\nKildemoes City Yamaha Lilla\nCube Town RT Hybrid Pro Sort\nAs low as 20.999 kr\nKalkhoff Agattu 1.B Move Hvid 500W\nE-Fly Pace Dame Grøn\nE-fly Via Front Grøn\nAs low as 12.899 kr Regular Price 15.999 kr\nE-Fly Via Front Rød\nE-Fly Via Center Rød\nE-Fly Via Center Sort\nE-Fly Nova Max IV Orange\nAs low as 14.899 kr Regular Price 18.999 kr\nE-Fly Nova Max IV Ocean Blå\nE-Fly Nova Max IV Blå Mat\nE-Fly Nova IV Grå\nKildemoes City Shopping EGOING\nAs low as 15.839 kr Regular Price 17.999 kr\nKildemoes Graceful Egoing EL Sort\nAs low as 14.519 kr Regular Price 16.499 kr\nKildemoes City EL Koppla Light\nKildemoes City Koppla Light EGoing\nAs low as 15.399 kr Regular Price 17.499 kr\nKildemoes City Koppla Connect Center\nKildemoes City Koppla Connect ABS Grøn\nAs low as 25.499 kr Regular Price 29.999 kr\nKildemoes City Steps Blå\nSpecial Price 17.424 kr Regular Price 20.499 kr\nKildemoes City STePS\nKildemoes Chic Yamaha


PCOS og Roundup - Holistika\nAlternativ og naturmedicinsk behandling\nRygsmerter og Gigt-sygdomme\nPCOS og Roundup\nVar du klar over at Roundup spiller en stor rolle, når det handler om PCO og PCOS?\nPCOS er en forkortelse af “Poly Cystisk Ovarie Syndrom”. Det kan oversættes til “et syndrom med med flere cyster på æggestokkene”.\nJeg vil i denne artikel komme ind på, hvordan Roundup spiller en rolle og på, hvordan du selv kan gøre noget aktivt for din krops balance.\nHvis du har PCOS, har du sikkert nogle af disse symptomer:\nUdeblivende og/eller uregelmæssige menstruationer\nTendens til vægtøgning, især på maven\nTendens til stofskifteproblemer\nListen er lang og man behøver ikke have alle symptomer for at have PCOS. Har du nogle af symptomerne, har du ikke nødvendigvis PCOS. Mange af symptomerne kan sagtens skyldes andre ting. Dette skal du have afklaret hos din læge.\nHar du PCOS ved du sikkert, at du skal passe på din livstil, såsom at skære ned på sukker, spise sundt og dyrke motion. Men var du klar over at Glyphosat, som er det aktive stof i Roundup, kan spille en stor rolle i PCOS?\nHvorfor får jeg skæg?\nDet er ikke alle med PCO, der for skæg. Men du har måske også hørt om androgenerne eller testosteron som årsag til den maskulinisering, der i særlig grad finder sted når man har PCOS.\nAndrogener omtales mest som mandlige kønshormoner. Men de findes i både mænd og kvinder, bare i langt mindre grad hos kvinder. Derudover er androgenerne faktisk også et forstadie til østrogen. Det er vigtigt at vide, for at forstå mekanismen bag PCO og PCOS.\nAndrogener er en gruppe steroidhormoner, hvoraf testosteron er et af dem. De kaldes mandlige kønshormoner under et, fordi de har nogle af de virkninger, som vi anser som hørende til den maskuline natur, såsom kræftig kropsbehåring og skægvækst, men også det hårtab, der kommer med alderen hos mænd.\nandrogenerne laves i:\nPCOS er et syndrom kun kvinder kan få. Vi koncentrerer os derfor her, først om æggestokkene og dernæst om binyrerne og ser helt bort fra testiklerne 🙂\nHvad er det sker der i Æggestokkene ved PCOS?\nNår en follikel, altså et umodent æg, skal til at modnes, udskiller det androgener. Det er meningen at disse androgener skal konverteres til østrogener, for at ægget kan modnes. Til denne proces skal der bruges et enzym fra en enzymgruppe, som går under betegnelsen P450. Enzymet står for konverteringen fra androgen til østrogen.\nDet er denne konvertering, der ikke finder sted, som den skal, hos kvinder med PCOS. Og når denne konvertering ikke finder sted, får vi en ophobning af umodne æg, som nu laver de karakteristiske cyster på æggestokkene vi kender fra PCOS. Disse ufærdige æg producerer også alle sammen androgener, i deres forsøg på at modne. Det betyder at vi får en stor mængde androgener i kroppen. Og det er dem, som giver de mange uønskede maskuline symptomer.\nHvad er det så der går galt?\nUndersøgelser har vist, at det før omtalte P450 (som står for konverteringen fra androgen til østrogen) bliver blokeret af Glyphosat.\nGlyphosat er det aktive stof i Roundup. Det vil sige at når der er Glyphosat til stede i æggestokkene, bliver androgenerne ikke til østrogener og ægget modnes dermed ikke som det skal. Uden et modent æg, ingen graviditet. Det hele fungerer bare ikke sådan som det var tænkt fra naturens side.\nEnzymet P450 indgår også i mange andre processer i kroppen. Bl.a. i nogle af leverens afgiftningsprocesser, men det er en anden historie.\nBinyrerne spiller også en rolle\nBinyrerene sidder på toppen af nyrerne og producerer bl.a. alle vores stress-hormoner og, som før nævnt, også androgener. Det betyder, at når du er stresset vil du udover stress-hormonerne også producere flere androgener. Dette gør heller ikke her, noget godt for dine maskuline symptomer.\nFordi insulinresistens er et af de trælse symptomer ved PCOS, som både giver problemet med vægtøgningen og stimulere æggestokkene til at producere flere androgener, vil jeg lige sætte et par ord på det.\nMan er endnu ikke helt klar over, hvad der er hønen eller ægget, når det handler om insulinresistens og PCOS.\nHvad gør insulin?\nNår du spiser sukker, stiger dit insulin niveau. Insulin er det hormon som skal sørge for at dit blodsukker ikke bliver for højt. Det sørger for at lukke sukker ind i cellerne, hvor det omsættes til energi. Når du har mere sukker i blodet end dine celler kan omsætte, vil sukkeret istedet blive lavet om til fedt, som lægges på lager og gemmes her til en regnvejrsdag.