Sunds områdefornyelse - Sunds Portalen\nOMRÅDEFORNYELSE I SUNDS\nSUNDS – byen ved søen\nOmrådefornyelsen handler på sigt om at få en smukkere by, med mere liv i hovedgaden – og med pladsen ved søen som byens nye centrum for enden af hovedgaden, synlig og tilgængelig for alle – hver for sig eller i fællesskab.\nHer ved udgangen af 2015 gør arbejdsgrupperne sammen med Herning Kommune status.\nSe nyhedsbrevet herunder.\nAf tekniske grunde kan vi ikke bringe billederne, med brevet ligger i papirform på biblioteket.\nO M RÅ D E F O R N Y E L S E I S U N D S H E R N I N G K O M M U N E\nnyhedsbrev no. 1 december 2015\nVelkommen til det første nyhedsbrev om områdefornyelsen i Sunds. Det nye år giver en glimrende anledning til at gøre status og fortælle om de forskellige projekter og indsatser, der er godt i gang.\nAlle projekter og initiativer gennemføres i et samarbejde mellem Sunds Borgerforening, ned-satte arbejdsgrupper og Herning Kommune og med forskellige temaer som overskrifter:\nTEMAER for indsatsområderne\nTEMA 1 – PROJEKT SMUK HOVEDGADE – byforskønnelse og trafiksikkerhed\nTEMA 2 – NYT LIV I BYEN – den langsigtede lokale indsats\nTEMA 3 – GENERATIONERNE I SUNDS – det gode hverdagsliv for alle\nTEMA 4 – BYEN VED SØEN – nyt mødested i byen: den nye bypark ved søen\nProjekt SMUK Hovedgade – på vej i 2016\nForandringerne i hovedgaden begynder fra tidligt forår 2016. Der er bestilt 8 nye store kummer, der opsættes efter aftale og beplantes så tidligt på foråret som muligt.\nHerefter fortsætter forandringerne ved at selve lystmasterne på strækningen fra søen til Torvet (i krydset Teglgårdsvej/Nøddevej) udskiftes til lavere – og gadens karakter skifter fra en trafikgade til ´handelsgade´ for både gående og cyklende.\nUdskiftning til lavere master på den øvrige strækning frem til Skivevej overvejes grundigt, men besluttes først, når der er et mere endeligt overblik over økonomien.\nForsyningen planlægger renovering af rør og ledninger. Mange af planerne for omlægning og nyindretning af hovedgaden er derfor udskudt 4-5 år (efter afslutning af områdefornyelsen), så vi kan koordinere arbejderne og undgå at grave hovedgaden op – igen! DOG omlægges pladsen ved SuperBrugsen og Fakta, som det fremgår nedenfor – og der placeres og markeres synlige p-felter på hele strækningen\nStøtte til bygningsarven – og smukkere bygninger, bl.a. på hovedgaden\nEjere af ejendomme, andels- og ejerboliger kunne i foråret 2015 søge om støtte til privat renovering/bygningsfornyelse af deres boliger – og Herning Kommune ville især prioritere ejendomme på hovedgaden. Der blev annonceret og afholdt åbent informationsmøde allerede i januar 2015. Der var dog meget få, der søgte. Ansøgningsfristen er udløbet, men tjek alligevel Herning Kommunes hjemmeside om byfornyelse – eller kontakt kommunes planlægger direkte, hvis du fortsat er interesseret.\nGenerationernes HUS – ´del af det gode hverdagsliv´\nArbejdsgruppen (under Borgerforeningen) har ydet en stor indsats for at finde og skabe et FÆLLES HUS FOR ALLE ALDRE, gerne SYNLIGT og CENTRALT, så det kunne blive et naturligt midtpunkt og mødested i hverdagen. De begyndte processen med at invitere de forskellige interessegrupper, foreninger med mange flere til fællesmøder for at afklare: behov, ideer og ressourcer. Der er fortsat afsat midler til projektet – og gruppen forhandler fortsat lige så ihærdigt. Det gælder om at finde ´stedet´, så man langt mere konkret kan bygge videre på drømmene og planerne. Kontakt Henrik Sørensen fra Borgerforeningen, hvis du vil vide mere eller være med. Gruppen melder ud, når der er endeligt nyt!\nNY BYPARK ved Søen\nMed stor velvilje og fleksibilitet har flere foreninger, især FDF, Roklubben og Borgerforeningen samarbejdet om nye løsninger på alt fra nyt skur til opbevaring til drift, ny indretning af arealer, så planerne der går i gang i foråret 2016 er et FÆLLES PROJEKT.\nForinden har der frem til december 2015 været arbejdet på myndighedsgodkendelser og/eller dispensationer fra miljø-, søbred-, kirkefredninger m.v. Legepladsen er godkendt som det sidste skridt i processen og den endelige samlede bygge/anlægstilladelse er nu udstedt december 2015.\nAnlægsarbejderne omfatter op-rydning i buskadser, tilpasset ny beplantning og nye stiforløb hen-over alle de kommunale arealer. Det danner sammen en NY BY-PARK, som kan ses fra hovedgaden og måske derfra byde på et glimt af søen.\nDagplejemødre m.fl. har arbejdet for en ny og anderledes legeplads – del af det ´gode hverdagsliv´. Områdefornyelsen har søgt og modtaget kr. 200.000 fra Grøn Ordning til bl.a. indretning af legeplads og parkinventar, bænke m.m. Og så er det lykkedes at få tilladelse til den udsigtsplatform ved søbredden, der er ønsket af rigtig mange – og indrettet så den er tilgængelig for alle, også fra plejecentret.\nNy bro og bålplads er der også blevet plads til – og det håber alle bliver prikken over í ´et i hverdagslivet – og på aftenturen til søen.\nForinden er der ryddet op ved søbredden af siv og den grøde, der bliver ved med at sprede sig!\nLEG og IDRÆT på tværs – mellem Multicenter og Sunds Skole\nSamarbejdet mellem Multicenter, Sunds Skole og kommunen kom i gang i foråret 2015. Det begyndte meget konkret med en diskussion af alle de mere overordnede problemer: det voksende parkeringsbehov såvel til hverdag som ved de store festlige lejligheder og stævner; et ´kaos´ hver morgen med forældre i bil, der hastigt afleverer børn; cykler foran skolen m.m.\nHverdagen omkring institutionerne overskyggede selve hovedidéen: ny indretning af Idrætsvej med fx trafikzone med gadeidræt for de unge på tværs af center og skole (se foto).\nSå der blev fulgt op med en workshop, hvor alle parter gjorde rede for deres fremtidsplaner – og hvor Herning Kommunes vej-, trafik- og driftsfolk deltog aktivt med konkrete forslag.\nDen overordnede og langsigtede fælles plan er ved at tage form. Den kræver betydeligt flere midler og der arbejdes på lang sigt, men den sikrer, at Multicentrets planlagte investeringer\ni 2016 samt områdefornyelsens midler i hvert fald bruges strategisk og koordineret og at vores første skridt ikke spænder ben for hinanden.\nShelters i Troldeskoven\nFDF i Sunds har tilbudt som frivillig arbejdskraft med deres gruppe at opføre de 2 shelters i Troldeskoven over vinter og sommer 2016. Shelters er for alle og FDF håber de kan tages i brug fra efteråret.\nFølgegruppen består af skiftende repræsentanter for projekter undervejs: Henrik Sørensen (formand for Borgerforeningen), Per Nielsen (fmd. f. Roklubben), Camilla Bøgelund Bech, Morten Sørensen, Kirsten Bang, Jakob Holmsgaard, Margit Ørndrup, Finn Mølgård, Knud-Erik Hansen og Palle Madsbjerg.\nEr du/I blevet nysgerrige efter at have læst Nyhedsbrevet, så se de lokale samt kommunale hjemmesider eller spørg direkte hos de nævnte personer:\nFormand Henrik Sørensen, Borgerforeningen, tlf. 2727 7640, hso@businessdanmark.dk\nKonsulent, arkitekt Christel Ebsen, CEByfornyelse, tlf. 2462 6028, ce@cebyfornyelse.dk\nPlanlægger Lisbet Ørbæk Abildtrup, Planafdelingen, Herning Kommune, tlf. 9628 8504 beklr@herning.dk\nNyhedsbrevet er lavet i f b m Områdefornyelsen i Sunds 2014-2019 ved PLAN afdelingen, der træffes på Rådhuset i Herning Kommune. Nyhedsbrevet udsendes til Følgegruppen for Områdefornyelsen med repræsentation af fx Borgerforeningen, Ældreklubben, Roklubben, Spejderne med flere samt til Ministeriet for Udlændinge, Indvandrere og Boliger (UIBM), der støtter områdefornyelsen. Alle er velkomne til at videresende det. Du kan også læse det på biblioteket, på pleje- og i multicentrene m.v.\nHer slutter nyhedsbrevet, teksten nedenfor er forhistorien.\nOM PROGRAM FOR OMRÅDEFORNYELSEN I SUNDS\nArbejdet med PROGRAMMET gik i gang i januar 2014. Herning Kommune og borgerforeningen har nedsat temagrupper for hvert indsats- eller projektområde som ´rådgivere´ for kommune og konsulenter. Temaerne er:\n1. TEMA Nyt liv i byen, der handler om genbrug af de tomme butikker, boliger og erhvervsgrunde, bag hovedgaden såvel som omkring Hollingholtvej/Genvejen\n2. TEMA ´Projekt SMUK by´, der handler om forskønnelse og trafiksikring af hovedgaden med ny belægning, beplantning og belysning på udvalgte steder, nyt torv som mødested – og gerne markering byen ved indkørslerne fra nord og syd. Og støtte til private ejere til istandsættelse af husene!\n3. TEMA Generationerne i Sunds, om det at være UNG i Sunds og fx behov for bedre indretning af arealer mellem Multicenter og Sunds Skole, GAMMEL i Sunds, hvordan går det – Nye gode idéer? Barn og børnefamilier i Sunds – om behov for legepladser og gå på opdagelse? Tilflyttere – hvad siger I?\n4. TEMA Byen ved søen, der handler om at synliggøre byens kvaliteter – og især søen, både for dagens borgere og besøgende, ved fx at indrette de kommunale arealer til fælles rekreativt ophold, trappe- og broadgang med meget mere, der kan bruges både sommer og vinter.\nPr. juli 2013 er det lykkedes for Herning Kommune og Borgerforeningen i fællesskab at få støtte til byfornyelse – såkaldt områdefornyelse – i Sunds. Ministeriet for by, bolig og landdistrikter (MBBL) og Herning Kommune bidrager til et samlet et budget på ca. 3,75 mio. kr. til at gennemføre områdefornyelsen for.\nFra efteråret 2013 ligger Strukturplanen som samlet vision for Fremtidens Sunds. I foråret 2014 skal der arbejdes mere konkret med ideerne i ansøgningen om områdefornyelse – og med inspiration fra strukturplanen?\nDen 19. marts 2014 var der offentligt statusmøde. Her blev der præsenteret, hvad der indtil nu er sket og hvad der er planen fremover.\nStatus byfornyelse marts 2014\nSenest den 4. april 2014 skal der ligge et PROGRAM klar (med detaljerede beskrivelser, tidsplan og budget) for gennemførelsen af projekterne, der herefter kan indsendes til Ministeriet for by, bolig og landdistrikter (MBBL). Efter forventet endelig bevilling 1. august 2014 kan vi gå i gang efter sommerperioden.\nProjekterne gennemføres herefter i et samarbejde med de forskellige aktivitetsgrupper under hovedtemaerne for områdefornyelsen, Borgerforeningen og Herning Kommune over en periode på max. 5 år.\nFølg med her på hjemmesiden og se mulighederne for at deltage i gennemførelsen fra nu som aktiv i en af grupperne. Vi følger op, når programmet er klart og vi har grønt lys.\nHar du spørgsmål eller gode idéer, så kontakt SundsPortalen eller medlemmerne af borgerforeningen på\nHenrik Sørensen, formand for Sunds Borgerforening,\nhso@businessdanmark.dk , tlf. 30 59 95 47\nLisbet Rørbæk Abildtrup, By Erhverv Kultur, Planafdelingen i Herning Kommune,\nbeklr@herning.dk , tlf. 9628 85 04\nChristel Ebsen, byfornyelseskonsulent, CEByfornyelse i Århus,\nce@cebyfornyelse.dk tlf. 24 62 60 28\nHerning kommune har haft møde med Borgerforeningen den 18. september 2014.\nDer var støtte til at der laves et NYHEDSBREV, A4 sammenfatning fx hver 3-4 måned, der udsendes til alle grupper samt interesserede + trykkes og lægges ud i Brugsen, Center m.m. samt selvfølgelig også på denne side.\nFremtidige arbejdsgrupper man kan tilmelde sig på hos overfor nævnte:\n1.2 Kulturarv: Bygningsfornyelse med Lokalhistorisk Arkiv som “ankerforeninng”..\n3.2 Udvikling, NYT møde- og værested: Borgerforeningen er “ankerforening” med idé f.eks. om at overtage lejemål i Nodea bygningen – med nyt torv foran og åben facade – i såkaldt ansvarligt samarbejde med masser af grupper/foreninger, der hver indtager og definer deres bidrag, ønsker og roller i fællesskabet – socialt så vel som økonomisk.\nOgså tæt samarbejde med fx Søglimt, der mangler lokaler og især aktiviteter for mænd/værksteder.\nEt mere synligt lokalhistorisk arkiv med udstillinger, involvering af UNGE, IT kurser for gamle/unge. Kunstnere, samarbejde med biblioteket?\nJakob Holmsgaard tager gerne initiativ til første møde med deltagelse af kommune/konsulent til inspiration og afklaring af muligheder. Borgerforeningens Jakob m.fl. laver liste over potentielle interessenter og deltagere i opstartsmøde! Lisbeth Ørbæk kontakter fritid/kultur i forhold til kommunens praksis og støtte – og evt. deltagelse i møde og fremtidig kontaktperson for Borgerforeningen.\nVidere beskriver referatet fra mødet:\nTemagrupperne 1 og 4 fortsætter uden nye medlemmer umiddelbart, da skitser foreligger og der kun forventes 1 – 2 møder for at følge projektering og afklaring af detaljer.\n3.1 Ung i Sunds med aktivitetsområde mellem Skole, Stadion og Multicenter er mere et partnerskabs projekt mellem parterne end en bred arbejdsgruppe. partnerne kan invitere unge og andre ind og deltage. Der laves kommissorium mellem kommune og parterne – og de støttes i ansøgninger af yderligere fonde m.m. det foreslås, at en fra Borgerforeningen deltager i ft interesser som markeder m.m.\nTEMA 4 byen ved søen – projekt vil ud over den nedsatte gruppe involvere et koordineringsarbejde med kommune, spejdere, klub, bredejer (tinglysninger, aftaler) samt i øvrigt de nødvendige godkendelser og dispensationer fra natur & Miljø.


