Samos Anthemis - Vinhuset Top Wine\n23. juni 2014  J.nr.: NMK-10-00789  Ref.: flekb\ni sag om støj fra metrobyggeplads ved Københavns Hovedbanegård\nNatur- og Miljøklagenævnet har truffet afgørelse efter miljøbeskyttelseslovens 1 § 42.\nNatur- og Miljøklagenævnet giver klagerne delvist medhold og Københavns Kommunes påbud af 25.\napril 2014 ændres, således at støjgrænserne i vilkår 2 og 9 affattes som nedenfor:\nUdgravning under topdæk\nEtablering af tværbjælker\nMandag – fredag kl\nskal være anlagt inden 6 måneder, jf. miljøbeskyttelseslovens § 101, stk. 1.\nAfgørelsen er truffet af kombinationsnævnet, jf. § 7 i lov om Natur- og Miljøklagenævnet.\nLovbekendtgørelse nr. 879 af 26. juni 2010 om miljøbeskyttelse med senere ændringer.\nLovbekendtgørelse nr. 736 af 14. juni 2013 om Natur- og Miljøklagenævnet\nKøbenhavns Kommunes påbud af 25. april 2014 er påklaget til Natur- og Miljøklagenævnet af Veronica, Teresa og Carsten Juhl, som værende ejere af lejligheden på Reventlowsgade 24, 2 th. Klager\ngør gældende, at det omtalte påbud indeholder tilladte støjniveauer samt arbejdstider, som i væsentligt og negativt omfang vil påvirke den pågældende families liv og helbred. Klager gør endvidere\ngældende, at klagen bør tillægges opsættende virkning.\nDen 13. december 2013 ansøgte Metroselskabet Københavns Kommune om udvidet arbejdstid i\nforbindelse med aktiviteterne på metrobyggepladsen ved Københavns Hovedbanegård. Med ansøgningen var endvidere vedlagt en støjrapport, hvoraf fremgik støjberegninger for de mest støjende\naktiviteter i hele døgnet.\nI brev af 13. december 2013 ansøgte Metroselskabet Københavns Kommune om støjpåbud til metrobyggepladsen ved Københavns Hovedbanegård. Af ansøgningen fremgik blandt andet:\nHermed skal Metroselskabet på vegne af entreprenøren CMT anmode Københavns Kommune om et støjpåbud til aktiviteterne på metrobyggepladsen ved Københavns Hovedbanegård (Kh). Anmodningen følger den\nstruktur som Københavns Kommune og Frederiksberg Kommune har fastlagt i et fælles notat.\nI forlængelse af Metroselskabets generelle ansøgning om udvidet arbejdstid, søges hermed om udvidet arbejdstid for en række aktiviteter frem til modtagelse af tunnelboremaskinen på Københavns Hovedbanegård\n(Kh). Baggrunden for ansøgningen er, at udvidelse af arbejdstiden er nødvendig for at den overordnede tidsplanen kan overholdes. Særligt det forhold at tunnelboremaskinens fremdrift er afhængig af at de enkelte\nstationer færdiggøres til tiden, gør at kontinuitet i arbejdet er altafgørende for projektet. Hvis en enkelt station ikke er klar til at modtage og videresende tunnelboremaskinen til tiden, vil det medføre at tunnelboremaskinen bliver forsinket, og i værste fald skal stoppe foran stationen. Dette indebærer en stor risiko for at\nmaskinen sætter sig fast og for at udløse sætninger, som kan påvirke bygninger på overfladen.\nAktiviteterne udføres under hensyn til den meget snævre byggeplads, der dikterer en begrænset anvendelse\naf ressourcer, idet begge sider er begrænset af eksisterende ejendomme. Netop nærværet af eksisterende\nejendomme og stor forekomst af den geologiske formation ”grønsandskalk” har medført betydelig lavere\nproduktionshastighed for sekantpælene end forventet, hvorfor der er opstået lokale forsinkelser ved udgravning og anlæg af stationens konstruktioner.\nSamtidigt er der bindinger i tidsplanen for Hovedbanegården i forbindelse med\netablering af omstigningstunnel til Hovedbanegårdens tunnel under hovedsporene, der kun vil kunne igangsættes efter afslutning og optagning af tunnelmaskinerne. Hovedbanegårdens Metrostation udgør det ene\nendepunkt for teststrækningen under prøvekørsel af det samlede Cityringanlæg og er derfor tidskritisk for\nhele projektets ibrugtagning. Dertil kommer, at tunnelboringen skal afsluttes i overensstemmelse med tidsplanen og tunnelmaskinerne tages op for at blive igangsat rettidigt fra tunnelskakten på Øster Søgade.\nDer er således flere bindinger på aktiviteter på Kh, som kan få betydning for projektets endelige ibrugtagning. Dels tunnelboremaskinens ankomst og optagning, dels klargøring af stationen til testkørslerne og endelig tilslutningen til Hovedbanegårdens tunnel.\nDerfor ønskes støjmæssig tilladelse til udenfor normal arbejdstid at udføre de aktiviteter, som skal gå forud\nfor tunnelboremaskinens ankomst til og optagning på arbejdspladsen, således at det sikres, at tunnelarbejdet\nI det følgende beskrives de nævnte aktiviteters rækkefølge og sammenhæng.\nArmering til toppladen anbringes i en støbeform, som opbygges på pladsen. Dette sker ved manuelt arbejde\nassisteret af kraner, primært tårnkran.\nNår formen er klar sker etablering af topplade ved at fylde støbeformen med beton. Da toppladen skal udføres i et stykke, skal hele støbeformen fyldes uden afbrydelser. Toppladen er meget stor og det kræver ca. 50\nbetonlastbiler at fylde den op. Ved uafbrudt arbejde varer dette ca. 48 timer.\nMontering af midlertidige tværbjælker er en sikkerhedsmæssig nødvendighed.\nTværbjælkernes funktion er at sikre mod at skakten styrter sammen på grund af det voldsomme jordtryk,\nsom de afstivende vægge er udsat for, når jorden inden i skakten fjernes. Derfor afbrydes udgravningen for\nhver ca. 5 meter og der monteres en række meget stærke tværbjælker, som tilsammen er i stand til at modstå jordtrykket på væggene.\nUdgravning af stationsboksen følger umiddelbart efter at etablering af toppladen har givet skakten tilstrækkelig styrke til, at udgravning er sikkerhedsmæssigt forsvarlig.\nArmering og støbning af bundpladen afslutter skakten nedadtil. Bundpladen skal både afstive bunden af\nskakten, bære tunnelboremaskinen, når den skal fra den ene ende af skakten til den anden, modstå det opadrettede grundvandstryk og fungere som barriere for indtrængende grundvand. Arbejdet med bundpladen\nkan starte så snart udgravningen af skakten er gennemført. Arbejdet falder i tre dele. - Først etableres et\nsåkaldt renselag, som giver en fast og veldefineret bund at arbejde på. - Herefter opbygges støbeformen og\ndet bur af armering, som skal forstærke bundpladen. - Til sidst fyldes formen med beton og gives tid til at\nBetonarbejde i skakten. En del af betonarbejdet i skakten består i at tætne eventuelle utætheder i de afstivende vægge. Dette skal udføres løbende for at kunne fortsætte arbejdet i større dybder. De øvrige betonarbejder består i afretning af væggene indvendigt og i etablering af mellemdæk i stationerne. Disse arbejder\ner nødvendige at gennemføre før tunnelboremaskinen ankommer, dels af praktiske årsager, da det ikke lader\nsig udføre, hvis man ikke har adgang til anvende bunden af skakten, dels af sikkerhedsmæssige årsager, da\nbetonarbejdet indebærer løft af meget store og tunge emner, hvilket udgør en væsentlig risiko for de\narbejdere, som skal arbejde med tunnelboringen længere nede i skakten.\nDen ønskede varighed, tid på døgnet og ugen og tilhørende maksimale støjniveau for hver enkelt aktivitet\nfremgår af skemaet i bilag 2.\nMetroselskabet har i samarbejde med entreprenøren løbende arbejdet på at tilpasse og forbedre det anvendte udstyr i tæt dialog med myndighederne. Konkret er en række tiltag i brug på Kh, som beskrevet i forrige\nansøgning om støjpåbud og konstateret på tilsyn. Med udgangspunkt i dette arbejde redegøres der for det\nvalgte materiel og metoder. Der henvises til tidligere fremsendte notat ”Redegørelse for anvendelse af bedste tilgængelige teknologi på Metro Cityringen”.\nMed de beskrevne tiltag er mulighederne for at dæmpe støjen udtømte indenfor de økonomiske rammer og\nnår der skal tages hensyn til arbejdets fremdrift.\nMed udgangspunkt i det begrænsede aktivitetsomfang om dagen, aftenen og i Weekenden, er støjudbredelsen fra pladsen beregnet og visualiseret i støjkort i bilag 1. Som det fremgår, vil det højeste støjniveau ved\nnærmeste nabo i de forskellige faser være: Armering til topplade 68 dB, samt udgravning under topplade 87\ndB, betonarbejder i skakten mv. 77 dB.\nDet fremgår af Natur- og Miljøklagenævnets endelige afgørelse Marmorkirken (Mmk) af 7. november 2013, at\nder ikke er hjemmel i Miljøbeskyttelseslovens § 42 til at påbyde støjdæmpende foranstaltninger på private\nhusfacader udenfor byggepladsen.\nUd over støj vil arbejdet have andre miljøpåvirkninger, som det er beskrevet i VVM’en. I denne forbindelse er\nvibrationer, luftforurening og tung trafik relevante.\nUdgravning af skakten vil medføre vibrationer fra de anvendte hydrauliske borehamre. I forbindelse med udgravning i kalken undersøges det, om der i større omfang kan benyttes en anden metode end hydraulisk borehammer mm.\nDe dieseldrevne maskiner på pladsen påvirker miljøet med udstødningsgasser. Alle dieseldrevne maskiner på\nKh, der er over 75 kW er monteret med partikelfilter. Endvidere er den stationære tårnkran eldreven.\nDen tunge trafik er i forbindelse med udgravning og støbning mm. på Kh beskrevet i VVM redegørelsen, og\nantallet af lastbiler samt køreruten er godkendt af myndighederne.\nUdenfor normal arbejdstid søges om påbud kun til aktiviteter på kritisk vej for projektet.\nDe berørte beboerne vil blive varslet via sms, hjemmeside eller telefon besked, om kommende aktiviteter før\nde igangsættes, samt arbejdets tidshorisont.\nDen 25. april 2014 meddelte Københavns Kommune et påbud til Copenhagen Metro Team om begrænsning af støjende aktiviteter ved udgravning og færdiggørelse under topdæk – anlægsfase 3 på\nmetrobyggepladsen på Københavns Hovedbanegård. Af påbuddet fremgik blandt andet:\n2. Anlægsfase 3 - Udgravning under topdæk og etablering af tværbjælker\nUdgravning under topdæk: For disse aktiviteter gælder nedenstående ækvivalente og korrigerede støjgrænser (Lr) ved den mest belastede bolig. Støjgrænserne gælder for byggepladsens samlede\nstøjforurening ved mest belastede nabo:\nTil arbejdet må der kun bruges følgende maskinel:\n• 2 crawler kraner\n• 1 gravemaskine\n• Tårnkran, el-motor\n• Div. Håndværktøjer\nEtablering af tværbjælker:\nFor disse aktiviteter gælder nedenstående ækvivalente og korrigerede støjgrænser (Lr) ved den mest belastede bolig. Støjgrænserne gælder for byggepladsens samlede støjforurening ved mest belastede nabo:\nReferencetidsrummet for perioden kl. 07.00-18.00 er 8 timer, for perioden kl. 18.00-22.00 1 time. Lørdage\nkl. 09.00-15.00 anvendes et referencetidsrum på 6 timer.\nAnlægsfase 3 skal være afsluttet medio august 2014.\nPåbuddet meddeles med hjemmel i § 42 stk. l , i miljøbeskyttelsesloven.\nMetroselskabet har ved ansøgning af den 13. december 2013 bl.a. ønsket at udvide arbejdstiden på Københavns Hovedbanegård for fase 3 - udgravning under topdæk og etablering af tværbjælker Der ønskes, at\nkunne foretage arbejde i tidsrummet hverdage kl. 07.00 - 22.00 samt lørdage i tidsrummet kl. 09.00 - 15.00.\nMetroselskabet har indsendt prøvningsrapporter af 10. februar 2014 der danner grundlag for nærværende\npåbud for denne fase Det centrale tekniske baggrundsmateriale består af:\n• Metroselskabets ansøgning af den 13. december 2013.\n• Prøvningsrapport, Metrobyggeplads Københavns Hovedbanegård, udgravning under topdæk, Miljømåling\nEkstern støj, af den 10. februar 2014 og 7. marts 2014.\nBedst tilgængelig teknologi - BAT\nIfølge oplysninger fra Metroselskabet er der foretaget grundige undersøgelser af muligheden for at nedbringe støjbelastningen gennem etablering af støjdæmpende foranstaltninger på byggepladsen, jf. notat om støjreducerende foranstaltninger (udarbejdet specifikt for hver byggeplads) fremsendt den 10. juni 2013.\nCenter for Miljøbeskyttelse har på den baggrund stillet vilkår om anvendelse af den bedst anvendelige teknologi samt vilkår om, at det på forlangende skal kunne dokumenteres, at de mest miljøvenlige maskiner og\nPå baggrund af generel erfaring fra metrobyggepladserne, intensivt tilsyn med aktiviteterne på Københavns\nHovedbanegård og dialog med CMT er det Center for Miljøbeskyttelses vurdering, at der med den nuværende\nviden ikke kan foreslås etableret yderligere støjdæmpende foranstaltninger på byggepladsen.