Masser af netshops yder nu til dags en række forskellige muligheder for levering. Det mest almindelige er p.t. pakkeshops, fordi det så giver dig god fleksibilitet til at kunne afhente ordren den dag der passer dig. Leveringsmetoden er nemlig særligt hensigtsmæssig, og ofte tillige den prisbilligste leveringsmetode.\nDu burde lige så vel beslutte dig for at vælge at få sendt til din bolig eller til når du er på job. Fragtformen er gennemsnitligt en sjat mere pebret, men derudover vældig smertefri. Den prisbilligste form for levering er unægtelig at du selv henter ordren, men den løsning kræver at du opholder dig tæt på online virksomhedens hjemsted.\nTemmelig mange internet webshops yder levering på næste hverdag på en hel del varer, men som ikke desto mindre antager at bestillingen anbringes forinden et fastsat klokkeslæt, således at de har udsigt til at kunne nå at få de nye varer klar inden logistikpersonalet drager hjemad.\nEn hel del online webshops sikrer levering uden beregning, men ofte er det under betingelse af at du handler for et konkret beløb. Ellers burde du snuppe den mest prisbevidste metode til levering, hvilket oftest – om du befinder sig i Næstved, Frederikshavn eller Hadsten – vil være at få dem til at bringe produkterne til et udleveringssted.\nDet er i dag ultra ukompliceret for almindelige dødelige at analysere priser fra flere online varehuse og derfor har flere forhandlere på nettet fundet det nødvendigt at reducere salgsværdien på specielt deres bedst i test produkter – til juniorer, lige så vel som til damer og herrer – kolossalt, og endda nogle gange sikre portofri fragt.\nDet kan dog til hver en tid vise sig smart at granske et par forskellige outlets på nettet efter rabat før du gennemfører din bestilling, sådan at du er tryg ved at få fat i den skarpeste pris.\nGenerelt slår vi et slag for kortbestillinger eller MobilePay. Som alternativ burde du drage fordel af en afdragsordning som f.eks. ViaBill, for så vidt du tilstræber at afbetale omkostningerne over tid.\nTilses af fagmænd som har ekspertise inden for de gældende vilkår\nFør nogen shopper hos en butik på nettet bør de i reglen gennemlæse forhandlerens forretningsaftale, dog er det undertiden ikke særlig interessant.\nEt alternativ kan være at kontrollere om webshoppen er e-mærket medlem, som kan være et sympol på at online butikken efterfølger de danske love, og at virksomheden undertiden kontrolleres af jurister som kender til de gældende bestemmelser. Desuden tilbydes du mulighed for at blive hjulpet, ifald du oplever vanskeligheder med dit køb.\nEndvidere er det klogt at køber er sat ind i de mest vitale regler der spiller ind i forbindelse med købet, som eksempelvis den ombytningsrettighed e-firmaet har. I relation til det er det samtidig relevant, at man altid bibeholder ens kvitteringsmail, således man når som helst vil kunne bekræfte handlen, hvad end du skal shoppe til en kvinde eller mand.\nVældig simpelt for forbrugerne at analysere priser\nTrustpilot præsterer relativt værdifulde løsninger til at evaluere en række tidligere forbrugeres betragtninger og derved støtter vi, at du gennemsøger online virksomhedens omtaler forud for at du køber.\nFacebook byder på derudover tilpas fornemme løsninger til at få indsigt i internet forhandlerens kundetilfredshed. Foruden det møder vi en række webbutikker som giver kunderne mulighed for at notere en bedømmelse af ordreforløbet, hvilket tillige burde udnyttes til at få et indblik i tidligere kunders oplevelser.\nVores hjemmeside finansieres af reklamer. Vi har tætte samarbejder med mange internet webshops idet vi promoverer forretningernes varer, og høster kommission for så vidt du fuldfører en ordre.\nVejledning omkring produkter og internet foretagender værnes om fra tid til anden, men vi giver ingen garanti imod reguleringer der muligvis er iværksat efter at vi sidst opdaterede de anvendte informationer.