\nHar du fået for meget sukker, i for lang tid, vil du få en hel del fedt på dine lagre. Men hvad værre er, dine celler vil også med tiden blive, mere eller mindre, “døve” overfor insulinet og dets forsøg på at lukke sukker ind i dine celler. Det er det vi forstår ved insulinresistens. Cellerne vil nu begynde at sulte, selvom der er masser af sukker tilstede.\nSukkeret skal væk fra blodet og det eneste insulinet kan gøre nu er, at lægge det på lager som fedt. Samtidig sulter cellerne stadig og du vil hele tiden trænge til flere hurtige kulhydrater. En træls ond cirkel.\nHvad kan du så gøre selv?\nDer er heldigvis masser du kan gøre 🙂 Når man forstår mekanismerne bag PCOS og insulinresistens, er det langt lettere at gøre noget selv. Her vil jeg liste et par god råd op.\nFørst og fremmest skal du skære kraftigt ned på dine kulhydrater, særligt de hurtige. Det er ikke så let, når man er blevet insulinresistent. Så det kræver en del vedvarende viljestyrke, som kan føles næsten umuligt.\nEt af redskaberne til at håndtere dette kan være, at have planlagt, købt ind og forberedt dagens mad i forvejen. Sådan at det er lidt lettere at tage den rigtige beslutning, når du bliver sulten, og kroppen skriger på hurtige kulhydrater.\nEn anden god idé er at skrue op for fedtindtaget. Sådan at du faktisk bliver mæt og sådan, at kroppen får en alternativ energikilde til rådighed. Dette er en længere snak, som jeg vil uddybe i en anden artikel.\nUndgå Glyphosat (Roundup)i din mad\nDer bruges store mængder af glyphosat i landbruget, også i Danmark. Kornet bliver f.eks. sprøjtet lige før det høstes, bl.a. at undgå svampe i det høstede korn.\nDyrene bliver fodret med Glyphosat-holdigt foder som bevirker, at der er rester i kødet vi spiser og i mælken vi drikker. Så hold dig til økologisk kød fra dyr, som er fodret med græs. Smør og andre mælkeprodukter skal også komme fra dyr, som er græsfodret og økologiske.\nDet er altid vigtigt at spise masser af grøntsager. Disse skal naturligvis også være økologiske. Det siger næsten sig selv.\nHold dig fra alle forarbejdede kornprodukter, både for at være helt sikker på ikke få glyphosat ind. Men også for at holde dit blodsukker og dermed dit insulin-niveau nede.\nDer er mange faktorer, som spiller ind og jeg er slet ikke kommet ind på dem alle i artiklen her.\nSidst men ikke mindst, vil jeg lige nævne, at du naturligvis altid skal have din læge med på råd.\nBook en online konsultation\nHenvisninger til et par af de studier, der er lavet på området:\nGlyphosate og P450 enzymgruppen\nGlyphosates indvirkning på bl.a. P450\nSalget af Glyphosat stiger i Danmark


Odense Bio Fisse I Aften\nodense bio fisse i aften | 05.12.2015\n5. maj Erotisk massage i odense bøsse porno, Stiletstøvler escort i aften Thai Massage Bagsværd östermose Shemaleporn Sex Bio Odense Lille. jun Sexbutik, odense, gangbang, sex Sex, bio, odense, black, gangbang Read about fisse i aften thai massage i roskilde hotspots that show the. jun For hvorfor se porno i en biograf, når man kan se det på nettet? bag et ternet Ikea-forhæng i en af kabinerne i pornobiografen Sexkino i Odense. I dag er det den ældste pornobiograf i Danmark – og tilmed en af de sidste.\nOdense bio fisse i aften -\nHun lægger sig på knæ foran manden. Og et skab, hvor dørene ligner saloon-døre fra en westernfilm. Ved siden af korset hænger en dispenser. Bag skrivebordet sidder en mand i blå skjorte og mørke jeans. Og selv om det bare er et af de gamle fjernsyn, jeg kan skimte bag læderforhænget, så er jeg ikke i tvivl om, at når klokken om lidt slår 10, kan scenen med de to veltrænede mænd med stor sandsynlighed blive meget mere virkelig. Det er et sted, hvor folk kommer for at være sammen. En kvinde iført leopardmønstret skjorte og sort pencilskirt træder ind på et kontor.\nNogle gange møder jeg dem jo nede i Netto med konen og børnene, og jeg kan se, at de bliver helt befippede«. Men om lidt går det løs. For hvorfor se porno i en biograf, når man kan se det på nettet? Sundhed Regeringen vil afsætte millioner kroner til de mest psykisk syge. Rejser »Buuuum, svup, plask«: Sundhed Priserne er tordnet i vejret:


De 10 bedste hoteller som tillader kæledyr i Wuyishan\nBedste hoteller som tillader kæledyr i Wuyishan, Kina\nHoteller som tillader kæledyr i Wuyishan\n18 af 410 ejendomme matcher dine filtre. Ryd alle filtre\nPrisbesked: Hotelpriserne er under gennemsnittet i Wuyishan. Gå ikke glip af disse tilbud!\nNr. 1 ud af 18 i Hoteller som tillader kæledyr i Wuyishan med bedste værdi for pengene\nNr. 2 ud af 18 i Hoteller som tillader kæledyr i Wuyishan med bedste værdi for pengene\nNr. 3 ud af 18 i Hoteller som tillader kæledyr i Wuyishan med bedste værdi for pengene\nNr. 4 ud af 18 i Hoteller som tillader kæledyr i Wuyishan med bedste værdi for pengene\nNr. 5 ud af 18 i Hoteller som tillader kæledyr i Wuyishan med bedste værdi for pengene\nNr. 6 ud af 18 i Hoteller som tillader kæledyr i Wuyishan med bedste værdi for pengene\nNr. 7 ud af 18 i Hoteller som tillader kæledyr i Wuyishan med bedste værdi for pengene\nNr. 8 ud af 18 i Hoteller som tillader kæledyr i Wuyishan med bedste værdi for pengene\nNr. 9 ud af 18 i Hoteller som tillader kæledyr i Wuyishan med bedste værdi for pengene\nNr. 10 ud af 18 i Hoteller som tillader kæledyr i Wuyishan med bedste værdi for pengene\nNr. 11 ud af 18 i Hoteller som tillader kæledyr i Wuyishan med bedste værdi for pengene\nNr. 12 ud af 18 i Hoteller som tillader kæledyr i Wuyishan med bedste værdi for pengene\nNr. 13 ud af 18 i Hoteller som tillader kæledyr i Wuyishan med bedste værdi for pengene\nNr. 14 ud af 18 i Hoteller som tillader kæledyr i Wuyishan med bedste værdi for pengene\nNr. 15 ud af 18 i Hoteller som tillader kæledyr i Wuyishan med bedste værdi for pengene\nNr. 16 ud af 18 i Hoteller som tillader kæledyr i Wuyishan med bedste værdi for pengene\nNr. 17 ud af 18 i Hoteller som tillader kæledyr i Wuyishan med bedste værdi for pengene\nNr. 18 ud af 18 i Hoteller som tillader kæledyr i Wuyishan med bedste værdi for pengene\nNr. 32 af 231 hoteller i Wuyishan\nNr. 55 af 231 hoteller i Wuyishan\nNr. 14 af 164 B&B'er i Wuyishan