OTRS | Asperger Partner - Part 3\nParforholdstabellen for NT-AS relationer\nby Partner Support • 26. oktober 2013 • 2 Comments\n15 gode råd til NT-ægtefæller\nby Partner Support • 25. oktober 2013 • 0 Comments\nEt langvarigt samliv med en voksen, der har Aspergers syndrom/ASF, kan være ekstremt belastende for den normalt udviklede (neurotypiske) ægtefælle. Helbredsskader i lighed med dem, der ses ved traumatisk stress tilstand, er almindeligt hos den neurotypiske ægtefælle. Her er 15…\nBliv socialt og økonomisk uafhængig\nby Partner Support • 14. august 2013 • 0 Comments\nAnmeldelse – Den, der lever i parforhold med en asperger, bør gøre alt for at være socialt og økonomisk uafhængig. Det er konklusionen fra redaktør og kommentator Karin Friedemann, Boston, i en artikel i Salem-News.com. Karin Friedemann er skribent med…


VESTJYLLAND. Siden sidst. Grennessminde Birkerød. ERHVERVSSKOLEN. vild udvikling i dit tempo - PDF\nVESTJYLLAND. Siden sidst. Grennessminde Birkerød. ERHVERVSSKOLEN. vild udvikling i dit tempo\nDownload "VESTJYLLAND. Siden sidst. Grennessminde Birkerød. www.grennessminde.dk ERHVERVSSKOLEN. vild udvikling i dit tempo"\nHilmar Viggo Lassen\n1 ligeværd KÆRE POLITIKERE. Særligt Tilrettelagt Ungdomsuddannelse er til revision. Det er nu, I kan rette op på åbenlyse urimeligheder. Spørgsmålet er blot, om I fortsætter ad den nuværende vej eller vælger ligeværd for unge med særlige behov? Tænk jer godt om. Jeres valg er afgørende for de unge. april2013 Ligeværd - mere værd årgang 33\n2 Grennessminde Birkerød Grennessminde er et specialundervisnings og dagbehandlingstilbud for børn og unge med særlige vanskeligheder. Vi tilbyder også individuelt tilrettelagt ungdomsuddannelse STU Tornevangsvej Birkerød vild udvikling i dit tempo Erhvervsskolen Vestjylland tilbyder en helhedsorienteret uddannelse til unge der ikke har forudsætningerne for at påbegynde et ordinært uddannelsestilbud. Eksempler på forløb STU Kursusforløb indenfor håndtering af motorsav og småmaskiner, natur og miljø, landbrug, køkken. Uddannelses- og erhvervsafklaring. Dagtilbud på skolens egne linjer indenfor landbrug, køkken, håndværk og pedel. Kompetence afklaring, personligt, socialt og fagligt. Bo tilbud i egen lejlighed med personlig støtte. Kollegie tilbud med tilknyttede uddannelsesophold på Erhvervsskoler, VUC, landbrugsskole m.v. Siden sidst Vores vigtigste opgave i Ligeværd er at støtte bedst muligt op om unge med særlige behov og deres forældre. Så i alt hvad vi foretager os, har vi det i fokus: Når vi har udarbejdet et nyt slogan Ligeværd - mere værd. Når vi læser det nye lovforslag til Ungdomsuddannelse for unge med særlige behov (STU) vil vores høringssvar være gennemsyret af denne holdning. Når vi sammen med Uddannelsesavisen arbejder på at gøre uddannelsesmesserne for unge med særlige behov så gode som muligt og inviterer de unge, forældrene, embedsmænd og politikere indenfor er det set i dette lys. Når vi på vores skoler og uddannelsessteder sætter et større forskningsprojekt op er det for, at læring og undervisning af de unge bliver den bedst mulige. Når vore unge studerende har meldt sig som bisiddere for de unge og deres forældre er det fordi, at de som frivillige gerne vil gøre en forskel. Når vi sammen med Gaia i Randers og flere europæiske samarbejdspartnere deltager i projekt Count Me In, er det for at undersøge muligheden for at skabe læring og jobs for vore unge indenfor kunst og medier. Når vi modtager henvendelser for vore forældre til unge med særlige behov er vores svar givet i dyb respekt for dette. Når vi i Den helhedsorienterede indsats(dhi) sammen med fagbevægelsen arbejder for at sikre opkvalificering og senere praktikpladser for de unge, hjælper vi de unge, der ikke står forrest i køen. Når vi undersøger muligheden for at etablere et vejlednings- og ungdomshus i Aarhus er det for at støtte op om 95 % målsætningen, så vi kan få de unge med, der har sværest ved at starte på og gennemføre en ungdomsuddannelse. Vi glæder os til fortsat at arbejde ihærdigt for at unge med særlige behov får en ligeværdig plads i vores samfund. Lars Pedersen ERHVERVSSKOLEN VESTJYLLAND Vestergade 42 Borris 6900 Skjern Tlf.: E N S K O L E F O R L I V E T 2 Ligeværd april 2013\n3 Ligeværd udgives af Foreningsfællesskabet Ligeværd Foreningsfællesskabet består af: Landsforeningen Ligeværd (LL) Unge for Ligeværd (UFL) Skolesammenslutningen Ligeværd (SL) Foreningen af uddannelsessteder Ligeværd (FUS) Bo- og Udviklingsfonden for borgere med Særlige behov (BUS) Netværket Den Helhedsorienterede Indsats (DHI) Ansvarshavende redaktør Jørn Lehmann Petersen Redaktion Peter Christensen Abonnement og medlemskab Oplag 2500 Design og tryk Jørn Thomsen Elbo A/S Næste blad udkommer 1. juni Udbringes pr. post senest den 4. juni. Stof til bladet skal være redaktionen i hænde senest den 1. maj Redaktionen forbeholder sig ret til at forkorte indlæg. Artikler i bladet dækker ikke nødvendigvis redaktionens eller Foreningsfællesskabets holdninger. Kontakt Foreningsfællesskabet Ligeværd, Vejlbjergvej 8A, 8240 Risskov, tlf Formand Jørn Lehmann Petersen, tlf Koordinator på sekretariatet Lars Pedersen, tlf Annoncer Forside Peter Christensen Ingen afklaring giver frustrationer Til sommer er Alex Pedersen færdig med sin STU, men job, bolig og økonomi er stadig uafklaret. Unge får kontanthjælp under uddannelse Daniel er på STU og får ingen uddannelsesstøtte. Han er henvist til kontanthjælp, og det har kostet ham Politiske holdninger til revisionen af STU Rosa Lund, Karina Adsbøl, Lotte Rod og Troels Ravn giver hver deres bud på en løsning af de problemer med STU, som Ligeværd mener er afgørende at få løst Hvor blev de lige muligheder af? Debatindlæg fra Kim Brøbech, skolechef i Ikast-Brande Kommune og far til en søn med særlige behov. Det vigtigste mangler Der står intet om de unges forsørgelse eller finansieringen af STU i forslaget til ny lov om Særligt Tilrettelagt Ungdomuddannelse Det fremtidige vejledningssystem i Danmark Trine Hansen, formand for Unge for Ligeværd, har sendt et åbent brev til UU Lederne om manglende repræsentant for unge med særlige behov til konference om nyt vejledningssystem Temamøde og generalforsamling i Landsforeningen Ligeværd Landsforeningen har lokalafdelinger i 38 kommuner og vil intensivere arbejdet med at oprette flere afdelinger Lige værd at vide Vi skal ikke være fejlfindere 29 af Ligeværds skoler og uddannelsessteder finansierer og iværksætter nyt forsknings- og udviklingsprojekt Indkaldelse til generalforsamling i DHI Mindeord Mindeord for medstifter af Ligeværd Ole Ravn Thomsen Job til borgere med særlige behov Aarhus Kommune har som mål at få ansat 50 udviklingshæmmede inden sommerferien De første 8 er i gang Ligeværd april\n4 Tekst: Torben Svane Christensen foto: Jørn Thrane Ingen afklaring giver frustrationer Til sommer er Alex Pedersen færdig med sin STU, men Sønderborg Kommune har endnu ikke fundet job, bolig og fået økonomien på plads, så den unge mand, der er inde i en fin rutine, kan fortsætte den gode udvikling og komme i gang med et voksenliv med fod under eget bord. Ligeværd mødte familien inden et møde med kommunen, hvor der skulle en bisidder og gode argumenter til for at sætte gang i processen Alex Pedersen går på Kost og Tekstilskolen i Rødding på en 3-årig STU, der slutter til juni. Der er undervisning i botræning og i boglige fag, og han er tilfreds med forløbet. - Jeg synes, at det har været godt. Jeg har lært noget i de år, jeg har været der. Det er gode lærere, og jeg har også fået nogle venner, siger Alex Pedersen, der snart bliver 21 år og til juni er han færdig med STU en. Det er søndag den 11. marts, og Alex Pedersen er hjemme på weekend i et lille hus, der ligger op ad en skov i det sønderjyske. Kaffen bliver hældt op til far Rolf Peder- 4 Ligeværd april 2013\n5 STU - Revision KÆRE POLITIKERE. Hvilken vej vælger I? sen og mor Lone Pedersen og Jørn Thrane. Han er formand for den lokale afdeling af Landsforeningen Ligeværd. Lone Pedersen er også med i bestyrelsen. Alex vil ikke have kaffe, han foretrækker kakao, og laver sig en kop. Den unge mand går til hånde i en Kwik Spar i nærheden af skolen i Rødding, og det er han glad for. Der er kun ham og købmanden, og den unge mand sætter varer på plads, og kører varer ud til det lokale forsamlingshus. - Når vi ikke hører noget fra Alex, mens han er på skolen, så er det jo tegn på, at det går ham godt, siger Lone. Alex er født for tidligt og har ind-læringsvanskeligheder, en svag korttidshukommelse og udfordringer med balancen. Det sidste er dog blevet bedre gennem årene, hvor han har gået på specialskoler og har brugt cyklen flittigt, når han skulle transportere sig. Udviklingsmæssigt har han hentet meget i de år, han har gået på specialskoler og senest i STU. Han fylder snart 21 år og udviklingsmæssigt er som en på år. En fremtidsdrøm Egentlig ville han gerne arbejde hos den købmand, hvor han er nu. Men han er på kontanthjælp, og efter de nye pensionsregler, er der ikke udsigt til en pension for den unge mand. Købmanden ville ellers gerne have en førtidspensionist i et skånejob. - Jeg vil gerne bo et lille sted, hvor jeg kan få hjælp og arbejde i en butik, siger Alex Pedersen. - Vi har sat en jurist på sagen, der er ved at undersøge, om kommunen kan yde et tilskud, så Alex kan arbejde i en butik, siger Jørn Thrane. Så alt burde jo være i den skønneste orden, men usikkerheden om, hvad der skal ske til juni, når Alex Pedersen er færdig med sin STU, præger familien. Lone Pedersen rykkede hele sidste efterår for at få et møde med Sønderborg Kommune. Til sidst blev der indkaldt til et møde i december, men det blev aflyst igen. - Vi fik at vide, at vi ville blive indkaldt til et møde i december, og så havde vi jo et halvt år til at reagere på kommunens tilbud. Vi har bagefter med Jørn Thranes hjælp rykket mange gange for at få et møde, og det har vi så endelig fået i morgen, siger Lone Pedersen. Det møde tager Jørn Thrane med til som bisidder. En bisidder er en person, som kan hjælpe, støtte og sikre, at man får fremført sin sag bedst muligt, når man er til møder med f.eks. kommunen. Desuden kan bisidderen hjælpe med at forstå resultatet af kommunens behandling af din sag. Bisidderen sikrer, at alle spørgsmål skrives ned og tages med til mødet og at de besvares på mødet. Bisidderen kan også skrive mødereferat. - Jeg kan ikke finde ud af alle de paragraffer, men jeg har lært at bede om hjælp. Det er en stor hjælp, vi har fået fra Jørn, siger Lone Pedersen, der i ti år har arbejdet i et fleksjob som blomsterbinder. Mødet kan måske sætte et punktum for måneders frustrationer, men familien har ikke de store forhåbninger. Lone Pedersen ved ellers godt, hvad der skal til, for at få kommunen til at skride til handling. - Jeg er blevet bedre til at tale med store bogstaver og holde kommunen til ilden, siger hun. - Ja, kommunen smeder ikke, mens jernet er varmt, indskyder Rolf Pedersen, der efter nogle arbejdsskader arbejder i et fleksjob som skovarbejder. Det har han gjort i 11½ år. Kritik af kommunen Den lokale afdeling af Landsforeningen Ligeværd, har flere gange kritiseret Sønderborg Kommune for en manglende dialog med kommunens borgere, og det er, ifølge Jørn Thrane, også det, der er galt i det her tilfælde. - Problemet er, at de ikke snakker sammen i de forskellige afdelinger i kommunen. STU-konsulenten siger, at det ikke er hendes bord, men det er det jo så længe, at Alex er i en STU. De kender efterhånden godt Ligeværd i kommunen. Vi kan læse de regler, der gælder. Vi er jo ikke ude på at tømme kommunekassen. Tit er det, vi foreslår for dem, billigere end kommunens egne forslag, siger Jørn Thrane, og han fortæller, at Ligeværd får flere og flere nye medlemmer, som er rendt panden mod den kommunale mur i det sønderjyske. - Vi er selvfølgelig glade for at få flere medlemmer, men det er da på en trist baggrund, siger han. Hvis kommunen ikke kan finde et tilbud til Alex Pedersen til juni, er der ikke noget reelt alternativ. - Nu er han inde i en god rytme. Han står op til tiden, og han arbejder og passer sin skole. Hvis han kom hjem og bo, så ville Ligeværd april\n6 Tekst: Torben Svane Christensen han falde tilbage til de dårlige vaner, hvor han sidder hele dagen ved computeren. Alex har ikke behov for at blive trykket igen. Det er han blevet alt for ofte, siger Rolf Pedersen. I morgen er det Lone Pedersens fødselsdag. Den bedste gave ville være en