\nI forbindelse med de seneste kildestyrkemålinger fra 10. februar 2014 har det vist sig, at visse kilder giver\nanledning til større støjbidrag end forventet. Dette skyldes, at det er vanskeligt på forhånd at estimere et\npræcist støjniveau fra en byggeplads af den aktuelle størrelse. F.eks. kan antallet af nødvendige maskiner og\nmaskinernes position variere meget afhængig af byggeprocesser og helt specifikke tekniske og geologiske\nMetroselskabet har i notat af 14. marts 2014 stillet spørgsmålstegn ved anvendeligheden af diamantskæring\ntil reduktion af vibrationer ifm. nedbrydning af hård kalk. Det er Center for Miljøbeskyttelses vurdering, at\nmiljøeffekten er forbundet med store usikkerheder. Dette skyldes overvejende usikkerheden omkring, om\nden strukturbårende støj bliver reduceret tilstrækkeligt, så det modsvarer den udgift, der er forbundet med\nanvendelse af diamantskæring.\nGennem ansøgningsmaterialet er der redegjort for den kalendertid, der er nødvendig for gennemførelse af\nde forskellige byggefaser i projektet. Den teoretisk nødvendige tid kan relativt præcist fastsættes. Hertil må\ndog lægges en vis margen, idet der erfaringsmæssigt altid vil opstå uforudsete driftsforstyrrelser gennem\nforløbet af et stort, kompliceret projekt. Der er på den baggrund stillet vilkår der fastsætter tidsrammen for\nfase 3 og for påbuddet som helhed.\nFastsættelse af støjgrænser\nDe af Center for Miljøbeskyttelse fastsatte støjgrænser er udtryk for det nødvendige og tilstrækkelige og er\nfastsat på baggrund af en støjredegørelse (Prøvningsrapport af 10. februar 2014 og 7. marts 2014) og ovenstående BAT-afsnit. Støjredegørelsen er baseret på støjmålinger og beregninger udført efter den nordiske\nberegningsmetode for ekstern støj fra virksomheder, jf. Miljøstyrelsens vejledning om beregning af ekstern\nstøj fra virksomheder. Grænseværdierne er fastsat på baggrund af kendskab til hvilken støjbelastning virksomheden maksimalt kan give anledning til, således at der ikke fastsættes støjgrænser, som virksomheden\nikke kan overholde ved maksimal drift. Støjgrænserne er i øvrigt fastsat under den forudsætning, at byggeaktiviteterne udføres i forlængelse af hinanden. Center for Miljøbeskyttelse vurderer, at det i støjredegørelsen indeholdte er baseret på realistiske forudsætninger under repræsentative driftsforhold.\nIfølge prøvningsrapporter senest af 10. februar 2014 og 7. marts 2014 vil anlægsfase 3 belaste den mest\nbelastede beboelse som følgende:\nI rapporten forudsættes, at samtlige aktiviteterne udføres hverdage mandag - fredag kl. 07.00 - 22.00 samt\nlørdage kl. 09.00 - 15.00.\nStøj fra en byggeplads kan generelt ikke sammenlignes med baggrundsstøjniveauet stammende fra f.eks.\ntrafik. Støjbilledet fra en byggeplads er sammensat af en række kilder af meget forskellig karakter. Nogle\nkilder kan være meget hørbare - selv ved relativ lav støj styrke - mens andre kan "falde ind" under det samlede støjniveau. Støjgenerne vil variere fra byggeplads til byggeplads afhængig af de konkrete fysiske forhold på stedet. Hertil kommer, at graden af de oplevede gener vil variere fra person til person.\nStøjniveauer over 40 dB(A) i tidsrummet fra kl. 18.00 - 22.00 samt weekender accepteres normalt kun, hvis\ndet er strengt nødvendigt for projektet af enten tekniske, trafikale eller sikkerhedsmæssige grunde.\nCenter for Miljøbeskyttelse vurderer, at støjniveauer på over 40 dB(A) om aftenen i relativt lang tid kan give\nanledning til væsentlige gener i form af begrænsninger af udnyttelse af bolig samt forstyrrelser i forhold til\nafslapning og søvn.\nSundhedsstyrelsen henviser i høringssvar af 11. april 2014 til Miljøstyrelsens og WHOs samstemmende udmelding om, at der i boligområder bør tilstræbes en støjbelastning udendørs ("vejledende grænseværdi") på\nikke over 55 dB(A). Dette har ligget til grund for Sundhedsstyrelsens tidligere afgivne høringssvar vedr. metrobyggeriet.\nIdet støjbelastningen i nærværende påbud betydeligt overstiger 55 dB(A), finder Sundhedsstyrelsen endvidere, at der bør iværksættes afværgeforanstaltninger forud for de omkringboendes eksponering for støjen.\nDerved imødegås i videst muligt omfang en nærliggende risiko for helbredsmæssige negative effekter af metrobyggeriet.\nDer er aktuelt via Ekspropriationskommissionens bestemmelse givet eksponerede beboere økonomisk mulighed for at iværksætte afværgeforanstaltninger strækkende sig fra små afhjælpende tiltag i boligen til regelret genhusning. Sundhedsstyrelsen finder, at disse muligheder reelt og i praksis bør iværksættes.\nCenter for Miljøbeskyttelses vurdering af BAT er, at muligheden for iværksættelsen af afværgeforanstaltninger på byggepladsen er udtømte. Iværksættelse af yderligere tiltag uden for byggepladsen bliver varetaget\naf anden lovgivning. For at imødekomme Sundhedsstyrelsens udmelding om iværksættelse af evt. yderligere\nforanstaltninger forud for eksponering for støjen, er der stillet et vilkår om, at det særligt støjende arbejde i\naftenperioden først må igangsættes 14 kalenderdage efter CMT har orienteret omkringboende og Center for\nMiljøbeskyttelse om påbegyndelse af det særligt støjende arbejde. Det er Center for Miljøbeskyttelses vurdering, at 14 dage er et rimeligt tidsrum, hvori de omkringboende kan iværksætte yderligere foranstaltninger.\nVed særligt støjende arbejde forstås det arbejde der omfatter af vilkår 2.\nDe sundhedsmæssige og naboretlige hensyn varetages efter anden lovgivning.\nCenter for Miljøbeskyttelse fastsætter at vilkår 9 kun gælder for særligt støjende arbejde i aftenstimerne.\nCenter for Miljøbeskyttelse har i afvejningen tillagt betydelig vægt på fremdriften af byggearbejdet på byggepladsen, idet et tilsvarende vilkår til arbejdet i dagtimerne reelt vil medføre, at byggepladsen står stille i\nDet vurderes i prøvningsrapporten, at der findes både hørbare toner og impulser i støjen fra byggepladsen,\nhvilket udløser tillæg på 5 dB i samtlige tidspunkter.\nPå baggrund af oplysningerne i prøvningsrapporten vurderer Center for Miljøbeskyttelse at byggepladsens\nstøjbelastning ikke indeholder lavfrekvent støj af betydning.\nFor at begrænse unødig støj stiller Center for Miljøbeskyttelse vilkår om, at transport til-og fra byggepladsen\nsom udgangspunkt ikke er tilladt i aften- og natperioden samt på lørdage.\nVed meddelelse af påbud efter § 42 i miljøbeskyttelsesloven til metrobyggepladsen ved Enghave Plads skal\nder foretages en konkret afvejning mellem på den ene side hensynet til fremdriften i byggeriet og den samfundsmæssige betydning og på den anden side hensynet til de omkringboende.\nVed afvejning af miljøbeskyttelseshensyn over for samfunds- og virksomhedssynspunkter må der tages udgangspunkt i den af Folketinget forudsatte tidsramme for anlægsarbejdet. Det er samtidig Center for Miljøbeskyttelses vurdering, at støjniveauet i aftentimerne kan udsætte særligt sårbare grupper for alvorlige gener.\nCenter for Miljøbeskyttelse vurderer, at forsinkelser af anlægget af den lovhjemlede Cityring kan få omfattende negative konsekvenser for bl.a. udviklingen af den kollektive trafik i hovedstadsområdet. Der er således knyttet store samfundsmæssige interesser i Cityringens rettidige færdiggørelse, hvilket må tillægges betydelig vægt i afvejningen overfor modstående miljøbeskyttelseshensyn.\nDet er samlet set Center for Miljøbeskyttelses opfattelse, at det ikke vil være muligt at sikre en nødvendig\nfremdrift af det lovfæstede anlægsprojekt uden at tillade udvidet arbejdstid på byggepladsen ved Københavns Hovedbanegård. Den udvidede arbejdstid er dog begrænset mest muligt på lørdage, hvor arbejdet\nførst må påbegyndes kl. 9.00 i stedet for kl. 7.00. Samtidigt er det Center for Miljøbeskyttelses vurdering, at\ndet øgede støjniveau i dag- og aftentimerne kan være til gene for særligt følsomme naboer til byggepladsen.\nCenter for Miljøbeskyttelse vurderer derfor, at der må iværksættes særlige afværgeforanstaltninger, der dog\nikke kan reguleres via nærværende påbud.\nDen 9. maj 2014 påklagede Veronica, Teresa og Carsten Juhl, som værende ejere af lejligheden på\nReventlowsgade 24, 2 th., påbuddet til Natur- og Miljøklagenævnet. Af klagen fremgik blandt andet:\nKlage vedrørende Københavns Kommunes påbud af 25. april 2014 for metrobyggepladsen København H.\nOvennævnte påbud giver tilladelse til aftenarbejde frem til kl 22 og lørdagsarbejde 9 - 15 med et støjniveau\npå op til 82 dba.\nVor husstand klager over påbuddet, da de tilladte støjniveauer og arbejdstider vil gå ud over vort familieliv,\narbejdsliv og helbred. Erstatningerne, dvs. muligheden for genhusning eller andre afværgeforanstaltninger er\ni skrivende stund ikke blevet tilbudt og derfor heller ikke trådt i kraft og arbejdet påbegyndes i morgen lørdag den 10. maj kl.09. Det har Metroselskabet netop annonceret over SMS til os.\nVi har ikke underskrevet aftalen af januar 2014 med Metroselskabet og er derfor klageberettigede.\nGrunden til at vi ikke har underskrevet aftalen er formuleret i vor henvendelse til ekspropriationskommissionen af 22. januar 2014. Kort fortalt, så forstod vi ikke vor retsstillingen, og vi har anmodet kommissionen om\nI forvejen er vi rigeligt belastet af 11 til 12 timers støj, der overskrider alle regler i dagtimerne, nu på andet\nDagarbejde begynder Kl 07 og slutter mellem kl. 18 og 19.\nEn udvidelse af disse tider er helt uacceptabel, og spørgsmålet om erstatninger og genhusning må afklares\nog træde i kraft inden en udvidelse af arbejdstiderne.\nBelastningen ved at bo tæt på en metrobyggeplads er ikke en midlertidigt belastning. Det drejer sig ikke om\nmange måneder, men om mange år.\nVi føler os derfor nødsaget til at bruge de klagemuligheder, der er, for om muligt at stoppe aften- og lørdagsarbejdet. Vi ønsker at klagen får opsættende virkning.\nDe fleste har underskrevet aftalen med Metro og kan derfor ikke klage. Denne hustands klage bliver derfor\nstøttet af mange beboere på stedet\nVed brev af 26. maj 2014 fremkom Metroselskabet med sine bemærkninger til klagerens indsigelser i\nrelation til Københavns Kommunes påbud af 25. april. 2014. Af brevet fremgik blandt andet:\nMetroselskabet anmoder Natur- og Miljøklagenævnet om principalt at stadfæste påbuddet af 25. april 2014,\nsubsidiært at stadfæste påbuddet med de efter nævnets vurdering nødvendige rettelser af vilkår.\nMetroselskabet anmoder dermed også om, at nævnet ikke ophæver påbuddet og hjemviser sagen til fornyet\nbehandling i Københavns Kommune.\nMetroselskabet anmoder desuden Natur- og Miljøklagenævnet om snarest muligt at træffe afgørelse om at\nophæve klagens opsættende virkning, jf. miljøbeskyttelseslovens § 95, stk. 2. Såfremt Københavns Kommune forinden har truffet afgørelse om at ophæve den opsættende virkning af klagen, anmodes Natur og Miljøklagenævnet om at opretholde denne afgørelse.\nTil støtte for disse påstande anfører Metroselskabet følgende:\nI fortsættelse af Metroselskabets generelle anmodning om udvidet arbejdstid i april 2013 anmodede Metroselskabet den 13. juni 2013 Københavns Kommune om en ændring af tidligere påbud med henblik på udvidet\narbejdstid frem til modtagelsen af tunnelboremaskinen på byggepladsen ved Københavns Hovedbanegård.\nBaggrunden for anmodningen var, som det allerede er Natur- og Miljøklagenævnet bekendt, at en udvidet\narbejdstid på bl.a. denne byggeplads har afgørende betydning for tidsplanen for det samlede metrobyggeprojekt. Metroselskabet henviser herom til selskabets tidligere indlæg i klagesagen over Københavns Kommunes påbud af 15. juli 2013 for byggepladsen ved Københavns Hovedbanegård (NMK-10-00691).\nOm det efterfølgende forløb med myndighedsbehandlingen af Metroselskabets anmeldelse bemærkes i hovedtræk, at Københavns Kommunes påbud af 15. juli 2013 muliggjorde udvidet arbejdstid ved Københavns\nHovedbanegård i tidsrummet kl. 07.00-22.00 på hverdage og for visse aktiviteter også lørdage kl. 09.0015.00 med støjgrænser mellem 68 dB(A) og 80 dB(A). Andelsboligforeningen AB Springvandets klage af 12.\naugust 2013 blev imidlertid ved Københavns Kommunes afgørelse af samme dato tillagt opsættende virkning,\nhvilket var gældende indtil den 18. september 2013, hvor kommunen ophævede den opsættende virkning af\nNatur- og Miljøklagenævnet vurderede, at en særskilt stillingtagen til spørgsmålet om opsættende virkning\nforudsatte en sådan sagsbehandling i nævnet, at en fremskyndelse af sagens realitetsbehandling var et mere\nhensigtsmæssigt middel til at tilgodese parternes interesse i en hurtig afgørelse af sagen. Natur- og\nMiljøklagenævnet tog derfor ikke særskilt stilling til spørgsmålet om opsættende virkning, men fremmede i\nstedet sagens realitetsbehandling.