Opkvalificering: At være digital er livslang læring\nForside › Nyhed › Opkvalificering: At være digital er livslang læring\n17. nov 2021 15:18 Maja Schiffer Jessen\nEr opkvalificering en del af din jobsøgningsstrategi? Hvis ikke, bør du måske genoverveje det en ekstra gang. Opkvalificering kan give dig adgangsbilletten til dit næste job. I hvert fald hvis du spørger Helle Veel, virksomhedskonsulent i Jobcenter Aarhus.\n- Jeg gjorde selv noget af det, som jeg siger til ledige, at de skal gøre: jeg var i virksomhedspraktik, jeg var i løntilskud, jeg var på digitalt marketingkursus og på netværkskursus... Jeg brugte min ledighedsperiode på først at opkvalificere mig, og senere på at finde en ny karrierevej.\nHelle Veel er uddannet journalist, men efter mange år i både medie- og kommunikationsbranchen, blev hun efterhånden lun på at gå en ny vej i sin karriere. Hun havde hørt godt om arbejdet som virksomhedskonsulent, så hun søgte i flere kommuner. Fire år gik der, før det lykkes.\nI dag sidder hun bl.a. som tovholder på et kursus, der giver ledige aarhusianere kompetencer inden for digital marketing.\nDe små succeshistorier\nDet er gennem denne rolle, at hun har indsigter i, hvad opkvalificering kan - både set fra virksomhedernes perspektiv, men også kandidaternes.\nHun fortæller om Søren på 62 år med omfattende erfaring inden for journalistik, kommunikation og ledelse. Han landede et nyt job, som han selv havde held med at skabe sig. Det skete efter en periode med ledighed, hvor han tog et opkvalificeringskursus inden for digital marketing.\nEn anden kursusdeltager i 40’erne med lang og bred erfaring i kommunikation og journalistik havde sit på det tørre, men han manglede færdigheder inden for digital annoncering som for eksempel at opsætte betalte kampagner. Han brugte sin ledighedsperiode på det digitale koordinatorkursus.\n– Han landede efterfølgende et job, og han havde ikke fået det uden de kompetencer, fortæller Helle Veel.\nDu skal ikke kunne det hele, men lidt om alt\nOg nu skal du høre om Anne Wormslev Jacobsen, der er bachelor i fransk og har en kandidat i information fra Handelshøjskolen. Hun blev ledig i 2019, efter have været konsulent på to bureauer, hvor hun havde en mere traditionel offline skrivende rolle.\n- Jeg havde helt sikkert et hul i min digitale udvikling. Jeg følte faktisk, at det var afgørende, at jeg blev opkvalificeret for at komme ind på arbejdsmarkedet igen. Så det var oplagt for mig at tage de kurser, så jeg var mere attraktiv på arbejdsmarkedet, fortæller hun.\nAnne Wormslev Jacobsen tog certificeringerne Grundprincipperne inden for digital marketing samt Google Analytics som en introduktion til den digitale værktøjskasse, hun trækker på i dag i stillingen som marketing projektleder i Bauhaus.\n- Jeg lærte rigtig meget på de kurser. Blandt andet at jeg ikke skal kunne det hele, for den digitale værktøjskasse er stor; at det var godt at vide lidt om meget, så jeg kunne udvikle mig og forme et kommende job. Jeg lærte, at jeg kan noget særligt, som også kan bruges i en digital udvikling, nemlig dét at skrive og kommunikere, for det handler den digitale værktøjskasse i særdeleshed også om.\nHendes arbejdsopgaver i dag spænder bredt fra kommerciel kommunikation som eksempelvis udarbejdelse af koncepttekster til magasiner, tilbudsaviser og nyhedsbreve samt korrekturlæsning. Derudover er der masser af projektkoordinering i det daglige arbejde, hvor det er en klar fordel at kende til digital marketing.\n- Jeg samarbejder til dagligt med både vores offline og online team. Den opkvalificering, som jeg fik dengang, har helt sikkert givet mig den ballast, der skulle til for at forstå sammenhængene og synergien mellem offline- og online-kanalerne, som vi arbejder med her, og som jeg leverer de skrevne ord til, uddyber hun og fremhæver, at det bl.a. giver en fordel, når hun skal samarbejde med deres mediebureauer.\nOpkvalificering – et selvtillidsboost\nSom Anne Wormslev Jacobsen påpeger, vil du kunne udnytte sammenhænge og synergier bedre, når du forstår grundprincipperne i digital marketing.\nMen at opkvalificere sig medfører også tit en dominoeffekt, påpeger Helle Veel. Det giver dig et faglig løft plus et motiverende boost. Du kan se nye vinkler og får flere ideer. Når du så skal ud og søge jobs, har du mere at byde på.\n- Noget jeg oplever hele tiden er det her med, at de viser "nu opkvalificerer jeg mig lige digitalt, tager et kursus og praktik" - det sender altså nogle signaler til arbejdsgiverne, fortæller Helle Veel og fortsætter:\n- Jeg ser ret tit, at mens kursusdeltagerne er i praktik, men stadig skal søge job, så vupti - så er der job til dem et andet sted, fordi de er oppe og køre: de er blevet bedre klædt på, de har noget at snakke om. De får noget faglig gejst. De nyuddannede har især større selvtillid efter matchmaking-events, hvor de har talt med virksomheder, som giver udtryk for, at deres profil er spændende og kan noget. De bliver nærmest helt høje bagefter.\n… Men hvad siger virksomhederne?\nHvad tænker virksomhederne om, at du som ledig har været på et kursus og tilegnet kompetencer, som du endnu ikke har omsat i praksis?\n- De foretrækker, at der sker noget på det CV. Arbejdsgiverne vil have, at der står noget - det kan være kurser, men det kan også være praktik og løntilskud, som også er erfaring, fastslår Helle Veel.\nMen du skal selv ud og finde nogle interessante virksomheder.\n- Gør som Søren. Research og find en virksomhed, som du kan bide dig fast i. Selvom han var dygtig og havde så meget erfaring. Han søgte og søgte, og der skete ingenting. På hans nuværende arbejdsplads har de aldrig haft sådan en som ham ansat, og de vidste slet ikke de havde det behov, råder Helle Veel.\nI Sørens tilfælde brugte han sine indsigter fra kurset til at analysere virksomheden, som herefter dannede et samtalegrundlag. Eksempelvis påpegede han, hvor virksomheden kunne tjene på at have en ansat til at varetage deres online tilstedeværelse gennem SEO og SoMe.\nDen brede værktøjskasse og bundlinjen er især vigtig at have for øje, hvis du vil søge i de mindre virksomheder.\n- I små virksomheder med under 10 ansatte skal du kunne lidt af det hele. For de har kun råd til én medarbejder, nogle gange kun en halv. Det skal jo kunne svare sig for dem, ellers er der ingen indtjening i det, erfarer Helle Veel.\nDesuden skal værktøjskassen tjekkes efter nu og da, da udviklingstempoet inden for digital marketing er rigtig højt.\n- Digitalisering er jo livslang læring. Man skal følge med fra nu og til man ikke kan mere, fastslår Helle Veel.\nHvis du ikke er til digital marketing, er der andre muligheder for at udvide din kompetencepalette. Du kan for eksempel se, hvilke kompetencer der er behov for lokalt lige nu, ved at studere de regionale positivlister. Her finder du de kurser, du som ledig kan søge om at komme på, fordi virksomhederne i regionen efterspørger de kompetencer, som du efter endt kursus kan sætte flueben ved.\nHelle Veel fortæller desuden, at hun fra aarhusianske virksomheder lige nu oplever efterspørgsel på kandidater, der kan tilrettelægge og udføre videoprojekter, og det gerne med et særligt blik for det grafiske.\nMen de traditionelle skrivende jobs, der engang var masser af, ser Helle færre og færre af.\n- Jeg tror roligt, vi kan sige, at ud af alle de jobs vi er inde over, er det så sjældent jeg ser et stillingsopslag, hvor man kan nøjes med at være god til at skrive historier, siger hun.\n- På et kursushold var der en kvinde, der sagde ”jeg kan ikke se mig selv lave marketing”, og så tænkte jeg bare: "hmm, så får du det lidt svært". Dem, der satser på ren kommunikation, skal vide, at det typisk ikke er der, pengene er.\nHar du lyst til noget helt andet end skolebænk og opgaveløsning, kan en anden vej være at gå i gang med frivilligt arbejde sideløbende med du søger job. Det kan fx være en hjertesag, som jo også kan sige noget om dig som person, når arbejdsgiveren kigger på dit CV.\n- Jeg kan endda huske en større virksomhed, hvor det var et decideret krav, fortæller Helle.\nHusk at afstemme dit frivillige arbejde med a-kassen, hvis du er ledig, så du undgår trælse konsekvenser. Læs mere her >\nJeg vil gerne opkvalificere mig!\nI AJKS har vi nogle spændende tilbud på opkvalificering til dig, der er medlem. Er du ledig, kan du komme på gratis efteruddannelse med AJKS og DMJX. Se de tre uddannelser her >\nEr du nyuddannet? Lige nu har du mulighed for at søge om et graduateforløb gennem GraduateSMV. Det betyder, at du kan få dækket op til 10.000 kr. til din løn om måneden i 4 måneder. Forløbet starter ud med grundig undervisning i at søge uopfordret og hvordan du kan skabe værdi for små og mellemstore virksomheder. Læs mere her >\nEr du i job, men vil du opgradere dine kompetencer? Tjek dit fagforbunds udvalg af kurser og workshops, eller book en karriererådgivning for at blive klog på, hvordan du kan tilpasse din profil til fremtidens jobmarked.\nVi har desuden samlet en liste over gratis tutorials, certificeringer, kurser og alt muligt andet godt til dig, der vil opdateres. Find den her >\nNår du er ledig, har du mulighed for at deltage i undervisning, samtidig med at du bevarer din ret til dagpenge.