fuldstændig klar plan for hendes søn, når han er færdig med sin STU til sommer. - Den bedste gave, jeg ville kunne få var, hvis vi fik at vide, at Alex bliver hjulpet, siger hun. Et følelsesladet møde Det er mandag, men Sønderborg Kommune mødte ikke op med en gave, der matchede Lones runde dag. Mødet, der foregik på Alex skole havde deltagelse af en UU vejleder, en fra kommunens jobcenter og en socialrådgiver, der ikke er Alex sædvanlige sagsbehandler. Jørn Thrane fortæller: - Det blev jo, som jeg forudså. Sønderborg Kommune har ikke startet på noget som helst. Bolig? Nej. Job? Nej. Økonomi? Nej. Meldingen fra jobcentret lød, at Alex ikke kan få en førtidspension, fordi han er under 40 år. Hun sagde, at Alex måske kunne komme i praktik i en dagligvarebutik. Det fik vi ændret til, at de rent faktisk gør en indsats for, at Alex har et job, når han er færdig med sin STU, siger han. Jørn Thrane fortæller, at sagsbehandleren stillede mor og søn en masse spørgsmål, der gik ud på at afklare, om Alex kan klare sig selv i en lejlighed. - Både UU-vejlederen og jeg pointerede, at Alex skal bo et sted, hvor der er støtte. Det eneste sted i Sønderborg er Skrænten, hvor der er en kæmpe venteliste. Men vi fik lovning på, at kommunen nok skulle finde en bolig til Alex. Da vi gik derfra, var Lone meget berørt, fordi der ikke var noget, der var på plads, siger Jørn Thrane. Men efter lang tids frustrationer og mange henvendelser, ser det nu altså ud til, at der sker noget, så Alex måske kan fortsætte de gode takter i en bolig med støtte og noget at stå op til. Uenighed om god dialog Aase Nyegaard, borgmester i Sønderborg Kommune, afviser langsom sagsbehandling, og hun lover, at kommunen nok skal leve op til sit ansvar i sagen. - I den konkrete sag er det kommunens opfattelse, at der i hele forløbet har været en god dialog med Alex Pedersens forældre. På mødet mellem forældre, skole og kommune blev der er lagt en plan for den sidste del af uddannelsesforløbet samt beskæftigelse og forsørgelse. Derudover er behovet for fremtidig bolig og socialpædagogisk støtte afdækket, og kommunen arbejder på at finde en konkret bolig til Alex. Det er kommunens ansvar, som vi agter at leve op til, svarer Aase Nygaard, borgmester i Sønderborg Kommune. I den konkrete sag mangler Alex næsten fire måneder af sin uddannelse. Aase Nygaard oplyser, at for at tilrettelægge den unges hjemkomst fra en STU aftales et opfølgningsmøde op til 6 måneder, før uddannelsen stopper. Dette møde bruges til at få uddybet status for hhv. uddannelse og udvikling. Der fastlægges konkrete mål for den sidste del af uddannelsen. Der sker en kortlæg-ning af behov for fremtidig beskæftigelse, forsørgelse, bolig og socialpædagogisk støtte. Derudover indgås aftaler mellem kommunen og den unge og eventuelle forældre om det videre forløb. Erfaringen fra andre STU elevers forløb i Sønderborg Kommune viser, ifølge Aase Nyegaard, at der for en stor del af elevernes vedkommende sker en stor udvikling under uddannelsen. - I Sønderborg Kommune har vi arbej-det på at udvikle vores forløb omkring STU gennem de seneste år. Vi har fået skabt nogle gode arbejdsgange for visitering til STU, den løbende dialog med UU vejlederen og STU konsulenten samt planlægning af forløbet forud for afslutning af uddannelsen, oplyser Aase Nygaard. Bisidder ikke enig Jørn Thrane, der er bisidder for familien Pedersen, er ikke enig i, at sagen er håndteret korrekt af Sønderborg Kommune. - I den konkrete sag har moderen rykket rigtig mange gange for at få dette 6-måneders møde afholdt uden held. Så jeg kan på det kraftigste tilbagevise den gode dialog mellem kommune og forældre, som borgmesteren taler om, siger han. Ifølge Jørn Thrane fortalte socialrådgiveren på mødet om de forskellige bosteder her i kommunen, bla. om bostedet i Svenstrup, selv om hun vidste, at det bli-ver nedlagt til sommer. - Efterfølgende spurgte socialrådgiveren kraftigt ind til, om Alex nu havde brug for et botilbud, selv om hun havde rapporten om Alex liggende lige for næsen. Efter pres fra undertegnede gik socialrådgiveren med til at love en bolig, når han er færdig med sin STU, siger Jørn Thrane og fortsætter: - Jobkonsulenten mente, at hun kunne vente med at finde et job til Alex, til han kommer hjem. Igen måtte jeg presse på, så der forhåbentlig er et job til Alex, når han vender hjem, siger Jørn Thrane. 6 Ligeværd april 2013\n7 STU - Revision KÆRE POLITIKERE. Hvilken vej vælger I? Både Daniel (tv.) og hans far, Erling (th.), håber, at fremtidige STU-studerende ikke skal være på kontanthjælp. Unge får kontanthjælp under uddannelse Som de eneste i uddannelsessystemet, får studerende på Uddannelse for unge med særlige behov ikke en form for studiestøtte. Derfor er mere end hver tredje på kontanthjælp. Det er problematisk i forhold til ligestilling og de studerendes økonomiske situation, fastslår rapport. Politikere anerkender problemet, men vil ikke garantere en ændring. Tekst: Asser H. Pelle og Mathies Hvid Toft, januar 2013 foto: Asser H. Pelle Ligeværd april\n8 Daniel Villy Petersen på 21 sidder sammen med resten af klassen og lytter til underviseren Trine. Det ligner almindelig klasseundervisning, måske på et af landets gymnasier, med tavlen, lokalet og snak når Trine stiller spørgsmål. Men det er det ikke. Daniel har Asperger, og det har nogle af de andre elever også. Fælles for dem alle er, at de ikke kan klare en almindelig uddannelse. Den særligt tilrettelagte ungdomsuddannelse for unge med særlige behov (STU) har ingen uddannelsesstøtte. Derfor er Daniel og de fleste af de andre elever i klassen på kontanthjælp. Det har blandt andet kostet Daniel kr. Da uddannelsen startede i 2007, troede politikerne, at størstedelen af de STUstuderende ville være på, eller få tildelt førtidspension. Derfor valgte de, at STU ikke skulle have en uddannelsesydelse. Officielle tal fra Børne-og Undervisningsministeriet viser dog, at hver tredje af landets ca STU-studerende, ligesom Daniel, er på kontanthjælp. Det er et ligestillingsproblem og et økonomisk problem for de STU-studerende. Derfor bør der laves en ydelse til uddannelsen, konkluderer en evalueringsrapport af STU, fra november Rapporten bakkes op af Ligeværd. Politisk fejlvurdering Da loven om STU-uddannelsen blev vedtaget i 2007, vurderede politikerne, at eleverne primært ville være udviklingshæmmede på førtidspension. Men fordi målgruppen, unge med særlige behov, er så uklar, er STU endt med at favne bredere end forventet. Det mener Niels Rosendal Jensen, der er forsker på Institut for Pædagogik og Uddannelse, og medforfatter på evalueringsrapporten af STU fra november 2011, - STU var en mulighed for uddannelse til handicappede unge, der førhen ikke havde nogle uddannelsesmuligheder. Men uddannelsen er i dag også endt som en kasse, hvor kommunerne og staten placerer unge, som de ikke ved, hvor de ellers skal placere, siger han. Tal fra Børne- og Undervisningsministeriet viser, at hver tredje STU-studerende er på førtidspension, og ligeså mange er på kontanthjælp. Resten svæver rundt i kommunernes øvrige forsørgelsestilbud som for eksempel revalidering, eller må leve af opsparinger og forældreforsørgelse. Kontanthjælpen presser pengepungen Det har ofte økonomiske konsekvenser for de STU-studerende, at de henvises til kontanthjælp i stedet for eksempelvis SU. En kontanthjælpsmodtager må ikke have en formue på mere end kr., og denne regel rammer ofte de STU-studerende hårdt, fortæller flere af landets uddannelsesvejledere. - De studerende bliver nødt til at bruge deres opsparing eller arv op, før de kan få kontanthjælp. Det betyder, at det er sværere for dem at etablere sig. De har altså et dårligere udgangspunkt end mange andre studerende, siger Magda Nielsen, der er uddannelsesvejleder i Roskilde. Reglerne betyder også, at STU-studerende går glip af flere økonomiske fordele, der er for andre studerende. F.eks. fremgår det af evalueringen, at eleverne på STU ikke kan få økonomisk studiestøtte til offentlig transport, og transport til og fra uddannelsesstedet. Psykisk belastning Kontanthjælp klinger heller ikke med uddannelse i mange af de STU-studerendes ører. De føler sig tit placeret forkert. Det er svært for dem at forstå, hvorfor de skal være anderledes stillet end andre studerende. - Vores studerende forholder sig meget til det, at de er på kontanthjælp. De ved godt, at det ikke er lige så fint som at være på SU, siger Anja Majbritt Brygmann, der er skoleleder af STU-skolen Casa Blanca i Valby. - De siger tit: Jamen det er jo ikke nogen rigtig uddannelse, når jeg er på kontanthjælp. Så for dem betyder det rigtig meget i forhold til, hvordan de oplever sig selv og værdien af deres uddannelse, fortsætter hun. Daniel Pedersen, der nu er i gang med tredje og sidste år af sin STU, tænker ofte over, at det er mærkeligt, at han er på kontanthjælp, når han uddanner sig. - Jeg er flov over at være på kontanthjælp. Jeg føler mig forlegen. Når jeg tænker på kontanthjælp, tænker jeg på folk, der ikke kan klare sig helt så godt, enten psykisk eller fysisk. Det føles forkert, siger han. Kontanthjælpsreglernes negative påvirkning af trivslen og selvforståelsen hos de STU-studerende, var også noget, Niels Rosendal Jensen var med til at konkludere i evalueringsrapporten af uddannelsen. For eksempel når eleverne hver tredje måned skal vise kommunen, at de står til rådighed for arbejdsmarkedet, selvom de er under uddannelse, - De er konstant under kontrol, og det er selvfølgelig enormt belastende for dem. Desuden er der problemet omkring status. En SU ville løfte deres selvopfattelse, så de føler, at de er ligesom andre, der uddanner sig. Lovrevision bør ligestille Til foråret skal loven om STU tages op til revision i folketinget. Jørn Lehmann, formand for Ligeværd, mener, at det her er nødvendigt at ligestille STU med andre ungdomsuddannelser. - Politikerne har lavet en uddannelse, der ikke er ligestillet med landets andre ungdomsuddannelser, fordi den som den eneste ikke har en uddannelsesstøtte. Hvorfor skal de unge mennesker på STU udsættes for det her, når andre studerende ikke skal? Det er et spørgsmål om, at alle unge studerende bliver behandlet ligeværdigt, siger han. Selvom STU ikke har en støtteordning tæller den med i Børne- og Undervisningsministeriets statistikker over hvor mange unge, der tager en ungdomsuddannelse. Det betyder, at den er med til at nå regeringens mål om, at 95 % af en ungdomsårgang skal gennemføre en uddannelse i Forsker Niels Rosendal Jensen er derfor 8 Ligeværd april 2013\n9 STU - Revision også enig i, at der skal findes en ny KÆRE POLITIKERE. løsning på forsørgelsen. Hvilken vej vælger I? - Alle andre ungdomsuddannelser får en form for uddannelsesydelse. Hvis man vil betegne STU som en ungdomsuddannelse, skal det selvfølgelig også gælde her. Det er den enkleste måde at få ligestillet STU en med andre uddannelser, siger han. KURSUS: Psykiske problemer må ikke være en hindring for læring Politikere: Vi kan ikke garantere ændringer Hos Venstre anerkender børne- og undervisningsordfører, Peter Juel Jensen, at der er et problem med forsørgelsen for de STU-studerende. Men han vil ikke komme med konkrete løsningsforslag på nuværende tidspunkt. - I Venstre synes vi ikke, at studerende skal være på kontanthjælp. Vi mener, at der er behov for et andet forsørgelsesgrundlag, men vi skal sikre os, at det, vi laver, virker, og at vi kan finansiere det, siger han. Socialdemokratiet anerkender også problemet. Børneog undervisningsordfører, Troels Ravn, vil dog ikke garantere en ændring, når loven skal revideres i Jeg kan godt forstå, hvis man føler sig diskrimineret som STU-studerende. Jeg vil personligt kæmpe for, at forsørgelsen skal ændres, men jeg har også en finansminister og en undervisningsminister, som jeg skal diskutere det med. Og jeg kan ikke garantere, hvad der kommer ud af det, siger han. Børne- og Undervisningsminister, Christine Antorini, har ikke ønsket at medvirke i artiklen, men henviser til et høringssvar om STU fra april 2012, hvor der står, at der endnu ikke er taget stilling til det konkrete indhold i den kommende lovrevision. Mere afhængig af det offentlige Til sommer er Daniel færdig med sin STU. Han er glad for uddannelsen og de kompetencer, den har givet ham. Med Asparger havde han ikke mange andre uddannelsesmuligheder. Men kontanthjælpen er årsag til en følelse af ikke at være ligesom andre studerende, og reglerne har kostet ham kr. af hans