\nPåbuddet af 25. april 2014 for byggepladsen ved Københavns Hovedbanegård er således det tredje i rækken,\nsiden Metroselskabet i juni 2013 indgav den oprindelige anmodning om udvidet arbejdstid på denne byggeplads. Perioderne uden udvidet arbejdstid har medført en forsinkelse af byggeriet ved Københavns\nHovedbanegård, og en manglende adgang til at arbejde med udvidet arbejdstid på denne arbejdsplads vil\nderfor være kritisk for byggeriet af Cityringen.\nI anmeldelsen af 13. december 2013, som konkret ligger til grund for det omhandlede påbud af 25. april\n2014, har Metroselskabet derfor - af hensyn til den overordnede tidsplan og heri særligt tunnelboremaskinens fremdrift – nødvendigvis anmodet om, at de anmeldte aktiviteter i anlægsfase 3 også kan udføres ved\naftenarbejde til kl. 22.00 på hverdage og ved arbejde lørdage i tidsrummet kl. 9.00-15.00. Anmeldelsen af\n13. december 2013 med tilhørende bilag og supplerende materiale har Metroselskabet sendt til nævnet ved\ne-mails af 21. maj 2014.\nDet omhandlede påbud af 25. april 2014 omfatter aktiviteterne med udgravning og færdiggørelse under topdæk (anlægsfase 3), og de ved påbuddet fastsatte begrænsninger indebærer, at aktiviteter kan udføres på\nhverdage kl. 07.00-22.00 og lørdage kl. 09.00-15.00 med de i påbuddet angivne, differentierede støjgrænser. Støjgrænserne er fastsat i overensstemmelse med nævnets anvisninger i de tidligere afgørelser om Metro-byggeriet og konkret på baggrund af Grontmijs prøvningsrapporter af 10. februar og 7. marts 2014.\nPrøvningsrapporterne er en del af det materiale, som Metroselskabet har sendt til nævnet ved e-mails af 21.\nSideløbende hermed har transportministeren den 9. april 2014 fremsat forslag til lov om ændring af lov om\nen Cityring mv. (lovforslag nr. L 177). Lovforslaget, som udmønter den politiske aftale af 21. februar 2014,\n"Klare rammer for byggeriet af Metrocityringen", har et dobbelt formål. Dels at tilvejebringe et retligt grundlag for, at Cityring-projektet kan færdiggøres i overensstemmelse med de forudsætninger, der lå til grund for\nvedtagelsen af Cityringloven. Dels at skabe rammer for, at generne for naboerne kan håndteres på en væsentligt mere målrettet måde, end det er tilfældet i dag.\nMed lovforslaget er det foreslået, at der overgås til en sammenhængende og generelt fastsat regulering af\nforurening og gener, herunder navnlig støj, i stedet for den nuværende konkrete regulering af hver fase og\nbyggeplads efter miljøbeskyttelsesloven. Det foreslås således, at reguleringen af forurening og gener\nudstedes som bekendtgørelser af transportministeren og baseres på resultatet af en supplerende VVM. Ifølge\nbemærkningerne til lovforslaget vil de af kommunerne meddelte påbud efter miljøbeskyttelseslovens § 42,\nherunder eventuelle påklagede påbud, ikke længere have virkning fra det tidspunkt, hvor byggepladserne\novergår til at blive reguleret af regler udstedt af transportministeren.\nI overensstemmelse med bemærkningerne i lovforslaget har Transportministeriet den 10. april 2014 fremlagt\nen supplerende VVM-redegørelse for Cityringen i offentlig høring til den 5. juni 2014. Ministeriet har endvidere den 9. maj 2014 sendt bl.a. udkast til bekendtgørelse om forurening og gener fra anlægget af Cityringen i\nhøring til den 6. juni 2014. Ifølge udkastet er det hensigten, at bekendtgørelsen skal træde i kraft den 1. juli\nMetroselskabet antager på den baggrund, at påbuddet af 25. april 2014 under alle omstændigheder har en\nbegrænset restlevetid, og at en overgang til den nye reguleringsordning må forventes at indtræde ca. en\nmåned efter sagens behandling i nævnet. Selv for dette forholdsvis begrænsede tidsrum har sagens udfald\ndog en væsentlig betydning for Cityring-projektets tidsplan, jf. ovenfor, og Metroselskabets påstande skal\nbedømmes i lyset heraf.\nMetroselskabet anmoder således også om, at Natur- og Miljøklagenævnet ikke ved en ophævelse af kommunens påbud og fornyet hjemvisning af sagen forlænger usikkerheden om rammerne for byggearbejdet i perioden indtil den ny reguleringsordning træder i kraft. Hvis påbuddet ophæves, eller klagens opsættende virkning ikke ophæves, vil byggeaktiviteterne ved Københavns Hovedbanegård ifølge Københavns Kommune være uregulerede, jf. også nedenfor. Det vil være en uhensigtsmæssig situation, som heller ikke naboerne kan\nvære tjent med, når byggeriet i givet fald skal fortsætte uden klare rammer.\nNatur- og Miljøklagenævnet har den 7. november 2013 truffet afgørelse i sagen vedrørende påbuddet af 15.\njuli 2013 for byggepladsen ved Marmorkirken (NMK- 10-00682), og nævnets betragtninger i denne sag er\nefterfølgende gentaget bl.a. i afgørelsen af 5. februar 2014 vedrørende byggepladsen ved Københavns\nHovedbanegård (NMK-10-00691). Natur- og Miljøklagenævnet har i afgørelserne anerkendt,\nat der er knyttet store samfundsmæssige interesser til Cityringens færdiggørelse, som skal tillægges betydelig vægt i en afvejning over for modstående miljøbeskyttelseshensyn,\nat der samtidig er forudsat en tidsramme for anlægsarbejdet ved vedtagelsen af lov om en Cityring,\nat det er forudsat i lovens forarbejder, at myndighederne tilstræber ikke at stille nye unødigt skærpede krav\nder indebærer væsentlige øgede omkostninger for Cityringen, og\nat afvejningen af miljøbeskyttelseshensyn over for samfunds- og virksomhedssynspunkter efter miljøbeskyttelseslovens § 42 må tage udgangspunkt i den af Folketinget forudsatte tidsramme for anlægsarbejdet.\nDisse præmisser må også være rammesættende i den foreliggende klagesag.\nDet fremgår endvidere af afgørelserne, at en fravigelse af de vejledende støjgrænser kun kan ske i det nødvendige, tilstrækkelige og begrundede omfang. Heri ligger, at fravigelse ikke kan ske uden begrundet nødvendighed af såvel tidsintervaller som konkrete støjgrænser. Det skal også vurderes som sandsynligt, at en\nvirksomhed kan overholde fastsatte støjgrænser. Der kan ikke ved påbud efter miljøbeskyttelseslovens § 42\nsættes støjgrænser, der ikke kan overholdes af virksomheden, når denne er i drift.\nBåde kravene til nødvendighed og til støjdæmpende foranstaltninger skærpes ved længerevarende fravigelse\naf de vejledende støjgrænser om natten. Det skyldes, at støjniveauer over 40-55 dB(A) for aften og nat over\nen længere periode indebærer betydelig risiko for at påvirke omkringboendes sundhed negativt.\nDet bemærkes i den forbindelse, at nærværende sag adskiller sig fra Marmorkirkesagen, idet påbuddet af\n25. april 2014 for byggepladsen ved Københavns Hovedbanegård ikke angår natarbejde.\nDet er Metroselskabets opfattelse, at Københavns Kommunes påbud af 25. april 2014 på ingen måde kan\nsiges at muliggøre længere arbejdstider eller højere støjgrænser end absolut nødvendigt for at undgå yderligere forsinkelse og fordyrelse af metroen, og at Metroselskabet har begrænset og reduceret støjen mest muligt under anvendelse af bedste tilgængelige teknik (BAT), jf. nedenfor.\nMetroselskabets anmodning om udvidet arbejdstid for byggepladsen ved Københavns Hovedbanegård har\nværet underkastet en meget omfattende og grundig myndighedsbehandling, og kommunens sagsbehandling\nforud for det nye påbud har ligget i forlængelse af den omfattende sagsoplysning under klagesagen i Naturog Miljøklagenævnet vedrørende kommunens påbud af 15. juli 2013.\nDer er med påbuddet - i forhold til den omfattede byggefase - foretaget de støjberegninger og rettelser af\nvilkår, som var krævet i henhold til Natur- og Miljøklagenævnets hjemvisningsafgørelse af 5. februar 2014.\nI klagesagen vedrørende Københavns Kommunes påbud af 15. juli 2013 (NMK-10-00691) har Metroselskabet\nudførligt redegjort for nødvendigheden af udvidet arbejdstid på metrobyggepladsen ved Københavns Hovedbanegård i forhold til den overordnede tidsplan for Cityringen og omkostningerne ved anlægsprojektet. Metroselskabet henviser til selskabets indlæg af 24. november 2013, side 2-3, i den tidligere klagesag vedrørende Københavns Hovedbanegård. Nødvendigheden af udvidet arbejdstid er også beskrevet i Metroselskabets anmeldelse af 13. december 2013 med bilag (sendt til nævnet med Metroselskabets e-mails af 21. maj\nByggepladsen ved Københavns Hovedbanegård er således afgørende for den samlede tidsplan, idet stationen\nindgår i teststrækningen og derfor ligesom stationerne ved Sønder Boulevard og Enghave Plads skal færdiggøres forud for den samlede færdiggørelse af Cityringen, så der på strækningen kan gennemføres testog\nprøvekørsler af systemet, herunder togsæt, skinnelegemer og kontrol- og styresystemer. Dertil kommer, at\ntunnelboremaskinen skal tages op ved Københavns Hovedbanegård, så den efterfølgende kan igangsættes\nrettidigt fra tunnelskakten på Øster Søgade, og at der er bindinger i tidsplanen i forbindelse med etablering\naf omstigningstunnel til Hovedbanegårdens tunnel under hovedsporene, som kun kan igangsættes efter afslutning og optagning af tunnelmaskinerne.\nDet skal desuden fremhæves, at tidsplanen er blevet sat yderligere under pres efter perioderne uden adgang\ntil udvidet arbejdstid. Den opdaterede tidsplan af 23. maj 2014 sammenlignet med tidsplanen af 25. februar\n2014 viser, at aktiviteternes omtrentlige start er udskudt med op til 2 måneder, jf. bilag 2.\nManglende adgang til at øge produktiviteten væsentligt på byggepladsen ved Københavns Hovedbanegård\nmå derfor nu karakteriseres som yderst kritisk for den samlede tidsplan for Cityringen.\nDet er Metroselskabets opfattelse, at støjberegningerne af 10. februar og 7. marts 2014, som ligger til grund\nfor påbuddet af 25. april 2014, lever op til kravene hertil, herunder i ”Miljømåling - ekstern støj” og Naturog Miljøklagenævnets praksis vedrørende støjregulering på metrobyggepladserne.\nMetroselskabet bemærker, at de udførte støjmålinger for byggepladsen ved Københavns Hovedbanegård viser, at det faktiske støjniveau ligger væsentligt under den støjgrænse, som følger af påbuddet, jf. bilag 1.\nSelv om impulstillægget på 5 dB tillægges, ligger støjniveauet under støjgrænsen på 87 dB(A), som følger af\nde teoretiske støjberegninger og dermed påbuddet.\nMetroselskabet bemærker, at støjmikrofonerne på metrobyggepladserne selvsagt ikke foretager en sortering\naf støjen, således at kun støj fra metrobyggeriet måles. Hvis der har været andre støjende aktiviteter i området, vil det derfor også komme til udtryk i støjmålingerne, selv om støjen ikke hidrører fra metrobyggeriet.\nDette illustreres f.eks. ved, at støjmålingerne om natten, hvor der ikke er aktivitet på byggepladsen, pga.\nbaggrundsstøjen viser resultater, som ligger over de 40 dB (A), som udgør den vejledende støjgrænse om\nKøbenhavns Kommune har i påbuddet af 25. april 2014 vurderet, at der med den nuværende viden ikke kan\nforeslås etableret yderligere støjdæmpende foranstaltninger på byggepladsen.\nKlagerne har ikke anfægtet denne vurdering, og der er heller ikke noget grundlag for at anfægte vurderingen.\nDet fremgår klart af begrundelsen i påbuddet, at Københavns Kommune ved den fornyede behandling af sagen har foretaget den fornødne afvejning af de miljømæssige og sundhedsmæssige hensyn over for hensynet til fremdriften i metrobyggeriet. Det fremgår også af påbuddet, at Københavns Kommune, i\noverensstemmelse med nævnets afgørelse af 5. februar 2014, har begrænset fravigelserne af de vejledende\nstøjgrænser - for så vidt angår både tidsintervaller og konkrete støjgrænser - til det, kommunen har vurderet\ner det nødvendige, tilstrækkelige og begrundede omfang.\nMetroselskabet bemærker, at klagen af 9. maj 2014 ikke indeholder nogen uddybende begrundelse, og at de\noverordnede synspunkter i klagen om udvidet arbejdstid og tilladte støjniveauer efter Metroselskabets opfattelse er behandlet fyldestgørende med ovenstående bemærkninger. Metroselskabet står naturligvis til rådighed, såfremt Natur- og Miljøklagenævnet ønsker selskabets kommentarer til eller oplysninger om andre forhold i sagen.\nMetroselskabet anmoder om, at der snarest muligt træffes afgørelse om, at klagen ikke har opsættende virkning. Metroselskabet henviser herom til selskabets indlæg af 22. maj 2014 til Københavns Kommune med\nanbringender til støtte for, at klagen ikke tillægges opsættende virkning.