Dato og tid er tirs 22. jan 2019 11:39\n: fre 13. apr 2012 21:52\nHvordan sikre du at din lodning ikke går op, når du varmer emaljen?\nHård slaglod og forsigtighed....\nHvis man varmer forsigtigt og holder øje med metallet ikke bliver for varmt (for rødglødende), kan det godt lade sig gøre.\nNæste gang prøver jeg at vende rækkefølgen - emalje først og dernæst lodning - bare for at se, om kan lade sig gøre.\nOg endelig har jeg en lusket plan til at designe mig ud af problemerne - men det kræver lige lidt tidsoverskud og endnu et legeplads-projekt\nSenest rettet af Alice Schmidt fre 13. apr 2012 22:01, rettet i alt 1 gang.\n: fre 13. apr 2012 22:01\nJo, når jeg bruger det i pulverform rutsjer det let ned. Som du kan se på skålene, er der en ren kobberkant i toppen, og det er fordi jeg ikke kunne få pulveret til at blive hængene på de stejle sider.\nJeg kan godt lide kanten, men jeg vil også have lavet nogle, der er helt dækkede - måske med en anden farve i centrum og en glidende overgang mellem dem.\nJeg har dog et par ideer til, hvordan den kan takles.\nJeg skal have købt lidt demineraliseret/destilleret vand og se om fugtig emalje vil blive hængende. Det er jo normalt man "vasker" de transparente farver inden brug og påfører dem i fugtig form - så måske det kunne forbedre klæbeevnen...\nJeg skal også have prøvet med lidt ganske tynd tapetklister. Hvis man nu pensler eller forstøver det på emnet først, kan det måske virke.\nOg så er der jo den færdigkøbte løsning Tramil.\nDer har jeg lige bestilt 250ml med, da jeg alligevel skulle købe lidt nye farver.\nJeg skal nok holde ajour med udviklingen, efterhånden som jeg får tid til at lege med de forskellige ideer - men andre er selvfølgelig også velkomne til at lege med\nHer er de nye farver, der er på vej (undtaget nederst til venstre - det er den jeg har):\nHvor spændende at du også arbejder med emalje\nBruger du emaljepulver der er renset i demineraliseret vand og lægger det på hvælvede dele, vil det meget gerne trække sig sammen og væk fra kanten. Men hvis du tilsætter det lidt tramil i blandingen bliver det mere cremet og mere medgørligt. Men kommer emaljen alligevel ikke helt ud til kanten, kan du efterfølgende file ind til emaljen efter brænding.\nJeg leger meget med transparente emaljer, hvor jeg bruger opake farver til baggrund og transparente farver ovenpå. Jeg bruger også klar fondant og lægger farvet transparent emalje oven på. Det giver også mange interessant muligheder.\nMin erfaring med emaljering, hvor man brænder ad flere omgange, skal man være opmærksom på, at farverne ændrer sig fra gang til gang de bliver varmet op. De kan godt blive mere mørke i det.\nJeg ved man kan få en forstøver til tramil, som du så kan forstøve limen på genstanden med og efterfølgende stø pulver på.\nSig til hvis du finder en god rød transparent emalje, jeg har selv svært ved at finde en god en.\n: lør 14. apr 2012 12:49\nHmm, tricky. Har du prøvet med Thompson Woodrow Red?\nDen ser godt nok ikke imponerende ud på billedet fra RH, men virker mere lovende andetsteds fra\n- f.eks fra Thompson eller Enamel Emporium (det er den sidste 2880):\nUnderlag ovenfra: Direkte på kobber, På klar bund (sølv), På hvid bund, på N-1 (sølv), Direkte på sølv og Direkte på guld.\nSynes den er ret flot - især på en hvid bund.\nDer er selvfølgelig masser af flotte blyholdige transparente røde - her fra Enamel Emporium:\n: lør 14. apr 2012 13:30\nDesvære er de blyholdige emaljer ikke godkendt til anvendelse her i DK.\nDe fleste røde Thompson emaljer man kan købe i DK, er derfor mere brunlige end røde. Men jeg har netop købt to nye Thompson røde farver jeg skal have leget med.\n: lør 14. apr 2012 14:10\nMen jeg har netop købt to nye Thompson røde farver jeg skal have leget med.\nNu er jeg nysgerrig - hvilke har du købt?\n: lør 14. apr 2012 19:22\nJa, jeg havde godt nok købt to emaljer, men kan da se, at den ene ikke er rød! så jeg huskede forkert. Men den røde jeg lige har købt er raspberry tranparent (art. nr.: 582836 hos ravstedhus). Jeg har ladet mig fortælle, at den skulle være god på klar fondant. Det kan jeg da godt lægge billeder op af, når jeg har lavet en emaljeprøve af det.\n: tors 10. maj 2012 13:26\nJeg vil da gerne lege lidt med her. Jeg har nemlig også købt emalje og fået leget lidt med det.\nJeg købte ind her: http://www.etsy.com/shop/IshyEnamel?ref=seller_info\nDe skulle være uden bly, men man kan jo selvfølgelig aldrig helt vide...\nHer er mine farveprøver:\nDe transparente farver, har jeg lavet på hvid baggrund, for at man kunne se dem. De blev helt væk på kobberet ellers. Dem der ligesom er lidt boble med hvide prikker, er fordi jeg ikke smeltede baggrundsfarven før, jeg tilsatte min farve. Det giver en sjov effekt, som man godt kan bruge, men det var jo ikke helt tilsigtet i dette tilfælde\nJeg legede også med skål formen. Jeg smurte tramil på skålen, og dryssede bagefter pulveret på.\nDet gjorde jeg så igen, med min transparente farve\nSamme process lavede jeg på bagsiden\nBagefter filede og pudsede jeg kanterne\nDen lyserøde har taget lidt skade af at være i kontakt med flammen bagefter, men jeg kan faktisk ret godt lide sod pletterne, så det kunne jeg godt finde på at lege mere med.\n: tors 21. jun 2012 00:10\nDen ser godt nok ikke imponerende ud på billedet fra RH\nNu har jeg endelig fået lavet et par røde farveprøver, og jeg synes stadig Woodrow Red er den mest røde:\nCamilla - Über nice emaljer du har købt, og jeg er enig med dig i, at det er spændende med sodning og "misfarvning", der kan give uventede effekter.\nSelv er jeg også ret begejstret for de små sorte flager, der springer af loddenettet af og til, og smelter fast i emaljen - de giver liv , synes jeg - og verden skal ikke være for "pæn"\n: fre 22. jun 2012 06:03\nDet er en god farve den røde. Den må jeg også have fingre i...\nJeg har i øvrigt fået lidt til samlingen:\n: tors 19. jul 2012 02:46\nJeg har i øvrigt fået lidt til samlingen...\nHi hi - jeg har også opdaget, at det griber om sig med det emalje:\n- og der er stadig farver som frister...


Discountliv & Luksusdrømme: Harper's BAZAAR\nNu er jeg kommet hjem fra sommerhus til lejlighed sammen med kæresten. Det er rart at være hjemme. I postkassen lå der mit Harper's med smukke Demi Moore på forsiden, som jeg bestilte tilbage i februar. Jeg har kun kigget på billeder indtil videre, men det ser godt ud! Jeg glæder mig til det ligger i postkassen hver måned!


9.9.2020 10:26:09 CEST | Business Wire\nAndersen Global annoncerer samarbejde med Moldovas førende advokatfirma\nAndersen Global styrker sin tilstedeværelse i Østeuropa ved at underskrive en samarbejdsaftale med Turcan Cazac, det førende advokatfirma i Republikken Moldova.\nGrundlagt i 1999 og ledet af administrerende partner Alexander Turcan, har Turcan Cazac en Bånd 1-rangering i Chambers Global og er blevet anerkendt som det førende handelsretlige og selskabsretlige advokatfirma i Moldova siden 2001 af Chambers Global , Chambers Europe , Legal 500 , IFLR1000 og Best Lawyers . Firmaets aktuelle portefølje omfatter over 500 udenlandske virksomheder, der driver virksomhed i Moldova med full service-kapacitet inden for fusioner og opkøb, finans, selskabs- og handelsret, retssager og beskæftigelse.\n”I årenes løb har vores firma opbygget en velrenommeret position som den førende advokatpraksis i landet. Vores skattepraksis er også vokset og er blevet et vigtigt område af firmaet,” sagde Alexander. ”Samarbejdet med Andersen Global vil fremme vores firmas vækst og evne til at levere det højeste niveau af kundetjenester internationalt, og vi ser frem til dette samarbejde.”\n”Turcan Cazac er førende på det moldoviske marked, og dette samarbejde afspejler vores ønske om at samarbejde med firmaer, der deler vores vision og understreger vores forpligtelse til at levere uovertrufne løsninger sømløst til vores kunder,” sagde bestyrelsesformand for Andersen Global og administrerende direktør for Andersen, Mark Vorsatz. ”Derudover har Alexander og hans team arbejdsrelationer med flere af vores samarbejdsfirmaer i regionen. Dette skaber væsentlige forbindelser og et stærkt fundament, idet vi fortsætter med at udvide vores globale platform i regionen.”\nAndersen Global er en international sammenslutning af juridisk adskilte, uafhængige medlemsfirmaer bestående af skatte- og juraeksperter fra hele verden. Siden oprettelsen i 2013 af det amerikanske medlemsfirma Andersen Tax LLC har Andersen Global nu over 6.000 eksperter globalt og er repræsenteret i over 196 lokaliteter via sine medlems- og samarbejdsfirmaer.\nSe kildeudgaven på businesswire.com: https://www.businesswire.com/news/home/20200909005454/da/


For at nå målet, må man kende vejen · Inuit Ataqatigiit\nInuit Ataqatigiit har nu haft mulighed for at studere Koalitionsaftalen 2013-17 fremlagt af Siumut, Atassut og Partii Inuit. Desværre efterlades vi med et indtryk af, at koalitionen mangler en overordnet plan med samfundsudviklingen.\nIngen samlet vision eller tanker om hvordan\nInuit Ataqatigiit savner i høj grad en samlet vision for, hvordan koalitionen ønsker, at samfundet skal se ud i fremtiden, og især hvordan man vil opnå dette. Koalitionsaftalen virker mere som en ønskeliste, om forbedringer af enkeltområder. På ønskelisten er store og små ønsker blandet sammen, og det er svært at se, hvad der prioriteres højest. Vi kan alle blive enige om, at der er brug for forbedringer, men Inuit Ataqatigiit efterlyser fortsat svar på, hvordan koalitionen agter at løse landets udfordringer. Dette giver koalitionsaftalen intet svar på, og samfundet er dermed fortsat efterladt i usikkerhed.\nDet er svært at være uenig med koalitionen i deres meget brede formuleringer. F.eks. er vi alle enige i behovet for at øge antallet af praktikpladser, skaffe flere kollegieboliger og sikre, at samfundets økonomi skal styres ansvarlig og stabilt. Det er på den baggrund, at Inuit Ataqatigiit fra 2009-2013 har sikret en ansvarlig og balanceret økonomisk politik. Dette var ikke tilfældet i 2008, hvor finansloven for 2009 blev vedtaget med et alvorligt underskud. En finanslov vedtaget med underskud er ikke vores opfattelse af ansvarlig og stabil styring. I løbet af de sidste fire år har Inuit Ataqatigiit også sikret, at stort set alle ekstraordinære indtægter fra bl.a. olieefterforskningen er gået til opførelse af kollegier og skolehjem. Derfor er vi spændte på, hvilke nyskabende tiltag koalitionen vil komme med, som ikke allerede er iværksat. De konkrete planer er desværre ikke beskrevet, så vi må vente og se, ligesom befolkningen og erhvervslivet i ind- og udland.\nInuit Ataqatigiit er af den opfattelse, at når man sætter sig et mål, så beskriver man samtidigt, hvordan man vil opnå det. Men koalitionsaftalens mange ønsker om forbedringer, følges ikke op af en beskrivelse af, hvordan målene skal nås.\nLandets økonomi Inuit Ataqatigiit finder det bekymrende og tankevækkende, at landets økonomiske udvikling i koalitionsaftalen kun er beskrevet i fire sætninger. Ikke en eneste gang nævnes vores pressede økonomi og ikke en eneste gang nævnes den udvikling, der i de kommende år betyder flere udgifter og færre indtægter, hvis ikke vi gennemfører reformer og opstarter ny industri. Med hensyn til koalitionens finanspolitik kan vi derfor kun forholde os til de meldinger, der kom fra koalitionspartierne under valgkampen. Her blev der givet udtryk for, at man tvivlede på sandhedsværdien af de analyser, landets Økonomiske Råd er kommet med, der viser at vi fremadrettet kommer til at mangle milliarder bare for at fastholde det nuværende velfærdsniveau.\nDet bekymrer os fordi der i koalitionsaftalen er mange ønsker, der kommer til at være dyre for samfundet i fremtiden. F.eks. fremgår det, at den gensidige forsørgelsespligt skal ophøre i forhold til alderspensionsordningen. Det betyder, at størrelsen på pensionen ikke længere skal tage udgangspunkt i om man er gift eller samlevende. Det betyder formentlig, at alle ældre uanset husstandens indkomst skal have den højeste pension. Forslaget er som sådan sympatisk, men det rammer skævt, da det vil give de par, der har god økonomi og pension mere. Siumut stillede forslag om dette på efterårs-samlingen i Inatsisartut i 2009. Her havde Siumut selv beregnet omkostninger til at være 80 millioner årligt. Det er rigtig mange penge og når man så dertil lægger alle de andre ønsker i koalitionsaftalen ser Inuit Ataqatigiit med spænding og bekymring frem til efterårets diskussioner om den kommende finanslov for 2014. Det der bekymrer os er, at de mange ønsker i koalitionsaftalen ikke indeholder nogen plan for finansieringen, tværtimod.\nNye arbejdspladser og råstofsektoren\nInuit Ataqatigiit er fuldstændigt enige med koalitionen i at arbejdsløsheden skal bekæmpes, og at der skal skabes nye varige arbejdspladser i storskalaprojekterne, indenfor byggesektoren samt indenfor fiskerisektoren. Dette har vi arbejdet målrettet på de sidste 4 år, bl.a. ved at afsætte 70 millioner til en særlig indsats overfor arbejdsledige, gennem et øget samarbejde med kommunerne om vores arbejdsledige, gennem fiskerireformen, gennem uddannelsesreformen og gennem storskalaloven. Alle disse tiltag har Siumut været imod. Derfor er vi nu meget spændte på, hvilke nye og hidtil uprøvede tiltag koalitionen kommer med. Vi må vente med svaret på dette spørgsmål, for koalitionsaftalen giver ingen svar.\nEt hovedtema under valgkampen var Siumuts krav om royalties på alle mineprojekter – både gamle og nye tilladelser – samt kravet om en ændring af storskalaloven. Desværre skal man bladre længe i koalitionsaftalen for at finde noget om disse emner og igen får man ingen svar på, hvilke konkrete tiltag koalitionen barsler med.\nI koalitionsaftalen står der, at ”allerede eksisterende planer og aftaler omkring udvinding af råstoffer samt storskalaprojekter, skal realiseres i forhold til de indgåede aftaler”. Vi forstår dette som om at koalitionen nu aflyser deres hidtidige krav om en produktionsroyalty på kendte projekter, som ISUA-projektet. Under valgkampen gjorde Siumut ellers et stort nummer ud af at råbe ”Grønland er ikke gratis” og måske de nu har erkendt, at det er Grønland ganske rigtigt ikke og de økonomiske rammer der allerede gælder og de planer, der allerede ligger om royalties på f.eks. ædelstene er tilfredsstillende for nuværende.\nInuit Ataqatigiit har hele tiden sagt, at vi er åbne overfor ændringer af vores råstofpolitik. Men vi ønsker ikke dag-til-dag politik, og vi ønsker ikke at skabe usikkerhed og uklarhed. Derfor vil vi klart anbefale den nye koalition at analysere råstofbeskatningen med international viden før man begynder at ændre spor. Udefrakommende viden er ikke dårlig viden, så længe man blot husker at tilpasse den grønlandske vilkår.\nMen når både storskalaloven først skal ændres, og der skal laves ny råstofbeskatning, er det svært at se, hvordan storskalaprojekterne skal være med til at skabe arbejdspladser i denne valgperiode.\nInuit Ataqatigiit er bekymrede over udmeldingerne omkring ophævelse af ”nul-tolerancen” over for uranholdige mineraler. Inatsisartut har netop i fuld enighed vedtaget at fremskaffe en oversigt over konsekvenserne ved en ophævelse af nultolerancen. Desværre lader det til, at den nye koalition ikke respekterer denne beslutning, som de i øvrigt selv har været en del af, hvis man ser bort fra Partiit Inuit, der dog bakker op omkring bibeholdelse af nul-tolerancen. Det er svært at gennemskue på, hvilken baggrund man nu vil tillade uranbrydning, når man ikke har den nødvendige viden og information om risiko for mennesker, dyr, natur og miljø. Det er faktisk tragisk, at man fra Siumuts side under valgkampen har udtrykt massiv bekymring for storskalaprojekter, mens man nu ophæver nul-tolerancen uden at have den nødvendige viden for at kunne træffe bæredygtige beslutninger. Vi kræver fuld borgerinddragelse i arbejdet omkring ændringen af radioaktive mineraler.\nAllerede igangsatte initiativer fortsættes\nInuit Ataqatigiit er glade for, at koalitionen vil fortsætte det arbejde som Inuit Ataqatigiit har igangsat i forrige valgperiode. Vi er glade for, at man vil fortsætte den ekstraordinære indsats for unge, der er gået ud af folkeskolen og som ikke har beskæftigelse eller op startet en uddannelse. Især fordi den nye koalition ellers stemte nej til sidste års finanslov, der netop sikrede penge til dette. På børn og ungeområdet har den nye koalition ikke beskrevet nye tiltag, men må formodes at fastholde de tiltag, som den tidligere koalition har igangsat. Hele området er beskrevet med to sætninger, til trods for, at vores børn og unge er vores fremtid. Derimod fremgår det, at der tilbydes deltagelse i familiehøjskoler, og rådgivning af kommende og nybagte familier skal underbygges. Lige præcis det den foregående koalition har været med til at sikre gennem ekstra midler til kommunerne og den særlige ”tidlig indsats” for gravide. Det varmer, at man nu bakker om vores store arbejde trods tidligere massiv kritik.\nInuit Ataqatigiit tager i det hele taget det som en anerkendelse, at den nye koalition indskriver flere af Inuit Ataqatigiits opnåede mål ind i sin koalitionsaftale herunder også nedbringelse af ventelister til operationer, hvilket vi gennem flere år har afsat midler til. Desuden har vi sikret fleksibel misbrugsbehandling, så det i dag er sådan, at misbrugsbehandlingen kommer til misbrugeren og ikke omvendt. Disse mål har Inuit Ataqatigiit sikret, ofte under protester og kritik fra Siumut og Atassut.\nVi ser det også som en anerkendelse, at koalitionen har overtaget landbrugskommissio-nen i deres arbejde. Derimod efterlyser vi i den grad, at koalitionspartierne grundigt gennemgår Økonomisk Råds rapporter fra de forrige år og den fremlagte 2025 plan, der peger på de tiltag, der skal til for at sikre velfærd i fremtiden. Ellers vil realiteterne indhente koalitionen inden de får formuleret en egentlig vision, og en plan for, hvordan de vil nå derhen. Og det kan kommende generationer ikke være tjent med. I Inuit Ataqatigiit ser vi desuden frem til at koalitionen løfter sløret for, hvordan man ønsker at reformere fiskeriet, hvorfor og med hvilket formål Nukissiorfiit skal gøres til aktieselskab.\nJo, der er nok af spørgsmål om hvorfor og hvordan, når man nøjes med at præsentere en ønskeliste.