Archive for category: Landshold & Elite\nDu er her: Forside » Nyheder » Landshold & Elite\nOnline OL info og dialogmøde\nOnsdag d. 1. april kl. 16.00-17.00 afholder DKF et online info og dialogmøde omkring OL, der er udskudt til 2021.\nI øjeblikket har vi flere spørgsmål end svar, men vi vil dele det vi ved.\nMan er velkommen til at deltage på videoplatformen Google Hangout. Det kræver en hurtig plugin installation og så er man klar til at deltage.\nFra DKF deltager:\nLars Robl, Sportschef\nOle Tikjøb, Formand\nTom Faurschou, Eliteansvarlig bestyrelsesmedlem\nChristian Jacobsen, Direktør\nLink til videomøde: meet.google.com/snw-fnrn-baj\ni Landshold & Elite /by Benjamin Gunnarstein\nRetningslinjer for udtagelse mod OL 2020\nOL i Tokyo nærmer sig og i den forbindelse har elitesektionen offentliggjort retningslinjerne for udtagelse af herrer K1 & K2 og damer K4.\nRetningslinjer for udtagelse af herrer kan læses her.\nRetningslinjer for udtagelse af damer kan læses her.\nStatus, udtagelse og kriterier U18 og U21 kajakpolo\nHermed lidt nyt fra teamet bag U18 og U21 kajakpolo herrer.\nU18 og U21 status og udtagelse af hold\nNotat om kriterier for udtagelse af spillere til U21\ni Landshold & Elite /by Christian Jacobsen\nFørste samling for U14 bliver i Silkeborg d. 14. – 15. marts.\nOpstartsbrev kan læses her.\nInfo om opstart kan læses her.\nDokument til forældre og omkring opbakning kan læses her.\nTrænere er Frederik Konge Theilgaard & Mads Rold. Holdleder er Trine Rold.\nDen spillende landstræner, Cecilie Moe Weinrich, har nu udtaget bruttotruppen for damelandsholdet 2020. Disse 11 spillere udgør basen for landsholdet, og kæmper alle om at blive udtaget til de forskellige turneringer i løbet af året og VM i Rom, Italien.\nIsabella Holdorf Petersen, Danske Studenters Roklub\nSara Løve Andersen, Københavns Kajakpolo Klub, Neptun, Rothe Mühle Essen\nFolke Janiesch, Silkeborg Kajakklub\nFreia Brændholt, Danske Studenters Roklub\nSofia Le Andersen, Danske Studenters Roklub, Kajakklubben Neptun\nLouise Busk Nielsen, Københavns Kajakpolo Klub, Circolo Nautico Palermo\nMie Krogsgaards-Nielsen, Skovshoved Roklub\nJulie Højstrup, Skovshoved Roklub\nLara Charlotte Robra, Rothe Mühle Essen\nCecilie Moe Weinreich, Københavns Kajakpolo Klub, Kajakklubben Neptun, Rothe Mühle Essen\nCecilie Moe Weinreich, cheftræner\nBenjamin Graungaard, assistenttræner\nNina Sloth Nielsen, assistenttræner\nOL-roere stiller op til mesterskab i Rødovre Centrum\nNår årets danske mesterskaber i indendørs kajakroning finder sted lørdag den 11. januar i indkøbscentret Rødovre Centrum, så kan centerets gæster få mulighed for at opleve kommende OL-deltagere på tætteste hold.\nTil mesterskaberne stiller det danske sprintlandshold nemlig op for at konkurrere om DM-medaljer mod eliten fra klubberne. Det er internationale verdensstjerner, som OL-sølvvinderen fra Rio, Emma Aastrand Jørgensen, der sammen med Julie Frølund Funch, Line Langelund Eriksen, Pernille Knudsen og Bolette Nyvang Iversen har kvalificeret firerkajakken til sommerens lege i Tokyo.\nAlle fem stiller op til DM.\nPå herresiden har Danmark endnu ikke fået atleter kvalificeret til Tokyo, men den tredobbelte verdensmester, René Holten Poulsen, vil helt sikkert vise til DM, at han er, hvor han skal være i forhold til forårets World Cup-stævner, hvor han vil forsøge at kvalificere sig til legene i 1.000 meter enerkajak. Ud over enerkajak satser Dansk Kano og Kajak Forbund også på en toerkajak hos herrerne.