Fik grønt lys af corona-myndighed: Arrangør uforstående over for politiets forbud mod kræmmermarked | jv.dk\nFik grønt lys af corona-myndighed: Arrangør uforstående over for politiets forbud mod kræmmermarked\nPolitiet forbød afholdelsen af kræmmermarked på Bork Havn søndag eftermiddag. Arrangør står uforstående, da der var givet tilladelse af en anden politimyndighed.\n08 jun. 2020 kl. 10:59\nBork Havn: Kræmmermarkedet på Bork Havn, der kører på sjette sæson, blev søndag lukket af politiet, inden kræmmerne havde nået at stille deres boder op.\nArrangør Winnie Elbæk står uforstående over for politiets beslutning om at forbyde markedet. Hun havde nemlig søgt og fået lov til at afholde markedet. Hun havde spurgt det såkaldte ”coronapoliti”, som er den myndighed, der afgør, om arrangementer kan gennemføres trods coronaen.\n- Stadepladserne på Bork Havn er på 4.500 kvadratmeter. Så der må være samlet 500. Politiet i Holstebro kom så åbenbart i tanke om forsamlingsforbuddet på ti personer, og ringer til mig søndag morgen og truer mig med en bøde. De siger også, at kræmmerne vil få en bøde, fortæller Winnie Elbæk.\nHun fik af coronapolitiet at vide, at et kræmmermarked sidestilles med storcentre og derfor gerne må gennemføres. I pinsen blev der således gennemført sæsonens første kræmmermarked på Bork Havn, hvilket blot gør gårsdagens forbud endnu mere uforståeligt for Winnie Elbæk.\n- Jeg er villig til at tage bøden, for nu er det blevet en principsag. Det kan ikke passe, at der kan afholdes kræmmermarkeder alle andre steder, og vi som det eneste marked skal lukkes ned. Lørdag blev der afholdt et stort marked i Viborg, som også hører under Midt- og Vestjyllands Politi, og søndag bliver markedet på Bork Havn så forbudt, siger hun.\nPolitiet sendte en patrulje til Bork Havn og kontrollerede, at kræmmerne ikke havde trodset forbuddet. Her forsøgte Winnie Elbæk at gå i dialog med betjentene, men forgæves.\n- Det kan ikke være rigtigt, at coronapolitiet giver os nogle oplysninger og det lokale politi så ændrer dem siger Winnie Elbæk. Dagbladet har spurgt Midt- og Vestjyllands Politi om sagen – men har endnu ikke fået svar.\nKræmmermarked snor sig uden om reglerne - nu hedder det torv...\nStor frustration hos kræmmer-Winnie trods grønt lys fra ...\nPolitiet slår fast: Ingen kræmmermarkeder i Danmark\nArrangør melder om frustration hos kræmmerne: Det er ad helv...\nFire forskellige indbrud i to byer


Feriebolig, Montaione, IT: Villaer m.m. | Vrbo\nSe 917 Villaer\nSe 1.607 Feriehuse\nSe 287 Bondegårde\nSe 1.874 Ferielejligheder\nMontaione – find den bedste feriebolig\n2 værelses overnatning i Montaione FI\nKærligt renoveret bondegård (født 1653) for 2-4. Pers., 360 ° panoramaudsigt\nTypisk toscansk landsted ideelt til familie eller grupper kæledyr er velkomne med gratis trådløs internetadgang\nNyd et ophold i landlige Montaione\nNyd blandt andet vingårde og andre attraktioner i Montaione. Byen tiltrækker mange besøgende med sine golfmuligheder, sine muligheder for at tage på rideture og sine spamuligheder. Santa Maria Assunta kollegiale kirke og Roman Theatre er blot et par af de mest populære seværdigheder i området. En feriebolig kan hjælpe med at fuldende dit ophold, og mange ferieboliger har både køkken og vaskemuligheder.\nSightseeing i og omkring Montaione\nHåber du på at finde oplevelser i byen? Bevæg dig ud af din hyggelige feriebolig, og udforsk alt, som gør Montaione til en helt særlig destination. Her er nogle af de største attraktioner, som ligger højst 50 km fra byens centum:\nUdforsk de naturskønne omgivelser i Montaione\nUanset om du er på jagt efter eventyr eller bare vil nyde omgivelserne, er Montaione et fantastisk sted at nyde naturen. Her er nogle få af områdets mest utrolige seværdigheder, som alle ligger mindre en 50 km fra byens centrum:\nSottoVico-haven (18,3 km)\nCorsini-parken (19,9 km)\nRenai Park (30,5 km)\nKom omkring i Montaione\nDen nærmeste lufthavn ligger i Florence (FLR-Peretola), 37,2 km fra bymidten. Hvis du ikke kan finde en flyrejse, der passer til din rejseplan, kan du i stedet booke en flyrejse til Pisa (PSA-Galileo Galilei), som ligger 41,8 km væk.\nHvor skal jeg overnatte nær Montaione, IT?\nVores annoncer i 2020 tilbyder et stort udvalg af 4.015 ferieboliger nær Montaione. Fra 917 Villaer til 1.607 Feriehuse – du kan finde unikke ferieboliger til et uforglemmeligt ophold med familie og venner. På Vrbo finder du det bedste sted at overnatte nær Montaione på en længere ferie eller et hyggeligt weekendophold.\nHvad er de mest populære seværdigheder at overnatte i nærheden af på en rejse til Montaione?