Mange kvinder er interesseret i spørgsmålet, at mænd elsker mest. Svaret er ikke så let på ham. Der vil ikke forhindre en vis viden om psykologi og sit eget liv oplevelse. Ofte uberettigede konklusion om karakteren af mænd sikkert gøre efter et par forsøg mislykkedes relationer, eller ved eksemplet med bare én person. Er det korrekt? Selvfølgelig ikke, fordi for at forstå, hvad de fleste mænd gerne få, skal du i det mindste holde en sociologisk undersøgelse. Men vi går den anden vej. Lad os prøve at handle om det modsatte, og især at aflive nogle fælles myter om dette emne. Lad os komme i gang.\nMyte nummer 1: fodbold\nFør mine øjne straks dannet et billede af: din favorit på sofaen med en flaske øl foran tv, skærmen på hvilket er en kamp for mål i et liv-og-død kamp. Velkendt? Jeg kan forsikre dig, at ifølge statistikken, liv uden denne form for sport repræsenterer ikke kun 47% af mændene. Jeg, for eksempel, jeg ved præcis, hvad der er omkring mig kun 2-3 mennesker fanateyut fra fodbold, og en af dem - en pige.\nMyte nummer 2: Spise\nHvis du spørger den gennemsnitlige kvinde, at mænd elsker mere end noget andet, vil det reagere med tillid: en lækker og solidt måltid. Enig? Og du vil være forkert i opløbet. De fleste mænd jeg kender elsker at spise ret hurtigt og hjertelig end elegant og lækker. Selvfølgelig, fra restaurant måltider, ingen af dem vil ikke give op, men vil ikke føle ulykkelig, hvis vi er nødt til at spise dumplings og pølser i løbet af ugen. Selvfølgelig er der er sande fans af mad, der spiser op den første, anden og salat skyllet ned med al denne kompot, men stadig kræver en daglig sort. Men det er snarere en undtagelse, født netop deres liv partner, ødelagt deres andet halvdele. I de fleste tilfælde er de meget uhøjtidelig i fødevarer, men kvinder, derimod, er meget mere tilbøjelige til at pålægge højere krav til smagen af retter. Så nu, at vi allerede har set med to myter, der afsættes til det faktum, at mænd elsker mere end noget andet, gå til den tredje og mest, efter min mening, mere interessant.\nMyte nummer 3: Kvinder\nSer man på den titel, du sikkert allerede gættet, hvad der vil blive diskuteret. Den mest almindelige svar på spørgsmålet om, hvad mænd elsker mest i verden - er en masse kvinder. Med andre ord, alle medlemmer af det mandlige køn er polygame. Lad os starte med det faktum, at i kraft af polygami, hver af os lige, ellers vores planet ville for længst er uddøde. Men det er så vidt vi er villige til at undertrykke de naturlige instinkter i sindet, det store spørgsmål. Promiskuitet er? Langt fra det. Ifølge de fleste af psykologer, en mand, der elsker en masse kvinder simpelthen er i konstant og aktive søgning kun husmødre, hvorfra han gerne vil have afkom. Selvfølgelig er der nogle tilfælde, hvor søgen efter mening er tabt, og det bliver selve meningen med livet. I dette tilfælde er det umuligt at ændre situationen, og du - kun den næste fase. Så spørgsmålet "hvad mænd elsker mest" meget mangesidede og tvetydige, men i dag, vi naturligvis formået at fjerne så mange som tre eksisterende om emnet myte.\n6 teknikker til overtalelse fra de særlige tjenester vil du være i stand til charme enhver person\nDragen og Bull. Kompatibilitet i ægteskabet\nAgritourisme i Italien\nHvad betyder mandens tegnebog?\nHvordan lever folk, stoppe med at drikke. tidligere alkoholikere\nHvordan man kan kalde drengen? Betydning af navnet Osman\nEn oversigt over smartphone "Nokia 1320"\nPRD - hvad er det? Forventet leveringsdato efter dato for undfangelsen\nSådan bruges Bordeaux blanding til tomater


Manual Samsung CLX-3306 (314 sider)\nHar du et spørgsmål om Samsung CLX-3306 eller har du brug for hjælp? Stil dit spørgsmål her. Giv en klar og omfattende beskrivelse af problemet og dit spørgsmål. Jo flere oplysninger du giver om dit problem og dit spørgsmål, jo lettere er det for andre Samsung CLX-3306 ejere at svare korrekt på dit spørgsmål.\nOm Samsung CLX-3306\nSe manualen til Samsung CLX-3306 her gratis. Denne vejledning hører under kategorien Printere og er blevet bedømt af 1 personer med et gennemsnit på en 9.5. Denne manual er tilgængelig på følgende sprog: Engels. Har du et spørgsmål om Samsung CLX-3306 eller har du brug for hjælp? Stil dit spørgsmål her\nSamsung CLX-3306 specifikationer\nNedenfor finder du de hyppigst stillede spørgsmål om Samsung CLX-3306.


Faux Metal møbler maleri Tips / Shareoflancaster.com\nSådan murske injektionsmørtel\nFaux malet metal møbler tilføjer et lag af dybde og visuel interesse at møblerne og det rum, hvor det er placeret. Teknikker varierer og omfatter Krakkeleret finish, forgyldning og aldring. Hver faux maleteknik kan drage fordel af visse tips om produkter, redskaber og baggrunden eller base farver. Udskåret eller kringlet mønstrede metal møbler er især forbedret ved hjælp af faux maleteknikker.\nSprutte finish arbejde bedst, når den metal møbler modtager en ordentligt forberedt overflade, som maling kan overholde. Begynder ved slibning af møbler med en fine sandkorn sandpapir. I områder, som er indviklede og svære at nå, skal du bruge en flydende sandpapir produkt til at fjerne snavs og gammel maling. Prime overfladen med spray primer lavet til metal og lad det tørre helt. Anvende base malingen farve og lad det tørre grundigt. Nu er metal møbler klar til Krakkeleret anvendelsen. Følg alle producentens instruktioner som program og tørring gange kan variere fra produkt til produkt. Sørg for, at Krakkeleret produktet kan blive anvendt med succes til metal---det er normalt bemærkes på produktets etiket eller marketing materialer.\nFaux forgyldning teknik\nIstedet for benytter ægte guld eller sølv blad, kan du prøve en rub-on metallisk produkt. Sand, prime og forberede metal møbler overflade. Vælg en baggrundsfarve til faux finish---sort, rød, brændt orange og en meget mørk grøn fungerer bedst som en kulisse for metalliske farver som guld, sølv og bronze. Male metal møbler baggrundsfarven og lad det tørre. Bruge rub-on-produkt ved at placere en lille mængde på pegefinger og gnid det direkte på metal møbler overfladen---dækker det hele stykke møbel eller har valgt at fremhæve særlige områder. Efter at produktet har været anvendt, buff møbler overfladen ved hjælp af en ren, bomuld rag. Denne faux teknik fungerer bedst på udskårne og indviklede mønstre.\nFaux aldrende teknik\nOprette en alderen patina på metal møbler ved hjælp af en mørk glasur maleteknik. Sand, prime og anvende en base coat farve til møbler---ikke vælge en mørk farve, men i stedet vælge en medium - til lys-tonet farve. Begrebet aldring fokuserer på at opbygge kontrast mellem grundfarven og glasur placeret over det. Da top coat er mørk skal base coat farve være lettere. Anvende en aldrende glasur ved hjælp af en kop af maling til en kop vand. Vælg glasur farven fra sort, mørk grøn eller brændt Umbra. Gælder glasuren møblerne ved hjælp af en pensel og arbejde i 1-foot intervaller: male glasur på, gør det muligt at få klistret og derefter tørre det af metal møbler med en fugtig klud. Bruge flere lag glasur til at gøre stykket vises ældre. En flad maling til grundfarven vil absorbere glasur bedre og ser mere alderen end en blank eller halvblank maling.