\nDet tilføjes, at Københavns Kommune i udkast af 23. maj 2014 til afgørelse om dette spørgsmål har anført,\nat byggeaktiviteterne på byggepladsen er uregulerede, når klagen over påbuddet af 25. april 2014 har opsættende virkning. Københavns Kommune er som miljømyndighed ansvarlig for at fortolke og føre tilsyn med\nde udstedte påbud. Metroselskabet tager således Københavns Kommunes opfattelse af påbudsgrundlaget til\nMetroselskabet er interesseret i klare rammer og regler for byggepladserne, der sikrer en rimelig fremdrift i\nbyggeriet. Efter Metroselskabets opfattelse vil det være en uhensigtsmæssig situation, som heller ikke naboerne kan være tjent med, hvis byggeriet i givet fald skal fortsætte uden klare rammer indtil den nye reguleringsordning træder i kraft.\nNatur- og Miljøklagenævnet har ved e-mail af 20. maj, 23. maj, 27. maj og 4. juni 2014 anmodet\nKøbenhavns Kommune om at fremsende sagens akter til nævnet. Københavns Kommune har ved emails af 26. og 27. maj 2014 overfor Natur- og Miljøklagenævnet tilkendegivet, at bestemmelsen i\nmiljøbeskyttelseslovens § 94, stk. 1, om indsendelse af klager medfører, at Natur- og Miljøklagenæv-\nnet ikke er kompetent til at behandle klagen, førend kommunen har oversendt klagen og sagens\nakter med kommunens bemærkninger til nævnet. Nævnet har heroverfor konstateret, at bestemmelsen efter nævnets opfattelse alene er en procedureregel som ikke afskærer nævnet fra en hurtig\nsagsbehandling i hastende sager.\nTransportministeren har den 9. april 2014 fremsat et lovforslag vedrørende ændring af cityringsloven. Efter lovforslagets indhold vil reguleringen af metrobyggepladsernes støjforhold overgå til\nTransportministeriet. Transportministeriet har samtidig sendt udkast til bekendtgørelser om støjregulering af metrobyggepladserne i høring og har overfor Natur- og Miljøklagenævnet oplyst, at bekendtgørelserne forventes at træde i kraft 1. juli 2014.\nNatur- og Miljøklagenævnet har den 4. juni 2014 fremsendt afgørelsesudkast til sagens parter med\nhenblik på deres bemærkninger. Metroselskabet har ved brev af 18. juni 2014 meddelt, at nævnets\nafgørelsesudkast efter omstændighederne kan tiltrædes. Klagerne har ikke fremsendt bemærkninger.\nKøbenhavns Kommune har den 18. juni fremsendt sagens akter til nævnet og har i høringssvar af 18.\njuni 2014 blandt andet anført:\nDet fremgår af Nævnets afgørelse af 7. november 2014 vedrørende metrobyggeriet ved Marmorkirken (NMK10-00682), at\n"Et påbud efter miljøbeskyttelseslovens § 42, der fraviger de vejledende støjgrænser, skal såvel i udformning\nsom ved fastsættelse af konkrete støjgrænser være udformet sådan, at fravigelse sker i det nødvendige, tilstrækkelige og begrundede omfang. Heri ligger, at fravigelse ikke kan ske uden begrundet nødvendighed af\nsåvel tidsintervaller som konkrete støjgrænser". (Center for Miljøbeskyttelses understregninger)\nDe af Center for Miljøbeskyttelse fastsatte støjgrænser er udtryk for det nødvendige og tilstrækkelige, jf.\nbl.a. nævnets afgørelse i NMK-10-00688, m.fl., og er fastsat på baggrund af en støjredegørelse. Støjredegørelsen er baseret på støjmålinger og beregninger udført efter den nordiske beregningsmetode for ekstern støj fra virksomheder, jf. Miljøstyrelsens vejledning om beregning af ekstern støj fra virksomheder.\nGrænseværdierne er fastsat på baggrund af kendskab, til hvilken støjbelastning virksomheden maksimalt kan\ngive anledning til, således at der ikke fastsættes støjgrænser, som virksomheden ikke kan overholde ved\nmaksimal drift. Center for Miljøbeskyttelse vurderer, at det i støjredegørelsen indeholdte er baseret på realistiske forudsætninger under repræsentative driftsforhold. Støjredegørelsen, som lå til grund for denne vurdering var de af Metroselskabet I/S indsendte prøvningsrapporter af 10. februar 2014 og 7. marts 2014 (bilag 6-1 og 6-2).\nCenter for Miljøbeskyttelse har vurderet, at Metroselskabet I/S i det nødvendige og tilstrækkelige omfang har\ndokumenteret behovet for arbejde om lørdage.\nDet er Center for Miljøbeskyttelses opfattelse, at de fastsatte støjgrænser ikke i sig selv medfører sundhedsfare. Fra støjmålinger foretaget på metrobyggepladsen ved Københavns Hovedbanegård i perioden 1.6.-13.6.\nfremgår at den reelle støjbelastning ved nærmeste nabo har været som følger:\nX = ikke arbejde på pladsen\nDen øverste række angiver datoen i juni måned 2014. Den midterste række støjbelastningen angivet i dB(A)\nfra byggepladsen i dagtimerne og den nederste række støjbelastningen angivet i dB(A) fra byggepladsen i\nFra 4.6.2014 er alt aftenarbejde på pladsen stoppet som følge af nævnets delafgørelse op delvis opsættende\nvirkning for aften og lørdags-arbejde. Se vedhæftede bilag. De anførte tal er således alene udtryk for baggrundsstøj, herunder trafikstøj.\nSom det ses af tabellen er der meget betydelige variationer i støjbelastningen ved nærmest nabo over perioden. Dette er kendetegnende for støj fra bygge- og anlægsprojekter.\nAf Miljøstyrelsens Miljøprojekt 1409 fremgår det, at\n” ”… at mange kommuner har indført forskrifter med begrænsning af arbejdstiden og anbefalede grænseværdier for støjbelastninger. Alligevel overskrides disse grænseværdier nogen gange, …”(side 9).\nDet anføres videre, at\n”De største støjniveauer optræder ved spunsramning, nedrivning og anvendelse af visse typer af elektrisk\nhåndværktøj. Fælles for disse aktiviteter er at støjen kommer fra kontakten mellem maskiner eller værktøjet\n”I nogle tilfælde, som for eksempel ved nedrivning af hydraulisk hammer, er det meget vanskeligt at dæmpe\nstøjen … ”.\nOg om støjens karakter: ”Støjen fra byggepladser adskiller sig fra andre typer støj som for eksempel trafikstøj og industristøj, ved at støjen kun optræder i en begrænset periode, hvorefter aktiviteterne flytter til en\nanden byggeplads. Perioden med støj kan være kort eller den kan være af længere varighed på flere uger,\nStøjkilderne og omfanget af støjgener varierer afhængig af hvilke aktiviteter der foregår og antallet af boliger og andre støjfølsomme anvendelser i nærheden. Byggepladser kan etableres alle stedet og nogle gange\nmeget tæt på bebyggelser, hvor beboere kan opleve meget høje støjniveauer. Det er som oftest ikke muligt\nat etablere effektiv støjafskærmning omkring pladsen. Der kan desuden være flere forskellige aktiviteter i\ngang samtidig, og støjbilledet varierer alt efter sammen-sætningen af aktiviteter.”\nDe af påbuddet regulerede aktiviteter er sædvanlige for de på byggepladser over alt i landet forekommende\naktiviteter. Som det fremgår af citatet fra miljøprojektet, overskrides støjgrænserne nogen gange og det er\nsvært at finde effektive værn mod støjen eller foretage reel støj-dæmpning.\nDen af nævnet i Marmorkirke-afgørelsen af 7. november 2013 foreskrevne beregningsmetode, som i udgangspunktet vedrører virksomheder, synes derfor mindre egnet til at give et retvisende billede af den faktiske støjbelastning fra bygge- og anlægsarbejder.\nI den forbindelse bemærkes, at det tidligere Miljøklagenævn i en ældre afgørelse kom frem til at påbud efter\nmiljøbeskyttelseslovens § 42 ikke kan anvendes som en tilladelse givet på forhånd, men alene kan anvendes\nreaktivt således at påbuddet reelt ligger en begrænsning på adressaten i forhold til at udlede forurening.\nDet er Center for Miljøbeskyttelses opfattelse, at en eventuel sundhedsskadelig virkning må være en konsekvens af den faktiske støjbelastning og ikke den beregnede støj.\nSåfremt de fra byggepladsen udførte aktiviteter i målte niveauer viser sig at være så høje, at sundhedsfare\nindtræder, vil de sundhedsmæssige hensyn blive varetaget efter anden lovgivning.\nStøj om lørdagen\nI nævnets udkast til afgørelse NMK-10-00774 og NMK-10-00778 af 4. juni 2014 accepterer nævnet støjgrænser på hverdage i dagtimerne på op til 95 dB(A) og på lørdage i dagtimerne på op til 77 dB(A). Nævnet bemærker, at det forhold, at de omkringboende kun i en periode af ca. 4 måneder fra kommunens strakspåbud\naf 3. april 2014 til arbejdets afslutning medio august, jf. påbuddet, udsættes for en støjbelastning på dette\nniveau, gør at nævnsmedlemmerne efter omstændighederne kan acceptere en støjbelastning på 95 dB(A)\nved nærmeste nabo i dagtimerne.\nNævnet kan acceptere en støjbelastning på op til 77 dB(A) om lørdage ved metrobyggeriet ved Marmorkirken\nmed den begrundelse, at støj-belastningen kun vil påvirke de omkringboende i en periode af ca. 4 måneder.\nDet er uklart hvorfor der ikke tilsvarende kan tillades arbejde om lørdagen på metrobyggepladsen ved Københavns Hovedbanegård. Også her bør der tages hensyn til den reelle støjbelastning og genevirkningen\nOgså for arbejder i dagtimerne bør det være den reelle (målte) støjbelastning der er udgangspunktet for støjens tilladelighed.\nDet anføres i udkastet til afgørelsen,\n”De omkringboende tilrådes derfor at søge ophold andetsteds i dagtimerne, ligesom Metroselskabet I/S og\nKøbenhavns Kommune bør give de omkringboende mulighed for andet opholdssted i fornødent omfang.”\nSom følge af kommunalfuldmagten har kommunen ikke uden særskilt hjemmel mulighed for at begunstige\nenkeltpersoner eller grupper heraf. At give de omkringboende mulighed for alternativt ophold ligger derfor\nuden for kommunens mulige handlerum.\nI forhold til bygherren synes synspunktet ikke at være konsistent med nævnets udtalelse om, at det ikke er\nmuligt for miljømyndigheden at tillade betydelig forurening med den begrundelse, at de udsatte personer\nkompenseres økonomisk af forureneren.\nUden hensyntagen til at det ved alt byggeri kan være nødvendigt at dispensere fra de vejledende støjgrænser, jf. ovenfor, bør der i sådanne situationer tages vidtgående hensyn til den faktiske støjbelastning.\nNatur- og Miljøklagenævnets kompetence\nDet fremgår af lov om Natur- og Miljøklagenævnets § 1, at\n”Natur- og Miljøklagenævnet er klagemyndighed for administrative afgørelser inden for natur- og miljøområdet, i det omfang [min fremhævning] det fastsættes i den øvrige lovgivning.”\nIfølge en naturlig sproglig fortolkning af bestemmelsen må følge, at nævnet ikke er omnipotent, men er undergivet de materielle og formelle regler, som er indeholdt i lovgivningen, på hvert enkelt retsområde. Indenfor miljøbeskyttelseslovens område reguleres nævnets kompetence af reglerne i lovens kapitel 11 om\nklage og søgsmål, herunder særligt af § 91.\nMiljøbeskyttelseslovens § 94 beskriver fremgangsmåden for indsendelse af klager til Natur- og miljøklagenævnet for afgørelser truffet i medfør af denne lov. Center for Miljøbeskyttelse er enig i, at der er tale om en\nprocedureregel. Center for Miljøbeskyttelse er dog er af den opfattelse, at bestemmelsen indeholder en ved\nlov fastsat remonstrationsordning, således at en borger ved ønsket om en efterprøvelse af førsteinstansafgørelsen ikke frit kan vælge mellem remonstration eller rekurs. Se Forvaltningsret, 2. udgave, 2002, af Hans\nGammeltoft-Hansen, m.fl., p. 916f.\nDet er Center for Miljøbeskyttelses opfattelse, at formuleringen af bestemmelsen ikke åbner op for andre\nfortolkninger end at alle klagesager skal indsendes gennem førsteinstansen; bestemmelsen er ikke fakultativ.\nDet følger af det almindelige legalitetsprincip, at en myndighed kun har den kompetence, som myndigheden\ner tillagt ved lov. Natur- og Miljøklagenævnet er ikke tillagt kompetence efter miljøbeskyttelsesloven til at\nfastsætte regler om andre indsendelsesprocedurer end den som fremgår af miljøbeskyttelsesloven. Efter lov\nom Natur- og Miljø-klagenævnets § 1 (”i det omfang”) skulle en sådan kompetence fremgå af miljøbeskyttelsesloven.\nDet fremgår udtrykkeligt af lovbemærkningerne til miljøbeskyttelseslovens § 94, at kommunen har adgang til\nat ændre sin afgørelse ved modtagelsen af en klage. Hvis rekursmyndigheden samtidig kan befatte sig med\nafgørelsen vil der være tale om konkurrerende kompetence, hvilket ville skabe usikkerhed om retstilstanden.\nCenter for Miljøbeskyttelse er af den opfattelse, at lovgiver ikke har tilsigtet en sådan usikkerhed.\nDen i miljøbeskyttelseslovens § 94, stk. 1 fastsatte frist for indsendelse af sagen til rekursmyndigheden tager\nhensyn til en rimelig behandling af klagesagen hos førsteinstansmyndigheden. I den forbindelse henledes\nnævnets opmærksomhed på, at der i denne sag er tale om en tredjemands klage, hvorfor der også er et berettiget hensyn at tage til påbuddets adressat. Bestemmelsen i miljøbeskyttelseslovens § 95, hvorefter enhver klage – herunder klager fra tredjemand – har opsættende virkning overfor påbuddet, varetager i dette\ntilfælde i vid udstrækning klagerens interesser. Nævnet er ved 2 mails af 22. maj 2014 orienteret om, at\nadressaten for påbuddet i umiddelbar forlængelse af klagens modtagelse i Center for Miljøbeskyttelse er ble-\nvet orienteret om klagens opsættende virkning. Kopi af de to mails fremsendes på ny. Førsteinstansmyndigheden bør naturligvis have lejlighed til at orientere afgørelsens adressat om klagesagen, ligesom myndigheden må have mulighed for at indhente bemærkninger til klagesagen fra afgørelsens adressat forud for oversendelse af sagen til klagemyndigheden.