børneopsparing. Det går Daniels far, Erling, på. - Jeg troede, at vi havde gjort det skide smart, ved at sætte 200 kr. ind om måneden på en konto. Så Daniel havde nogle penge til bolig og lidt møbler, men det gik jo i vasken. Det var ikke det, vi havde tænkt. Vi ville gerne have, at Daniel var mindre afhængig af det offentlige. Det var jo ikke penge, der var sat til side til fest, siger han. Sæt i kalenderen mandag den 27. maj 2013kl Sted: Havredal gl. Skole Ulvedalsvej 32 Havredal 7470 Karup. Pris: kursus gratis. Fortæring 100,00 kr. Dagens program vil være en vekslen imellem oplæg, undervisning, praktiske øvelser og refleksioner. Havredal gl. Skole afholder nu det længe ventede og lovede kursus vedr. unge med psykisk sårbarhed. Var du deltager i vores workshop på Ligeværds Årskonference på Vingstedcenteret i november eller på forårstræf for uddannelsessteder fra Jysk Børneforsorg/Fredehjem på Stoholm Vandrehjem her i februar, så har du fået en forsmag. Nu kan du så komme på kursus og få undervisning og selv afprøve det materiale, som er udviklet i vores satspuljeprojekt over de sidste 4 år. Har du slet ikke hørt noget, så er du selvfølgelig meget velkommen til at deltage alligevel. Kurset kræver ikke forudgående kendskab. Udgangspunktet er Havredal gl. Skoles Satspuljestøttede projekt: Unge med særlige behov og psykiske problemer, der afsluttes maj Havredal gl. Skoles leder Kirsten Fabian siger: Som mangeårig leder af skolen har jeg ofte oplevet, at vi i løbet af et uddannelsesforløb med en ung oplever vanskeligheder ud over de indlæringsmæssige, som vi må forholde os til, og forsøge at takle og afhjælpe. Det kan være psykiske vanskeligheder. Disse vanskeligheder har for nogle unge været så voldsomme, at det har gjort det svært for dem at modtage indlæring og dermed få udnyttet deres potentiale. Der skal kunne gribes ind langt tidligere. Psykiske problemer må ikke være en hindring for læring. I projektet er der udviklet en interviewguide og et inspirationshæfte som bliver præsenteret på kurset. Interviewguiden og inspirationshæftet er udviklet af: Mette Ellermann - specialist i neuropsykologi, privatpraktiserende psykolog og Lene Broe, cand.psych. indehaver af KRAP og privatpraktiserende psykolog i samarbejde med Havredal gl. Skoles medarbejdere. Alle vil være til stede på dagen og tage del i kurset. Materialet vil efterfølgende kunne købes på kurset. Tilmelding: på mail til Havredal gl. Skole til senest fredag den 17. maj. Detaljeret program følger i ugen før kurset. Ligeværd april\n10 Politiske holdninger til revisionen af STU I anledning af revisionen af STU har Ligeværd bedt en håndfuld politikere give deres bud på en løsning på nogle af problemerne med STU, som Ligeværd mener er grundlæggende at få løst. Politikerne er: Rosa Lund (Enhedslisten) Karina Adsbøl (Dansk Folkeparti) Lotte Rod (Radikale Venstre) Troels Ravn (Socialdemokraterne) Peter Juel Jensen (Venstre) Ligeværd har tidligere været i god og positiv dialog med disse politikere gennem et besøg på Klintebjerg Efterskole og Munkegården i Finansiering af STU Ligeværd mener, at det er et meget stort problem, at STU ikke er taxameterfinansieret, som f.eks. produktionsskolerne, og de unge dermed, hvad kvaliteten angår, er overladt til held og lykke alt efter hvilken kommune de er bosat i. Spørgsmål: Hvilke initiativer mener du er nødvendige for at sikre et godt og ensartet kvalitetsniveau i STU-uddannelsen? Rosa Lund (EL): Jeg mener også, at STU bør være taxameterfinansieret ved et statsfinansieret taxametertilskud, så vi kan sikre, at alle kommuner har økonomi til at udbyde STU. Dette vil forhåbentlig betyde, at den unges mulighed for uddannelse, vil afhænge mere af den enkelte unge og ikke af økonomien. Og det er afgørende for Enhedslisten at uddannelse, uanset hvilken det er, altid tager udgangspunkt i hvad der vil være bedst for eleven. Karina Adsbøl (DF): Når vi skal revidere loven, mener jeg det er vigtigt, at vi får løst de problemstillinger eller barriere der kan være, ud fra de erfaringer der har været. Det kan være, der skal være nogle målbare kvalitetsindsatser. Lotte Rod (RV): Alle unge fortjener en god uddannelse. STU en er lavet med gode intentioner, men som politiker bliver jeg mødt med, at nogle tilbud er bedre end andre. Vi har en politisk opgave i at sikre, at der er gode STU-tilbud i hele landet. Derfor sætter vi nu en revision af loven i gang, som skal hjælpe os med at definere målgruppen. I dag er der både elever på STU en, hvor tilbuddet har mere karakter af pleje end uddannelse, og der er elever, som ville passe bedre ind på en kompetencegivende fleksuddannelse. De er ikke i målgruppen. Men samtidig handler det også om at sikre kvaliteten af tilbuddene. Derfor vil vi bruge forhandlingerne med kommunerne til at styrke kvaliteten i indholdet i STU en. Der er et godt afsæt i evalueringen fra HUG. Samtidig er jeg i tæt kontakt med bl.a. Ligeværd, som jeg håber på at kunne trække på i det fortsatte arbejde. Det vigtigste for os i Radikale Venstre er, at vi sikrer, at tilbuddene bliver lige så gode, som intentionen i loven. Om det nødvendigvis ender med, at STU en skal taxameterfinansieres, er for tidligt at sige noget om, for først og fremmest er det et spørgsmål om at præcisere kravene til uddannelsestilbuddene. Troels Ravn (S): Nogle kommuner er på baggrund af økonomi og organiseringen ikke i stand til at træffe økonomiske beslutninger, der peger ud over en embedsperiode, og ofte ikke ud over et budgetår. Det skaber problemer omkring STU en. Når kommunerne så har det over- 10 Ligeværd april 2013\n11 STU - Revision ordnede ansvar for en gruppe af unge og deres uddannelse, er det bekymrende, hvis ikke der bliver truffet helhedsorienterede og langsigtede beslutninger. Hver gang vi sammen med den unge kan bibringe dem ny handlingskompetencer, kan vi skabe en større grad af selvstændighed, der ofte medføre mindre støtte i et helt livsforløb. Samfundsmæssigt er der rigtigt meget at spare - både menneskelig og økonomisk - ved at tage de rigtige langsigtede beslutninger. Mangfoldigheden af udbud I for mange kommuner er der kun et eksisterende STU-tilbud fra kommunen. Ressourcerne og ekspertisen i de private tilbud fra forskellige skoler og uddannelsessteder bliver ikke anvendt. Dermed er de unge ikke sikret en bred vifte af muligheder, så deres STU kan tilpasses individuelt til den unges forudsætninger, motivation og muligheder. Spørgsmål: Hvilke initiativer mener du er nødvendige for at sikre en bred vifte af muligheder for de unge i alle kommuner, som også inddrager de private tilbud fra skoler og uddannelsessteder? Rosa Lund (EL): Jeg tror, at det bedste vi kan gøre er at sikre en bred vifte af tilbud i STU ved at sørge for at der er stærke kommunale samarbejder mellem de forskellige uddannelsesinstitutioner. Mange steder kan det fx være en god ide at inddrage ungdomsskolerne, så viften kan udvides endnu mere. Derudover synes jeg, det er en rigtig god ide at styrke samarbejdet med social økonomiske virksomheder. Flere steder i landet er der gode eksempler på, hvordan det gavner eleverne på STU, og hjælper dem i arbejde. Det kræver selvfølgelig, at vi sikre at der bliver bedre vilkår for at starte en social økonomisk virksomhed. Karina Adsbøl (DF): STU står netop for et særligt tilrettelagt uddannelsesforløb der skal tilrettes i samarbejde med den unge og dennes familie. For at sikre dette, er det vigtigt at kommunerne varetager den opgave fyldestgørende og ikke blot laver deres egne STU forløb men netop tænker, på det individuelle menneske som har forskellige behov. Det er uheldigt, hvis lovgivningen ikke bliver forvaltet hensigtsmæssigt afhængig af hvilken kommune man bor i. Lotte Rod (RV): STU-elever skal have et uddannelsestilbud, der er tilpasset den unges forudsætninger og muligheder. Det fungerer ikke lige godt alle steder, og derfor er jeg som radikal optaget af, hvordan vi sammen med kommunerne kan præcisere, at der skal være et godt tilbud til alle elever. Jeg har selv været på besøg i Aabenraa, hvor man har fundet en god model til at sikre et individuelt tilbud. Troels Ravn (S): Alle unge skal have en chance for at få en ungdomsuddannelse, der kan give adgang til et job eller videreuddannelse og et selvstændigt og indholdsrigt voksenliv. Også selvom man er udviklingshæmmet, har psykiske problemer eller indlæringsvanskeligheder. Det er regeringens mål, at 95 procent af alle unge gennemfører mindst en ungdomsuddannelse. Det gælder også unge med særlige behov. Derfor glæder det mig, at flere fuldfører en STU, så også denne gruppe af unge dermed får bedre muligheder for videre uddannelse og beskæftigelse samt et godt og rigt voksenliv. Der er dog også efter min mening nogle klare problemstillinger omkring STU, som vi bør kunne løse i forbindelse med det revisionsarbejde af STU, som foregår på Christiansborg netop nu. Forsørgelsesgrundlag STU er en ordinær ungdomsuddannelse. Alligevel er eleverne på STU udsat for en urimelig forskelsbehandling, når det gælder deres forsørgelsesgrundlag. Et konkret eksempel (navne og kommune udeladt af hensyn til de unge og deres forældre): Eksemplet med dette søskendepar stiller skarpt på problemstillingen: Den ene fik et normalt fødselsforløb. Den anden manglede ilt og blev født med et mindre handicap. Bedsteforældrene etablerede en børneopsparing for at sikre dem en god start på voksenlivet. Den ældste påbegynder en uddannelse som sygeplejerske, bliver færdig og etabler sig i eget hjem, godt hjulpet af SU og børneopsparingen. Den anden henvises til et kommunalt STU-forløb med forsørgelse fra børneopsparingen. Da han er færdig med STU-forløbet er børneopsparingen brugt. Begge har gennemført en anerkendt uddannelse den ene med udsigt til job og indtægt, den anden rent faktisk blanket af og med svage udsigter til job og indtægt. Ligeværd mener, at det er nødvendigt og rimeligt at indføre en ydelse til elever på STU på samme niveau som gælder for elever på andre anerkendte uddannelser - produktionsskoleydelse, EGU-ydelse, SU. Spørgsmål: Er du enig med Ligeværd i dette synspunkt? Hvilke tiltag vil du anbefale for at sikre unge på STU et forsørgelsesgrundlag på lige vilkår med andre unge under uddannelse? Rosa Lund (EL): Jeg mener at unge på STU skal have SU, men mulighed for han-dicaptillæg, da disse unge jo har svært ved at have et arbejde ved siden af. Jeg synes det er en meget dårlig løsning at STU elever modtager kontanthjælp, da de så rammes af de helt urimelige regler om forsørgerpligt, og at man ikke må have en opsparing. Disse unge er forvejen i en udsat position, og de skal ikke bringes i en dårligere situation, men en bedre, og det mener jeg SU vil gøre. Hvis ikke SU, skal det være en anden ydelse som ikke er kontanthjælp. Karina Adsbøl (DF): Jeg har netop stillet ministeren dette spørgsmål, og vil følge op med flere for at få sat fokus på området. Jeg tænker der kan komme noget i forhold til kontanthjælpsreformen. Jeg finder det vigtigt, at vi får en debat og finder gode løsninger for dette. Spørgsmål 163: Ministeren bedes redegøre for, hvordan ministeren fremadrettet vil sikre det øko- KÆRE POLITIKERE. Hvilken vej vælger I? Ligeværd april\n12 nomiske grundlag for unge mennesker på STU, samt hvilke initiativer ministeren agter at tage for at sikre denne målgruppe. Jeg har ingen aktuelle planer om at fastsætter regler om forsørgelse for unge i ungdomsuddannelse for unge med særlige behov (STU). Lov om ungdomsuddannelse for unge med særlige behov regulerer ikke de unges forsørgelse under ungdomsuddannelsen. I lovforslagets almindelige bemærkninger er anført, at ungdomsuddannelsen ikke erstatter forsørgelsesmæssige foranstaltninger eller andre sociale ydelser. I Uddannelsesudvalget betænkning af 10. maj 2007 over Forslag til lov om ungdomsuddannelse for unge med særlige behov er anført, at det har været forudsat, at unge, der deltager i ungdomsuddannelsen, bevarer deres hidtidige forsørgelsesgrundlag. Det forsørgelsesgrundlag, de unge havde, var blandt andet forældreforsørgelse (unge under 18 år), førtidspension, kontanthjælp under forrevalidering og revalideringsydelse. Ungdomsuddannelsens målgruppe er meget sammensat. Den spænder fra unge med store funktionsnedsættelser til unge, der er på grænsen til at kunne tage en almindelig ungdomsuddannelse. Et fælles forsørgelsesgrundlag vil derfor næppe kunne tilfredsstille alle i målgruppen, og det kan betyde en forringelse af de økonomiske