Ny chef vil byde fængsels-museernes verdens-elite op til dans | stiften.dk\nNy chef vil byde fængsels-museernes verdens-elite op til dans\nMerete Bøge Pedersen er langt fra uprøvet i branchen. Hendes egen historie indbefatter både en ph.d. fra Institut for Historie og Områdestudier på Aarhus Universitet og job som forsker og arkivar ved Landsarkivet for Nørrejylland. Merete Bøge Pedersen kom til Horsens Museum som museumsinspektør i 2015, og sidste år blev hun afdelingsleder for Nyere Tid - en rolle hun iøvrigt fortsætter i samtidig med jobbet som museumschef. Foto: Morten Pape\nSelvfølgelig kan Horsens blande sig i selskabet med Alcatraz og de andre store. Merete Bøge Pedersen vil undersøge mulighederne for et internationalt samarbejde.\n29 sep. 2019 kl. 11:54\nHorsens: Det kan godt være, at der er langt fra San Francisco og byens verdensberømte straffeanstalt Alcatraz til Fængselsmuseet i Horsens. Langt både i kilometer og global berømmelse. Men hvorfor skulle det gamle statsfængsel på Fussingsvej egentlig ikke kunne blive lige så kendt i verden som sit amerikanske modstykke?\n- Ja, hvorfor egentlig ikke?\nMerete Bøge Pedersen gentager sit eget spørgsmål.\nI midten af september blev hun udpeget som ny chef for Museum Horsens, der dækker de kommunale museer, og med ansættelsen satte kommunen ambitions-barren højt: Den ny museumschef har store mål for museernes rolle som drivhjul i byens kulturelle maskinrum: Besøgstallene skal op, der skal tjenes flere penge på at drive museum, og så skal ikke mindst Fængselsmuseet vokse som international destination.\nEt af Merete Bøge Pedersens mål er derfor at skabe stærkere internationale venskaber, der kan være med til at skubbe Fængselsmuseet op i verdenseliten, forklarer hun.\nMerete Bøge Pedersen er ny museumschef i Horsens, og en af de mange opgaver, hun gerne vil kaste sig over, er udviklingen af et internationalt samarbejde, som kan skubbe hendes ambitioner om flere gæster og højere omsætning videre. Foto: Morten Pape\n- Det er et led i vores strategi, at vi skal slå meget mere på det internationale aspekt. Fængslet er kommet op at stå på meget kort tid, og det er en succes, men man har taget meget udgangspunkt i den historie, der er lokal, siger hun og uddyber, at Fængselsmuseet rummer historier, der også bør appellere til den globale fængselsmuseums-turisme, der findes.\nDét, hun omtaler som en historie noir-turisme, hvor for eksempel flugtkongens Lorentzens vilde historie kunne lokke flere udlændinge til Horsens. Alene bevarelsen af Fængslets rå, uspolerede udtryk er en attraktion, mener hun.\n- Vi skal skubbe meget mere til den internationale forbindelse, og i min bog skal vi op at lege med de store. Der er jo ikke mange, der besøger Alcatraz i dag, som tænker ”næste stop Horsens”. Men hvorfor ikke? Det skal de da, og jeg kan ikke se, at der er noget til hinder for det, siger hun om mulighederne for et samarbejde, hvor de store fængselsmuseer gør opmærksom på hinandens eksistens og tilbud.\nHun understreger, at der ikke for nuværende er globale relationer at læne ambitionerne op ad, og hun ser heller ikke et formaliseret venskab lige rundt om hjørnet. Men muligheden skal undersøges.\nNu åbnes der for en hidtil lukket og uhyggelig del af 'Slott...\n- Vi skal byde op til dans\n- Vi skal byde op til dans, siger hun og påpeger, at hun ikke frygter, at Fængselsmuseet vil halse bagefter, hvis de store i udlandet takker ja til en svingom.\n- Som institution kunne Fængslet have ligget hvor som helst; det kunne være drattet ned fra en luftballon alle steder i den moderne vestlige verden på et tidspunkt i løbet af 1800-tallet. Men nu er det her i Horsens, og vi er virkelig i en potentiel superliga i forhold til fortællinger om fængsler. Der er Alcatraz, der er Robben Island (i Sydafrika, red.), der er Hohenschönhausen i Berlin, og det er endda et mere moderne fængsel, der er nogle store i New Zealand og i Irland, og der skal vi ud at gøre os kendte, siger hun om markedsføringen af Fængslet, der allerede i dag bakkes op af Fonden Fængslet, som ejer bygningerne, og af turismesamarbejdet VisitHorsens.\nMed et kig på en globus ser Merete Bøge Pedersen især muligheder i Tyskland, hvor man i forvejen blandt andet har et af de verdenskendte fængselsmuseer i form af Stasi-fængslet Hohenschönhausen.\nEt internationalt samarbejde kan også give medvind til de kommercielle mål, hun har for museet, håber hun.\n- Vi skal kort sagt ud at gøre os kendte, for jeg synes, det er meget sjovere at lave udstillinger for mange end for få, og det her hus kan sagtens rumme mange gæster. Vi er også nødt til at tænke kommercielt, for vi kan ikke bare bruge kultur som noget, der bliver os givet, som var det renæssanceforhold, vi lever under. Vi skal vise, at der er valuta for pengene. Så vi skal simpelthen tænke i højere besøgstal. Det er fedt at dele de gode historier, men man er også et fjols, hvis man tror, man skal gøre det uden at tjene nogle penge, siger den ny museumschef om et af perspektiverne i et internationalt samarbejde.\nNu fører kunst-sporet også til Horsens\nSe billederne: Kom med i Underverdenen - Horsens ny skumle a...


Retningslinjerne i dette afsnit gælder for forøgelse af overnatningskapaciteten i forbindelse med feriecentre, feriehoteller, kurcentre, kursuscentre, hoteller, kroer, vandrerhjem, Bed & Breakfast og lignende.\n4.9.1 Konvertering af arealreservationer til anden anvendelse.\nArealer, som i kommuneplanen er udlagt til denne type af formål, kan normalt ikke konverteres til anden anvendelse.\n4.9.2 Generelle bestemmelser for nye anlæg.\nDer kan udlægges arealer til ferieanlæg med overnatningsmuligheder i overensstemmelser med de generelle retningslinjer for byvækst i afsnit 2.4 følgende steder.\nUden for den kystnære zone: I eller i umiddelbar tilknytning til byer i det kommunale bymønster.\n4.9.3 Udvidelse af hoteller og kroer\nUdvidelser af eksisterende mindre hoteller og kroer, som i dag allerede har en overnatningskapacitet, kan finde sted såfremt dette ikke strider mod nationale eller kommunale interesser samt internationale naturbeskyttelsesinteresser.\nAnlæggene kan i givet fald udvides til en samlet kapacitet på 50 sengepladser pr. anlæg. Udvidelserne kan realiseres på baggrund af landzonelokalplaner for så vidt angår anlæg uden for det kommunale bymønster.\nFortolkningsbidrag til retningslinje 4.9.3\nVed nationale eller kommunale interesser forstås de interesser, der er udtrykt i kommuneplanens retningslinjer for miljøbeskyttelse, naturbeskyttelse (herunder Natura 2000områder), landskabsbeskyttelse, kulturmiljøbeskyttelse, trafik og trafiksikkerhed, kommuneplanens arealreservationer til andre formål og så videre.\n4.9.4 Anvendelse af eksisterende bygningsmasse\nDer kan i eksisterende overflødiggjort bygningsmasse i det åbne land indrettes overnatningsfaciliteter (lejligheder/værelser) til erhvervsmæssig udlejning. Der kan ikke tillades over 10 lejligheder/værelser pr. ejendom.\nAnvendelse af bygninger som hoved og herregårde til sådanne formål forudsætter, at væsentlige kulturhistoriske interesser ikke herved tilsidesættes.\nUdnyttelse af mulighederne forudsætter ikke overførsel til byzone.\nFor de ejendomme, som ligger ved og vejbetjenes til det statslige vejnet, kræves der i henhold til Vejlovens bestemmelser tilladelse fra vejbestyrelsen til ændret/ udvidet vejbetjening af den pågældende ejendom.\nFortolkningsbidrag til retningslinje 4.9.4\nVed overflødiggjort bygningsmasse i det åbne land forstås bygningsmasse, som ikke længere er nødvendig for den jordbrugsmæssige eller anden drift, der oprindeligt har knyttet sig til bygningen.\n4.9.5 Konkrete arealreservationer til hoteller med videre\nUdover ovennævnte planmuligheder kan de på retningslinjekort 4 viste arealer, udlægges til ferieanlæg med overnatningsmuligheder. Den overordnede placering af planlægningsmulighederne fremgår af kort som fremtidige feriecentre.\nI forbindelse med detailplanlægning skal der foretages konsekvensvurdering, såfremt internationale naturbeskyttelsesinteresser berøres.


Nyhed - Hotelkæde præmieret for inklusion\nHotelkæde præmieret for inklusion\nScandic modtog i sidste uge prisen som Danmarks bedste arbejdsplads til inklusion. Bag prisen står Great Place to Work.\nDet er andet år i træk, at hotelkæden modtager denne hæder. Danmarks største hotelkæde er landets mest inkluderende virksomhed. Det står klart efter, at Scandic her til aften modtog hæderen som ’Danmarks bedste arbejdsplads til inklusion’ ved Great Place To Works prisuddeling i Cirkusbygningen i København.\nGreat Place To Work begrunder blandt andet valget med hotelkædens store fokus på en mangfoldig medarbejdersammensætning, hvor Scandic har hele 115 forskellige nationaliteter i arbejdsstyrken fordelt på kædens 27 danske hoteller.\nUdover Great Place To Work står "Foreningen Nydansker" bag kåringen af Scandic. ”Vi er stolte og taknemmelige over igen at få inklusionsprisen. Scandics kultur er bygget op om mantraet ’plads til alle’, og vi ser en mangfoldig medarbejdersammensætning som en stor gevinst og afgørende for vores succes. Det er glædeligt, at vores store og kontinuerlige fokus på inklusion, udvikling og trivsel anerkendes på denne måde. Vores interne undersøgelser viser tydeligt, at netop diversiteten er en afgørende faktor for valget af Scandic som arbejdsplads. Det er vigtigt, når vi de kommende år får brug for hundredevis af nye kollegaer,” siger Anne Mette Pedersen, Scandics HR-direktør i Danmark.\nSe mere om Scandic hotellerne