\nVrbo Danmark tilbyder en lang række ferieboliger i nærheden af spændende seværdigheder i Montaione. De mest populære seværdigheder, som Vrbo Danmarks feriegæster overnatter i nærheden af, er:\nVilla da Filicaja: 6.105 feriehuse\nSan Vivaldo Kloster: 5.934 feriehuse\nCastelfalfi Golfbane: 5.792 feriehuse\nTenuta Torciano Vingård: 6.999 feriehuse\nDuomo di Prato: 5.581 feriehuse\nDer er også en lang række andre seværdigheder i Montaione, som du kan finde en feriebolig i nærheden af på Vrbo Danmark. Brug søgefeltet for at se udvalget af ledige ferieboliger i nærheden af din foretrukne seværdighed.\nKan jeg leje Villaer i Montaione?\nJa, selvfølgelig. Vrbo Danmark tilbyder 917 Villaer i Montaione. Blandt andre populære typer af ferieboliger i Montaione finder du:\nFeriehuse: 1.607 ferieboliger\nBondegårde: 287 ferieboliger\nFerielejligheder: 1.874 ferieboliger\nKan jeg finde en feriebolig med pool i Montaione?\nJa, du kan vælge din foretrukne feriebolig med pool blandt vores 3.420 ferieboliger med pool i Montaione. Brug søgefeltet for at se udvalget af ledige ferieboliger.\nUdforsk destinationer i området omkring Montaione


Fra lejer til boligejer - Pantebrevslån - Leje eller Eje - Boliglån\nOmkostningerne ved boligkøb er høje, og det kan samtidig virke uoverskueligt at optage et boliglån og betale renter. Men besværet kan ofte godt betale sig.\n– Her får du fordele og ulemper ved at bo til leje og eje.\nBoligkøb som opsparing\nEn fordel ved at være boligejer er blandt andet, at du kan spare op i din bolig. Selvom det lån, som de fleste er nødsaget til at optage for at kunne købe et hus eller lejlighed, kan virke både farligt og dyrt, så kan et boliglån faktisk ses som en opsparing. Forklaringen er, at når du tilbagebetaler lånet, ejer du en stigende værdi i ejendommen. Du kan sammenligne husets mursten og grund med en økonomisk værdi, som både du og långiver ejer en andel af. Nu mere af din gæld, som du har tilbagebetalt, nu mere opsparing har du i boligen. Denne form for opsparing kaldes friværdi.\nFald og stigninger i boligmarkedet har du nok hørt om? Fald i boligpriser medfører fald i boligernes værdi. Men det kan også gå den anden vej. En investering, i form af et boligkøb, kan stige i værdi under forskellige variabler og føre til en økonomisk gevinst. Det betyder, at du som boligejer kan høste penge ind gennem din bolig, når f.eks. markedet er i vækst eller ved en renovering. Udover, at du som boligejer kan tjene økonomisk gevinst, har du også økonomisk fleksibilitet. Den værdi, som du ejer i din bolig, sidder ikke altid fast i boligen. Det betyder, at du kan gøre brug af værdien til andre projekter såsom køb af sommerhus, nyt køkken, istandsættelse eller andre omkostningsfulde boligøkonomiske aspekter. Denne proces kaldes lån i friværdi.\nLæs mere om lån i friværdi her…\nSom boligejer har du også mange andre fordele, som du som lejer af et hus eller lejlighed ikke har adgang til. Den økonomiske fleksibilitet hænger blandt andet sammen med en stor frihed i form af bestemmelsesret over boligen. Friheden kommer eksempelvis til udtryk ved at privatfinanserne måske rækker til et nyt køkken eller en tilbygning, og som lejer har du som regel ikke rettigheder til sådanne renoveringer, også selvom tegnebogen tillader det. I nogle tilfælde kan lejer få lov at foretage større ændringer af boligen, men den økonomiske værdi finder kun vej til udlejers lommer i form af en stigning af husets værdi. Så ønsker du selv at udnytte den fulde værdi af en istandsættelse, så skal du finde vejen til en ejendomsmægler og en långiver.\nEn lejebolig kræver kun en lille vifte af forskellige omkostninger, hvor en ejerbolig har en del flere forskellige elementer som skal regnes sammen. Det betyder dog nødvendigvis ikke, at eje koster mere end leje. Når du bor til leje hos en udlejer, betaler du et depositum og forudbetalt leje ved indflytning samt husleje hver måned. Huslejen falder i lommerne hos udlejer og har, modsat et boliglån, ingen potentiel økonomisk gevinst over tid. Depositummet tilhører dig, men såfremt du har boet til leje i en længere periode, forsvinder det ofte til vedligeholdelse af lejemålet, således at boligen opnår samme stand som ved indflytning. På mange måder er det at bo til leje, for at bruge et kendt udtryk, penge direkte ud ad vinduet. Hertil, skal det dog nævnes, at hvorvidt et boligkøb er fordelagtigt, sammenlignet med at bo til leje, afhænger er flere variabler end som nævnt ovenfor.\nLæs om ejendomskreditlån her…\nEt opsummeret overblik over de variabler, som du bør overveje som boligkøber og kommende boligejer, er husets beliggenhed, stand og kvadratmeterpris, samt hvor længe du forventer at blive boende. Ligeledes, spiller den type af lån, som du er nødsaget til at optage, også en rolle, da boliglån medfører omkostninger såsom f.eks. rente og skatter. Alle situationer er individuelle, og for at få den bedst mulige vurdering af om du bør leje eller eje, er det en god idé at kontakte en finansiel boligrådgiver.\nHos Fairkredit sidder vores professionelle lånekonsulenter klar til at hjælpe dig fra lejer til boligejer!\nKontakt os i hverdage mellem 9-17 på telefon +45 70 27 27 26 eller døgnet rundt på vores hjemmeside www.Fairkredit.dk– Vi glæder os til at snakke med dig.\nEller måske mangler du blot inspiration til at finde drømmeboligen, samt ønsker du at blive klogere på Fairkredits services eller de forskellige lånetyper på markedet?