vilkår for nogle unge. Lotte Rod (RV): I Radikale Venstre deler vi Ligeværds holdning til, at det er forkert, at så mange STU-elever er på kontakthjælp og derfor skal møde op på jobcentret og stå til rådighed for arbejdsmarkedet. Vi vil gerne være med til at kigge på en løsning på, hvordan vi undgår det, sådan så eleverne også i højere grad bliver anerkendt for at være i gang med en uddannelse. Troels Ravn (S): Jeg er ofte i kontakt med STU institutioner og unge mennesker, som er i gang med en STU uddannelse. Senest har jeg på Christiansborg haft besøg af Fremtidslinjen fra Køge. De unge mennesker gav mig vigtige input og synspunkter i forhold til ønsket om at blive SU berettiget og ønsket om at kunne få et ordinært job på arbejdsmarkedet og ikke bare blive tilkendt en pension. Mere end en ud af tre unge, som er i gang med uddannelsen, er på førtidspension. Knap en ud af tre modtager kontanthjælp. Vi bør se på forsørgelsesgrundlaget for STU-eleverne. For mig at se, er det ikke rimeligt, at der er elever på uddannelsen, som er på kontanthjælp. Der er sågar eksempler på elever, som først må bruge en børneopsparing, inden de kan få en ydelse. Der bør overvejes en fleksibel forsørgelsesydelse bestående af en pension eller SU. Job efter uddannelse Siden indførelsen af STU har 743, ved ministeriets sidste opgørelse, gennemført STU-forløb. Det er naturligvis grundlæggende positivt, at så mange unge med særlige behov har gennemført et STU-forløb, men det har vist sig vanskeligt efterfølgende at få arbejdspladser til de unge. Der er altså problemer med at få de unge reelt inkluderet på arbejdsmarkedet. Det er ikke de unges motivation for at bidrage på arbejdsmarkedet, der er problemet. Ligeværd mener, at det er nødvendigt at få åbnet arbejdsmarkedet for unge med særlige behov gennem særlige tiltag og støtteordninger for de unge. Spørgsmål: Hvor ser du muligheder for at sikre en bedre inklusion af de unge med særlige behov på arbejdsmarkedet? Hvilke tiltag synes du er vigtige for at bidrage til at tilvejebringe løsninger på at få åbnet arbejdsmarkedet for de unge? Rosa Lund (EL): Jeg ser rigtig store muligheder i socialøkonomiske virksomheder. Hvis vi giver bedre forhold for at oprette og drive socialøkonomiske virksomheder, vil der komme et større/nyt arbejdsmarked til disse unge. Derudover synes jeg, vi skal stille krav til arbejdsgiverne om at tage et større socialt ansvar. Karina Adsbøl (DF): De Klapprojekter der har været sat i gang synes jeg man skal kigge på, og så arbejde ud fra de erfaringer, samt tænke helhedsorienteret i forhold til efterværnsindsatsen samt lave nogle partnerskaber med virksomheder der kunne have interesse i at gøre en forskel for unge mennesker. Lotte Rod (RV): En løsning kan være, at jobcentrene er gearet til at hjælpe de unge. Jeg ved, at man i f.eks. Esbjerg har gode erfaringer med, at en medarbejder på jobcentret er specialiseret i at finde virksomhedspraktik o.lign. for de unge, der er færdige med STU en. Jeg vil gerne være med til at diskutere, hvordan vi styrker afslutningen på STU en, så eleverne får en egentlig plan for det videre forløb, og så kommunerne har en plan for, hvad de vil med eleverne. Troels Ravn (S): Reglerne om STU er ikke klare og afskærer i realiteten unge fra at gå ind i uddannelse og beskæftigelse, der på længere sigt kan give tilknytning til en del af arbejdsmarkedet på særlige vilkår; men vel at mærke på vilkår, der giver den unge mulighed for en tilværelse med tilknytning til arbejds- og samfundsliv som en aktiv part. Ud over de menneskelige problemstillinger der er i ovenstående, er der også et økonomisk samfundsmæssigt stort tab ved ikke at skabe ordentlig udvikling og selvstændiggørelse for vores unge. Christiansborg, kommunerne og arbejdsmarkedets parter har en fælles forpligtelse til at skabe et mere rummeligt arbejdsmarked. Jeg hilser i den forbindelse regeringens initiativer omkring fleksjobreformen for velkommen. Peter Juel Jensen (V) har valgt pt. ikke at besvare spørgsmålene men skriver følgende: Jeg har læst din mail med stor interesse og har tænkt tanker om STU. Har også været i dialog med LEV, der har mange af de samme bekymringer som dig. Vi (venstres folketingsgruppe) skal i løbet af denne uge diskutere Ministerens udspil her vil dine input, sammen med LEV s, også indgå i debatten. 12 Ligeværd april 2013\n13 STU - Revision debatindlæg af: Kim Brøbech, skolechef i Ikast-Brande Kommune og far til en ung med særlige behov KÆRE POLITIKERE. Hvilken vej vælger I? Hvor er de lige muligheder blevet af? I Midtjyllands Avis den var der et par interessante artikler Den ene handler om et nyt tilbud i Kompedal Lejren I Midtjylland, som er tænkt som et godt tilbud til unge mennesker med indlæringsvanskeligheder. Den anden handler om Steffen, som er elev i et specialtilbud på en skole i Silkeborg Kommune, og som brændende ønsker sig en uddannelse som gartner. Denne uddannelse kan fås på Havredal Gl. Skole ved Karup, men desværre kan hans ønske ikke imødekommes af økonomiske årsager. Som forældre til en søn, som er så heldig at få lov til at tage en uddannelse på Havredal Gl. Skole, ønsker jeg at henlede opmærksomheden på et uddannelsesmæssigt paradoks i vores ellers så højt besungne uddannelses-danmark. Vi priser os at have et fantastisk uddannelsessystem. Vi skal have flest mulige unge gennem en ungdomsuddannelse, og vi har et samfund, der som udgangspunkt hylder princippet om lige muligheder for alle. For øjeblikket blæser der i skolesystemet ligeledes en stormvind over det ganske land i inklusionens hellige navn. Nu skal vi have alle med i vores skoler - alle skal have et tilbud! BARE IKKE DE UNGE, DER ER MEST SÅRBARE! På egen krop kender jeg udmærket kommunernes kamp med at prioritere velfærdsydelser i en økonomisk situation, hvor der skal findes nye alternative løsninger. Derfor har jeg ingen kommentar til Silkeborg Kommune og øvrige kommuners afslag. De burde nemlig ikke være presset til disse prioriteringer. Mit ærinde handler alene om, at der nationalt, med afsmitning på de kommunale uddannelsesmuligheder, må skabes rammer for at alle unge kan få en ungdomsuddannelse, som ikke er betinget af kommunale prioriteringer. Steffens og min søns brøde består i, at de ikke har evner til at tage en ordinær uddannelse, som det så smukt hedder. Men hvad er en ordinær uddannelse? Det er for eksempel en gymnasial uddannelse eller erhvervsuddannelse, som heldigvis rigtig mange unge får lov at tage. Det interessante er dog, at disse unge, fagligt dygtige og ressourcestærke unge mennesker ikke skal igennem samme kommunale prioriteringsøvelse. Her spørger kommunen ikke, hvad det koster. Her optages man bare - selvfølgelig med skyldig hensyn til div. adgangsbegrænsninger og øvrige optagelseskriterier. Og sådan burde det være for alle unge, der ønsker en uddannelse i Danmark Det sker for de fagligt dygtige, ressourcestærke unge. Ingen spørger: Skal vi som kommune nu også prioritere at betale for Sørens og Mettes gymnasiale uddannelse? Derimod skal de unge mennesker, som ikke har samme faglige og personlige ressourcer igennem nåleøjet (læs: kommunal visitering). Det er ikke værdigt for den unge og den unges forældre, eller for den kommune, som i bund og grund gerne vil hjælpe, men som er bundet af økonomiske landspolitiske aftaler. Hvor er de lige muligheder? Hvor er Uddannelse til alle blevet af? og hvor er en mere inkluderende tænkning i finansieringen af vores uddannelsessystem blevet af? Disse problemstillinger, som også skal ses i sammenhæng med den seneste reform, og som indebærer, at ingen under 40 år skal på førtidspension, skriger til himlen på en anden prioritering af mulighederne for uddannelse. På trods af manglende formåen på nogle områder, har denne gruppe af unge også håb og drømme for fremtiden og vil gerne have en plads i fællesskabet. Det er jo ikke deres skyld, at antallet af arbejdspladser til denne type unge forsvinder. Derfor lyder det hult, når vores uddannelsesminister rejser landet rundt og plæderer for en revision af SU-reglerne for at understøtte historiens bedst uddannede generation finansieret krone for krone. Lovgivere må sikre lige muligheder for alle, hvis vi er enige i ambitionen om, at flest mulige skal have en uddannelse. Hvis dette skal realiseres, må grundforudsætningerne være ens. Dette kan kun ske ved en at Folketinget ændrer betingelserne. Min kone og jeg er medlem af «Ligeværd» Har du en idé til, hvordan vi kan få lovgiverne i tale? Ligeværd april\n14 STU - Revision Det vigtigste KÆRE POLITIKERE. Hvilken vej vælger I? mangler Det mest bemærkelsesværdige, i forslaget til en ny lov om Særligt Tilrettelagt Ungdomsuddannelse, er dét der ikke nævnt. Der står intet om de unges forsørgelse og finansieringen af uddannelsen. Netop de punkter er de mest alvorlige og åbenlyst urimelige forhold ved den nuværende lovgivning. På trods af at STU er en ordinær ungdomsuddannelse, er eleverne henvist til at leve af kontanthjælp og bruge deres evt. opsparede midler eller af pension. Det byder samfundet ingen andre studerende. Den kommunale finansiering af STU er et stort problem, fordi kvaliteten og udbuddet af muligheder af den grund svinger fra kommune til kommune. Det betyder, at de unge ikke går på én ungdomsuddannelse men på 98 alt efter hvilken kommune de bor i. Ændringerne i forslaget. 1. Nu skal kommunen indover 2 gange. Først skal de afgøre om de unge er i målgruppen, derefter godkende uddannelsesplanen. (Før 1 gang) 2. Det obligatoriske afklaringsforløb på op til 12 uger er nu gjort frivilligt 3. Andelen af praktik var før højst 280 timer. Nu er det op til kommunalbestyrelsen, at bestemme efter indstilling fra UU og i samråd med forældrene og de unge. 4. Kommunalbestyrelsen kan afbryde de unges uddannelse, hvis de ikke passer den. (ny paragraf) 5. Kommunalbestyrelsen kan træffe afgørelse om halv- eller helårlige optag - før løbende. 6. Alderskravet på de 25 år kan i særlige tilfælde fraviges. Herudover forslås kommunalbestyrelsen tillagt kompetence til i særlige tilfælde som f.eks. ved barsel og længerevarende sygdom at kunne dispensere fra reglen om, at anmodning om genoptagelse af uddannelsen skal ske inden det fyldte 25. år. 7. Kommunerne får ikke længere refusion, når STU bliver givet via LAB loven (Loven om aktiv beskæftigelsesindsats). Hidtil har kommunerne fuldt lovligt, men mod hensigten, opnå dobbeltfinansiering for elever på ungdomsuddannelsen, der er på kontanthjælp og revalidering. Det skønnes, at den gruppe udgør ca. 45 pct. af eleverne, og at målgruppen har været støt stigende over årene. Forslaget til revision af loven om STU med Undervisningsministeriets bemærkninger til ændringer kan læses på Ligeværds hjemmeside: Ligeværd arbejder på et høringssvar som ligeledes vil kunne ses på Ligeværds hjemmeside. 