\nDer er ikke holdepunkter i lov om Natur- og Miljøklagenævnet eller i miljøbeskyttelsesloven, disses loves forarbejder eller i øvrigt for at særlige (procedure-)regler skulle gælde ved betydningsfulde og hastende sager.\nDer er ingen tvivl om, at sagen er betydningsfuld, men da klagen ved klagens modtagelse var tillagt opsættende virkning, må sagen antages alene at være hastende i forhold til adressaten for påbuddet. Center for\nMiljøbeskyttelse bekendt, har nævnet ikke modtaget klager fra hverken Metroselskabet I/S eller Copenhagen\nMetro Team I/S, som herefter reelt var de eneste med retlig interesse i at få sagen prøvet hurtigt.\nHenset til lov nr. 580 af 28, juni 2012 om ændring af lov om Natur- og Miljøklagenævnet og forskellige andre\nlove (Reform af klagesystemet på natur- og miljøområdet m.v.) fremgår det eksplicit af bemærkningerne til\nlovforslaget, at formålet med den lovpligtige remonstrations-ordning er effektivisering af klagesagsbehandlingen i Natur- og Miljøklagenævnet.\nDet var således ekspertudvalgets vurdering, at klagesagsbehandlingen i Natur- og Miljøklagenævnet kunne\neffektiviseres gennem ensartede bestemmelser om indsendelse af klager gennem førsteinstansen og om førsteinstansens pligt til at samle sagens dokumenter og udarbejde en udtalelse i sagen.\nEkspertudvalget var opmærksom på tidsaspektet i den foreslåede klagesagsprocedure, og udtalte\n”Efter den foreslåede ordning skal førsteinstansen, hvis den vil fastholde sin afgørelse, snarest og som udgangspunkt ikke senere end 3 uger efter klagefristens udløb videresende klagen til Natur- og Miljøklagenævnet. Ordningen stiller som noget nyt krav om, at førsteinstansen skal udarbejde en udtalelse med myndighedens bemærkninger til sagen og de enkelte klagepunkter. Det forventes, at førsteinstansen i de fleste tilfælde kan videresende klagen og bemærkninger til Natur- og Miljøklagenævnet snarest efter klagefristens udløb. Når dette ikke er muligt, fastsætter bestemmelsen, at klagen som udgangspunkt ikke skal videresendes\nsenere end 3 uger efter klagefri-stens udløb. Førsteinstansen forventes at kunne overholde i langt de fleste\nsager, hvor det må anses for værende den altovervejende hovedregel. Der kan dog opstå situationer, hvor\nførsteinstansen imidlertid i visse kan have behov for længere tid, eksempelvis hvis klagepunkterne vedrører\nkomplicerede forhold. I nogle tilfælde vil første instansen endvidere have behov for længere tid til at overveje, om der er grundlag for at genoptage sagen og eventuelt forelægge spørgsmålet for et politisk organ.”\nPå baggrund af lovteksten og lovbemærkningerne og formålet bag miljøbeskyttelseslovens § 94 finder Center\nfor Miljøbeskyttelse ikke, at Natur- og Miljøklagenævnet henter hjemmel i Natur- og Miljøbeskyttelsesloven til\nat tage sager op af egen drift med den begrundelse at foretage hurtig sagsbehandling i sager af hastende\nDet faktum synes ekspertudvalget at have taget højde for i det lovforberedende arbejde, da udvalget har\nvurderet, at maksimalt 3 uger fra klagesagens udløb til videresendelse til Natur- og Miljøklagenævnet er hurtig sagsbehandling. Det fremgår ligeledes eksplicit, at det er første-instansen, som har pligt til at indsamle\nsagens dokumenter og udarbejde en udtalelse i sagen til dette har ekspertudvalget vurderet, at 3 uger er\nDet må endvidere udledes, at ekspertudvalget eksplicit tager stilling til, at myndigheden i nogle sager kan\nhave behov for yderligere tid, men der er på intet tidspunkt taget stilling til, at Natur- og Miljøklagenævnet\nkan have behov for hurtigere sagsbehandling og dermed nedbringe sagsbehandlingstiden eller tage sager op\nI lyset heraf må det antages, at Natur- og Miljøklagenævnet ikke kan tage sagen op af egen drift og dermed\nafskære klageren såvel som adressaten myndighedens pligt til at realitetsbehandle sagen på ny.\nSes på anden lovgivning fremgår det eksplicit af ombudsmandslovens § 17, stk. 1, at Folketingets Ombudsmand kan optage en sag til undersøgelse. Afgørelse om at undersøge en sag af egen drift beror på et skøn.\nAnledningen til egen driftsundersøgelse er således lovhjemlet.\nDer kan ligeledes henvises til FOB 1999.257, der angik et tilfælde med call in. Call in - vil sige, anvendelse af\nen bestemmelse, hvorefter en myndighed af egen drift kan beslutte at behandle en sag, som ellers skulle\nvære behandlet af en anden myndighed, enten som førsteinstans eller som rekursinstans.\nI sagen mente Folketingets Ombudsmand, at det kræver særlig hjemmel i den lovfæstede call in-ordning,\nhvis et udvalg uden at iagttage de almindelige tilbagekaldelsesprincipper på eget initiativ skulle kunne ændre\ndet lokale nævns afgørelse til skade for adressaten.\nAnalogt hertil finder Center for Miljøbeskyttelse, at det må antages, at Nævnet også bør have en særlig bestemmelse i lov om miljøbeskyttelse, såfremt Nævnet skal kunne tage sager op af egen drift i særdeleshed til\nskade for adressaten.\nReglen i miljøbeskyttelseslovens § 94, stk. 1 svarer i det væsentlige til indholdet af bestemmelsen i retsplejelovens § 393, stk. 3, 1. led om kære ved domstolene, hvorefter kære sker ved indlevering af et kæreskrift til\nden ret, hvis afgørelse kæres sammenholdt med § 396, hvorefter den ret, hvis afgørelse kæres, har mulighed for at omgøre sin afgørelse. Center for Miljøbeskyttelse bekendt, befatter landsretterne eller Højesteret\nsig aldrig med direkte indsendte kæremål, men over-sender i stedet sagerne til 1. instansen til behandling\nefter retsplejelovens § 396. § 94 må administreres tilsvarende.\nEx tuto bemærkes, at Center for Miljøbeskyttelse er enig i at kommunen til enhver tid ikke bør forsinke nævnets behandling af en sag.\nI sagens behandling har deltaget 11 af Natur- og Miljøklagenævnets medlemmer. Pernille Christensen har deltaget som formand. Fra det læge nævn har deltaget Ole Pilgaard Andersen, Martin Glerup, Leif Hermann, Peter Thyssen, Per Larsen, Marion Pedersen, Jens Vibjerg og Henrik Waaben. Fra\ndet sagkyndige nævn har deltaget ingeniør Torben Astrup og fhv. kontorchef, overlæge Anders\n1. Overordnet om retsgrundlaget\nKøbenhavns Kommunes påbud er meddelt i medfør af miljøbeskyttelseslovens § 42. Bestemmelsen\nlyder i uddrag sådan:\nHvis erhvervsvirksomheder, herunder private eller offentlige bygge- og anlægsarbejder, eller faste anlæg til\nenergiproduktion, som ikke er optaget på den i § 35 nævnte liste, medfører uhygiejniske forhold eller væsentlig forurening, herunder affaldsfrembringelse, kan tilsynsmyndigheden give påbud om, at forureningen\nskal nedbringes, herunder påbud om gennemførelse af bestemte foranstaltninger.\nStk.2. Påbud kan endvidere gives over for aktiviteter, som skønnes at indebære en nærliggende risiko for\nvæsentlig forurening eller uhygiejniske forhold.”\nMiljøbeskyttelseslovens §§ 3 og 4 lyder i uddrag sådan:\nVed lovens administration skal der lægges vægt på, hvad der er opnåeligt ved anvendelse af den bedste tilgængelige teknik, herunder mindre forurenende råvarer, processer og anlæg og de bedst muligt forureningsbekæmpende foranstaltninger. Ved denne vurdering skal der lægges særlig vægt på en forebyggende\nindsats gennem anvendelse af renere teknologi.\nStk.2. Ved bedømmelsen af omfanget og arten af foranstaltninger til forebyggelse og imødegåelse af forurening skal der lægges vægt på\n2) hele det kredsløb, som stoffer og materialer gennemløber, med henblik på at begrænse spild af ressourcer\nDen, der vil påbegynde virksomhed, der kan give anledning til forurening, skal vælge et sådant sted for udøvelsen, at faren for forurening begrænses mest muligt.\nStk.2. Ved valg af stedet skal der tages hensyn til områdets beskaffenhed, herunder den nuværende og planlagte fremtidige udnyttelse, samt til mulighederne for hensigtsmæssig bortskaffelse af spildevand og håndtering af affald.\nStk.3. Den, der påbegynder eller udøver virksomhed, der kan give anledning til forurening, skal træffe foranstaltninger, der kan forebygge og imødegå denne og tilrettelægge virksomhedens indretning og drift på en\nsådan måde, at den i mindst muligt omfang medfører forurening, jf. § 3. Ved indretning af virksomhedens\nanlæg og ved tilrettelæggelse af driften, herunder ved valg af produktionsprocesser, råvarer og hjælpestoffer, skal det sikres, at ressourceanvendelsen, forureningen og affaldsfrembringelsen begrænses bedst muligt.”\nSom det fremgår af bestemmelserne, er der i miljøbeskyttelseslovens §§ 3 og 4 opregnet en række\nhensyn, som er lovlige at inddrage ved lovens administration. Af bestemmelsernes forhistorie fremgår, at de nævnte hensyn skal afbalanceres overfor modstående hensyn ud fra proportionalitetsbetragtninger. Der er således i miljøbeskyttelseslovens § 42 indeholdt en afvejning af miljøbeskyttelseshensyn over for samfunds- og virksomhedssynspunkter. Dette gælder også ved fastsættelse af\nNatur- og Miljøklagenævnet har ved afgørelser af 5. februar 2014 i sagerne om metrobyggepladserne\nved Nørrebroparken m.fl. fastlagt, at der ved afgørelser efter miljøbeskyttelseslovens § 42 ikke kan\nlægges vægt på, om naboerne kompenseres for støjgenerne i overensstemmelse med naboretlige\ngrundsætninger. De afvejninger, der foretages i henhold til miljøbeskyttelsesloven, kan efter lovens\nforarbejder og tilblivelseshistorie ikke tage højde for økonomisk kompensation af dem, som udsættes\nfor forurening. Afvejningen i afgørelser efter miljøbeskyttelsesloven sker mellem på den ene side de\nforurenings- og sundhedsmæssige risici en virksomhed giver anledning til, og på den anden side\nvirksomhedens og samfundets interesse i, at virksomheden kan udøve sine aktiviteter.\nDet er således ikke muligt for miljømyndigheden at tillade betydelig forurening med den begrundelse,\nat de udsatte personer kompenseres økonomisk af forureneren.\nI nævnets tidligere afgørelser af 7. november 2013 og 5. februar 2014 har nævnet anført, at støjniveauer over 40-55 dB(A) for aften og nat over en længere periode indebærer betydelig risiko for at\npåvirke omkringboendes sundhed negativt.\nNatur- og Miljøklagenævnet fastslog i førnævnte afgørelser, samt nævnets afgørelse om byggepladsen ved Marmorkirken af 7. november 2013, også, at forsinkelse af anlægget af Cityringen kan få\nomfattende negative konsekvenser for bl.a. udviklingen af den kollektive trafik i hovedstadsområdet.\nTil rettidig færdiggørelse er der således knyttet store samfundsmæssige interesser, som efter Naturog Miljøklagenævnets opfattelse skal tillægges betydelig vægt i en afvejning overfor modstående\nmiljøbeskyttelseshensyn. Der er samtidig forudsat en tidsramme for anlægsarbejdet ved vedtagelsen\naf lov om en Cityring, ligesom det fremgår af forarbejderne, at det er forudsat, at myndighederne\ntilstræber ikke at stille nye unødigt skærpede krav, der indebærer væsentlige øgede omkostninger\nfor Cityringen. Fastsættelse af en justeret tidsplan forudsætter efter nævnets opfattelse afvejninger,\nvurderinger og valg af ressourcemæssig og politisk karakter. Det er derfor i den foreliggende sag\nNatur- og Miljøklagenævnets opfattelse, at afvejning af miljøbeskyttelseshensyn over for samfundsog virksomhedssynspunkter efter miljøbeskyttelseslovens § 42, må tage udgangspunkt i den af\nFolketinget forudsatte tidsramme for anlægsarbejdet.\n2. Stillingtagen til klagepunkter\nNatur- og Miljøklagenævnet har behandlet klagen i medfør af miljøbeskyttelseslovens § 91, stk. 1 og\nsåledes efter fuld efterprøvelse af Københavns Kommunes påbud af 25. april 2014.\nKlager har gjort gældende, at der ikke i miljøbeskyttelseslovens § 42 er hjemmel til at acceptere en\nstøjbelastning som sket ved Københavns Kommunes påbud af 25. april 2014.