IDEER erhverv rev - PDF\nIDEER erhverv rev\nDownload "IDEER erhverv rev. 14.12.09"\n1 IDEER erhverv rev Ideerne er afleveret i nationalpark-undersøgelsens idevogn, ved borgermøder, på hjemmesiden (kategorierne Erhverv og Andet ) eller ved hovedarbejdsgruppen erhvervs første møde 7. december. Ideer til nationalparkens afgrænsning/størrelse kommer særskilt senere. Ideerne er samlet i 11 kasser med hver sin overskrift. FRA Ø TIL Ø Øhoppebåd - det bør være muligt for både fastboende og gæster at komme på tværs af øerne i stedet for altid at skulle via Faaborg, Svendborg, Marstal eller Rudkøbing. Etabler en øhopper-båd! Oplevelser, f.eks. krydstogtturisme Lad oplevelsesturisme være en integreret del af udviklingen og produkterne - krydstogtturisme kunne være bare en af mange muligheder (få handelsstandsforeningerne, embedsmændene og politikerne med fra starten). Lav bådture rundt i øhavet Turene kan tilpasses alder og gruppestørrelser, f.eks. halvdagsture for pensionister, heldagsture for familier med børn, aften- og måneskinsture for de unge, lige som på Alster-søerne i Hamborg. Fælles færgeselskab Flere passager/forbindelser Hængebaner mellem øerne og fastlandet Øhavssvævebane Dybvandshavn i Spodsbjerg (til både turister og erhverv) plus oplevelsespark Turkort til én eller to dage til transport mellem øerne FREMME ØKOLOGISKE PRODUKTER Mere økologisk landbrug Foreslår at man bruger nationalparken til at fremme økologisk landbrug i hele området. Mere økologi Nationalparken skal især bruges til at fremme den økologiske produktion. Opfordrer til at økologi bliver et grundprincip for dyrkning af jorden inden for en evt. nationalpark. Målet bør være, at alt landbrug - og alt erhverv - inden for nationalparken skal være økologisk. 1\n2 Lav hele Ærø økologisk! Det vil styrke afsætningen af produkter. Og hele Ærø skal med i en nationalpark. BEDRE OVERNATNINGSMULIGHEDER Paradores på Sydfyn og øer? Paradores er en statsejet kæde af spanske luksushoteller, som er indrettet i smukke kulturbærende ejendomme som f.eks. klostre, borge eller paladser. Da jeg rejste rundt i Spanien - for 20 år siden! - fandtes der dog også ganske almindelige bygninger som var indrettet som hoteller uden den store luksus, men altid med en smuk beliggenhed og til rimelige penge. Dette koncept kan måske anvendes, hvis Nationalpark Det Sydfynske Øhav bliver en realitet: - Opkøb af velegnede huse allerede sat til salg - Istandsættelse i rimeligt omfang så de kunne fungere som B&Bs - Oprettelse af medarbejderkorps til servicering af samme - Samlet markedsføring af såvel eksisterende som nyoprettede B&Bs - Evt. frasalg af B&B enhederne på franchísebasis når disse begynder at give overskud Flere og bedre faciliteter i havnene Udvikling af BLÅ Bed & Breakfast Understøtte unikke overnatningsmuligheder og galleri og gårdbutikker ALTERNATIVE AFGRØDER/PRODUKTER Sats på specialafgrøder Landbruget i området bør satse på specialafgrøder - klimaet er varmere end i resten af Danmark, hvilket giver nogle unikke muligheder Oprettelse af en kæmpe græsningslaug til afgræsning af alle småøerne og de værdifulde naturarealer Produktion af champagne Dyrkning af unikke planter Produktion af brændevine Forædling af landbrugsprodukter (kød, mælk, honning ) Tangproduktion/linemuslinger Genbrug af materialer til eks. byggebranchen Produktion af genbrugsmaterialer Understøtte muslingefiskeri Synliggøre og understøtte Øernes græsningsselskab Oprette fælles salgs/afsætningsselskab for specialprodukter fra Øhavet SKOVBRUG 2\n3 FLERE TURISTTILBUD UDVIDELSE AF SÆSONEN Udvikle kvalitetsturisme Mener bestemt, der er et stort marked i Tyskland for kvalitetsturisme i form af tilrettelagte vandreture i smukke omgivelser, gode overnatningsmuligheder, og lækre lokale produkter. Flere fiskeeventyr Fyns Amts projekt med ørredudsætning har været en stor succes, et rigtigt eventyr, som har tiltrukket mange udenlandske gæster. Måske kunne man udbygge det sydfynske lystfiskerparadis med fiskeri efter makrel, multe, sværdfisk, tun. I nationalparkregi kan så oprettes hjemmesider - portaler - med informationer om aktuelle fiskemuligheder, fangster, erfaringsudveksling mellem fiskerne osv. Øhavet som marineland - udvikle et alternativt camping-tilbud på småøerne. Måske for specielt biologisk interesserede, måske for dykkere med alskens aktiviteter, måske med camping på pæle... Boligbyt sættes i system - udvikle et system til boligbyt mellem storbyerne og nationalparken, så folk fra storbyerne Århus og København kan komme ned og opleve herlighederne i Det Sydfynske Øhav. Flere gæster forår og efterår - målrette information om flere og udvidede aktiviteter i forårs- og efterårsperioderne (noget lignende som udviklingen og markedsføringen af havørredeldorado). Tiltræk helårsturister En nationalpark vil kunne sikre en økonomisk saltvandsindsprøjtning til området som i den grad er nødvendig. Den skal bruges til at tiltrække flere turister - og udfordringen er at tiltrække helårsturister Alle spillere på kursus I forbindelse med produktudvikling af oplevelsesturisme og det eksisterende udbud af turistprodukter, som skal gå hånd i hånd med etablering af nationalpark, vil det være af stor betydning, hvis alle spillere inden for erhverv, turisme, embedsværk, politikere, transport, parkeringsvagter, beværtning og andre, der er i berøring med turisme/nationalpark, kommer igennem kurser som "Danske Værter" (under Visitdenmark/Danmarks Turistråd), hvor man får en forståelse for vigtigheden af sammenhængene mellem service i alle henseender, nationalparkens betydning og sårbarhed samt krav om indtjening. Forbyd al garnfiskeri i nationalparken men tillad stangfiskeri om 6 år fanges de største og fleste fisk i Danmark/Norden i den sydfynske nationalpark 3\n4 Samarbejde med restauranter Slow Food tilberedning af de fangede fisk i nationalparken og lokale grøntsager Formidlingsinstitutioner skal lave guidede ture i området gerne med forskere Guidede jagtture sammen med lokale jægere der laves aktiv naturpleje Mere fiskeri forår og efterår (udvidelse af sæsonen) Dykning: Forlængelse af Øhavsstien, vrag, arkæologi Rideturisme (campingpladser, vandrehjem) Cykelstier/ridestier Jagtsafari Dykkerturisme Udnytte/formidle den maritime kulturarv Etablere specialcentre med Smakkecentret på Strynø som forbillede Dårligtvejrs-tilbud til turister Arrangerede safariture/pakkeløsninger/aktiv fordybelse/naturlegeplads Styrkelse af detailhandel og faciliteter især på havne STYRKE IVÆRKSÆTTERI OG NETVÆRKSDANNELSE Hold på de dygtige erhvervsfolk! Driver selvstændig virksomhed og anbefaler at man sikrer at de dygtige og initiativrige erhvervsfolk i det sydfynske område får bedre muligheder for at blive og sætte gang i udviklingen. Hold på intelligensen! Udvikling af stier skaber flere arbejdspladser. Erfaringerne fra Nationalpark Thy viser jo at de mange penge der er givet fra bl.a. Arbejdsmarkedets Feriefond til at etablere flere stisystemer, vil skabe en række arbejdspladser i lokalområdet. Langeland som Danmarks plejehjem (mange arbejdspladser) Udarbejde koncept for rugekasser for iværksættere Tilflytternetværk Erhvervslån (risikovillig) TILTRÆKKE VIDENSTUNGE VIRKSOMHEDER Tiltrækning af videnstunge virksomheder gennem smuk placering Forskning i lejrskoler: Børn-forældre/Fagspecificitet: Højt fagligt niveau/forskere holder foredrag i privat og off. Regi Forskning i lokale forhold Naturama Forskning i hvilke egnsspecifikke grøntsager/fisk/urter/lægemiddel/æbler/frugt der med fordel kunne dyrkes i det sydfynske 4\n5 FREMME BOSÆTNINGEN OG INFRASTRUKTUREN Bedre netforbindelse Helnæs mangler bedre internetforbindelse/bredbåndsforbindelse til borgerne. Med en bedre forbindelse vil der formentlig kunne tiltrækkes flere borgere, som blandt andet vil kunne arbejde hjemmefra. Bedre infrastruktur til Nordtyskland og Syddanmark Fri bosætning Bedre internet til øerne Bosætning: Produkter - services Infrastruktur: Rabatordning for turister/forbedre vejnet Bedre infrastruktur: Generelt - Teknisk - Basalt BÆREDYGTIG ENERGIPRODUKTION OG -FORBRUG/SELVFORSYNING NAVNET Eldrevne lastbiler I erhvervsgruppen ønsker jeg at fremme sammenhænge mellem natur, kultur og erhverv. I praksis betyder det, at landsbyer som Håstrup og Jordløse bør indgå i undersøgelsen, og at der generelt bør være fokus på trafikale forhold. Til orientering kender jeg en ung forsker, der arbejder på fremme af eldrevne lastbiler m.m. til brug i kommunerne, og han vil være interesseret i at udvikle miljøvenlig trafik sammen med lokale beboere/beboerråd i et område Første områder uden tankstationer (benzin) Hele området CO-2 neutralt Navnet (1) Nationalpark er en dårlig betegnelse. Kald den Kulturlandskabspark i stedet for - eller i hvert fald et navn, som lægger mere vægt på kultur. Navnet (2) Betegnelsen nationalpark antyder folkedragter eller vidtstrakt natur uden menneskeliv eller et meget lille område ( park ). Find et andet navn. ANDET Lad være med at forcere en nationalpark igennem nu. Vent fem år, så Sydfyn og øer klan drage nytte af erfaringerne fra de fem nationalparker, som enten er etableret eller bliver det i år og næste år. Det er vigtigt, at det bliver meget gennemskueligt, hvem der styrer en eventuel nationalpark. Hvordan bestyrelsen er sammensat og hvordan den træffer beslutninger. Afgrænset område til surfing Offentlige faciliteter helårsåbne 5\n6 Udnyttelse/modernisering af passiv bygningsmasse Brandingbog Branding ved historiefortælling Branding og markedsføring af nationalparken er altafgørende for, om nationalparken bliver en succes. 6\nErhvervsgruppens rapport og bilag\nErhvervsgruppens rapport og bilag Det Sydfynske Øhav www.nationalparksydfyn.dk Juni 2010 Nationalparksekretariatet Nationalpark Det Sydfynske Øhav Abildvej 5 5700 Svendborg www.nationalparksydfyn.dk post@nationalparksydfyn.dk\nLAG SØM Den Lokale Aktionsgruppe for Syd- Øst- og Midtfyn LAG SØM Til kommunerne i LAG SØM Svendborg Kommune Faaborg-Midtfyn Kommune Nyborg Kommune Sekretariat Sprotoften 1 5800 Nyborg Tlf.: 62383933 koordinator@lag-soem.dk


Drømmen om et romantisk og intimt, italiensk bryllup eller måske fejring af sølv- eller guldbryllup med familien kan blive indfriet her. Der er god plads til gæsterne og alt, hvad man skal bruge til en god fest. Gode omgivelser, pool og ikke mindst et yderst veludstyret køkken med masser af plads.\nDet er selvfølgelig også et plus med det store køkken, hvis man blot er en flok venner af sted, som interesserer sig for madlavning. Det kan udgøre en rigtig sjov ferieaktivitet selv at begive sig ud i det italienske køkkens kogekunst.\nStore private værelser\nDen store villa er i tre plan. Alle værelser er udstyret med pengeskab, køleskab, hårtørrer, internet og tv med internationale kanaler.\nStueetage: Lounge med lænestole og sofa, ildsted og åbent ind til spisestuen. Her er også et enkelt badeværelse og en lille ekstra stue.\nStueetagen er mest af alt helliget det veludstyrede og professionelle gourmet-køkken, som blandt andet indeholder opvaskemaskine, Nespresso-maskine, mikroovn, frituregryde, elkedel, grill, seks kogeplader, ovn, køleskab, ismaskine, kaffemaskine og godt med bordplads. Bag køkkenet er der et lille opbevaringsrum med to køleskabe, to frysere og danskvandmaskine.\nBag køkkenet finder man den smukke pergola med stort træbord og plads til 18 mennesker.\nDerudover er på denne etage en junior suite på 45 kvadratmeter med soveværelse med stor dobbeltseng (180 x 200 cm), badeværelse med rummelig bruseniche og separat stue med ildsted, bord og stole.\nDer er på hele etagen aircondition og højtalersystem, som rækker helt i haven og til poolen. Samt en kompressor til rådighed.\nFørste sal: På denne etage er endnu en junior suite på samme størrelse med stor dobbeltseng, sovesofa, badeværelse med rummelig bruseniche og separat stue med ildsted, bord og stole\nHerudover er der to store soveværelser med almindelige dobbeltsenge og eget badeværelse med bruser.\nFra første sal er også udgang til terrasse med lænestole og udsigt over haven og poolen.\nKælder: I kælderen finder man vaskerum med vaskemaskine, tørretumbler og strygejern. Her er også et lille toilet.\nHytte i to plateauer: To store værelser med dobbeltseng på hver sin etage. Begge med tilhørende badeværelse med bruser. Køleskabe på værelserne.\nLejlighed i to etager: På nederste etage er stuen med ildsted, køleskab, træspisebord, sofaer og adgang til privat udendørsområde. Op ad trappen er soveværelset med dobbeltseng og badeværelse med bruser.\nDer er fra villaen ikke langt til smukke Firenze, som er en velbesøgt destination af en grund. Det siges, at 90% af verdens kunstskatte befinder sig i Italien. Af disse befinder 90% sig i Firenze.\nButikker, supermarked og busstation – 600 meter\nA11 motorvej, afkørsel Pistoia – 9km\nLucca – 42 km\nPisa – 55km\nSpa resort – 12 km\nGolfklub med 18 huller – 12 km\nRideklub – 15km\nLeonardo da Vinci Museum – 19 km\nSelvom fristende bare blive hjemme på matriklen og dase ved poolen eller spise god mad og drikke lokal vin, er der også masser at give sig til i lokalområdet. Tag for eksempel ud på den lokale golfbane eller besøg en af de nærliggende byer.\nNærmeste større by Pistoia, 10 km\nUDLEJES LØRDAG - LØRDAG - lav - og mellemsæson dog min. fire dage\nDepositum: 900 EUR\nAircondition: 65,50 EUR/dag\nEvt. varme: 65,50 EUR/dag\nHushjælp: 20 EUR/time\n18.08.2021 - 02.10.2021\tSpecialperiode(r)\n39.700 DKK / 36.400 DKK 48.775 DKK 56.975 DKK