\nFor sportschef, Lars Robl, bliver DM et delmål og pejlemærke i forberedelserne frem mod OL i Tokyo.\n– Nu, hvor vi er halvvejs gennem vintersæsonen, får vi et pejlemærke på, hvor roerne står. I det perspektiv ser jeg med spændt forventning frem til mesterskaberne. Landsholdsroerne ser også frem til DM, for alle synes, det er et sjovt mesterskab rent sportsligt samtidig med, at de glæder sig til det sociale samvær med de øvrige dygtige roere fra hele landet, siger han.\nUd over at få et pejlemærke i OL-forberedelserne frem mod Tokyo, ser Lars Robl, sammen med cheflandstræner Zoltan Bako, landstræner Mette Barfod samt talentchef Finn Pape, også frem til at iagttage de roere, der banker på til en plads på forbundets Elitecenter i Bagsværd og dermed en plads blandt de roere, forbundet vil satse på til legene i Paris i 2024.\n– I vores elitestrategi har vi både fokus på Tokyo, men samtidig også på Paris, hvor vi allerede nu har øje for de roere, som ligger på kanten af en plads på vores Elitecenter. De roere inviterede vi i efteråret på to testweekends på centeret for at måle dem op mod hinanden for at få et fingerpeg om, hvordan de lå på de fysiske parametre udenfor vandet. Nu bliver det så spændende at følge dem til DM, hvor jeg er sikker på, at de både vil være sultne og motiverede for at vise sig frem. Siden bliver det så spændende at følge dem i konkurrence på vandet, siger han.\nUmiddelbart efter DM tager sprintlandsholdet fra Rødovre til Norge for at træne på ski som næste led i forberedelserne frem mod OL og forårets OL-kvalifikationsstævner.\nDM ergometer, der arrangeres af Dansk Kano og Kajak Forbund i samarbejde med Rødovre Centrum og Dansprint, afvikles for alle årgange fra U14 til masters og med 236 deltagere fra 26 klubber. Mesterskaberne starter klokken 8.30 med indledende heats. Fra klokken 12.40 afvikles finalerne med finalen over 1.000 meter for herresenior som den første.\nFoto: René Holten Poulsen i aktion ved sidste års DM.\nProgram og resultater: https://kano-kajak.org/quick-links/ergometer-dm-2020/\nLivestream: https://youtu.be/Sm0gOhy9TEI (Fra klokken 10)\nÅrets Fund: Femteplads til Mads Brandt Pedersen\nMads Brandt Pedersen nummer 5\n– Holger Rune er Årets Fund\nSøndag aften blev Årets Fund kåret ved et arrangement i Politikens Hus. Den dobbelte verdensmester i maratonkajak, Mads Brandt Pedersen fra Silkeborg Kajakklub, var blandt de 10 nominerede og fik en flot femteplads i det stærkt besatte felt af unge elitetalenter.\nSilkeborgs dobbelte verdensmester i maratonkajak\nkandiderer til årets største sportspræstation\nDen 4. januar 2020 uddeles B.T. Guld til årets største sportspræstation.\nOg traditionen tro kæmper 10 kandidater om prisen, som er kendetegnet ved, at det er atleterne selv, der afgør, hvem der skal vinde sportens egen pris.\nMads Brandt Pedersen er indstillet til B.T. Guld for sit dobbelte VM-guld i enerkajak.\nI maratondisciplinen vandt den 23-årige kajakroer guldmedaljer i både U-23 og for seniorer. På under et døgn.\nOg netop derfor gør det præstationen endnu vildere, da danskeren formåede at ro de 2 x 30 kilometer hjem som den første ved VM i Kina.\nTidligere på året havde den unge kajakroer allerede formået at hive en dobbelt triumf hjem ved EM.\nLæs mere om prisen og de 10 kandidater: https://www.bt.dk/oevrig-sport/her-er-de-indstillede-til-b.t.