Marietidsel - leverens ven og hjælper - Helsenyt\nLidt om leveren\nLeveren er vores mest alsidige organ. Alle leverens processer griber dybt ind i stofskifteprocessen, i opbygningen og nedbrydelsen af blodet, i kredsløbets rytme. Sukker forarbejdes af leveren, opmagasineres i den og frigives efter behov. Uden sukker – dvs. kulhydrater – intet energistofskifte! Forstyrrelser i sukkerbalancen har alvorlige følger. Desuden danner leveren galdevæske, som videregives til galdeblæren. Derfra flyder den over i tarmen for at fordøje næringsfedtet. Hvis galdefloden strejker, og fedtfordøjelsen ligger stille, giver det frygtelige smerter, og stofskiftet går i stå. Leveren danner også ammoniak, kulsyre og urinstoffer. Den gør dermed proteingiftene uskadelige og arbejder snævert sammen med nyrerne.\nAfgiftning er en anden af leverens hovedfunktioner. Gennem binding og iltning bliver skadelige bestanddele i blodet, forrådnelsesstoffer og bakteriestoffer fra tarmen gjort uskadelige og portåreblodet renses. Leveren er vores mineraldepot, der regulerer vand- og mineralbalancen, sender de livsnødvendige mineraler og sporstoffer ind i organismen – dér hvor der er brug for dem. Endelig er leveren vores bloddanner. Den tilfører de røde blodlegemer deres jern, opbevarer blodfarvestoffet hæmoglobin, som den tager fra de blodlegemer, der går til grunde. Blod- og lymfekredsløb, hjertefunktion, mavens og tarmens virkning, nyrernes ve og vel, processerne i bugspytkirtlen – alt dette er meget tæt forbundet med leverens og dens funktioner.\nLever og leve\nOrdene ligger tæt op ad hinanden. Oldtidens lægekyndige betragtede leveren som sædet for sjælen. De havde da heller ikke ganske uret, for ærgrelse slår sig på leveren, og glæde mobiliserer processerne i lever og galdeblære til vores fordel.\nVi spiser ofte tankeløst og hurtigt. Vi under os ikke mere tid til denne for vores eksistens så vigtige beskæftigelse. Ofte sluger vi noget og mener, at det bekommer os vel. Vi spiser varme supper og drikker iskolde drikke til. Vi spiser for fedt og tror, at mave, tarm, lever og galdeblære kan tåle det hele. Vi spiser uden appetit, ser tv samtidig eller tjekker opdateringer på sociale medier. Vi byder vore hårdest arbejdende organer – fordøjelsesorganerne – alt muligt og regner med, at de nok skal klare det. Men ofte klarer de det netop ikke, og det kommer til fordøjelsesforstyrrelser. Ikke kun mave og tarm, men frem for alt leveren lider derunder. Men vi mærker det først, når smerterne sætter ind. Man kunne have undgået det, hvis man havde haft en fornuftig madkultur. Hertil hører for det første og især et “bittert” tonikum, som man tager et kvarter før måltidet for at forberede fordøjelsesorganerne. Bitterurter har siden de ældste tider været regnet som eliksir ad longam vitam, leverens ven og hjælper. Til de mest almindelige bitterurter hører ensian, malurt, artiskok og tusindgyldenurt. Men én urt er særligt levervenlig – marietidsel!\nHvorfor netop marietidsel?\nMarietidsel (Silybum marianum) indtager faktisk en særstilling mellem de lever- og galdeblærevirksomme urter. Marietidsel regnes med sine store, grøn-hvidt marmorerede, tornede, takkede blade og med sine purpurrøde, kugleformede kurveblomster med til de smukkeste af tidselplanterne. Hos os har den i årtusinder eksisteret i haver og kulturer, men forekommer undertiden også vildt på varme, tørre steder. Navnet marietidsel skyldes en legende, der fortæller, at dens marmorerede blade skyldes mælkedråber fra Jomfru Maria, som hun skal have tabt, mens hun ammede Jesusbarnet.\nBotanisk set er dens lukkefrø interessante. Når de er modne, slynges de ud fra planten og føres med deres “faldskærm” vidt omkring. Får, køer og heste spiser gerne planten. Men hestene er så intelligente, at de ryster de olieholdige frø ud af de visne skaller og spiser dem med fryd.\nDet er disse frø, der særligt interesserer os, for de er ikke blot rige på olier, men også meget lægende. Her betoner allerede Rademacher, den berømte læge fra det 19. århundrede, at den virksomme substans findes i proteinet, der befinder sig under frugtskallen, hvorfor en frasigtning af frugtskallerne fra de pulveriserede frugter er utilladelig. Rademacher gjorde marietidsel “hoffähig” og fremstillede sin “Tinctura Cardui Mariae Rademacher“, som han anbefalede ved alle lever- og galdeblæresygdomme.\nMarietidselfrøenes indholds- og virkestoffer\nMarietidselfrø indeholder bitterstoffer, garvestoffer, kulhydrater, fed olie (højtumættede fedtsyrer), biogen amin (livsvigtigt proteinstof) og silymarin, som består af 3 flavandignaner (plantefarvestoffer), nemlig silybin, silydianin og silychristin. Silymarin er et udpræget leverbeskyttende stof, der først og fremmest virker regenererende ved fedtlever.\nLeverskader griber desværre mere og mere om sig. Blandt årsagerne er vores forkerte spisevaner, alkoholnydelse og tobaksmisbrug. Ved sådanne skader og især ved deres forebyggelse sætter virkningen af marietidsel ind og giver ikke alene beskyttelse, men hjælper også med til at helbrede uden at være skadelig – heller ikke ved høje doseringer.\nDenne leverbeskyttende virkning er entydigt påvist i dyreforsøg. Leverskadelige stoffer som fx tetraklorkulstof, der fører til alvorlige nekroser i leverparenkymet, – blev standset. Stærkest blev dette påvist ved de alvorligste levergifte alfa-amanitin og falloidin fra knoldbladssvampen. Det lykkedes at reducere forsøgsdyrenes dødelighedsrate betydeligt. Samtidig blev det konstateret, at silymarin virker helbredende over for de meget alvorlige leverskader, der fremkaldes af falloidin. I dag anvender man silybinin (udvundet af silymarin) til at beskytte mennesker mod disse alvorlige forgiftninger. Jo før behandlingen sættes ind, desto bedre er resultaterne.\nAf alt dette kan man let udlede, at marietidsel er en livsvigtig faktor for lever og galdeblære. Marietidsel forhandles i hele og knuste frø og i kapsler, der er nemme at have med på farten.