14 Ligeværd april 2013\n15 Det fremtidige vejledningssystem i Danmark Det er godt, at emnet er sat på dagsorden på årskonferencen for UU lederne, og at unge repræsentanter for de enkelte områder er inviteret med til at komme med deres synspunkter. Men jeg savner en repræsentant, der kan tale sagen for unge med særlige behov, som jeg repræsenterer som formand for Unge for Ligeværd UFL. Så vi ville da meget gerne have haft en invitation eller fået at vide, at det var vigtigt, at vi kom med vores mening. Derfor dette brev. For os der har svært ved at læse og forstå en information, der er givet i en stor forsamling, er det vigtigt, at vejledningen bliver givet i små grupper og i trygge rammer. For os er det også vigtigt, at det bliver vejledning om andre områder end bare uddannelse det at flytte hjemmefra det at kunne have styr på pengesager etc. Vi vil gerne have denne vejledning hos en person, som vi har tillid til, så vi ikke skal fare rundt i systemet og finde en, der vejleder om noget, og en anden, der vejleder om noget andet. Og så er det også vigtigt, at vi får lov til at fortælle om vores egen livssituation, så man kan tage udgangspunkt i os som hele mennesker og ikke kun en del af os. Vi er nemlig bedst, når vi kan få lov til selv at formulere os. Så det betyder meget, at det skriftlige materiale er tilpasset os, så vi har en mulighed for at sætte os ind i det i stedet for, at det ryger hen over hovedet på os. Så vi glæder os til et fremtidigt system, der også er tilpasset unge med særlige behov. Så får vi mere selvtillid og føler os mere ligeværdige med andre unge. Men vi undrer os fortsat over, og synes det er både uheldigt og urimeligt, at repræsentanter for unge med særlige behov ikke er inviteret med. Med venlig hilsen Trine Hansen, landsformand for UFL Ligeværd april\n16 Tekst: Kurt Scheelsbeck foto: Anne B. Voldstedlund Temamøde og generalforsamling i Landsforeningen Godt 30 medlemmer af Landsforeningen Ligeværd havde den 15-16/3 sat hinanden stævne på Vejle Center Hotel, hvor det årlige temamøde og den ordinære generalforsamling blev afviklet Jeg er glad for det store fremmøde. Vi er nu repræsenteret i 38 kommuner og kan gøre Ligeværd mere synligt for vores målgrupper. Vi har fortsat ambitioner om at oprette flere lokalforeninger, og vi vil forsøge at intensivere det udadvendte arbejde, sagde Bent B. Mikkelsen og fortsatte: Overordnet har vi på den baggrund nu fået suppleret vores navn med et mere fængende slogan, nemlig Ligeværd mere værd. Vores blad, vores markedsføring og vores publikationer skal ligeledes bidrage til en endnu mere synlig forening, fastslog landsformanden. mand for Frivillig Center Give, ordet for at fortælle om det frivillige arbejdes særlige kvaliteter. Vores platform for det frivillige arbejde er, at det gror af lyst, men at det vil dø af tvang. Vi skal som Frivillig Center kunne støtte, fremme, koordinere og udvikle foreningernes indsats, og vi kan derfor bl.a. tilbyde administrativ hjælp til foreningerne i Give, sagde Anita Fog. Alle landets kommuner har en eller anden form for frivillighedscenter, men det er langt fra alle, der har vedtaget en frivillighedspolitik. Anita Fog anbefalede derfor lokalforeningerne, at de hjælper med at tage kontakt med det lokale frivillighedscenter for at få centrets hjælp f.eks. til at søge 18 midler. Erfaringsudveksling Noget af det vigtigste på temamødet er erfaringsudveksling. Vore foreninger kører på meget forskellige niveauer, men vi kan alle lære noget af hinanden. Jørn Thrane, lokalforeningen i Sønderborg, fortalte således om en ny klub for målgruppen, som han har startet op i den kommunale ungdomsskoles regi. I Sønderborg har lokalforeningen også taget initiativ til at invitere byrådspolitikerne med på Fokus på frivillighed Herefter fik Anita Fog, der er næstforsætte det på dagsordenen. Anita Fog opfordrede også Ligeværds foreninger til at en tur til det lokale STU-tilbud. Det mangelfulde tilbud til vores gruppe af unge Landsforeningen Ligeværds bestyrelse: Formand: Bent B. Mikkelsen Øvrig bestyrelse: Harald Nielsen Hanne Johansen Bent Flyvholm Anny Pedersen Sonja Knudsen Jørn Thrane Suppleanter: Kim Pedersen Annette B. Nielsen 16 Ligeværd april 2013\n17 havde ifølge Jørn Thrane været noget af en øjenåbner for lokalpolitikerne. Anne Bech fra sekretariatet i Århus fortalte om det spændende samarbejdsprojekt, som lokalforeningen har gennemført med Rotary Århus. Andre lokalforeninger er velkomne til at kopiere projektet, som man kan læse meget mere om på vores hjemmeside. Aktuelle politiske initiativer Bent B. Mikkelsen rundede førstedagen af med en grundig orientering om de mange aktuelle reformtiltag, herunder revision af fleksjobordningen, ændring af betingelserne for førtidspension og sidst men ikke mindst revisionen af STU-lovgivningen. Der blev ligeledes orienteret om Ligeværds samarbejde med Uddannelsesavisen om afvikling af fire uddannelsesmesser ( Ud i fremtiden ), der vil finde sted i efteråret Socialøkonomiske virksomheder Lørdagen startede med et særdeles interessant indlæg om socialøkonomiske virksomheder, som Anne Sandbeck (Center for Socialøkonomi) præsenterede. Mødedeltagerne fik en gennemgang af principperne for socialøkonomiske virksomheder, og Anne Sandbeck illustrerede teorierne med praktiske eksempler på de mange virksomheder, der gennem de seneste år har etableret sig med det sociale ansvar som et bærende element. Generalforsamlingen Efter frokosten lørdag var det blevet tid til at afholde Landsforeningen Ligeværds generalforsamling. Bent A. Mikkelsen blev med akklamation genvalgt som landsformand. Harald Nielsen fra lokalforeningen Thy-Mors og Anny Pedersen fra lokalforeningen Vejle genvalgtes som bestyrelsesmedlemmer, og Mogens Mathiesen fra lokalforeningen Vestegnen nyvalgtes til bestyrelsen. Kim Pedersen fra Region Nord og Annette B. Nielsen fra lokalforeningen Greve genvalgtes som suppleanter til bestyrelsen. Et egentligt referat fra generalforsamlingen kan læses på hjemmesiden: Det må forventes, at der til næste års generalforsamling forelægges forslag om udvidelse af bestyrelsen. De mange nye lokalforeninger medfører, at der er gode argumenter for en øget repræsentation fra foreningernes side i bestyrelsen. Ligeværd april\n18 IdrætsakademIets UngdomsUddannelser STU-UddannelSe, JobTræning, praktik & Udvikling. Vores speciale er undervisning og udvikling hos unge med psykiatriske diagnoser. vi tilbyder unge mellem 16 og 28 år en særlig indsats i forhold til uddannelse og beskæftigelse. dette via en meget individuel fokuseret vifte af interventioner. idrætslinje. anvendes både som en del af behandlingen/ udviklingen, som uddannelse og identitetsskabende. Studielinje (FSa, FSU og HF niveau) undervisning i alle fag. Særlig tilrettelagte forløb (støttende undervisning) Frisør, kosmetologi, styling linje (forkurser) kultur, kunst og kreativ linje Sundhedsfag, psykologi, it, og meget andet psykoterapi, psykiatrisk konsulent, miljøterapi, diætist, mentorordning, botræning, støttekontaktpersonordninger, psykoedukation. Yderligere oplysninger på: eller besøg os på: eller til at lære: at bo selv at klare et job at håndtere sin fritid sundt og kreativt Vi tilbyder: UNGDOMSUDDANNELSE FOR UNGE MED SÆRLIGE BEHOV; Hele uddannelsen, eller dele af den. En af de Find os på: eller skriv til os på: 18 Ligeværd april 2013\n19 Tilbud til elever med generelle- og/eller specifikke indlæringsvanskeligheder Personlig udvikling Aktiv fritid Dyrehold Botræning Erhvervspraktik Udslusning Plads til 36 unge mellem 14 og 24 år KOSTSKOLEN ASSERSBØLGÅRD Favrskovvej 23, 6650 Brørup, tlf Skolen tilbyder hele eller dele af den 3-årige ungdomsuddannelse USB/STU. Karise Efterskole henvender sig til unge med særlige behov herunder unge med læringsvanskeligheder, udviklingshæmning og autisme. Eleverne vil således tidligere i grundskolen have modtaget forskellige former for specialundervisning. - en efterskole for unge med særlige læringsforudsætninger - mulighed for afgangsprøve i dansk, matematik og hjemkundskab - værkstedsundervisning med mulighed for svejsebevis, traktorkørekort, hygiejnebevis mm - mulighed for meritgivende brobygning på teknisk skole - landbrug, heste, køkken, træ, metal, auto, musik, kreative værksteder - gode transportmuligheder fra Aalborg og Frederikshavn Højskolevej 9, Try 9330 Dronninglund Tlf Et tilbud til unge med særlige behov i alderen mellem 18 og 25 år. En faglig uddannelse med praktik efterfulgt af udslusning til arbejde og egen bolig Al undervisning støttes med brug af IT hjælpemidler. NB. Nu også med 564. Grøn servicemedhjælperuddannelse Bofællesskaberne Belvedere og Enemærket Enemærket Belvedere 12, 5, 5700 Svendborg Tlf Tlf Botilbud STU UDDANNELSESAFKLARING Uddannelsesafklaring BOTRÆNING Erhvervsafklaring ERHVERVSAFKLARING Ligeværd april\n20 DHL Stafetten Ligeværd har i år desværre været nødt til at lave den ændring, at vi ikke kan være værter ved arrangementerne i de fire byer, hvor DHL bliver løbet. Det skyldes, at vi vil koncentrere vores kræfter om de uddannelsesmesser, der finder sted i september. Vi håber selvfølgelig, at I alligevel i jeres eget regi som UFL ere vil møde frem til DHL og løbe for ligeværd. København: I Fællesparken torsdag den 29. august. Tilmelding: www. sparta.dk Aarhus: I Mindeparken torsdag den 22. august. Tilmelding: Odense: På Engen v/ Fruens Bøge torsdag den 15. august. Tilmelding: Aalborg: I Kildeparken onsdag den 18. august. Tilmelding: Høringssvar Ligeværd arbejder selvfølgelig med et høringssvar til det forslag som Børne- og Undervisningsministeriet har udsendt til ændring af Lov om Ungdomsuddannelse for unge med særlige behov.(stu) Du kan læse mere om selve forslaget i dette nummer af Ligeværd. Når Ligeværds høringssvar er klar bliver det lagt ud på hjemmesiden og udsendt via Ligeværds nyhedsbrev. Det 31 sider store lovforslag i sit fulde omfang kan findes på Børne- og undervisningsministeriets hjemmeside Uddannelsesmesser Ligeværd har indledt et samarbejde med Uddannelsesavisen om de kommende Uddannelsesmesser. Vi arbejder på at afholde åbent hus for forældre og politikere på Ligeværds stand den 4, 11, 18 og 25. september. Nærmere følger i næste nummer. Uddannelsesmesser for unge med særlige behov finder sted på følgende steder og datoer: Kolding 4. og 5. september i Bramdrupdamhallerne, Bramdrupskovvej 110, 6000 Kolding Silkeborg 11. og 12. september i Arena Midt Kjellerup, Hasselvej 15, 8620 Kjellerup Roskilde 18. og 19. september i Roskilde Kongres- og Idrætscenter, Møllehusvej 15, 4000 Roskilde Odense 25. og 26. september i Vissenbjerg Idræts- og Kulturcenter, Idrætsvej 3, 5492 Vissenbjerg 20 Ligeværd april 2013\nOplæg. På Bisidderkurset fredag d.30. september 2011 v/peter Gulstad\nPå Bisidderkurset fredag d.30. september 2011 v/peter Gulstad Præsentation af oplægsholder Ligeværd & Lighed Uddannelsesmuligheder Lov 564 / STU Præsentation af HUG Barierer & Visioner Vigtige Love Afslutning\nEvaluering af STU-Aabenraa. Hvordan går det eleverne efter endt STU?\nEvaluering af STU-Aabenraa Hvordan går det eleverne efter endt STU? August 2017 Indledning Alle evalueringsrapporter ang. STU såvel lokale som landsdækkende må konkludere, at det er meget svært at vurdere\nAspIT at Work Årsmøde 2011. 10. maj 2011 Uddannelseschef Ole Bay Jensen\nAspIT at Work Årsmøde 2011 AspIT Udviklingsprojektet: 2004-2010 Maj 2005 Tør vi? Kan vi? Værdier der stadig holder (min første chef i projektet) Du må aldrig lade dit hjerte blive så stort at det trykker


Escort moden kvinde lejlighed søges i århus / Redtube patter\nSex I Nordjylland Sexpiger - Massage Sexpiger - Massage og, escort Trænger du til #fræk-varm #ægtesex? alle/ugens/dage # escort -bestilling. Arbejdssted, sØGES, jeg er en moden kvinde. Hus, lejlighed, i byen. Er du til en moden kvinde på 165 og 70 kg er til gården og gaden d babser. Opret gratis din escort, massage og erotik annonce! Kvinde søger mand - voksenbasen Opret gratis din escort Thai Massage Brabrand Kneppe Nu - Sexy Kvinder Esbjerg Det er både på escort og hjemme hos mig selv. Massage og, escort :Jeg er en moden kvinde på 57 år 162 høj. Yderst diskret i min egen lejlighed i Hvidovre. Skal vi hygge os sammen? Jeg er en moden kvinde - Tilbud pa sex, escort.\nKontakt os Easy-pay Cardholder Support Sex jeg er en mand jeg søger et par mand kvinde til en trekant i viborg upgrade TO premium premium (30 days) premium -.00.99 The positions are occupied. Jeg elsker at behage gentlemen, piger og PAR Jeg kører KUN escort i Midtjylland. Gældende hele sommeren Jeg har opført mig som kvinde, da jeg elsker at gå rundt i dameklæder, støvletter, kunstige negle og makeup. D Det er både på escort og hjemme hos mig selv Hvis du er til kærlig, varm sex med en blød, varm og kraftig pige, så kig videre på min profil og se mere om mig :-) Jeg bor i Silkeborg. DU leve dine FRÆkkeste fantasier. Striptease, område: Fyn, jylland. Tlf Service: Escort Område: Jylland Køn: Kvinde Alder: 50 år besvare KUN SMS PÅ Jeg er en sød fræk pige på 50 år store bryster/glat fisse tilbyder kærestesex.\n18 år, ja, 18 år,. P?viewkeyph5a16210ded693 p?viewkeyph575595ec30aee bookings IN advance, luxury AND private apartmen. Forføre gentelemænd og drengerøve. 1300 PÅ FYN trekantsomrÅDET OG 800 FOR timredeicia middelfart" sød og fræk blondine tilbyder escort. Kontakt os Easy-pay Cardholder Support Transvestitten tilbyder lige på uden gummi Startstilbud til alle mænd hver dag, kan ikke få nok pik og sperm. De sidste par år, har jeg dog haft en fast Su*rdaddy, som nu er flyttet til udlandet. Jeg tilbyder superfransk, blid sex, tungekys, kæresteoplevelse, græsk, oliemassage, blid dominans. I can delight you in every way possible. Kvinde rejsepartner søges frække ældre damer privat, påspændingsdildo, chastity, moden. If You looking for a pleasurable moments With a fresh, playful, beautiful, sexy and classy girl - You are in right place I am blonde girl, 56kg, 167cm tall girl with perfect breast Cup.\nIm here in Aarhus for Short time and i wait you to come and have *d time together! Modtager danske mænd fra 20-60år der er barberet/trimmet diskret/privat omgivelser i 8643 Ans området 1000kr/30min 1time/1600kr Åben efter aftale på SMS Service: Massage - Escort - Telesex Område: Fyn - Jylland Køn: Kvinde Alder: 39 år Nye video klip 195 Møder telefonsex og. Jeg er 39 år og har en dejlig fast b skåls barm. Kontakt os Easy-pay Cardholder Support Moden mand omkring århus søges Jeg er en ungdommelig kvinde på 47 år fra Århus, som blev single sidste. Kontakt os Easy-pay Cardholder Support Call me * Det er godt for jer damer at glæde dig upgrade TO premium premium (30 days) premium -.00.99 The positions are occupied. Men ellers er jeg til begge køn. Urin,FRÆK SÆBE-leadet, minans AF MIG/DIG. Service: Massage - Striptease Område: Fyn - Jylland Køn: Kvinde Alder: 21 år Ashley på 21 år En sexy ungpiger godte med Ægte C-skålsbryster det måler 170 høj, jeg 50 kg og hun har en fræk lækkre samba popoer som nyder små blide nauty smæk.\nHøge trækker start blærebetændelse 755\nMassage sex video massagepiger nordjylland Eller fi Service: Massage - Escort Område: Fyn - Jylland Køn: Kvinde Alder: 29 år HOT chocolate privaolding OG KØRER escort DØGNÅbent 24 timer hver DAG. Det er muligt at du vil siger, han kan sku ikke noget, men ro på, hvis du vil ha en stor "sjover" der fylder dig godt ud og holder i timevis så er den. I could make all your fantasies to come true. For at benytte denne side, bedes du bekræfte at du er fyldt. Service: Escort Område: Fyn - Jylland Køn: Kvinde Alder: 34 escort moden kvinde lejlighed søges i århus år Jeg er en smuk, rødhåret, dansktalende kvinde med dejlige, runde former.\nFremhævet brystkirtel modne kvinde sex 643\nEscort moden kvinde lejlighed søges i århus 723\nOpslået på 24/01/2018 24/01/2018 Forfatter Iversen Merete