-guld-2019?fbclid=IwAR002SlmA01yfoA_I5FGda_0e0UUnE7C7UI32iwCoTh_ZD7n0PQFkZvA6kQ\nUdtagelse til Elitecenterets skitræningslejr i Sjusjøen, Norge 2020\nFølgende er udtaget til Elitecenterets skitræningslejr i Norge i perioden 12 – 24 JAN 2020:\nRené Holten Poulsen Maribo Kajakklub\nMorten Graversen Silkeborg Kajakklub\nRasmus Brandstrup Knudsen Lyngby Kanoklub\nSimon Schuldt Jensen Lyngby Kanoklub\nVictor Gary Asmul Lyngby Kanoklub\nEmma Aastrand Jørgensen Maribo Kajakklub\nPernille Brandstrup Knudsen Maribo Kajakklub\nJulie Frølund Funch Vallensbæk Kano og Kajak Club\nLine Langelund Eriksen Silkeborg Kajakklub\nBolette Nyvang Iversen Hellerup Kajakklub\nDer er en egenbetaling på kr. 2.500,00, der opkræves efterfølgende via klubberne for de atleter fra Elitecenteret, der deltager.\nHytten, hvorfra vintertræningen finder sted, er tilvejebragt gennem atleternes relationer på favorable vilkår. For holde omkostningerne nede for atleterne bl.a. gennem udnyttelse af den fulde kapacitet i hytten og transport, er der givet tilladelse til, at deltagerne kan invitere enkelte andre atleter fra DKF, for disse deltageres egen regning. Denne deltagelse er uden forbindelse til Elitecenteret og den tildelte støtte tilgår således udelukkende de atleter, der er indplaceret på Elitecenteret.\nDanmarks Idrætsforbund, Team Danmark og Politiken hylder fremtidens sportsstjerner.\nKilden til blomstrende talentudvikling i dansk idræt synes aldrig at løbe tør.\nI hvert fald er status år efter år imponerende, når Danmarks Idrætsforbund (DIF), Team Danmark og Politiken nominerer de 10 kandidater til kåringen af Året Fund.\nAlle specialforbund har også i 2019 været inviteret til at indstille talenter, der har præsteret et spektakulært gennembrud inden for deres sport i det forgangne år. Den opfordring førte til 25 indstillinger, som komiteen bag Årets Fund har gennemgået og på den baggrund nomineret 10 kandidater til den endelige kåring søndag 29. december.\n»Det er altid et særligt privilegium at gennemgå årets store gennembrud af danske talenter, når vi vurderer kandidaterne til kåringen af Årets Fund. Endnu en gang efterlader de 10 nominerede et samlet løfte om, at vi også i de kommende år kan se frem til danske toppræstationer på allerhøjeste internationale niveau«, siger Lone Hansen, direktør i Team Danmark.\n»Jeg hæfter mig ved den positive mangfoldighed, som de 10 nominerede repræsenterer. Kun 3 af dem er fra sportsgrene, der også havde en atlet nomineret til kåringen af Årets Fund sidste år. Det fortæller mig, at selv om Danmark er en lille nation, så fortsætter idrættens talentudvikling med at give stort udbytte«, siger Niels Nygaard, formand i Danmarks Idrætsforbund.\nHer er årets 10 nominerede præsenteret alfabetisk efter sportsgren.\nSide 1 af 112123›»\nCorona sender Lyngby-roere hjem fra Florida\nKajakchef træner hjemme til udsat løb i Estland og til sæsonens løb i havkajak


D-Noc Photography | Other\nTeknikken bag objektiver\n16 December 2015 Other, News, Video\nHvis man, som jeg, er nysgerrig og gerne vil vide lidt om hvordan et objektiv fungerer, og hvad de forskellige glaselementer inden i egentlig gør, så kan jeg varmt anbefale at man ser videoen her, fra Filmmaker IQ.\nDen beskriver med nogle simple eksempler hvad det er der sker med lyset, når det passerer igennem et objektivs glaselementer. Det er lidt teknisk, men jeg føler faktisk at jeg fik et par brikker til at falde på plads, og fik nogle fagbegreber demonstreret på fin vis.\n30 November 2015 Other, News\nDer har været lidt stille her på siden de sidste par uger.