Tips Til At Opbygge Et Træ Legetøj Bryst 🔧 Tips Til Hjem Forbedring. Lav Dine Egne Hænder - 2019\nHvordan Kan Jeg Bruge Et Indramningsfelt Til At Hjælpe Med At Opbygge Trin?\nAt Vælge En Fodpanel Materiale\nSådan Afkort Persienner\nSkæring I Marmorplader\nTips Til At Opbygge Et Træ Legetøj Bryst\nOpbygning af et trælegetøjskasse er et projekt, der kan udføres om eftermiddagen. Når du arbejder med træ, skal du sørge for at du er forberedt og klar til projektet. Der er et par ting, der enten ofte forsømmes eller simpelthen ikke tænkt på, når de foretager denne type projekt. Når det er sagt, er det nemt at opbygge et trælegetøjskiste, og den følgende artikel vil dele med dig flere tips for at gøre processen endnu nemmere.\nNår du bygger et trælegetøj, er størrelsen afgørende. Træetøjets brystkasse behøver ikke være stort nok til at holde alt det legetøj, dit barn ejer, men alle de legetøj, du vil have barnet. Dette kan være en god mulighed for at begrænse antallet af legetøj, der flyder rundt i hjemmet. En god ide om, hvordan man får den rette størrelse, er at bestemme, hvor den skal gå. For eksempel kan du bruge størrelsen på skabet eller størrelsen af sengens forside som skabelon afhængigt af hvor du vil lægge brystet. At kende disse målinger hjælper dig med at bestemme størrelsen af legetøjsbrystet.\nTræmateriale til brug\nDen type træ, du bruger til at lave trælegetøjets bryst, bestemmer, hvor længe brystet kan vare. Der er mange slags træ, du kan købe for at lave et legetøjsbryst, men nogle er enten for bløde eller for dyre at bruge på dette projekt. Nogle træ er også svært at bruge, fordi det er svært at skære uden at beskadige træet. Vælg et godt træ som cedertræ eller fyr. Begge disse trætyper er let skåret og vil stå op for at misbruge gennem årene. Begge disse skove er også skimmelsvamp resistente såvel som insektresistente. Omkostningerne kan variere, da du kan finde genvundet træ af denne type, som vil være meget billigere end nyt træ.\nDet er vigtigt at vælge den rigtige hardware til dit trælegetøj, da det holder låget på plads. Vælg ikke noget, der er lavet af plast eller aluminium, da disse materialer er lette at bryde. Brug altid et hårdt metal som anodiseret stål. Beslagene skal også laves ud af dette materiale for at gøre legetøjets bryst ensartet i stil. Når du tilføjer hængsler til legetøjsbrystet, skal du bruge mindst tre af dem, så vægten fordeles jævnt. Du vil gerne placere en i midten og de to andre på hver side af låget.\nDu kan plette eller male trælegetøjets bryst, og du kan også tilføje designelementer. Disse kan købes eller laves af skrot. Du kan blot plette dem og lime dem på plads på legetøjsbrystet. Dette kan give brystet et lunefuldt udseende, der er tilpasset.\nVideoer Relaterede Artikler: Lets Play Skylanders Trap Team: Chapter 15 - Skyhighlands w/ Tae Kwon Crow (Dad.\nVigtigste » Hardware Og Værktøjer » Tips Til At Opbygge Et Træ Legetøj Bryst\nHvad Er Det Bedste Træ Til Arbejdsbordtoppe?\nAnvendelser Til Ærmeankre\nOpbevaring Af Tør Is: En Vejledning\nNår du laver træhylder, skal du først vide, hvor og hvordan du vil bruge dem, før du kan bestemme den rigtige type træ til brug. Hvis du planlægger at bruge hylderne til at vise små og lyse ornamenter i din stue, kan du være mere bekymret for træets design og farve end dets styrke. Men hvis du skal bruge hylderne til at gemme tunge genstande, såsom bøger eller husholdningsapparater, skal du lægge træstyrke og stabilitet oven på listen.\nVed Hjælp Af En Straight Router Bit Ved Boring


Forebyg og bekæmp allergi | Schultz & Co\nOctober 18, 2013 Charlotte Schultz\nStøvallergi og pollenallergi er nogle af de mest udbredte allergier herhjemme, og går efterhånden under termen ‘folkesygdom’. Allergierne kan ikke fuldstændig bekæmpes, men med få midler og metoder kan de forebygges og holdes nede.\nRigtig mange danskere lider af allergi overfor husstøvmider. De typiske symptomer er tilstoppet og kløende næse, hoste samt astma lignende symptomer hos især børn. Det er ikke farligt, men for mange kan det være irriterende og en gene i hverdagen. Vi slipper nok aldrig helt af med husstøvmider, men med nogle enkelte og hurtige metoder, er det muligt at holde mængden af dem nede, og dermed også allergien. Husstøvmider befinder sig i hele huset, men centrerer sig især omkring soveværelset og sengemiljøet.\nHusstøvmider er små hvide otte-benede dyr, som man ikke kan se med det blotte øje. Husstøvmiderne lever i afstødt hår og hudskæl fra mennesker af dyr. Disse er der mange af i vores seng, og derfor er der især mange husstøvmider der. Når folk reagerer allergisk overfor husstøvmider, er det faktisk husstøvmidernes efterladenskaber, der sætter reaktionen i gang.\nDet er ikke muligt at udrydde husstøvmider fuldstændig fra dit hjem, men det er dog forholdsvis nemt at holde bestanddelen nede og dermed minimere generne derfra. Her følger nogle råd:\nSørg for at vaske sengetøj ved 60 grader og mindst hver 14. dag.\nVask også dine dyner fire, gerne seks, gange om året.\nLuft ud mindst to, gerne tre, gange om dagen, og gerne 5 – 10 minutter af gangen. Det sikrer et langt sundere indeklima.\nHusk at husstøvmiderne også kan sætte sig i f.eks. bamser og tøjdyr, der opholder sig i sengen.\nHav trægulve i huset, da gulvtæpper samler meget støv.\nSørg for at gøre hyppigt rent, herunder især støvsugning.\nIndret desuden dit hjem uden for mange ting og pyntegenstande, så det er nemt at holde rent.\nEn anden form for allergi, der plager mange danskere er pollenallergi – også kaldet høfeber. Pollen er blomsterstøv, der spredes, når planterne frigiver støv for at bestøve hinanden. Dette gør det svært for mange danskere at deltage i udendørsaktiviteter i forårs- og sommermånederne, da de hurtigt bliver snotte, tilstoppede eller får vejrtrækningsproblemer, når de bliver udsat for pollen.\nDet er praktisk taget umuligt at undgå pollen. Medicin kan dog holde pollenallergien nede, og ellers er det bedste råd, at man tager sine forholdsregler. Her følger nogle simple og lette råd:\nBrug solbriller, når du cykler, så du ikke får unødig pollen i øjnene.\nVask eventuelt dit hår inden sengetid, så du ikke får pollen med i seng.\nNår du tørrer tøj udenfor, kan pollen sætte sig heri og efterfølgende give gener. Undgå derfor at tørre tøj uden for i pollensæsonen.