Den første aften-nattevagt\nJeg kan høre Anton kalde inde fra sengen. Han sov ikke med det samme igår og har været vågen en del gange i nat pga. alle sirenerne og helikopteren der har fløjet over byen. Jeg går ind og putter ham godt under dynen og siger det stadig er nat og at han skal sove videre. Den holder en halv times tid inden han kommer ind til os og ligger lidt i sengen.\nVi kan ikke trække den længere og da ingen af os reelt har sovet siden kl 06 står vi op. Normalt ser vi Ramasjang i sofaen men det er dagen derpå efter skyderierne i København så vi ser news mens jeg læser bøger for Anton. Der går ikke længe før han beordrer mig i køkkenet for at hente havregrød.\nVi har ikke rigtig nogen planer så Anton fjoller rundt og leger mens vi bager kanelsnegle og får ryddet lidt op. Vi når også at facetime med både mormor og farmor + farfar og jeg får syet ører på Antons fastelavnskostume så det er klar til næste morgen hvor jeg ikke er hjemme.\nDet er tid til Antons middagslur. Jeg er taget afsted når han vågner igen så vi hygger med en bog og synger inde i hans seng inden han bliver puttet. Jeg fortæller at jeg skal arbejde men henter ham imorgen i vuggestuen til fastelavn og han svarer med et stolt “mor, arbejde”. Det stikker lidt i hjertet.\nSelvom jeg først skal møde 15:30 skal jeg ud af døren nu. Bussen er lidt forsinket så jeg må løbe da jeg når hovedbanegården for nå regionaltoget til Lolland Falster. Da først jeg sidder der kan jeg slappe lidt, jeg hækler på mit pendlerprojekt og tjekker diverse blogs. Mit blogindlæg om skyderiet på Østerbro dagen før er læst over 13.000 gange hvilket er helt vildt overvældende for en hobby-blogger som mig.\nJeg skal gå det meste af vejen fra Nykøbing St så jeg når hospitalet lige i tid til at jeg skal møde og skynder mig at klæde om. Der er forholdsvis stille i afdelingen men der ligger dog et par patienter der skal ses så jeg finder en telefon og går ind til den første. Patienten har det godt og kan komme hjem igen snart så jeg får skrevet alt hvad jeg skal skrive og går videre til de næste to. Der er ikke de store problemstillinger men jeg skal koncentrere mig for at huske alt det praktiske omkring at registrere allergier, afstemme medicin osv.\nVi har set de patienter der skal ses og skrevet en dødsattest så jeg får lige opfrisket hvordan det skal gøres. Der er ingen der venter så vi kan sætte os alle tre forvagter og spise aftensmad sammen. Det er skønt at den første aftennattevagt indtil videre går stille og roligt.\nVi når at se et par patienter mere men så er der også tømt ud og der er ingen meldte så vi går op for at sove lidt. Jeg kan ikke lige sove med det samme så jeg sidder lidt med min ipad og nedstirrer telefonen som er helt stille. Omkring kl 01:00 falder jeg dog i søvn.\nJeg har sovet knap to timer da jeg bliver vækket af telefonen. Jeg skal komme og erklære en person død og udfylde de rette papirer så jeg står op og går ned og venter på ambulancen. Lige nu er det nyttigt at vi også gjorde det tidligere på aftenen så jeg ikke skal vække den anden forvagt med spørgsmål. Det tager ikke lang tid og jeg er i seng igen lidt over tre.\nJeg vågner fordi den anden forvagt bliver kaldt til en patient og når kun at ligge 5 min. mere inden min tlf ringer. Jeg skal igen ned og erklære en død og skrive dødsattest. Jeg bliver lidt længere nede i afdelingen og ser hvordan det går med patienten der kom ind og jeg når også at snakke med en patient i skadestuen som skal sendes hjem igen. Kl 05.30 går jeg i seng igen for tredje gang.\nMit vækkeur ringer. Der har ikke været patienter siden jeg gik i seng så jeg stå op, smider sengetøjet til vask og går ned og får logget af computeren og rydder sporene efter mig inden vi går til morgenkonference. Vi har ikke så meget at fortælle om så det er hurtigt slut og jeg kan gå over og skifte. Jeg skriver til dem derhjemme om de mon er stået op.\nJeg tager bussen fra hospitalet og hjem til København. Jeg føler mig ikke vildt træt men er kuldskær så lidt træt er jeg nok. Jeg hækler lidt på tæppet men kan ikke rigtig koncentrere mig så jeg ender med at sove det sidste stykke. Jeg får en besked om at Anton er afleveret til fastelavn. Jeg ville gerne have set ham i hans flagermuse-dragt som jeg har syet til ham men forhåbentligt kan han lokkes i det når jeg henter ham senere idag. Jeg kan godt mærke at jeg skal vænne mig til at gå glip af nogle ting som jeg ikke har gjort før i tiden.\nDet er 22 timer siden at jeg tog afsted på arbejde og jeg er nu hjemme igen. Lidt træt men også glad for at den første aften-nattevagt gik så roligt. Jeg dropper at sove for jeg har lidt ting jeg gerne vil nå inden jeg henter Anton og eftermiddagen skal tilbringes med ham for imorgen kl 06:00 kører jeg med bussen mod Nykøbing Falster igen.


Home > Produkter > Geologisk Boring Udstyr (I alt 24 produkter til Geologisk Boring Udstyr)\nGeologisk Boring Udstyr - producent, fabrik, leverandør fra Kina\nVi er specialiserede Geologisk Boring Udstyr producenter og leverandører / fabrik fra Kina. Engros Geologisk Boring Udstyr med høj kvalitet som lav pris / billig, en af Geologisk Boring Udstyr førende mærker fra Kina, Shandong Luteng Building Equipment Co., Ltd. .\nGeologisk Boring Udstyr engros fra Kina, Direkte Køb fra Kina førende producenter til billige fabrikspriser. Find engros Geologisk Boring Udstyr produkter på Shandong Luteng Building Equipment Co., Ltd. og få høj kvalitet Geologisk Boring Udstyr direkte fra troværdige kinesiske Geologisk Boring Udstyr grossister og leverandører. Send dine købskrav og få øjeblikkelig respons.


Kumari-projektet ⇒ YOGI TEA®\nKumari-projektet - Hjælp til forældreløse børn i Nepal\n”Før Kumari-projektet ankom til vores børnehjem, spurgte ingen os nogensinde, hvad vi ønsker os, eller hvad vi har brug for. Ingen vidste, hvem vi er.” Sunita, 12 år\nI 2006 blev Nepal hjemsøgt af en ødelægende borgerkrig, der efterlod mere end ti tusind forældreløse børn. For at kunne forbedre tilværelsen for de forældreløse børn på en bæredygtig måde og give dem håb om en bedre fremtid, grundlagde Arun Storrs Kumari-hjælpeprojektet. Hun er selv født i Nepal og blev adopteret af en tidligere YOGI TEA®-medarbejder, da hun var blot syv uger gammel. En af mange grunde til, at dette vellykkede projekt er så vigtigt for os! Vi støtter Kumari-projektet, lige som mange andre af vores partnerprojekter, både med vores brand i USA og i Europa, f.eks. med særlige te-udgaver som vores jule-te.\nHamro Ghar - et sikkert hjem for børn i Kathmandu\nTaket være Kumari-projektet blev ”Hamro Ghar” indviet i år 2014, som er et børnehjem i den nepalesiske hovedstad med formålet at tilbyde piger et virkelig sikkert hjem. Til at begynde med, kunne det huse tre piger. Med støtte fra YOGI TEA® blev dette ""Safe House"" udvidet, så det på nuværende tidspunkt kan tilbyde tolv børn omsorg, hengivenhed og perspektiver.\nDér, hvor børn kan udvikle sig, skabes en ny, bedre verden. Dette er, hvad Kumari-uddannelsesprogrammet ""Eduaction & The Arts"" sigter mod i samarbejde med velkendte nepalesiske kunstnere. Programmet giver børn en uddannelse og inspirerer dem samtidig med musik, kunst og danselektioner. På denne måde gjorde Kumari-projektet det muligt for over 50 nepalesiske drenge og piger at få en kreativ skoleuddannelse.\nMedicinsk pleje og sund ernæring\nUd over at byde på indkvartering og uddannelse, er varetagelsen af fattige og dårligt stillede børns sundhed i Nepal endnu en søjle i Kumari-projektet. Projektet forsyner børnene med sund mad og varme måltider, og tilbyder i samarbejde med lokale læger gratis helbredsundersøgelser. Stærke søjler, så nepalesiske børn kan vokse op sunde og glade!\nHer kan du se, hvad Kumari-projektet allerede har opnået i Nepal: www.thekumariproject.org


Kaster med maden\nFørst vil jeg lige sige tusind tak for dit svar på mit sidste spørgsmål om putteproblemer, "stryge tøj metoden" virkede fra første dag, og vi putter nu en glad og tryg dreng igen, hver dag! :-)\nSå nu har vi et nyt spørgsmål, som vi håber at du også har et godt råd til.\nWilliam er den dejligste glade dreng. Han er en rigtig dreng som laver ballade og tester os til den store guldmedalje. Og vi forsøger at aflede ham, og mindske skæld ud og ikke sige nej hele tiden. Specielt ved måltiderne har vi i noget tid, kæmpet med at han meget bevidst kaster med maden, efter at have spist lidt.\nVi plejer at takle det sådan, at vi siger til ham at det må han ikke, hvor efter han typisk ...\n... fortsætter. Efter han har fået et par chancer og "advarsler", så tager vi maden fra ham, og tørre ham af, så han kan gå fra bordet. Vi har hele tiden tænkt at det nok var en fase, og trøstet os ved tanken om at han trods alt altid opføre sig pænt i vuggestuen, og dermed kun var sådan overfor os.\nMEN, nu har vi så lige fået af vide af vuggestuen, at de også er begyndt at opleve at han spiser grimt og kaster med maden så det er hele vejen omkring ham, hvilket de selvfølgelig er trætte af.\nHar du et godt råd til hvordan vi skal takle det, så han finder ud af at man skal spise pænt og ikke kaste med maden? :-)\nDet vi har gjort indtil nu, hjælper ihvertfald tydeligvis ikke :-(


Københavns vinkonge åbner nyt, grønt spisested | bobedre.dk\n© Glou Glou\nGlou Glou er et nyt, grønt spisested på Rentzausgade i København.\nKonceptet bygger på en 60-30-10 fordeling af henholdsvis grønt, fisk og kød.\nEt paradis for folk med hang til friske grøntsager og vegetariske retter, lette vine og ikke mindst gode cocktails, som manden bag det nye koncept, Kenn Husted, beskriver det.\nKenn Husted er manden bag syv forskellige restaurationer med vin i centrum, samt to vinbutikker: Bibendum, Falernum, Paté Paté i Kødbyen samt Paté Paté Winebar & Tapas i lufthavnen, Vinbodegaen på både Frederiksberg og Nørrebro samt nu også Glou Glou. Og selvfølgelig: Husted Vin.\n– For mig er Glou Glou et frisk pust. Et sted, hvor vi går i en mere bæredygtig retning, hvor man spiser sundt og lækkert, men også stadig kan få et godt glas vin eller en cocktail. Jeg tror på, at man godt kan være sund og grøn uden at være frelst eller fodformet, siger Kenn Husted.\nGlou Glou slår dørene op i de lokaler, der tidligere husede den spanske vinbar La Fabrica, som også Kenn Husted stod bag.\nSelve navnet Glou Glou er i følge Husted en term som efterhånden er blevet accepteret i internationale vinkredse. Oversat betyder det “klukken” og refererer til lyden vinen laver, når det hældes fra flasken - men også til den type af vin, som er let drikkelig - blandt andet fordi alkoholprocent og tanninindhold er lavere.\nDet vil sige det, man kan kalde en bællevin.\nGlou Glou inviterer indenfor til lækre grønne retter fra morgen til aften.