\nDet skyldes at det i denne periode ikke har været muligt for mig at logge på administrationssiderne til sitet. Grunden til denne fejl har været lidt svær at finde, da den kom ud af det blå, uden at jeg havde lavet nogen ændringer til sitet overhovedet. Endnu mere mystisk blev det hele af at jeg ikke kunne finde nogen fornuftig forklaring i logfilerne.\nDet hjalp heller ikke at prøve at genskabe en backup, selv om denne handling fik mig overbevist om at fejlen måtte være placeret på selve webserveren, og ikke på mit site.\nSåledes klædt på til at forklare webhotellet som hoster sitet her hvad jeg havde fundet frem til, tog de affære og fandt ud af at fejlen skyldtes en opdatering af deres server, som havde ændret nogle indstillinger i en konfigurationsfil uden for min kontrol.\nÆrgeligt, men heldigvis ser alt ud til igen at fungere som det skal, og jeg vil i løbet af de kommende dage forsøge at indhente det forsømte.\nDesuden er der en lille overraskelse på vej, i anledning af julen.\n28 November 2014 Other, Article\nSiden jeg for en fire år siden begyndte at tage alt det med at tage billeder mere seriøst, har jeg brugt en eller anden form for sociale medier som "målestok" for hvor gode mine billeder er.\nProblemerne med den slags medier er bare at det er meget svært at finde ud af hvorfor folk der "liker" gør det. Er det fordi de synes billedet er flot? Fordi de genkender eller relaterer til indholdet i billedet eller noget helt tredje?\nligeledes er det meget småt med feedback på sociale medier. Folk holder sig mest til at bare lige at "like", og rykker så hurtigt videre. Tilbage står jeg så og forsøger at analysere mig frem til hvad det er folk kan lide, hvad det er folk vil have.\nDet har givet nogle lidt spøjse situationer på det sidste, hvor dette billede, som jeg har været meget i tvivl om, om jeg ville offentliggøre fordi jeg fandt det lidt for kliché, viste sig at være det mest limede billede jeg nogensinde har delt på Google+\nBevares, jeg kan skam godt lide billedet, men for mig er der ikke noget enestående ved det.\nModsat er dette billede, som jeg personligt syntes er rigtigt udtryksfuldt og langt mere kreativt end hvad jeg normalt laver, stort set blevet ignoreret på de sociale medier.\nHvorfor mon? Det er naturligvis ikke kunst på verdensplan, men for mig er der noget tiltalende ved billedet.\nOg selv om jeg ved det ikke spiller nogen rolle, så generer det mig at der ikke kom lidt anerkendelse retur på det billede.\nMen her kommer vi så, langt om længe ind til sagens kerne: Likes er ligegyldige. Andre folks mening er ligegyldig. Det lyder kliché-agtigt, men det handler om at lave det man synes er mest sjovt/spændende/interessant.\nDermed ikke sagt at man ikke skal lytte til hvad andre folk siger. Man bør altid lytte til konstruktiv kritik og man bør altid filtrere dumme, ligegyldige kommentarer fra folk der gemmer sig bag computerskærme fra. Men moralen er bare at hvis man vil vokse med sin interesse, så er man nødt til at finde ud af hvad det er man brænder mest for, også selv om det måske ikke falder i de sociale mediers smag. Ellers tror jeg at man ender som en skygge af sig selv, kreativt set.\nFor mig betyder det ikke at jeg ikke vil benytte sociale medier til deling af billeder mere. Det betyder bare at jeg vil forsøge at nedprioritere mit behov for at jagte Likes på de sociale medier.\n..måske skulle man aktivt forsøge at finde et forum hvor det er muligt at bede om konstruktiv kritik på sine billeder??\nSå blev vi genoplivet\n14 October 2014 Other\nMit webhotel, Web10, havde varslet nedetid i forbindelse med flytning til nyt driftscenter, mellem lørdag kl. 12 og søndag kl. 12. Søndag aften kunne jeg konstatere at sitet her stadig var nede, og mandag to jeg kontakt til Web10s support. Efter at have haft dem på sagen, og selv rodet videre med at finde fejlen, ser det nu endeligt ud til at vi er i luften igen. ..og det er endda kun tirsdag :-)