Store Pikke Tykke Tøser / Sex Dansk\nTykke pikke sex store piger porno grimme. Og æltede dem med du ønsker at bruge mig i. Mine drømme jeg dagen på at slappe af at ligge billedet ud årsag der er meget du elsker i dit undervist i det inddeling en god. Film må være en sutteklud og nej, slår dette år alle bileder af hende i. Noget mere erfaring lundquist. For dem der ikke er tykke . Der af kommer nok den med størrelsen og gørelsen .. Kan man køre pikken ind og ud i cirkler så rører flere punkter . Det giver samme følelse eller bruge tungen: P For alle os der godt kan lide rigtig store pikke er statistikken desværre deprimerende .. Redigeret af Slettet. Se nogle af verdens største pikke gennemkneppe dejlige modeller, se når disse piger bliver udvidet til bristepunktet og se når deres fisser får sprøjteorgasme. Her finder du pikke som er kæmpe store, så store at visse piger ikke kan gabe over dem. Er du til store spermfyldte nosser og lange tykke pikke så se en af disse...\nSe pornofilm med Emma hun tager en stor pik i flere forskellige stillinger, spilletiden for denne pornofilm Dansk pornofilm med en flot dansk pige Blondiner i pornofilm Der af kommer nok den med størrelsen og gørelsen Snart begyndte hun at krampe sammen om min pik, og det var tid for mig at sende den første ladning op i hende med et brøl, mens hun skreg sin første orgasme ud i rummet, og fik masser af pik i flaben. Men mener nu stadig der er noget om det gamle ordsprog 'det ikke størelsen men gørelsen'. Det var meget meget svært at få pikken ind. Efter nogle minutter skiftede vi stilling, og jeg pressede min stenhårde pik op i hendes fisse, der var ret stram.\nPornHub kæmpe pik, stor sort pik, kvindesprøjt, samlinger, gangbang,. Se pornofilm hvor fede piger vil ordne nogen store pikke en fræk Fede damer pornofilm. spansk sort pige tager pik i pornofilm. en stor tyk sort pige i pornofilm. Teenager (18+). Kategori - Store Røve. Smukke Tøser. Kategori - Tykke. Store Patter. Store pikke i frække pornofilm. Se nogle af verdens største pikke gennemkneppe dejlige modeller, se når disse piger bliver udvidet til bristepunktet og se når deres fisser får sprøjteorgasme. Her finder du pikke som er kæmpe store, så store at visse piger ikke kan gabe over dem. Er du til store spermfyldte nosser og lange. Kæmpe kæppe knækker næppe. Det ved vi jo alle. Derfor er der da heller ikke et øje tørt, når pikheltene i den her kategori går igang med deres kæmpestore pikke, og knepper tøser i alle huller til de er ved at flække. Vil du se vores lækre modeller blive presset til yderste, når de bliver sat overfor de største pikke? I disse..\nDa han skulle trænge op i hende hylede hun, av av den er alt for stor. I forvejen var Alice en ret stram tøs, og nu var der allerede en pik oppe i hende, så det var lige før, jeg slet ikke kunne være der. Stor pik Stor pik gennem knepper en flot ung pige på en båd. Jeg havde en kæreste en gang der virkeligt nød når jeg bankede den helt ind så det gjorde ondt, det er klart at der er smerte og så er der smerte, men for det meste kunne hun godt lide at det gjorde ondt. Kan man køre pikken ind og ud i cirkler så rører flere punkter Ikke som de piger, der sutter ens pik, fordi de føler, de skal gøre noget for en, samleje billeder fisse søges hun suttede pik, som om hendes liv afhang af det.\nSpecktors - Tykke Piger\nSex frederikssund tantra par\nDel 2 Classic Rapport Nr. Der er jo som regel plads nok, og det må jo føles af mere hvis den er tyk. Kan du huske mig..! Det jeg undrer mig over er, at kvinderne søger det, for som MissMira - og min kone siger - det er ikke rart at få banket en kæmpepik op i livmoderen.\nMen mener nu stadig der er noget om det gamle ordsprog 'det ikke størelsen men gørelsen'. En doggy hvor hun ikke er helt klar kan være udbehagelig for hende men godt smurt og liderlig så kan hun sagtes tage alle 18 cm..\nEscort rødovre trans massage Pornofilm med stor pik i fræk stram fisse… Se Pornofilm med stor pik i fræk stram fisSespilletiden for denne pornofilm er 20 minutter, Jeg håber at kvinderne vil svare - jeg er nysgerrig. Her finder du pikke som er kæmpe store, så store at visse piger ikke kan gabe over dem. Det var jo slet ikke hendes ønske men mit at se en stor pik bearbejde hende. For det første er jeg også en af de pivsede.\nMassage svendborg danish mature 768\nSEX MED LUDER KVINDER SEX Det er derfor jeg undrer mig. Men det er jo forholdsvis normalt nu om dage at europæiske og amerikanske kvinder tager til Bahamas og nyder godt af de veludrustede gigolos der - jeg har da kendskab til et par stykker der HAR tage turen den vej Det er nok noget af forklaringen for vores vedkommende, men jeg har også oplevet det med andre piger - altså før min kone og jeg fandt sammen. Se Fed pornofilm Hun elsker store sorte pikke, spilletiden for bordeller på fyn nøgenmassage pornofilm er 22 minutter, og hører Og nu vi er ved ønskebrønden, så må den gerne krumme lidt ind imod hans mave, for så rammer han det gode sted med en større træfsikkerhed, siger min erfaring mig. Det jeg undrer mig over er, at kvinderne søger det, for som MissMira - og min kone siger - det er ikke rart at få banket en kæmpepik op i livmoderen.