Vesterbrogade 3B, st. , København V | DinGeo.dk – DinGeo.dk\nVesterbrogade 3B, st.\nVesterbrogade 3B, st., 1620 København V\nDinGeo har samlet informationer på Vesterbrogade 3B, st. i én detaljeret boligrapport.\nLuftfoto af Vesterbrogade 3B, st., 1620 København V fra foråret 2018. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6745°N, 12.5651°E) er den lille grønne cirkel.\nKøb en detaljeret rapport om Vesterbrogade 3B, st., 1620 København V og dens opland, så du er klædt på til bolighandlen for kun 399,-.\nSundhed — Vesterbrogade 3B, st., 1620 København V\nVesterbrogade 3B, st., 1620 København V er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor Meget lav.\nVesterbrogade 3B, st., 1620 København V ligger i den gamle København kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Vesterbrogade 3B, st., 1620 København V er Moræneler (Se Geologi og Geoteknik), der frigiver Radon og dermed øger risiko for Radon i boligen.\nVesterbrogade 3B, st., 1620 København V er en lejlighed. Lejligheder i etageejendomme har et gennemsnitligt radonniveau på ca. 25 procent af niveauet i enfamiliehuse i området.\nDer er lav risiko for Radon på Vesterbrogade 3B, st., 1620 København V.\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Vesterbrogade 3B, st., 1620 København V.\nKortet ovenfor viser jordforureningerne i området omkring matriklen 183-Vestervold Kvarter, København, der hører til Vesterbrogade 3B, st., 1620 København V (matriklen er markeret med med grøn). De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Vesterbrogade 3B, st., 1620 København V. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\n101-02199 Region Hovedstaden 110\n101-00724 Region Hovedstaden 228\n101-00705 Region Hovedstaden 230\n101-00308 Region Hovedstaden 347\n101-30231 Region Hovedstaden 377\n101-00312 Region Hovedstaden 385\n101-30107 Region Hovedstaden 393\n101-00840 Region Hovedstaden 395\n101-03662 Region Hovedstaden 402\n101-00429 Region Hovedstaden 463\n101-01964 Region Hovedstaden 474\n101-00913 Region Hovedstaden 479\n101-30032 Region Hovedstaden 482\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Vesterbrogade 3B, st., 1620 København V bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer er middelhøj luftforurening på Vesterbrogade 3B, st., 1620 København V.\nDer er trafikstøj på adressen Vesterbrogade 3B, st., 1620 København V. Støjen er vurderet at være 70-75 dB. Det er et støjniveau, der svarer til støjen fra en støvsuger..\n- Se støjkort på Vesterbrogade 3B, st., 1620 København V -\nKortet viser trafikstøj i området omkring Vesterbrogade 3B, st., 1620 København V. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Vesterbrogade 3B, st., 1620 København V om dagen:\nDrikkevand på adressen Vesterbrogade 3B, st., 1620 København V har hårdhed: 18 - 24. Det betyder at vandet er klassificeret som hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Vesterbrogade 3B, st., 1620 København V\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Vesterbrogade 3B, st., 1620 København V.\nVesterbrogade 3B, st., 1620 København V ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisikoen for oversvømmelse ved skybrud afhænger i høj grad af en boligs placering i terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) udregnet fra Danmarks Højdemodel. Sorte trekanter er nedløbsriste. Matriklen der hører til Vesterbrogade 3B, st., 1620 København V er markeret med med grøn. De Blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Vesterbrogade 3B, st., 1620 København V er 50 procent. Det betyder, at ca. 50 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en middellav hydraulisk ledningsevne på 150 - 200 mm/dag i området omkring Vesterbrogade 3B, st., 1620 København V. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun relativt langsomt trænge ned i jorden.\nVesterbrogade 3B, st., 1620 København V ligger i et område hvor grundvand kan udgøre et problem*.\nVesterbrogade 3B, st., 1620 København V er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Vesterbrogade 3B, st., 1620 København V. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nVesterbrogade 3B, st., 1620 København V ligger i en højde på 6.1 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 610 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Vesterbrogade 3B, st., 1620 København V. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Vesterbrogade 3B, st., 1620 København V\nVi kunne ikke finde BBR oplysninger på Vesterbrogade 3B, st., 1620 København V.\nVi kunne ikke finde energimærke på Vesterbrogade 3B, st., 1620 København V. Det kan skyldes at ejendommen ikke endnu er energimærket, eller, at det tidligere energimærke ikke længere er gyldigt.\nVesterbrogade 3B, st., 1620 København V modtager fjernvarme fra HOFOR Fjernvarme P/S\nLokalområdet — Vesterbrogade 3B, st., 1620 København V\nBeboerne i området omkring Vesterbrogade 3B, st., 1620 København V er af typen Der er ingen information om conzoom typen på adressen\nVesterbrogade 3B, st. hører til afstemningsområdet 3. Indre By hvor der er 14.032 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Vesterbrogade 3B, st., 1620 København V at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 226 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Vesterbrogade 3B, st. . Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 6809 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 13.28 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 1.33 pct.\nVesterbrogade 3B, st. hører under skoledistriktet INDRE BY (Den Classenske Legatskole). I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Den Classenske Legatskole.\nDer er dårlige bredbåndsmuligheder på Vesterbrogade 3B, st., 1620 København V. Ifølge erhversstyrelsen er der på adressen ingen internetudbydere til fastnet.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Vesterbrogade 3B, st.\nDer er god 4G mobildækning på Vesterbrogade 3B, st. med vejledende downloadhastighed op til 100 - 200 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Vesterbrogade 3B, st. er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Vesterbrogade 3B, st.\nJordarten under Vesterbrogade 3B, st., 1620 København V er Moræneler.\nBestil en detaljeret undergrundsrapport for Vesterbrogade 3B, st., 1620 København V. Rapporten er udarbejdet af den rådgivende ingeniørvirksomhed Geo, der er Danmarks førende eksperter inden for jord og vand. Normalpris: 799,-\nGeologiske boringer i nærheden af Vesterbrogade 3B, st.\nDen nærmeste overfladenære boring ligger 35 meter væk. Boringens lokalitet er navngivet Vesterbrogade. Boringen blev afsluttet 02 oktober, 1968. Brøndborer var Geoteknisk Institut. Formålet med boringen var Geoteknisk boring/midlertidig grundvandssænkning og anvendelse er ikke angivet. Boringen nåede en dybde på 32.6 meter. Du kan finde mere information i borerapporten 201. 3082 ».\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Vesterbrogade 3B, st. .\nHvor langt er der fra Vesterbrogade 3B, st.\nDu overvåger alllerede Vesterbrogade 3B, st., 1620 København V.


18/07/2016 KL. 10:17\nI stedet for at diskutere hvor længe dit barn må sidde klistret til Ipad'en, handler det snarere om, hvad det digitale legetøj bruges til, mener eksperter.\nSådan lyder melding fra eksperter på området.\nDet handler nemlig ikke om, hvor meget tid børnene bruger med næsen i iPad'en, men snarere om, hvad de laver derpå, forklarer Malene Charlotte Larsen, lektor i kommunikation ved Aalborg Universitet.\n»Børnene laver jo alt fra at spille spil og optage film sammen til at høre lydbøger og se Netflix. Der er utrolig mange aktiviteter, der i dag foregår på en skærm. Derfor skal man se på, hvordan skærmen bliver brugt, i stedet for bare at tale om "skærmtid",« forklarer hun.\nNye regler på skoler: Elever skal aflevere telefonen, når de møder\nMalene Charlotte Larsen forsker i, hvordan børn mellem 0 til 8 år bruger medier og teknologi, og hun har besøgt forskellige børnefamilier rundt om i landet. I de små hjem oplevede hun, at leg fra skærmen og leg "uden for" skærmen ofte går hånd i hånd.\nTæm skærmen: Nye digitale redskaber kan være berigende for børns leg, hvis det bruges rigtigt, mener eksperter. Arkivfoto: Lasse Kofod\n»Vi besøgte en familie, hvor børnene så et eller andet Lego-program på iPad’en, og pludselig var iPad’en midt i en masse legoklodser, og det udviklede sig til en leg. Stuen blev omdannet til en form for bane, som de fandt inspiration til på iPad'en,« fortæller hun og tilføjer, at børnenes fantasi og kreativitet bestemt ikke bliver hæmmet af leg med de digitale redskaber - tværtimod:\n»Der kommer en hel masse fra skærmen med ud i den fysiske leg og samvær.«\nGuide: Ved du, hvad dit barn laver på nettet?\nOgså Katrine K. Pedersen, ekspert i medieudvikling og digitalisering, er af den opfattelse, at vi i mindre grad skal »bebrejde teknologien« og i stedet kigge på, hvordan vi bruger den - for den er kommet for blive, som hun siger.\n»Vi agerer som ubevidste digitale medieforbrugere, fordi vi endnu ikke har noget begreb om, hvor, hvornår og hvor meget, vi skal bruge de nye medier. Til sammenligning med fødevarer, hvor man har retningslinjer som "seks stykker frugt om dagen", har man ikke den slags i forhold til brug af skærm og sociale medier,« siger hun og efterlyser mere oplysning på området.\nIfølge Katrine K. Pedersen er det en god idé som forælder at involvere sig i sit barns skærmbrug derhjemme.\n»Det handler om at være der for sine børn i deres digitale hverdag - ikke som overvågning, men ved at vise interesse og ansvar, for eksempel ved at være nysgerrig over for deres digitale interesser, spille med dem og holde dem i hånden, når de lærer at begå sig på de sociale medier, følger beautybloggere eller andre Youtubers. Så kan man derefter tage en snak om, hvordan de bruger medierne,« siger hun og tilføjer:\n»Vær aktiv og deltag i børnenes digitale liv, frem for at tale om i hvor lang tid, de må bruge skærmene.«\nGuide: Bruger dit barn for meget tid bag skærmen?\nAt indføre en "teknologifri-zone" derhjemme og gemme iPad'en langt væk er derfor ikke vejen frem, mener medieeksperten:\n»Jeg tror ikke, at det er løsningen at leve parallelt med resten af samfundet. Men det kan helt klart være fornuftigt at slukke skærmen en gang i mellem, for eksempel under ferien.«\nMød en familie fra Gentofte, der har gjort deres hjem til teknologifri-zone i indslaget foroven.


Hvad gør jeg? / Ved fødsel og dåb/navngivning / Dåben er en gave\nVed dåben får det lille barn en gave\nTemaartikel af Maria Hjort fra kirkebladet januar/februar 2007\nDåben – et sakramente\nDåben er et af de to sakramenter, som vi har i vores Luthersk-evangeliske kirke. Det som på dansk hedder Folkekirken. Et sakramente betyder »en hellig handling«, som er indstiftet af Jesus Kristus. Og i vores kirke betragter vi dåben og nadveren som sakramenter. Dåben har eksisteret siden Jesus levede og er praktiseret lige siden – først som voksendåb – siden som barnedåb. Handlingen er indstiftet af Jesus, og vi gentager den stadig, fordi vi er blevet opfordret til det. Den katolske kirke har 7 sakramenter (dåb, firmelse, nadver, bod, sidste olie, ordination og ægteskab). Dåben er tit det første møde med kirken for et lille barn. Langt de fleste bliver nemlig døbt inden for de første 6 måneder – som samtidig er fristen for at navngive sit barn i Danmark. Voksendåb kalder man den dåb, hvor personen selv går til dåben, med sin egen tro på Jesus Kristus og selv kan svare ja til trosbekendelsen, som altid lyder ved en dåb.\nVed en barnedåb er det forældrene, der beslutter, at deres barn skal døbes, og de svarer eller udpeger en fadder til at svare på barnets vegne. Faddere er de mennesker, som forældrene vælger skal knytte et særlig bånd til barnet. Der skal vælges mellem tre og fem faddere. (Det er kun, hvis man er kongelig, at man har otte af slagsen!). For at kunne blive fadder, skal man selv være døbt med den kristne dåb. En fadder har to funktioner: At være vidne på, at dåben virkelig har fundet sted, og at have en opgave over for det lille barn – nemlig at fortælle om kristendommen og Gud, hvis forældrene skulle dø inden konfirmationsalderen, hvor det anser barnet for at være en »oplært kristen«. Rent praktisk betyder det, at dem, der bliver valgt til at stå faddere til det lille barn skal give sig til kende overfor barnet. De skal lære barnet hvad omsorg, kærlighed og tillid er. Faddernes opgave er altså en synlighed som udgangspunkt – så vejen til dem er naturlig for barnet, hvis forældrene pludselig ikke er der længere. Opgaven forældrene påtager sig, når de får deres barn døbt – nemlig at opdrage barnet i den kristne tro – overtager fadderne i tilfælde af manglende forældre.\nJa tak til Gud\nI dåben siger barnet/den voksne ja til trosbekendelsen. Ja til vores Gud. Siger offentligt: »Jeg tror Gud findes, og jeg vil gerne tilhøre ham«. Nu tror de fleste mennesker ikke, at der sker en ændring som sådan ved dåben – men det gør der. Selvfølgelig var barnet Guds barn, inden det kom til dåben, for vi tror på en Skaber- Gud. Idet vi er født/skabt, tilhører vi allerede Gud. Men ved dåben er vi selv aktive. Vi har ikke bare »fået en Gud på nakken«, vi tager selv imod, og siger selv ja tak til ham. Og det gør en stor forskel, at vi selv tager imod. Dåben kan aldrig tages fra en. Man kan melde sig ud af folkekirken – holde op med at tro på Gud – eller bare være ligeglad - men døbt vil man altid være. I vores folkekirke kan man kun blive døbt én gang i livet. Og fordi dåben varer hele livet – så kommer vi også herfra som døbte. Det er den samme lovprisning, der lyder ved dåben som ved begravelsen. Dåben er tit blevet beskrevet som en »ny fødsel«, og i gamle dage talte man om, at man »druknede« barnet i døbefonten. Man dykkede det helt under vandet tre gange for at drukne det gamle liv/legeme, for at det kunne blive født på ny med dåben og blive iklædt sit et nyt liv/krop, der var vasket ren for al synd og skam. Og udtrykket – at føle sig som en genfødt – eller født på ny – stammer også herfra.\nVed dåben får det lille barn en gave: Tro, håb og kærlighed. Selvfølgelig kan det lyde som tre ord kun – men det er det ikke. Barnet får knyttet sit liv til en bestemt tro – og en retning at styre sit liv mod, nemlig til vores kristne Gud. Håbet er det håb, at Gud altid fremover vil være med os – både de dage, hvor det hele er glædeligt, og når dagen eller livet går i sort. Håbet er, at vi aldrig skal være alene mere. Kærligheden er dels den kærlighed, som Gud har til os. Vi bliver bevidste om den kærlighed, vi som døbte og dermed kristne er pålagt at bruge over for de mennesker vi møder i vores liv. Det er det man kalder for næstekærligheden. Ud over gaven, får barnet også et smykke ved dåben. Smykket er de to kors præsten tegner for den døbtes ansigt og bryst. Det smykke kan ikke vaskes af og er et symbol på, at vi tilhører Gud, vor Herre Jesus Kristus. Det er ligesom, når nogle bærer et forbogstav for deres kærestes navn om halsen, som et tegn på deres kærlighed. Når barnet er døbt i Faderens, og Sønnens og Helligåndens navn og har modtaget håndspålæggelsen, beder man altid et fadervor. Det er den bøn, som forældrene også skal lære det lille barn, så det kan folde sine hænder og be’ til sin Gud resten af livet, når det har brug for det. I dåben bliver vi kristne og kommer til at tilhøre kirken, men selvfølgelig skal der mere til. Når man er døbt har man krav på at lære sin Gud at kende. Det er forældrenes opgave i opdragelse, men kirken tilbyder også hjælp hertil som fx minikonfirmandundervisning for 3. klasse og børnegudstjenester i kirken. I 7. klasse får man tilbudet om at bekræfte sin dåb ved konfirmationen.