\nIndledningsvist bemærker Natur- og Miljønævnet, at det kan give anledning til tvivl, om kommunen\nved afvejningen efter miljøbeskyttelseslovens § 42 har inddraget det forhold, at de omkringboende i\net vist omfang kan opnå erstatning på naboretligt grundlag fra Metroselskabet. Nævnet finder imidlertid ikke anledning til nærmere at tage stilling til klagepunktet, idet kommunen, efter nævnets\nopfattelse, har inddraget andre nødvendige og tilstrækkelige hensyn ved afvejningen. Kommunen har\nsåledes foretaget en afvejning mellem på den ene side de sundhedsmæssige konsekvenser af støjbelastningen fra byggeriet og de samfundsmæssige interesser som er knyttet til rettidig færdiggørelse\naf cityringen, hvilket efter nævnets opfattelse udgør tilstrækkelige saglige hensyn, som kan bære en\nafgørelse i den konkrete sag.\nDet Natur- og Miljøklagenævnet herefter skal tage stilling til er, hvorvidt Københavns Kommunes\nskønsmæssige afvejning mellem på den ene side de samfundsmæssige interesser i metrobyggeriets\nfærdiggørelse inden for den lovmæssigt forudsatte tidsramme og på den anden side de sundhedsmæssige gener som byggeriet giver anledning til for naboerne, er foretaget korrekt.\nMetrobyggepladserne i Københavns Kommune er som udgangspunkt uregulerede. Der er således ikke\nfra centralt hold fastsat retningslinjer for, hvor meget støj en byggeplads skal give anledning til\nførend miljømyndigheden er forpligtet til at gribe ind overfor støjforureningen, ligesom der ikke på\nlokalt plan er udstedt forskrifter som regulerer byggeriet.\nAf Miljøstyrelsens miljøprojekt 1409 fremgår det, at mange kommuner regulerer støjgener fra byggepladser ved hjælp af lokale forskrifter, som sikrer en vis ensartethed for byggepladserne. Ifølge\nmiljøprojektet sættes der i forskrifterne typisk en støjgrænse på 70 dB(A) i dagtimerne (kl. 7-18) og\n40 dB(A) i aften- og nattetimerne.\nDet er samme støjgrænser, der blev anført som udgangspunkt for metrobyggeriet i den oprindelige\nVVM-redegørelse, hvor det dog også blev anført, at byggeriet i perioder ville medføre en højere\nstøjbelastning for de omkringboende.\nAf Night Noise Guidelines for Europe udarbejdet af WHO fremgår følgende:\nConsidering the scientific evidence on thresholds of night noise exposure indicated by Lnight,outside as defined\nin the Environmental Noise Directive (2002/49EC), an L night,outside of 40 dB should be the target of the night\nnoise guidelines (NNG) to protect the public, including the most vulnerable groups such as children, the\nchronically ill and the elderly. Lnight,outside value of 55 dB is recommended as an interim target for the countries where the NNG cannot be achieved in the short term for various reasons, and where policy-makers\nchoose to adopt a stepwise approach.\nVed godkendelse af virksomheder efter miljøbeskyttelseslovens § 33 fastsættes støjvilkår med udgangspunkt i Miljøstyrelsens vejledning 5/1984, hvorefter støjbelastningen ved nærmeste nabo til en\nvirksomhed beliggende i byområde ikke må overstige 55 dB(A) i dagperioden, 45 dB(A) i aftenperioden og 40 dB(A) i natperioden. Årsagen til forskellen mellem grænseværdierne i kommunale forskrifter og vejledningen er, at en virksomhed i princippet godkendes til en beliggenhed uden tidsbegrænsning, mens en byggeplads normalt har en væsentlig kortere levetid. Endvidere er det nødvendigt at være særligt opmærksom på at støjbilledet fra henholdsvis en virksomhed i drift og en byggeplads kan være meget forskellige, hvorfor støjgrænserne fra virksomhedsområdet ikke direkte kan\noverføres til bygge- og anlægsarbejde.\nPå baggrund af en samlet vurdering af ovenstående er det Natur- og Miljøklagenævnets vurdering, at\nman som udgangspunkt for bygge- og anlægsvirksomhed i almindelighed må acceptere en støjbelastning ved nærmeste nabo på maksimalt 70 dB(A) i dagperioden og 40 dB(A) i aften og natteperioden.\nDet afgørende for Natur- og Miljøklagenævnets afgørelse bliver herefter i hvilket omfang den samfundsmæssige betydning af anlægget af cityringen kan begrunde en forhøjelse af ovennævnte udgangspunkt.\nNævnsmedlemmerne Pernille Christensen (formand), Anders Carlsen, Martin Glerup, Jens Vibjerg,\nPer Larsen, Marion Pedersen, Leif Herman, Torben Astrup, Peter Thyssen og Henrik Waaben bemærker herefter følgende for så vidt angår aftentimerne (kl. 18-22) på hverdage.\nFor så vidt angår aftentimerne (kl. 18-22) på hverdage og dagtimerne (kl. 9-15) om lørdagen finder\nflertallet efter en samlet vurdering, at der ikke kan accepteres en støjbelastning på henholdsvis\nmellem 83 og 87 dB(A) og mellem 80 og 87 dB(A). Nævnet har herved lagt afgørende vægt på, at de\nomkringboende ved en støjbelastning på 83 og 87 dB(A) i aftentimerne på hverdage og op til mellem\n83 og 87 dB(A) i dagtimerne om lørdagen udsættes for sundhedsmæssigt skadelig støjforurening,\nsom påvirker deres mulighed for hvile og restitution i betydeligt omfang. Uanset den samfundsmæssige betydning knyttet til rettidig færdiggørelse af cityringen finder nævnet derfor, at der ikke kan\naccepteres en udvidet arbejdstid med så voldsom en støjbelastning.\nNatur- og Miljøklagenævnet bemærker i den forbindelse, at den af Københavns Kommune accepterede støjbelastning i aftentimerne (kl. 18-22) efter den kommende støjmæssige regulering af metrobyggepladsen vil betyde, at de hårdest ramte af naboerne vil opnå et retskrav på genhusning eller\nMetroselskabets overtagelse af deres lejlighed. Nævnet finder ikke, at der med den nu gældende\nregulering efter miljøbeskyttelsesloven kan accepteres en sådan voldsom støjbelastning.\nI lyset af, at nævnet i det fremsendte afgørelsesudkast vedrørende metrobyggepladsen ved marmorkirken har Københavns Kommune i nærværende sag anført, at det er uklart, hvorfor nævnet efter en\nkonkret afvejning af hensynet til de omkringboendes sundhed og de samfundsmæssige interesser\nknyttet til anlægget af cityringen ikke kan acceptere en støjbelastning på op til 87 dB(A) i dagtimerne på lørdage. Nævnet skal hertil bemærke, at den maksimale støjbelastning der accepteres i\ndagtimerne om lørdagen vedrørende metrobyggepladsen ved marmorkirken er 77 dB(A). Der er\nsåledes en væsentlig og afgørende forskel på de to byggepladsers støjbelastning i dagtimerne om\nlørdagen, som medfører, at afvejningen i de to sager ikke falder ud på samme måde.\nNævnets sagkyndige medlem vedrørende sundhedsspørgsmål, Anders Carlsen, bemærker, at en\nstøjbelastning på 87 dB(A) i dagtimerne kan give anledning til negative sundhedsmæssige påvirkninger for beboerne uanset, at de har mulighed for hvile og restitution i aften- og nattetimerne samt på\nsøn- og helligdage. De omkringboende tilrådes derfor at søge ophold andetsteds i dagtimerne, ligesom de bør gives mulighed for andet opholdssted i fornødent omfang. Alle nævnets øvrige medlemmer kan tiltræde Anders Carlsens bemærkninger.\nPer Larsen, og Henrik Waaben bemærker herefter følgende for så vidt angår dagtimerne på hverdage.\nKøbenhavns Kommune har i påbuddet af 25. april 2014 accepteret en støjbelastning på op til mellem\n80 og 87 dB(A) i dagtimerne (kl. 7-18) på hverdage. Henset til de helt særlige omstændigheder\nknyttet til anlægget af cityringen finder ovennævnte nævnsmedlemmer, at en støjbelastning på\nmellem 80 og 87 dB(A) i dagtimerne må accepteres. Nævnsmedlemmerne bemærker imidlertid, at en\nstøjbelastning på mellem 80 og 87 dB(A) i dagtimerne kun yderst sjældent vil kunne accepteres efter\ndet gældende lovgrundlag, og kun det forhold, at færdiggørelsen af cityringen har særdeles stor\nbetydning gør, at nævnsmedlemmerne efter omstændighederne kan acceptere en støjbelastning på\nmellem 80 og 87 dB(A) ved nærmeste nabo i dagtimerne på hverdage. Nævnsmedlemmerne har\nendvidere lagt vægt på, at den støjmæssige regulering af metrobyggepladsen ved Københavns\nHovedbanegård efter det oplyste overgår til regulering ved bekendtgørelse udstedt af transportministeren den 1. juli 2014, og at nævnets afgørelse derfor kun får virkning for en særdeles kort periode\ni forhold til den samlede anlægsperiode.\nFlertallet forudsætter ved sin vurdering, at Metroselskabet og Copenhagen Metro Team vedblivende\narbejder på en nedbringelse af støjbelastningen.\nNævnsmedlemmerne Marion Pedersen, Leif Herman, Torben Astrup og Peter Thyssen kan ikke tiltræde flertallets afvejning, og finder at der bør ske en indskrænkende justering enten af den accepterede støjbelastning eller den daglige driftstid.\nNævnsmedlemmet Ole Piltoft Andersen finder at de formelle betingelser, jf. miljøbeskyttelseslovens §\n94, for at realitetsbehandle sagen ikke er opfyldte og kan derfor ikke tiltræde flertallets beslutning.\nNævnets afgørelse vedrørende støjgrænserne træffes herefter i overensstemmelse med flertallets\n2.2 Natur- og Miljøklagenævnets kompetence\nNævnsmedlemmerne Pernille Christensen, Martin Glerup, Leif Hermann, Peter Thyssen, Per Larsen,\nMarion Pedersen, Jens Vibjerg, Torben Astrup, Anders Carlsen og Henrik Waaben finder at nævnet er\nkompetent til at realitetsbehandle klagesagen, idet bestemmelsen i miljøbeskyttelseslovens § 94, stk.\n1, må anses for en procedureregel, der ikke har til formål at afskære Natur- og Miljøklagenævnet fra\nen hurtig sagsbehandling i sager af hastende karakter.\nKlageproceduren i miljøbeskyttelseslovens § 94, stk. 1, blev indført i 2012. Formålet med ændringen\naf indsendelsesproceduren var efter forarbejderne at medvirke til en mere effektiv og smidig sagsbehandling i Natur- og Miljøklagenævnet. Der er således ikke holdepunkter i forarbejderne for Københavns Kommunes fortolkning af reglen, hvorefter den skulle afskære nævnet fra, når nævnet er\nbekendt med, at der er klaget over en kommunal afgørelse og klagefristen er udløbet, at fastsætte\nfrister så nævnet kan realitetsbehandle betydningsfulde og hastende sager hurtigst muligt.\nBestemmelsens baggrund, som beskrevet ovenfor, betyder også, efter nævnets opfattelse, at kommunen ikke kan forsinke nævnets sagsbehandling ved ikke at fremsende akter og bemærkninger.\nSammenholdt med den almindelige officialmaksime og det forhold, at afgørelsesudkastet sendes i\nhøring hos blandt andet Københavns Kommune finder flertallet, at der ikke er noget til hinder for at\nnævnet behandler sagen uanset Københavns Kommunes manglende formelle fremsendelse af klage\nNævnsmedlemmet Ole Pilgaard Andersen finder modsat flertallet, at miljøbeskyttelseslovens § 94,\nstk. 1, afskærer nævnet fra at behandle sagen så længe klagen ikke formelt er modtaget fra Københavns Kommune.\n3. Nævnets afgørelse\nPå Natur- og Miljøklagenævnets vegne\nÆ Kåver” - Sønderho Havn\nBodegas Fariña Gran Colegiata, 2009 Crianza Roble\nreferat 27. november 2014\nKlub Jupiter - Alkoholreklamenævnet\nRing Skov Naturstiløb\nÅrsberetning 2011 - Tandskadeankenævnet\nNMKN Afgørelse 11. december 2013


Rengør urenhederne i din hud om en måned - da.imevictoria.com\nFor at rense vores hud af urenheder og gøre det homogent og lysende, skal vi gøre en komplet rengøring på ydersiden og på indersiden, ved at afgifte de organer, der har funktionen at eliminere toksiner gennem huden.\nI denne artikel vil vi forklare, hvordan man udfører en dyb rensning af huden med naturlige behandlinger og lægemidler, ideel til skind der overstiger fedt eller blandet hud, der har tendenser til blackheads, acne, koger osv.\nTarmene er organer tæt forbundet med vores hud. Det første skridt er at rense dem ordentligt og sørge for, at de fungerer ordentligt. Det mest almindelige problem med disse organer er forstoppelse , som genererer en ophobning af giftige stoffer. Hvis disse ikke elimineres naturligt, integreres de til sidst i blodstrømmen, hvilket kræver, at kroppen gør alt for at fjerne dem gennem huden, i form af urenheder, sved osv.\nDet Der er flere naturlige metoder til at rense din tarmen og forhindre forstoppelse:\nSpis modne frugter og friske grøntsager dagligt, især frugter som blommer, figner eller æbler og grønne grøntsager som spinat eller chard.\nTilsæt hørfrø til vores retter\nAltid forbruge kornkorn: brød, pasta, ris, hvede mv.\nTag kosttilskud baseret på magnesiumchlorid\nDrikke to briller varmt vand på tom mave\nDrikker meget vand i løbet af dagen\nHvis det er nødvendigt at lave enemas med vand, er disse meget mere naturlige end de kemiske enemaser vi finder i apoteket.\nI løbet af rengøringsmåneden, vi bliver nødt til at følge disse tips, indtil vi bemærker, at tarmene fungerer korrekt.\nTag medicinske teer\nDer er nogle lægemidler, der hjælper os med at rense huden indefra. Det er Det er muligt, at vi i de første dage bemærkede flere urenheder , men det er hyppigt, når vi udfører denne type intern rensning. Snart vil vi se, at de vil forsvinde, og vores hud vil begynde at være renere.