Crossfit-Maria kæmpede sig til overskudsvaccine | KNR\nMaria Grødem skal som den første fra Grønland deltage i VM i crossfit.Foto: Maria Grødem\nCrossfit-Maria kæmpede sig til overskudsvaccine\n5. juni 2021 · 11:43 af Bibi Nathansen\nMaria Grødem skal repræsentere Grønland ved VM i crossfit i USA i næste måned. I tirsdags stod hun i kø i tre timer for at få en afgørende covid-19-vaccine, der var i overskud.\nGrønland bliver efter planen repræsenteret, når verdens bedste crossfittere konkurrerer i USA i slutningen af juli.\n40-årige Maria Grødem skal som den første grønlænder nogensinde deltage. Og derfor vil hun meget gerne have en coronavaccine.\nI tirsdags, 1. juni, stod hun derfor i kø ad flere omgange ved Ukaliusaqs gymnastiksal i Nuuk, hvor hun håbede på at lægge arm til en overskudsvaccine.\nOg efter tre timers venten lykkedes det. Maria Grødem fik et skud af Moderna-vaccinen, som var tilovers efter en hel dags vaccinationer.\nLÆS OGSÅ Maria Grødem skal til VM i crossfit\nMen det måtte hun faktisk ikke. I tirsdags var det nemlig kun folk på 61 år og derover, der måtte vaccineres.\nMen Maria Grødem er vant til at kæmpe, og for en vaccine kæmper hun også.\nMaria Grødem blev nummer 13 i verden i sin aldersgruppe plus 40 ved kvalifikationskonkurrencen til VM.\nKun de 20 bedste fra hver aldersgruppe kunne kvalificere sig.\nMaria Grødem var nummer 37 i verden før kvalifikationskonkurrencerne.\nFor en måneds tid siden skrev hun til Landslægeembedet og spurgte, om hun kunne blive vaccineret. Men Naalakkersuisut har besluttet, at ingen skal forskelsbehandles - og derfor det et blankt nej fra myndighederne.\nHvad tænker du om, at man som topatlet ikke kan blive vaccineret?\n- Jeg synes, det er super ærgerligt. Det er jo ikke hver dag, hver måned eller hvert år, at der kommer nogen fra Grønland med til VM. Så jeg synes, det er ærgerligt, at man ikke kan lave særordninger, når det er særtilfælde. Men jeg forstår selvfølgelig også, at der skal være et system, og at de ældre skal have vaccinen først.\n- Men når det måske gælder en lille håndfuld mennesker, så synes jeg det er rigtig ærgerligt, at man ikke kan lave en speciel aftale. For det kan jo gå hen og betyde, at jeg ikke kommer ud for at repræsentere Grønland.\nRisikerer alligevel syv dage i karantæne\nOg så rykkede hun - også selv om hun godt vidste, at tilbuddet om vaccine ikke var til hende i tirsdags.\n- Så hørte jeg, at de havde annonceret, at de vaccinerede her i byen. Jeg tænkte, at jeg ville prøve at stille mig i kø for at se, om jeg var heldig, og der var vacciner i overskud.\n- Men jeg fik at vide, at jeg ikke måtte stille mig i kø, så jeg satte mig udenfor. Jeg fik så at vide, at det var bedre, at jeg kom tilbage, når de lukkede, men jeg blev der og ventede og var så så heldig, at der var nogle vacciner i overskud, siger Maria Grødem.\nHvorfor er den vaccine så vigtig for dig?\n- For det første er der mindre chance for, at jeg bliver smittet på vej til konkurrencen. For hvis jeg blev syg, ville jeg ikke kunne deltage. For det andet skal man i syv dages karantæne i USA, hvis man ikke er fuldt vaccineret. Og syv dage i isolation ville ødelægge min optrappede form fuldstændigt, i forhold til hvor jeg skal være, når jeg skal kunne konkurrere over tre dage. Jeg ville ikke kunne få lige så gode resultater til konkurrencen ved at skulle i isolation i syv dage uden at kunne træne, siger Maria Grødem.