Kulturkapellet - Filmanmeldelse: En familie\nEn familie (99 min.) Købsfilm / SF-Film\nAnmeldt 30/8 2011, 22:00 af Kim Toft Hansen\nPernille Fischer Christensen er en interessant dansk instruktør, der dykker ned i tabubelagte emner. I sin debutspillefilm En soap (2006) behandler hun transseksualitet. I Dansen (2008) er det spørgsmålet om at elske den, der har gjort noget forfærdeligt, som er i centrum. I hendes seneste film En familie, hvor hun – som i de to foregående – igen allierer sig med manuskriptforfatteren Kim Fupz Aakeson, er temaet døden. Filmen har netop haft premiere på dvd.\nDa Ditte på samme tid får tilbud om drømmejobbet i New York og finder ud af, at hun er gravid, står hun og kæresten over for et svært valg. De to muligheder er uforenelige. Hun træffer et valg om at rejse til USA, men samtidig bliver hendes far dødsens syg af en kræft, som ellers skulle være fjernet. Hun har nu truffet nogle uigenkaldelige valg, der gør, at hendes forhold til såvel far som kæreste bliver sat på nogle stenhårde prøvelser.\nFilmen er usandsynligt velspillet. Jesper Christensen viser igen i rollen som Dittes syge far, at han kan hæve et svagt manuskript alene ved sin medvirken. Lene Maria Christensen viser også, at hun kan mestre følsomt karakterskuespil. Pilou Asbæk i rollen som Dittes kæreste når dog ikke sig fænomenale niveau fra R (2010). Selv Anne Louise Hassing løfter sit lidt smalsporede niveau i En familie. Meget peger derfor på, at Pernille Fischer Christensen er en dygtig karakterinstruktør.\nFilmen er da også gribende, som den er. Det vil selvfølgelig være hårdt at følge med i, at en familie langsomt krakelerer i mødet med uhelbredelig sygdom. Den visuelle stil er også momentvist meget fin, gode vinkler og medpoetiske indstillinger. Men filmen virker desværre som én lang reklamefilm for Kræftens bekæmpelse. Tematisk minder filmen temmelig meget om Denys Arcand Barbarernes invasion (2003), men Arcands film formår at løfte tematikken langt ind i nogle mere interessante diskussioner.\nEn familie søger uden om de større refleksioner over dødens nærvær og livets forhold dertil. I stedet viser den blot konsekvenserne af, at døden er livets fravær. Arcands film formår at løfte temaet ud af denne skygge ved også at fortælle om dødens betydning for livet. Det betyder, at selvom Christensen og Aakeson går direkte i kødet på dødens tabu, så formår filmen ikke at bryde med det tabuiserede.\nEt tabu kræver en transgression, siger den franske filosof George Bataille, for at kunne tematiseres. De er bundet til hinanden\n. En familie viser bare, hvor grænsen for forståelse er. Den går ikke på den anden side. Tabuet eksisterer stadig, og filmen forbliver dermed – trods meget fint spil og stil – uden lyst til at fortælle om det, der virkelig gør ondt. Den døende er bager, og relaterer komisk alt til brød og bageri, og en film er også lidt som et brød: Det kræver gode ingredienser og en passende gærkultur for at blive til noget. Smagen af En familie er lidt fad og unuanceret.\n« The Fighter «\n» Alle for én »\nAnmeldt 30/8 2011, 22:00\nKim Fupz Aakeson og Pernille Fischer Christensen\nLene Maria Christensen, Jesper Christensen, Pilou Asbæk, m.fl.


Netværk Lean Leadership - DI\nNetværk Lean Leadership\nI Lean Leadership netværket behandler vi de udfordringer, som den øverste ledelse står overfor, når I implementerer lean. Vi er hinandens sparringspartnere, og alle forventes at bidrage aktivt til netværkets fokus og dynamik.\nFå hjælp til at implementere lean i din virksomhed\nNetværket har fokus på ledelsesmæssige udfordringer i arbejdet med at implementere lean i virksomheden. Som medlem af netværket, får du mulighed for udveksling af erfaring og inspiration til håndtering af udfordringerne, der opstår, når du og din ledelse påbegynder arbejdet med at implementere lean.\nEmner og temaer for de enkelte netværksmøder aftales med netværksmedlemmerne og tager udgangspunkt i medlemmernes konkrete og aktuelle problemstillinger. Dette kan for eksempel være problematikker som:\nArbejde med standarder\nLean Leadership program på "virksomhed"\nTraining Within Industry, TWI\nDu får inspiration til dit arbejde med lean\nNetværket giver dig mulighed for at lade dig inspirere af andre topledere, der har de samme lean-udfordringer som dig selv. I øjeblikket deltager ledere fra både større og mindre danske virksomheder i dette netværk. De fleste af virksomhederne har global konkurrence og en del har egne aktiviteter udenfor Danmark. Det er en forudsætning for din deltagelse i netværket, at DI-kurset Lean Leadership er gennemført.\nNetværksmøderne afholdes 2 gange om året fra torsdag aften og den følgende fredag, med en af de deltagende virksomheder som vært. Torsdag aften er der et fagligt indlæg, som er arrangeret af et af medlemmerne. Fredag præsenterer værtvirksomheden sig selv og sit arbejde med implementering af lean. Begge dage er erfaringsudveksling og diskussion af løsningsmuligheder til netværksdeltagernes aktuelle udfordringer i højsædet.\nFrits har flere års erfaring med implementering af lean i produktion og med ledelse som produktionsdirektør af en produktion med godt 500 ansatte. Frits har siden 2007 arbejdet som chefkonsulent i enheden Ledelsesudvikling og produktivitet. Her har han bl.a. været projektleder for ”Projekt Leanrejsen” fra 2009-2015. I dette projekt har han arbejdet med det nye værktøj i 13 forskellige virksomheder inden for administration, konstruktion og produktion. Forinden har han arbejdet 16 år som produktionsdirektør i Radiometer, og 5 år som teknisk direktør i Ortofon. Frits er uddannet civilingeniør ET og HD i organisation.\nØnsker du at tilmelde dig netværk Lean Leadership - skal du udfylde nedenstående formular.\nKr. 4.125 ekskl. moms for et års medlemskab.\nPUBLICERET: 26-06-2014 OPDATERET: 11-01-2018


Lær mere om VECTO og de nye regulativer for lastbiler\nMod en mere bæredygtig transportbranche\nAlt du har behov for at vide om de nye regulativer og VECTO\nHvad betyder de nye CO₂ regulativer?\nEuropas første CO₂ regulativ for lastbiler har et meget simpelt mål; en kraftig reduktion af CO₂ udslippet fra lastbiler og busser.\nFor at opnå dette i den Europæiske Union blev parlamentets regulativ 2019/1242 effektiviseret d. 14. August 2019. Det er designet for at transportbranchen kan komplimentere de allerede igangsatte regulativer for autobranchen.\nDet Europæiske Parlament forklarer: “It provides a clear pathway for CO2 emissions reductions from the road transport sector and contributes to the binding target of at least a 40% domestic reduction in economy-wide greenhouse gas emissions by 2030 compared to 1990.”\nStore lastbiler udgør op til 70% af det totale CO₂ udslip i branchen.\nFor at opnå disse mål skal OEM producenter også sætte mål for deres CO₂ forbrug på køretøjerne. I 2025 skal der være en reduktion på 15% sammenlignet med forbruget i 2019/2020. I 2030 skal disse være oppe på 30% sammenlignet med 2019/2020.\nI begyndelsen vil det kun gælde for lastbiler med en maximum vægt på 16 ton eller mere produceret fra Januar 2019 og frem. Fra Januar 2020 vil også mindre køretøjer med en vægt på 7,5 ton eller mere og bleve ramt.\nRegulativerne rammer en stor mængde af lastbiler - fra to aksler og op efter. Køretøjer som disse udgør 70% af det totale CO₂ forbrug fra lastbiler. Regulativerne bliver hele tiden fornyet og bliver i fremtiden udvidet til at ramme, lastbiler, trailere, busser og andre køretøjsgrupper.\nMålet er simpelt CO₂ forbruget skal nedbringes kraftigt.\nlastbiler og busser udgør 6% af det samlede CO₂ udslip i Europa.\nHvorfor er disse nye regulativer vigtige?\n6% af Europas CO₂ forbrug kommer fra lastbiler og busser. Det udgør næsten 1/4 af den samlede udledning i transport- og bilbranchen.\nOg tallet er stigende. Transport via vejene er kraftigt stigende og industrien er direkte afhængig af fosile brændstoffer. EU: “Hvis vi ikke gør noget nu, vil transportbranchens samlede CO₂ forbrug stige op til 9% inden 2030.”\nPå trods af disse facts har der ikke været nogle regulativer på CO₂ forbrug i Europa for lastbiler. Det er der i særdeleshed behov for ifølge Europa Parlamentet. “Vi er nødt til at nytænke transport branchen hvis vi skal accelerere nedbringningen af CO₂ forbruget.”\nParis aftalen blev signeret i 2016 af United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC). Deres hovedformål er at nedbringe den gennemsnitlige globale temperatur.\nFlådeoperatører (Vognmændene / Transportørerne ) vil opleve en positiv udvikling i besparelser.\nNedbringning af CO₂\nFor at håndtere disse regulativer skal CO₂ forbruget nedbringes kraftigt. Hvis EU skal opnå en samlet reduktion på 60% fra 1990 frem mod 2050 er fokus på transportbranchen essentielt.\nYderligere har det stor effekt når vi i fremtiden komme til at bygge mere effektive køretøjer. Effektive køretøjer som kan køre langt længere på literen vil både hjælpe vores planet men også på flådens økonomi.\nGennemsigtigheden ved de nye regulativer gør at flåder fremover vil have nemmere ved at sammenligne køretøjer før køb. Dette vil hjælpe dem med at tage bedre beslutninger i købsprocessen som vil gavne virksomheden ved reducerede omkostninger. Brændstofomkostninger kan udgøre op til 30% af de samlede udgifter i transportvirksomheder.\nHvad er VECTO og hvorfor blev det til?\nAt nedskive regulativerne er den nemmeste del. At nedskrive hvordan loven skal håndhæves er ikke helt lige så nemt. Netop derfor er grundet til at VECTO har haft mange års udvikling før det blev lanceret.\nVECTO (Vehicle Energy Consumption Calculation Tool) er et computerbaseret simulationsværktøj. Det er blevet skabt af Europa Kommisionen for at kunne beregne en lang række parametrer som kan nedbringe CO₂ udslip på lastbiler.\nFør 2019 var der ikke nogen præcis måde at måle og sammenligne CO₂ forbrug på lastbiler. CO₂ forbruget for motoren blev belyst, men en motor der trækker et stort lad fyldt med mursten udleder naturligvis langt mere end en der trækker et lad fyldt med flamingo.\nHvis ikke CO₂ forbruget måles, hvordan håndhæver man så regulativerne som er designet til at nedbringe CO₂?\nDet store problem er at der er kæmpe stor diversitet i lastbiler og brugen af lastbiler modsat personvogne som er meget sammenlignelige.\nSom EU Kommisionen siger, "der er bogstavelig talt millioner af forskellige lastbiler". Nogle modeller har måske den samme motor, men har forskellige gearkasser og forskellige akselkonfigurationer. Derudover kan de have forskellige dæk på de forskellige aksler.\nEftersom VECTO er et simuleringsværktøj kan det tilpasses specifikke behov. Det betyder at de kan simulere CO₂ forbrug og brændstofforbrug på enhver konfiguration. Og med det kan vi altså se et præcist og samlet indblik i industrien.\nModelsimulering var vejen frem. Dette gjorde det muligt at tage alle faktorer ind i ligningen såsom, motor, gear, dæk og hvordan alle disse bruges forskelligt.\nPå den måde kan producenterne vurdere deres køretøjer, inden de sælges, og detaljerne offentliggøres for at hjælpe købere med at tage den best mulige beslutning.\nBilede der viser VECTO og de forskellige parametre\nKøretøjsdata som VECTO benytter\nKøretøjskategori: Er det en fast-lastbil eller en træklastbil?\nAksel konfiguration: Hvor mange aksler har køretøjet og hvad er kørselskonfigurationen? Jo flere dæk der skal trækkes, jo mere brændstofforbrug (som hovedregel): Hvad er køretøjets maksimale operationelle vægt, inklusiv chassis, motor, væsker, brændstof, fører, passager, trailer og last?\nDæk: Hvad er størrelsen på dækket og rullemodstanden?\nMotor: Hvor stor er motorkapaciteten?\nGear: Hvilken slags gearkasse er lastbilen udstyret med?\nHjælpeudstyr: Hvilket andet udstyr behøver strøm fra motoren, såsom, klimaanlæg, luftkompressor osv, og hvor meget energi har disse behov for?\nHvordan bruges kørestøjet?\nFor at opnå en præcis sammenligning bruges et udvalg af standardiserede og realistiske parametre for ruter og brugstyper til følgende:\nChaufføradfærd: Hvilken type rute er det? Lang afstand (få stop ved konstant hastighed), regional distribution (flere stop, variabel hastighed) eller by (flere stop, lav hastighed). Og hvordan er bremse-, accelerations- og hastighedsprofilegenskaber og gearskift?\nLast: Hvor meget vægt bærer køretøjet, og hvor og hvordan fordeles dette? Køretøjskonfiguration: Hvis køretøjet er en stiv lastbil, hvad er de lastbils- og trailerkombinationer, det kan bruges med?\nVECTO forklaret hurtigt\nVECTO-værktøjet bruges af køretøjsfabrikanterne (OEM'er). De vil bruge oplysningerne til at oprette en fil med oplysninger til potentielle købere. Hos forhandlere vil dette blive integreret i salgssystemet, så kunderne med det samme kan sammenligne udførelse af forskellige køretøjer. Ved køb af et køretøj modtager de en kopi af kundeoplysningsfilen for deres specifikke køretøj.\nVECTO vil også hjælpe OEM'er med at måle, hvor godt de forskellige teknologier, de udvikler, fungerer i den virkelige verden, da de vil være i stand til at udføre nøjagtige 'før' og 'efter' sammenligninger. Og selvfølgelig vil de være i stand til at arbejde tæt sammen med deres leverandører om nye produkter, såsom dæk med lav rullemodstand.\nDownload infographic her