\nSex tv voksne damer Jeg ville vælge en tyk pik, fordi den giver følelsen af at blive trængt ind i og fyldt ud. Og så en aften skete der ligesom det, at vi var to af vennerne, der endte med at sidde på hver side af Alice og snakke og grine, som vi plejede, da pludselig hun lagde en hånd i skødet på mig. Det tog få sekunder for Mike at følge med ved at komme ud over ansigtet på Alice med et højt råb. Ja så er det politisk korrekt at nej nej nej det er gørelsen og ikke størrelsen der bliver prædiket. Dem jeg har mødt har mere haft fokus på omkredsen end længden En stor pik til porno gamle damer escort middelfart lille pige i denne pornofilm… Se En stor pik til en lille pige i denne pornofilm, spilletiden for denne pornofilm er Og så faldt vi ellers i søvn alle sammen.\nHOT GIRLS GRATIS DANSK FISSE Milf sex erotisk massage nordsjælland


Kan man løbe fra sin angst? – Tanja Cortz\nUdgivet den 14. juni 2018 10. august 2018 af Tanja\nJeg ved om nogen, hvordan det er, ikke at kunne stå ud af sengen om morgenen. Hovedet er ved at eksploderer af tanker, selvbebrejdelser og et kæmpe kaos, som er uudholdelig at være i. Fanget i mit eget fængsel af angst, er det eneste jeg kan gøre, at prøve at holde det ud, – at stå det igennem, og holde fast i, at det går over igen. Når stormen er lettet er jeg efterladt med frustration og skam over mig selv, og min måde at være på. Det kan være lige så svært at være i, som selve angsten.\nI dette kaos har jeg fundet mig en vej ud. Jeg har hørt andre fortælle om den, men uden rigtig at tro på den, og uden rigtig at give den en chance. Jeg gav op på forhånd, som jeg har gjort så tit, både fordi jeg ikke helt troede på det, og fordi jeg var sikker på, at jeg ville fejle. Så hvorfor overhovedet prøve. Men denne gang gav jeg ikke op. Jeg havde sat mig et mål, og denne gang ville jeg gennemføre. Det var hårdt arbejde, ikke mindst mentalt, fordi jeg skulle gå imod min egen overbevisning om, at jeg altid fejler, og aldrig kan gøre det godt nok. Men jeg holdt fast, og det gav gevinst. Den vej jeg fandt, den som blev min, hedder motion.\nJeg ved det godt. Når man ligger der i sin seng, eller sidder i hjørnet i sin panik med ondt i brystet og ikke kan få vejret, virker en løbetur som fuldstændig uoverskueligt. Nogen kunne jo lige så godt have bedt en om at bestige et bjerg eller løse mellemøst konflikten. Det er helt uopnåeligt.\nMen når tågen letter, så tager jeg fat. Jeg går i gang, og jeg løber. Jeg ved godt, at man ikke kan løbe fra sin angst, sin depression, eller hvad man nu slås med, men for mig føles det som om, jeg kan løbe det ud. Nogle af alle de negative tanker og følelser, som kan være i min krop, når jeg tager løbetøjet på og går ud af døren, forsvinder på min vej. Det er som om, at jeg løber det væk, og når jeg kommer hjem, er jeg et nyt menneske. Jeg har fundet det bedste af mig på min vej, og efterladt alt det, jeg ikke kan bruge.\nDet har ikke løst alle problemer, og det har ikke fået alle udfordringerne til at forsvinde, men det har givet mig overskud, vilje, tro og mod på at tage kampen op. Og for hver gang jeg har fået en god oplevelse med motion, lærer jeg at holde fast i, at det er mit sikkerhedsnet, min redning, når skyerne trækker sig sammen, og jeg kan mærke mørket falde på.\nDet er ikke ret længe siden, jeg gjorde opdagelsen. Den er stadig ny for mig, og jeg kan ind imellem blive bange for at miste den. Jeg kan blive bange for, at havne i et sort hul igen, som er så uendelig svært at komme op af. Der hvor intet lys kan trænge ind.\nMen jeg må ikke give op. Jeg må ikke give slip på det fantastiske, som jeg har fundet. Jeg vil holde ved! Fordi det gør mig godt, og fordi jeg, lige som alle andre, fortjener at have det godt, – at nyde livet. Det er en gave. Den gave er også for mig. Jeg vil også have del i den. Den skal værdsættes og den skal nydes.\nKategorierIkke-kategoriseret Tagsangst, løb, løbangstenud, løbdetud, motiongørgodt\nForrige indlægForrige Livet er en gave\nNæste indlægNæste Taknemlighed gør glad


Herunder microdatas baseret på hCard\nStøtte 54 sprog\nEn ny mode: Onlymap\nGoogle Maps modul tilbyder mange funktioner :\nEn simpel rute, skridt for skridt.\nInfo vinduer tilpasses\nGeolocation af to måder\nMed HTML5 til nyeste browsere .\nEt enkelt design for nem tilpasning .\nIntegration meget let og hurtigt.\nJS kode detaljeret ændres af nogen.\nGennemgang af hele koden syntaks\nForenkling af at bruge scriptet\nCSS skåret i to dele for at være mere let ændres\nMinified version af CSS er nu inkluderet .\nJeg håber, at dette modul vil gøre dig glad ! Tøv ikke med at kontakte mig, hvis du oplever problemer . Derudover er jeg ung og fransk, tak for tilgivende mod min stavning Lad mig en kommentar eller et link for at se, hvordan du integrerer modulet\nHusk at give mig din mening !