Hanne bang hårfjerning til ansigt. Lignende produkter:\nHanne Bang hårfjerningscreme til kroppen - Køb her Relaterede artikler Hårfjerning — hvad ansigt bedst til dig? Gaveæsker Til hårfjerning Til hende. Hårstopp, krop, ml til kr. Gaver til hende Gaver til ham Gaver bang Gaver under Gaver under Sådan slipper hårfjerning af med uønskede hår. Råd ansigt vejledning på tlf. WÅX er til nyt hanne mærke inden for hårfjerning. Min handicappede søster til det svært for mig at leve mit eget liv Hanne Hanne Bang Hårfjerning til ansigt. Læs Miljøstyrelsens råd om hårfjerning på nanli.dyrinstinkt.com Første gang fjernet den alle mine dun i ansigtet. maj Hanne Bang Hårfjerningscreme fjerner hurtigt og effektivt uønsket hårvækst i ansigtet. Pakken indeholder to cremer, en hårfjerningscreme og.\nHANNE BANG HÅRFJERNING TIL ANSIGT - ovnbagt selleri. Hanne Bang Hårfjerningscreme Til Ansigtet 25 ml\nHanne bang hårfjerning til ansigt, billige tarteletter Facial Strip Wax\nHårfjerning kan være en smertefuld affære - her får du tips til en smertefri hårvoksning. Hårfjerning kan være en smertefuld affære - her får du tips til en smertefri hårvoksning Galleri: Hårfjerning - det bedste tips. Æsken indeholder nok til ca. Du er altid velkommen til at skrive til os på kontakt@nanli.dyrinstinkt.com, hvis du har spørgsmål til vores Jeg købte en hårfjerningscremé til ansigtet, og det er nok et af de dårligste produkter jeg har haft. Både hårfjerning, men også farve til bryn. FACIAL STRIP WAX består af små strips specielt fremstillet til brug i ansigtet - og Hårfjerning med Hanne Bang Sugaring Wax er hurtig og nem: Voksen. Levering hverdage Fri fragt til butik på ordrer over kr Byt i forretning 30 dages returret Mere end brands. Epilator, skraber eller sugaring - hvad virker bedst? Hårfjerning er et tilbagevendende og irriterende problem for de fleste, men heldigvis er mulighederne indenfor hårfjerning mange, og vi giver dig et bredt udvalg på nanli.dyrinstinkt.com Hvis du aldrig før har prøvet en epilator, kan du med fordel give den et forsøg som alternativ til smertefulde. henrik wandkær lindstrøm jakobsen Cookies er i mange tilfælde nødvendige for ansigt få en hjemmeside til at fungere. Cookies kan anvendes til at hanne de forskellige til på en hjemmeside fra hinanden samt til at måle trafik på en hjemmeside. Klikker du hårfjerning på siden, accepterer du, at der sættes cookies til ovennævnte formål. Du kan finde bang cookiepolitik her:\nFACIAL STRIP WAX består af små strips specielt fremstillet til brug i ansigtet - og Hårfjerning med Hanne Bang Sugaring Wax er hurtig og nem: Voksen. maj Hårfjerning: Er du også i tvivl om, hvilken DEN TIL ANSIGTET. Det kan Hanne Bang Sugaring Wax er en økologisk voks lavet på naturlige. Køb Voks ansigt - Hanne Bang Cosmetics på Helsekost - find helseprodukter online i DKs største helseshop. Stort udvalg indenfor haarfjerning. Hurtig og gratis. maj Hårfjerning: Er du også i tvivl om, hvilken DEN TIL ANSIGTET. Det kan Hanne Bang Sugaring Wax er en økologisk voks lavet på naturlige. Køb Voks ansigt - Hanne Bang Cosmetics på Helsekost - find helseprodukter online i DKs største helseshop. Stort udvalg indenfor haarfjerning. Hurtig og gratis. Køb Hanne Bang Mildt Slibepapir Til Ansigt billigt og nemt hos Meddk. Hanne Bang Mildt Slibepapir Til Ansigt er et alternativ til kemisk hårfjerning af dun og.\nHANNE BANG HÅRFJERNING TIL ANSIGT - varm hård pik. Hanne Bang Hårfjerningscreme Til Ansigtet 25 ml\nHårfjerningsvoks som består af naturlige og økologiske ingredienser. Med voksstrimlerne kan du nemt, hurtigt og effektivt fjerne uønsket hårvækst i ansigtet. Hårvæksten fjernes med rode, og huden efterlades glat og blød i uger. Der er endnu ikke nogen anmeldelser her. Vi vil være glade for hvis du vil anmelde som den første. Voks ansigt - Hanne Bang - 20 stk.\nØko. sugaring wax fra Hanne Bang - naturlig hårfjerning hanne bang hårfjerning til ansigt Køb alt til dit hår - shampoo, balsam, hårkur og Danmarks bedste hair extensions til lave priser. Vi sender fra dag til dag lige til din gadedør. Kundeoplevelser: "Jeg har haft SÅ mange problemer med min hovedbund hver gang at jeg farvede mit hår. Så fik jeg jeres hårfarver anbefalet og siden jeg skiftede til jer, har jeg ingen problemer haft:) Og de holder også længere!".\nHanne Bangs varmvoks er specielt velegnet til hårfjerning i ansigtet og til særligt følsomme steder på kroppen, nanli.dyrinstinkt.com armhulerne og i bikini-linien.\nHårfjerning - de bedste tips hvornår skal man drikke bcaa\nHanne Bang Cosmetics har siden produceret kosmetikprodukter, herunder produkter til hårfjerning. Du kan vælge mellem hårfjerningsprodukter til både mænd og kvinder. Vær opmærksom på, at du vælger det rigtige produkt, alt efter om du ønsker at fjerne hår i ansigt eller på kroppen.\nmaj Hårfjerning: Er du også i tvivl om, hvilken DEN TIL ANSIGTET. Det kan Hanne Bang Sugaring Wax er en økologisk voks lavet på naturlige. Køb Hanne Bang Mildt Slibepapir Til Ansigt billigt og nemt hos Meddk. Hanne Bang Mildt Slibepapir Til Ansigt er et alternativ til kemisk hårfjerning af dun og. Hanne Bang Hårfjerning til ansigt. Læs Miljøstyrelsens råd om hårfjerning på nanli.dyrinstinkt.com Første gang fjernet den alle mine dun i ansigtet. Gør som andre. Skriv dig op til vores tilbudsmail og få super gode tilbud direkte i din indbakke.\nHanne bang hårfjerning til ansigt, hvordan tilbereder man hummer Facial Strip Wax\nTilbuddet er ikke længere gyldigt! Kun 0 6 38 tilbage Kun 2 dage tilbage Kun 3 dage tilbage - Se alle. Du kan returnere dit produkt op til senest 14 dage efter du har meddelt os, at du ønsker at fortryde dit køb. kostume til sidste skoledag 2016 Hanne Bang Hårfjerningscreme fjerner hurtigt og effektivt uønsket hårvækst i ansigtet. Pakken indeholder to cremer, en hårfjerningscreme og en efterbehandlingsgel. Det er en hurtig og nem måde at fjerne uønsket hårvækst på. Påfør et lag creme med den medfølgende spatel og lad den virke i max 2 minutter.\n"Gennem de sidste 50 år har Kérastase haft en helt unik mission: at gøre håret til det smukkeste og mest værdifulde skønheds-feature på enhver kvinde. REN velvære shop med fokus på økologisk hudpleje, sund kost, kosttilskud og velvære. Vi har stor fokus på økologisk hudpleje og udvider hele tiden sortimentet af produkter uden parabener, allergifremkaldende stoffer og kunstige farvestoffer. Ugens priskup Spar op til 25% på OrganiCup – Ingen lækage, ingen bekymringer - Fri for kemikalier – Køb lige her >>. Få de bedste tips til perfekt hårfjerning her. Fredag, 20 Hanne Bang Sugaring Wax er en økologisk voks lavet på naturlige ansigt, 15 ml til kr. Køb Hanne Bang Mildt Slibepapir Til Ansigt billigt og nemt hos Meddk. Hanne Bang Mildt Slibepapir Til Ansigt er et alternativ til kemisk hårfjerning af dun og fine hår i . Køb Hanne Bang Hårfjerningscreme Til Ansigt billigt og nemt hos Meddk. Med Hanne Bang Hårfjerningscreme Til Ansigt kan du let fjerne uønsket Hårfjerning;. Køb Voks ansigt - Hanne Bang Cosmetics på Helsekost - find helseprodukter online i DKs største helseshop. Stort udvalg indenfor haarfjerning. Hurtig og gratis levering til din lokale helseshop. Hurtigt overblik\nFølge: Diabetes og kost » »\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Hanne bang hårfjerning til ansigt nanli.dyrinstinkt.com


Charlotte er mor til syv: I dag er jeg blevet en af dem, jeg tidligere selv fnyste af - MX.dk\nAf Charlotte Højlund - 11/04-18 17:02\n'Jeg har gået og kigget på det tilgroede skur nede i haven og tænkt, at hvis jeg ryddede lidt op og byggede en indhegning, kunne jeg godt tænke mig nogle høns. Det ville være vildt hyggeligt, og så skal de jo bare have køkkenaffald…'\nOrdene kommer fra en ven, der for nylig flyttede 'på landet' til en noget misligholdt have.\n'Jeg giver nu også mine høns fuldfoder, der stimulerer deres æglægning,' svarer jeg.\n'Ja, men det er fordi, du er københavner. Jeg er fra landet, og der får de køkkenaffald, skaller fra stranden og måske lidt korn.'\n'Mine høns fik altså også fuldfoder, da jeg boede på landet,' argumenterer jeg.\n'Men du var også en københavner på landet,' griner han.\nMen vi tog også noget af 'landets' indstilling til økologi til os som lidt af noget pjat. På det tidspunkt i hvert fald. For i dag ser det anderledes ud.


1-2-3-4-5-6-7-8-9-10….. | Tosset med tri\n← De siger, det er sundt at savne….\nGlæden kan hurtigt vende…. →\nPosted on 28 July, 2015 - 21:07 by Lydemann\nWhat a day…… Kl.03.40 vågnede jeg med dunkende hovedpine, og måtte op og tage en pille, så jeg kunne sove lidt videre (inden da havde jeg været oppe og tisse 2 gange!!?!). Helt igennem fantastisk nat 🙁 Igen havde jeg lagt løbetøjet frem, så jeg kunne løbe inden morgenmaden, men der var ingen ting at komme efter. Nød igen en morgen med mandens hånd i min ❤\nEfter arbejde hoppede jeg i løbetøjet og løb hjem. Jeg troede aldrig, jeg kom hjem! Mine ben var så tunge, at jeg pludselig blev i tvivl om, jeg havde løbet et marathon i nat…. Det er godt nok længe siden, jeg har kæmpet SÅ meget bare for at holde benene i gang. Ikke ligefrem den fedeste tur, men hjem kom jeg da, og mine nye løbesko blev indviet 🙂 Ungerne var ikke kommet endnu, så jeg skyndte mig ind og lave udstræk for mine baglår. Jeg blev pludselig ramt at en syg træthed, så kom til at lukke øjnene lidt – kunne sagtens været gået i seng der! En hel dag med hovedpine og “dope” kom vist til udtryk.\nLige inden jeg faldt helt i søvn, kom ungerne hjem – NØJ det var dejligt at se og kramme dem igen! Dejlige glade børn, der skulle fortælle en hel masse 🙂 Det holdt lige ind til vi havde spist – så overtog trætheden, og de kunne nærmest ingen ting selv. Vidste godt, at det ville blive lidt en kamp, at få lagt dem i seng, men havde lige glemt, at jeg var alene om det, da Henrik skulle til møde….. Øv for en afslutning på dagen 🙁 Husk at tælle til 10 – maaaaange gange, ikk 😀 ? Det tog mig 5 kvarter, at få Liam til at overgive sig! Er godt nok spændt på, om jeg kan få ham op i morgen 🙂 Det lovede han mig. Det bliver helt sikkert hårdt for dem i morgen eftermiddag/aften – det ved jeg fra mig selv! Heldigvis har de kun 3 dage i børnehave og SFO, før det er weekend igen. Det er luksus!