Sådan deaktiveres Bixby-knappen på Samsung Galaxy-telefoner 2020\nSådan deaktiveres Bixby-knappen på Samsung Galaxy-telefoner\nI disse dage er det temmelig svært at fortælle en top-tier-smartphone fra en anden. Derfor presser Apple og Samsung på så hårdt for at indstille deres nyeste og bedste håndsæt bortset fra pakken. Nogle gange fører det til virkelig cool teknologi som f.eks. En foldeskærm, og nogle gange får du et splittende skærmhak.\nEn sådan unik funktion er tilføjelsen af en ekstra hardwareknap på nylige modeller af Samsung Galaxy S-telefoner. Beliggende under volumen-rocker er det ikke umiddelbart klart, hvad denne knap er beregnet til at gøre. Hvis du trykker på den, dukker en digital assistent ved navn Bixby op og spørger dig, om du har brug for noget. Bixby er Samsungs forsøg på at konkurrere med dem som Siri, Alexa og Google Assistant.\nUanset om du kan lide Bixby eller ej, viser sig selve knappen at være et problem for mange brugere. Det er alt for let at ved en fejltagelse hente Bixby op, når du bare prøver at justere lydstyrken. Derfor er du glad for at høre, at du kan deaktivere det helt.\nTilmelding eller tilmelding\nDet allerførste trin er at sikre dig, at du er logget ind på din Samsung-konto. Hvis du ikke oprettede en Samsung-konto, da du først aktiverede din telefon, skal du gøre det nu. Uanset om du skal logge ind eller oprette en Samsung-konto, her er trinnene i forhold til Bixby.\nTryk først på Bixby-knappen eller stryg til højre fra startskærmen. Dette fører dig til Bixby Home. Tryk på næste, hvis du bliver bedt om det, vælg om nødvendigt et sprog, og tap derefter på log ind, eller opret en ny konto.\nDe fleste mennesker vil imidlertid allerede være logget ind, hvis de fulgte instruktionerne ved telefonaktivering. Herefter antager vi, at du er logget ind.\nDer er to funktioner knyttet til Bixby-knappen. Du kan deaktivere disse uafhængigt, som du vil. Den første åbner Bixby Home og kræver kun et enkelt tryk på knappen. Dette er den funktion, der kan blive en irritation, der åbner Bixby Home, når det er mindst praktisk.\nDen anden funktion sker, når du trykker på og holder knappen nede. Dette får Bixby-assistenten til at lytte til, hvad du har at sige og kaldes Bixby Voice. Det fungerer dybest set som en push-to-talk-knap, men du taler med en softwareagent.\nDet er op til dig, om du vil deaktivere både Bixby Home- og Bixby Voice-funktionerne, så lad os gå igennem begge dele.\nDeaktivering af Bixby Home's genvej\nGå til Bixby Home ved enten at trykke på Bixby-knappen eller skubbe til højre på startskærmen. Tryk nu på gearikonet øverst på Bixby Startskærm. Indstillingen Bixby Key vises.\nTryk på afbryderen for at deaktivere genvejen til Bixby Home.\nKlikke på Bixby-knappen gør intet, glæde sig!\nDeaktivering af Bixby-stemme\nGå først til Bixby Home ved enten at trykke på Bixby-knappen eller skubbe til højre på startskærmen. Tryk på de tre prikker øverst til højre på skærmen.\nTryk på indstillinger og tryk på knappen for at deaktivere genvejen til Bixby Voice-knap under stemme.\nEt langt tryk på knappen indkalder ikke Bixby heller.\nFred til sidst!\nNu kan du nyde en uafbrudt telefonoplevelse uden, at en velmenende AI-butler kommer i vejen.\nHvis vestigialknappen generer dig, kan du altid bruge en app til omlægning til at give den en anden funktion, men det bringer naturligvis bare problemet med utilsigtede presser tilbage. Stadig er det din knap, og du skal vælge, hvad den gør.\nSådan starter du i og bruger gendannelsestilstand på AndroidAfspil beskadigede og beskadigede videoerDe 5 top Nintendo switch-spilSådan aktiveres eller deaktiveres systemgendannelse i WindowsSådan udføres en komplet lukning i Windows 8


GTX Titan X, et nyt videokort annonceret af NVIDIA - STEALTH SETTINGS\nGTX Titan X, et nyt grafikkort NVIDIA annoncerede\nnylig, NVIDIA bekræftet både komplet teknisk udstyr i den nye GTX grafikkort Titan XSamt salgsprisen. Den nye GPU 3.072 har CUDA kerner, 8 milliarder transistorer og en båndbredde på 7 teraflops. Der er også andre 0,2 teraflops beregninger, der kræver høj præcision. NVIDIA sammenlignet det nye grafikkort Intel Xenon med 16 kerner, afslører, at en analyse af neurale netværk, som han afsluttede i 43 dage Titan X kan slutte i bare en dag og et halvt, ved hjælp af instruktioner GPGPU. Omkostningerne er 999 dollars i USA forgænger subtituid Titan BlackSom trådte på markedet til en lignende pris.\nSammen med sin nye konsol Android TV, NVIDIA afsløret og et nyt grafikkort top: Titan X. Det er den fjerde medlem af Titan sortiment, der tilbyder løsninger til video-entusiaster, der sker for at være den mest magtfulde produkt af sin art ansigt op på få øjeblikke. Desværre har vi ikke for mange detaljer om funktionerne i dette bundkort. NVIDIA holde detaljeret præsentation af Titan X til senere, men vi giver vigtige oplysninger.\nTitan X er en opløsning single-GPU som vil være ved lanceringen sin mest magtfulde på markedet. Denne ydelse skal opnås takket 12 GB video memory og 8 milliarder transistorer vil finde inde i det. Titan X alt er bygget på arkitektur Maxwell GM200Men integrerer en chip med 30% højere end GTX 970 si GTX 980.\nDisclosure blevet fremsat i spiludvikler konference- og grafik motorer epic Games, Som i øjeblikket arbejder på en ny Unreal Tournament spil gratis og en fri-to-play titel kaldet Fortnite. Disse er baseret på Unreal Engine 4og NVIDIA synes at være i godt forhold til Epic, der tyder på, at i fremtidige spil, der vil bruge den grafikmotor kan drage fordel af brugen af GTX serie grafikkort.\nJen Hsun Huang, medstifter af NVIDIA, viste, at Titan X er en reaktion på de behov, som udviklere, der har brug for ydeevne stadigt højere. En af grundene, der har brug kraftfulde grafik-chips er virtual reality, som har lagt så megen vægt på det sidste. At levere høj frame rates og holde grafik af høj kvalitet, grafikkort kræver en maksimal hastighed, der ville drage fordel af mere hukommelse.\nKonsol med Android TV epic Games Fortnite Gratis Spil GTX GPGPU GTX 970 GTX 980 Jen-Hsun Huang Unreal Tournament spil gratis Maxwell GM200 Titan X skærmkorthukommelse CUDA kerner NVIDIA NVIDIA Titan X Video card GTX Titan X NVIDIA pris NVIDIA Intel Xenon Single-GPU Tekniske specifikationer GTX Titan X grafikkort Titan Black Titan X Unreal Engine 4\nSpil • IT Nyheder • bemærkelsesværdige\nPhilips To-in-One, en dual-monitor for rummet begrænset af fagfolk\nціна на titan x, Dawnload Femata gia sonny ericson, タイタンX, BLA ในเกมไททันคือ, Bass taster woofer, ไททันx, crazy penguin catapult descargar para celular antiguo, super mobil oyunu indir, مواقع تحميل ألعاب كرة هاتف جافا, たいたんＸ, タイタン ビデオカード チタン, mobilne strategije java, Muzikas atskanotaji telefonam, gtxタイタンブラック, 999s exyvideo, hva er cuda kjerner, 炊いたんX, Sony Ericsson c702 jatek letoltés, GTX泰坦, タイタンx,


Livsstil » Forkæl dig selv med massage » Bornholm.nu\nEn tur til massøren er velvære og forkælelse i stor stil. Arkivfoto: Colourbox\nOnsdag 26-1-22 - 08:53\nSUNDHED & VELVÆRE - Vi går til frisør og til koncerter og til badminton. For vores egen skyld. Prøv også at gå til massør.\nIkke kun luksus\nHvis du engang har været så heldig at få masseret dine lægge hjemme i sofaen, så har du også mærket, hvor ømme de kan være – uden du vidste det. Sådan er det også med dine skuldre, nakke og ryg. Men af en eller anden grund under vi oftest os selv en gang massage, hvis vi ligger på en strand sydpå, eller når vi holder weekend på et kur- eller spasted. Og det er ærgerligt, for massage er ikke bare luksus, det kan også gøre underværker for både fysikken og dit mentale overskud.\nDer findes mange slags massage. Hotstone til muskelafspænding, klassisk massage hvor musklerne bliver masseret og den afslappende og afspændende wellness-massage for eksempel. Og de gør alle godt for krop og sind.\nMassage giver blandt andet øget blodcirkulation og fjerner de ophobede affaldsstoffer via blodet. Det giver en forbedret lymfecirkulation, og kroppen udskiller forskellige hormoner på grund af den konstante berøring, for eksempel det såkaldte ”kram-hormonet”, som vi udskiller efter kram over 30 sekunder, og som sænker vores angstniveau.\nUnder massage falder også vores puls og blodtryk, vores spændinger i musklerne løsnes, vores stressniveau falder, og vi restituerer hurtigere, hvis vi lige har været igennem en hård træning. Det er derfor, sportsfolk ofte får massage efter kamp og præstation.\nSå få nu bestilt en omgang massage, ikke vente til den næste badeferie eller weekend på et kursted. Det er velvære og forkælelse i stor stil.\nSøndag 29. maj 2022 - Nr. 149 - Årgang 21 - Læsere lige nu: 1904


Ny undersøgelse: Madkamp styrker madkundskabsfaget - University College Lillebælt\nNy undersøgelse: Madkamp styrker madkundskabsfaget\n3. oktober 2016 af Dennis Teilmann Maigaard\nInnovation, elevdeltagelse og samarbejde er kerneværdier i den undervisningsform, som projektet Madkamp benytter, og den har stor effekt på madkundskabsfaget.\nDet viser en ny undersøgelse udarbejdet af forskerne Anne Marie Dahler og Helle Munkholm Davidsen fra University College Lillebælt.\nUndersøgelsen er lavet som en evaluering af Madkamp 2013-2016, og den bakkes op af foreløbige resultater af en ph.d.-afhandling om samme projekt.\nMadkamp gør eleverne vidensøgende\n– Madkampsdidaktikken virker i klasselokalerne på skolerne, fordi den gør eleverne i stand til at være nysgerrige og vidensøgende, løse problemer i samarbejde med hinanden, træffe beslutninger og give konstruktiv kritik.\nSådan beskriver en af de adspurgte lærere i evalueringen oplevelsen med Madkamps undervisningsform.\nAf svarene i evalueringen fremgår det i øvrigt, at Madkamps tilgang til madkundskab har løftet fagets image og anerkendelse.\nJacob Christensen, der er ph.d.-studerende ved DPU, har fulgt projektet gennem sin ph.d.-afhandling siden 2014, og de foreløbige resultater af hans forskning peger ligeledes på, at undervisningsformen i Madkamp øger motivationen hos eleverne.\nDet fremhæves, at konkurrenceelementet i Madkamp har en positiv effekt på elevernes læringsudbytte.\nI maj 2016 besluttede Nordea-fonden at forlænge støtten til projekt Madkamp, som derfor får mulighed for at fortsætte de næste tre år. Dog med nogle justeringer i forhold til det nuværende format.\nHvor projektet de sidste fire år har fokuseret på tiltrængt efteruddannelse af madkundskabslærere, udvikling af undervisningsmaterialer samt afholdelse af DM i madkundskab, vil Madkamp over de kommende tre år i højere grad fokusere på netværksdannelse og nye partnerskaber.\nDenne side er opdateret 3. oktober 2016 af Dennis Teilmann Maigaard.