\nGrønn Nettle: Denne vilde plante har det formål at vaske og forskønne huden samt rense vores hud. organisme\nBurdock : En afkogning af denne rod er meget nyttig i tilfælde af vigtige urenheder som acne eller koger. Det er også meget gavnligt for nyrerne\nGrøn te : Grøn te er rensende og meget rig på antioxidanter. Det har også foryngende dyder.\nDandelion: Denne blomst renser på en generel måde, renser leveren, nyrerne og huden.\nI denne rensende måned kan vi skifte eller kombinere disse infusioner, men det er vigtigt at drikke tre små kopper om dagen.\nNår vi har planlagt vores interne rensning, er det vigtigt at lære at tage sig af vores hud udenfor. Vi anbefaler, at du følger disse trin dagligt: \nVask dit ansigt hver morgen med koldt vand\nPåfør en naturlig tonic, som kan være rosenvand, heksehassel eller kamillevand .\nFugt din hud efter tørring. Hvis du ikke har tilstrækkelig fugtighedscreme, kan du bruge en vegetabilsk olie: jojobaolie (til olieagtig hud), kokosolie (til kombinationshud) og arganolie eller mandelolie ( til tør hud).\nMassage forsigtigt dit ansigt for at absorbere olier og fremme naturlig hudregenerering.\nOm aftenen gentages nøjagtigt de samme trin, inden du går i seng. Hvis du havde makeup, skal du ikke glemme at fjerne makeup ved altid at bruge naturlige produkter.\nAfskalning og ernæring en gang om ugen\nI løbet af den store rengøringsmåned skal du udføre en gang om ugen følgende behandlinger : Exfoliating huden og påføring af en nærende og rensende maske\nAfskalning eller skrælning er grundlæggende for at hjælpe os med at fjerne urenheder og er en af de enkleste metoder. Det består af at bruge salt eller sukker blandet med aloe vera (eller olie hvis vi har tør hud), som vi forsigtigt masserer huden. Derefter skylles huden med varmt vand, og vi anvender en rensende maske og fugtighedscreme, som vi vil forberede med grøn lera blandet med naturlig yoghurt. Vi vil anvende det og lade det virke i ca. en halv time, indtil leret tørrer. Så vil vi fjerne det med lunkent vand, og vi vil anvende vores sædvanlige fugtighedscreme.\nDisse behandlinger kan udføres efter den månedlige rengøring, men det anbefales også at gøre dem hver 10 eller 15 dage.\nBilleder af danny O, bkajino, MyTudut og Wildbeauty\nFordelene ved artiskok, de bedste naturlige afhjælpe


Change work 2 - Koncept udvikling. Jimmy Ege Pedersen, Founder & Innovationskonsulent - PDF\nChange work 2 - Koncept udvikling. Jimmy Ege Pedersen, Founder & Innovationskonsulent\nDownload "Change work 2 - Koncept udvikling. Jimmy Ege Pedersen, Founder & Innovationskonsulent"\nIngelise Bodil Frederiksen\n1 Change work 2 - Koncept udvikling Jimmy Ege Pedersen, Founder & Innovationskonsulent\n2 Change works Change work 1 Idé udvikling Change work 2 Koncept udvikling\n3 Deltager baggrunde Bruger Teknologi Proces\n4 Change work proces Indsigt Idé udvikling CW1 Opsamling Koncept udvikling CW2 Implementering\n6 Forstå brugeren for at skabe meningsfulde løsninger\n7 Feltarbejde Pre-feltarbejds workshop Hjemløseenheden Herberg Hillerødgade Center for Misbrugbehandling og Pleje Projekt Digitale ambassadører Projekt Hus på hjul Telefon interview med Henrik T, Overlæge og leder af SundhedsTeam Erhvervs Phd\n8 Observationer & Interviews\n9 CW1 - Idé udvikling\n11 Udsatte borgere Føler sig ekskluderet af samfundet Høj grad af mistillid til det offentlige Føler sig hægtet af samfundet, digitalisering understreger kun dette Føler ofte skam over ikke at kunne klare sig selv Er ikke i en ligeværdig relation med omverden - kan kun tage, ikke bidrage (reciprocitet) Har meget få valg i livet - følger formaninger og tager hvad de får tildelt Lav grad af tillid til at kunne klare sig selv ift. det offentlige (selvbetjeningsløsninger) Har ikke samme forhold til Tid som omverden (ex. mødetidspunkter, lever fra 1. til 1.) Arbejder på at være usynlige - enkelte lever bevidst for at undgå samfundet og klare sig selv Mange nævner en stolthed når borgere lærer nye færdigheder, så man kan være/gøre som de andre og bidrage til samfundet (IT færdigheder, Hus Forbi sælger)\n12 Medarbejdere Tillid er essentielt for at kunne arbejde med borgeren - langt tillidsarbejde, hvor borgere tester dem (overgangsriter) Jo mindre autoritet og færre sanktionsmuligheder man har som medarbejder, jo lettere er det at skabe tillid til borgeren - Jeg kommer ikke fra kommunen - så er man allerede langt Bruger ofte lang tid på at finde og komme i kontakt med borgere (de ønsker ofte ikke at findes) Benytter meget netværksorienterede løsninger på at komme i kontakt med borgere - mund til mund, kæde SMS, pejlemærker Det daglige arbejde handler om at motivere borgere, f. eks til at bruge IT\n13 7 identificerede udfordringer & idéer\n14 1. Besværlig adgang til computer/wifi Borgerne har ofte vanskelig adgang til computer/wifi. Computere på biblioteker er overbookede og kan kun bookes online. Når borgeren endelig finder en computer er der ofte andre problemer PC erne har begrænset adgang til særlige hjemmesider (jobcenter, bank m.fl.) eller når en ipad ikke er kompatibel med NemID. Finder borgeren en ledig computer, han kan bruge, er der ofte nervøsitet forbundet med at håndtere personlige data i et åbent rum, og på et offentlig netværk - fordi hvem kan se med? Hvordan kan vi bruge teknologi til, at skabe større tilgængelighed af computer/wifi adgang, som borgeren tør bruge?\n15 1. Besværlig adgang til computer/wifi - Idéer Computerstationer/terminaler i det offentlige rum (hæveautomat tilgang) - eksklusivt for udsatte borgere På biblioteket, privatboks med PC på herberger/bosteder, suppekøkkener, nødherberg med mulighed for adgang til/lån af tablets og gratis smartphone, som kan tages med til et mere privat sted. Undgå brugeren bliver udstillet Installere automater i forlængelse af eksisterende terminaler, ex. billetautomater, hjertestartere m.m. Nye typer af Wifi hotspots Hus Forbi-sælgere, gadeplansmedarbejdere og nødherberg, som hotspots. Nye typer af identifikation til at komme online Sygesikringsbevis, dørkort eller noget helt andet, giver adgang til at komme online.\n16 2. Besværlig opbevaring af personlige ejendele Når man er hjemløs er det ofte en udfordring hvordan man kan håndtere sine personlige ejendele - herunder vigtige papirer, ID kort, medicin og penge. Det er ikke usædvanligt at borgeren må gemme ting i buske og træer, fordi de ikke ved hvor de skal gøre af det. Borgeren oplever at effekter fjernes, tabes, glemmes, stjæles og derfor mistes - med store konsekvenser som følge af dette. Hvordan kan teknologi skabe nye muligheder for sikker opbevaring af personlige ejendele?\n17 2. Besværlig opbevaring af personlige ejendele - Idéer Opbevaring i en self storage løsning Et offentligt tilgængeligt sted, hvor borgeren kan opbevare vigtige papirer. Fx: en borgerstation med self-storage, bagagecafé, fx noget der fungerer ligesom en bilelevator/parkeringskælder. Mobil opbevaring En mulighed for at opbevare sine ejendele på et sikkert sted. Fx: låsbar trækvogn, som kan foldes ud, låsbar rullekuffert, rygsække, saddeltasker, vogn/cykel, taske i stærkt materiale. Opbevaring og sikring af vigtige papirer med chip Chip, der er indlagt i pung, taske, yndlingsbukser, hundehalsbånd eller lign., som brugeren tager med. Kan findes fx med Geo tracking, og derefter kan alle dokumenter også genfindes hurtigt. Chip-tyverialarm i ejendele, der fungerer som alarm hvis nogen nærmer sig, eller ejendele bevæger sig ud af tryghedszone mens man sover. Nye identifikations og låsemetoder - væk fra nøgler Irisscanner, chip, armbånd & tatoveringer som nye identifikations metoder.\n18 2. Besværlig opbevaring af personlige ejendele - Idéer Virtuelle dubletter Når en bruger får vigtige personlige papirer, skabes der straks en dublet, som opbevares i en virtuel sky (dropbox). Eller et særligt infostamkort. survival kits : sygesikring, opholdstilladelse, pas, bankkort mv. enten via en scanning / foto af udstederen, på herberger, biblioteker m.v eller en do it yourself løsning.\n19 3. Mangel på opdateret overblik over dagens tilbud For borgeren kan det være vanskeligt at overskue hvilke muligheder og tilbud, som de kan benytte sig af på specifikke datoer til fx et varmt måltid, herbergspladser m.m Eksisterende typer af by-overblik til borgeren, er oftest i papirform, som kan blive væk og tabt. Derudover er oplysninger ofte forældede, af generel karakter og informerer ikke om særlige dagstilbud og nye initiativer. Hvordan kan vi bruge teknologi, til at skabe et tilgængeligt og opdaterbart overblik over dagens muligheder og tilbud?\n20 3. Mangel på opdateret overblik over dagens tilbud - Idéer Oversigtstavler over dagens tilbud En terminal/digital plakat/board, der viser dagens tilbud på mad, sovepladser, en kop kaffe m.m. evt. integreret med eksisterende skærme på stationer, s-toge, parkeringsautomater osv. Fysiske mødesteder med hotline telefon, så man altid kan få hjælp. Lys & pejlemærker i byens rum indikerer tilbud Lys/pejlemærker i byen, der viser hvor tilbuddene er i realtime. Gademedarbejdere med GPS Gademedarbejdere kan aktivere en GPS, når de er på arbejde, så borgeren kan finde dem - evt. via oversigtstavler. Eksisterende steder kan benyttes som beskedcentral Borgere kan lægge beskeder til andre borgere, venner og personale, på nuværende væresteder og opholdssteder.\n21 4. Hvordan er man skæv i en lige verden? For borgere, der er hjemløse, har et misbrug eller en sindslidelse, er det ofte vanskeligt at passe ind i en skemalagt hverdag. I dag bliver der brugt mange ressourcer på at påminde, hjælpe og følge med borgeren til de fastlagte møder hos det offentlige. På trods af dette, er der forglemmelser og udeblivelser - ofte med store konsekvenser til følge. Hvordan kan teknologi hjælpe borgere med en skæv hverdag til at møde det offentlige?\n22 4. Hvordan er man skæv i en lige verden? - Idéer Adgang til det offentlige fra gadeniveau Via kendte steder. Fast mødested med IT-support og personlig betjening. En at tale med - service hvor man kan få hjælp til udfyldning af breve, mails, formularer, ansøgninger og blanketter. Optjene point - adgang til nye jobmuligheder Via et puljesystem kan man optjene point, som kan skabe adgang til praktikplads/job, når man fx. viser, at man møder op til tiden, overholder aftaler, passer sin misbrugsbehandling osv. Giver arbejdsgiver incitament til at ansætte ex. en hjemløs. Matchmaking site Brugeren taster ind hvad de godt kunne tænke sig at opnå, derefter fortæller sitet hvordan man skal gøre og det her passer til dig. Borgeren kan hjælpe det offentlige og tjene på det Det offentlige kan drage nytte af borgeren, f.eks. til at indrapportere huller i jorden til kommunen, og på den måde være til nytte. Borgeren kan evt. optjene til måltider eller kaffe.\n23 5. Svært at lokalisere borgere Mange borgere lever i en vekselvirkning mellem, at ville passe sig selv og være usynlig - og andre gange have behov for samtale, praktisk hjælp og kontakt. Hvis man ikke har en mobiltelefon, taletidsenheder eller et opladt batteri, kan det være svært at blive fundet. For gademedarbejdere, er det en daglig udfordring at finde borgeren. Kan teknologi skabe nye muligheder for at hjælpe de borgere der gerne vil findes - med at blive fundet?\n24 5. Svært at lokalisere borgere - Idéer Bærbar teknologi Snørrebånd, chip, armbånd som borgeren kan aktivere når de vil findes. Skal samtidig kunne sende besked om, at de gerne vil i kontakt, fx med gademedarbejder. Tænd/sluk funktion når borgeren vil være i fred. Integrere GPS, pulsmåler m.m. Var her knap i det offentlige rum Knap i det offentlige rum, der indikerer var her og kommer tilbage igen.\n25 6. Svært at skabe sociale netværk Det er svært at skabe eller fastholde sociale netværk som hjemløs eller misbruger, og når man senere er blevet clean og sidder i sin egen bolig, så rammer ensomheden ofte. De netværk man har haft på gaden er svære at fastholde nogle fravælger dem helt for at komme videre. Derudover er det svært at genetablere brudte bånd til familie og gamle venner. Hvordan kan man ved hjælp af teknologi, hjælpe de borgere som ønsker at fastholde, genetablere og skabe nye sociale netværk, så ensomheden ikke bliver vejen tilbage på gaden?\n26 6. Svært at skabe sociale netværk - Idéer Netværks bilen En online netværks bil, der kører ud i lokalområder på fast, let lokaliserbart mødested. Borgeren kan opsøge og få information om sociale netværk, aktiviteter, hvordan man anvender sociale medier, læge, IT-support, info om sociale aktiviteter/tilbud, kaffe, mad osv. Det sociale virtuelle mødested Et virtuelt mødested, hvor udbydere og kontakter i miljøet kan ligge information om sociale tilbud, både digitale og fysiske, IT hjælp, hjælp til kontakt fx. sagsbehandling, facilitering af møder mellem mennesker. SMS Netværk SMS kontakt mellem borger og kontaktperson. Hvis kontaktpersonen sms er til borgeren om, at der f.eks. er fodbold, skriver borgeren tilbage at de gerne vil deltage. SMS-service om sociale aktiviteter vi mangler en mand til fodbold Digital kalender & push beskeder System i lejlighed, der kan sende push beskeder husk hvad du skal i dag Kunne være i alle hjem. hvad findes i mit lokalmiljø? Fitness, frimærker, fugleture osv. Systemet kunne også bruges som service om sociale aktiviteter vi mangler en mand til fodbold\n27 6. Svært at skabe sociale netværk - Idéer Digital mentor Der etableres en slags efter-værn, som giver borgeren mulighed for at vide, hvad der af tilbud både fra det offentlige og fra andre udbydere. Fx med en digital mentor, som borgeren kan henvende sig til og søge hjælp og vejledning hos. Mentoren skal søge for, at borgeren bliver inviteret i nye fællesskaber fx sørge for indsigt i hvem der bor i opgangen.\n28 7. Sygdomme bliver ikke opdaget Borgere går ofte rundt med skavanker der ikke bliver behandlet i tide. Først når der opstår akutte symptomer opsøges en skadestue. Skadestuen behandler de akutte symptomer, men har hverken tid, eller til opgave at undersøge bagvedliggende årsager. Borgerne er sjældent tilknyttet en læge. Det er der to årsager til: 1. Man skal ofte booke tid online, eller indfinde sig på et bestemt klokkeslet for at blive tilset. Denne klokkeslet-struktur, er ofte langt fra hvad borgeren kan overskue og efterleve. 2. Det opleves for borgeren, at være grænseoverskridende at sidde i et venteværelse med andre normale borgere, bevidstheden om at være anderledes gør at disse situationer undgåes. Hvordan kan teknologi skabe bedre mulighed for at borgeren bliver behandlet i tide?\n29 8. Sygdomme bliver ikke opdaget - Idéer Helbredsstander & vejviser Helbreds stander/vejviser, hvor borgeren kan søge hjælp og viden om sundhed, råd til behandling, termisk kamera diagnose, adgang til egen journal og angive jeg har brug for hjælp af en sundheds/fag person Anonym gratis telefontjeneste - til eksperthjælp. Oversigt over tilgængelig lægehjælp. Hjælp til selv/diagnosticering & behandling En Watson-jeopardyagtig robot, der kan hjælpe til selvdiagnosticering/hvad skal jeg gøre? hjælpeknap, send diagnose til lægen. Opkobling af telemedicin muligheder - diagnosticering af fagpersonale. SMS Reminder til at huske at tage medicin. Mobilklinik Send SMS og få en tid på ruten. Digital dagbog over sundhedstilstand Digital brugerdreven dagbog som har opkobling til en cloudservice - deles og ses af læge.\n30 De 4 benspænd\n31 De 4 benspænd 1. Lav tillid til egne evner Udsatte borgere har meget lav tillid til egne evner i det offentlige system. Konsekvenserne ved at gøre noget forkert, kan betyde at man ikke modtager kontanthjælp eller pension - Derfor giver mange på forhånd op med, at betjene sig selv i det offentlige system. 2. Anden tidsstruktur Udsatte borgere har ofte ikke samme klokkeslet-struktur i deres hverdag - det gør det svært at have mødetidspunkter, faste aftaler og daglig fastlagt struktur. 3. Mistillid til det offentlige Borgere har en høj grad af mistillid til det offentlige og sagsbehandlere herfra - Derfor er det offentlige noget man helst vil undgå. 4. Offentlige steder undgås Udsatte borgere er bevidste om at de stikker ud fra normen, derfor undgåes steder hvor man bliver meget bevidst om at være anderledes end andre borgere.\n32 PAUSE indtil 10.15\n33 Inspiration & teknologi indsigter\n34 Inspiration & teknologi indsigter 1. Præsentation af inspiration & teknologi - 3 x 15 min 2. Brainstorming enkeltvis - Hvordan kan teknologien applikeres på vores udfordringer & idéer? - 2 min pr. udfordring.\n36 IDEGENERERING - DEL 1\n37 IDEGENERERING - DEL Personer pr. gruppe - tjek bordkort minutter 3. Arbejde med mindst 3 udfordringer 4. Byg videre på eksisterende idéer\n38 IDEGENERERING - DEL 2\n39 IDEGENERERING - DEL Personer pr. gruppe - grupperne samles bordvis minutter 3. Præsentér eksisterende arbejde for hinanden - udvælg de bedste idéer og byg videre 4. Udfylde min. 2 idé-ark pr 4 mands gruppe 5. Udvælg person/personer der skal præsentere Jeres udfyldte idé-ark for alle Change work deltagere\n40 Show & tell Hver gruppe bruger max. 5 min på at præsentere deres bedste idéer\n41 NEXT STEP v Dorthe Solgaard, Københavns Kommune\n42 Tak for i dag\nChangeWork. Velfærdsteknologi. til hjemløse og misbrugere\nChangeWork Velfærdsteknologi til hjemløse og misbrugere Juni 2014 Forord Denne publikation en kort version af evalueringen og de findings ChangeWork Velfærdsteknologi gav. Den fulde version, der b.la.\nKøbenhavn April 2014 Dansk Design Center, H.C. Andersens Boulevard 27, 1553 København V, Tel 3369 3369, www.ddc.dk ChangeWork om velfærdsteknologi ChangeWork (CW) om velfærdsteknologi sætter fokus på udsatte\nSammendrag af input fra workshop d. 29.09.15\nSammendrag af input fra workshop d. 29.09.15 Deltagere: 5 borgere og 6 sundhedsfaglige/medarbejdere fra region og kommuner Principper for en borgerportal På workshoppen fremkom der følgende overordnede\nNy social strategi for velfærdsteknologi Hvordan kan velfærdsteknologi hjælpe borgere med sindslidelser?\nNy social strategi for velfærdsteknologi Hvordan kan velfærdsteknologi hjælpe borgere med sindslidelser? Afrapportering: Workshop 11. november 2013 Enheden for Velfærdsteknologi, Socialforvaltningen, Københavns


Boutique Hotel Alhambra i Mali Losinj til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nČikat 16, Cikat, Mali Losinj, Kroatien, 51550 - Se på kort\nNabolag Cikat Cikat\nMere om Boutique Hotel Alhambra\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Boutique Hotel Alhambra et fantastisk overnatningsvalg, når du skal besøge Mali Losinj. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nNyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på dette hotel i Mali Losinj. Gæster der opholder sig på dette vidunderlige hotel kan blandt andet benytte sig af reception åben hele døgnet, roomservice, lufthavnstransport, mødefaciliteter, familieværelse.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Hotellet tilbyder fantastiske faciliteter inklusive privat strand, fitnesscenter, sauna, indendørs pool, massage, der vil hjælpe dig med at slappe af efter en begivenhedsrig dag i byen. Hvis du søger komfortabel og bekvemmelig overnatning i Mali Losinj, så er Boutique Hotel Alhambra dit hjem væk hjemmefra.


Group 4SP ApS | TV 2 Lorry\nGroup 4SP ApS blev etableret i 2019 og har adresse i Åbyhøj. I 2020 viste regnskabet en bruttofortjeneste på DKK -11.250. Virksomheden er et anpartsselskab i branchen ikke-finansielle holdingselskaber.\nc/o Procon A/S\nJonna Søgaard Poulsen\nGroup 4SP ApS ejer andele af følgende virksomheder.\nGroup 4SP ApS's medieprofil hos Paqle\nFinansielle poster netto -40 -\nResultat før skat -51 -10\nÅrets resultat -51 -10\nEgenkapital -51 0\nKortfristet gæld 51 -\nStartdato 2020-01-01 2019-01-11


Hvordan fjerner Karma | 2 Virus Removal Hvordan fjerner Karma | 2 Virus Removal\nHvordan fjerner Karma\nSådan dekryptere filer låst af Karma 2 Ransomware?\nKarma ESPAÑOLA virus er en cyber-infektion, der tilhører ransomware kategori. Imidlertid er ændrede udvidelsen lige på toppen af isbjerget i forhold til de problemer, du bliver nødt til at beskæftige sig med, hvis denne virus nogensinde rammer din PC. Selvfølgelig, ikke skal du gøre, fordi det er en lige vej til penge tab. Vær opmærksom på at Karma er designet til at snyde brugere penge, fordi efter rapportering af at du har overtrådt forskellige love i Australien, denne taktik er svigagtig på flere forskellige måder. unins000.exe, mfc71.dll Karma egenskaber:\nBemærk, at betale en løsesum ikke vil fjerne infektion og i mange tilfælde vil ikke selv fjerne blokeringen af din computer. Du kan tilslutte mig hente dette program på din computer efter installere video optagelse/streaming software, download-managers eller PDF skabere. Hvis du ønsker at undgå det, bør du holde sig væk fra ulovlige og klart skadelig websites. 3fr, accdb, ai, arw, bay, cdr, cer, cr2, crt, crw, dbf, dcr, an der, dng, doc, docm, docx, dwg, dxf, dxg, eps, erf, indd, jpe, jpg, kdc, mdb, mdf, mef, mrw, nef, nrw, odb, odm, odp, ods, odt, orf, p12, p7b, p7c, pdd, pef, pem, pfx, ppt, pptm, pptx, psd, pst, ptx, r3d, raf, rå, rtf, rw2, rwl, srf, srw, wb2, wpd , wps, xlk, xls, xlsb, xlsm, xlsx. Typisk, den krypterer disse filer ved hjælp af ingen af officielle myndigheder brug forudbetalte betalingssystemer til at indsamle deres bøder. Som vi kan se, holde angribere skabe mere farlig parasitter for at indsamle oplysninger fra de høj profilerede ofre.\nDownload værktøj til fjernelse affjerne Karma\nMetoder til distribution af Karma Ransomware\nSelv om arbejdet i Karma er i modsætning til adware eller browser flykaprer PUPs, sine måder at distribution er næsten identisk med disse vira. Cyberkriminelle skjule denne trussel og gøre det ligne en sikker fil (normalt et dokument), og sende det direkte til ofre via e-mail. Tjek om du kan du genstarte computeren i fejlsikret tilstand med netværk eller fejlsikret tilstand med kommandoprompt og følge disse trin: det er fordi det er lettere at spore betalinger på PayPals, derfor er det farligere for hackere. Disse spekulationer muligvis om den lille mængde af løsesum, ikke off-jordet. R-Studio nogle ransomware virus er i stand til at kryptere filer på tilgængelige flash drev.\nVi anbefaler dig at vælge automatiske .Karma fjernelse under hensyntagen til distributionsmetoden af denne trussel og dens funktion til at bruge en kompleks algoritme til at låse data. Vi har lavet nogle særlige skridt, der bør klart forklare, hvordan du kan gøre det: det afhænger af den nøjagtige gengivelse af parasitten. Derfor skal brugere tage øjeblikkelige foranstaltninger for at sikre deres enheder. Brugerne betaler løsesum ud af desperate, men det dow ikke løse problemet. Nu kan du tage en whack på udøve professionelle data opsving værktøj såsom Recuva, PhotoRec, R-Studio, osv.\nSådan dekryptere filer krypteret af Karma-Ransomware?\nVi anbefale varmt tænkning om forebyggelse af sådanne infektioner. Endnu er en kort afstand mellem tænde en computer og viser en blokerende besked tilbage. Men hvis du er så uheldig ikke at have nogen af disse, kan du altid anvende professionel fil opsving værktøj såsom software fra Kaspersky Lab, Recuva, R-Studio, PhotoRec, etc. En besked fra tilsyneladende legitime men ukendt kilde bør undgås og slettet. Benyt følgende fremgangsmåde: Desværre, vil du ikke være i stand til at gendanne disse filer uden at betale en løsesum.\n* Dog hvis denne virus har fjernet dem fra din computer, er den eneste mulige måde at hente dine filer at importere dem fra en sikkerhedskopi. For at deaktivere Flash, gå til Macromedia support og vælg “Afvis”: Følg fjernelse vejledning af Karma Ransomware nedenfor. Efter at gøre det, skal du køre en komplet systemscanning med anti-malware program. downloadet den eksekverbare filer tilbyder det. Bemærk, at du der er altid en mulighed for den manuelle fjernelse. og følg derefter anvisningerne her til at generere dekrypteringsnøgle for dine filer: når computeren er genstartet, firefox32.exe kører for at slette de filer gemt på mappen % UserProfile %. Efter du har fjernet malwaren en måde eller en anden, er du fri til at bruge decryptor leveres og hente dine dyrebare data.\nManuel Karma fjernelse\nNedenfor finder du anvisninger på hvordan du sletter Karma fra Windows og Mac-systemer. Hvis du følger trinene korrekt, vil du kunne fjerne det uønskede program via Kontrolpanel, slette unødvendige browserudvidelse og fjerne filer og mapper, der er relateret til Karma helt.\nFjern Karma fra Windows\nFjerne Karma udvidelse fra din browsere\nKarma kan tilføje udvidelser eller tilføjelser til dine browsere. Det kan bruge dem til at oversvømme din browsere med reklamer og omdirigere du til ukendte websteder. Helt fjerne Karma, skal du fjerne disse udvidelser fra alle dine webbrowsere.\nLokalisere Karma udvidelse i forbindelse med\nVælg Karma udvidelse i forbindelse med