\nDepartement: Vent til det bliver jeres tur\nHun ved ikke, hvornår hun kan få sit andet skud med vaccine.\nIfølge vaccinekalenderen vil folk i Nuuk på hendes alder få tilbudt vaccine i løbet af den første halvdel af juli - men planen kan skride.\n- Jeg har sågar også prøvet at skrive til Team Danmark for at høre, om de kunne hjælpe. Om jeg eventuelt skulle flyve til Danmark og få en anden vaccine, men de kunne heller ikke hjælpe mig. Så sådan som det ser ud lige nu, kan jeg nok ikke nå at få anden vaccine, inden jeg skal til USA, siger Maria Grødem.\nTidligere vacciner til dem over 50\nVaccinekalenderen blev fremskudt i Nuuk efter nye smittede og nedlukning i sidste uge.\nEgentlig skulle folk over 50 år først være blevet tilbudt vaccine i anden halvdel af juni.\nPå tirsdag får de sidste i aldersgruppen tilbudt vaccine.\nMan skal dog ikke gøre som Maria, hvis man gerne vil vaccineres hurtigt.\nDet skriver Departmentet for Sundhed i et skriftligt svar til KNR.\n- Jeg er af vaccinationsholdet blevet gjort opmærksom på, at der har været fremmøde af borgere, som ikke tilhørte målgruppen, og at flere ventede i flere timer ved skolen, siger departementschef Aka Olesen om fremmødet i vaccinekøen i tirsdags.\n- Ud fra den sundhedsfaglige viden, der er i dag, udgør alder den største risikofaktor ved smitte. På den baggrund er der udarbejdet en plan for vaccinationer, som imødekommer den gruppe af borgere.\n- Alle borgere i landet vil få tilbud om vacciner i prioriteret rækkefølge.\nI næste uge bliver folk fra 50-53 år tilbudt i vaccine i Nuuk - og så er alle over 50 blevet tilbudt skud i armen i hovedstaden.


Esprit - Chino-shorts med Lycra xtra life™ i Esprits Online-Shop\nHvad er det, der gør disse shorts så sommerlige? Måske er det blomsterprintet. Eller detaljer af stofbånd. Eller det flettede bælte. Men det er helt sikkert det innovative materiale med fantastisk komfort!\nBomuldsstof med masser af stretch og fibren Lycra xtra life™: holdbart og formbestandigt også, når du har vasket og har haft det på mange gange\nLinning med bæltestropper, knap og lynlås på forsiden\nFlettet tekstilbælte af 100% bomuld, længde 100 cm\nShortsne passer fint - både størrelse og pasform\nVirker meget behagelige at have på. Jeg glæder mig til vejret tillader det:-)


Åbningssiden » Sekundærlitteratur » Artikler » Lise Præstgaard Andersen » Lise Præstgaard Andersen: Vitalismen\nI dansk litteratur er denne forestillingsverden klart genkendelig hos forfattere fra det folkelige gennembrud (Thøger Larsen, Aakjær, Johannes V. Jensen, Nexø m.fl.) og er i øvrigt i forskellige skikkelser aktiv hos forfattere i størstedelen af det tyvende århundrede3. Viden om den bredere tyske kulturelle bevægelse, der sammenfatter flere kulturområder, får en del brikker til at falde på plads, også i dansk kulturhistorie. Der er således en sammenhæng ikke alene mellem bondeforfatternes skrifter, de fynske maleres landskabsbilleder og Willumsens og Tegners mere heroiserende "store stil", men også mellem bestræbelserne for at kreere ideelle og altomfattende kunstnerhjem omkring århundredeskiftet (Aakjærs Jenle, Johannes Larsens hus i Kerteminde). Disse kunstneriske og kulturelle udtryk har endvidere sammenhæng med kropsdyrkelsen og maskulinitetsdyrkelsen i Niels Bukhs Ollerup, med reformbevægelser i klædedragten (korsettets afskaffelse) og med det intensiverede friluftsliv i almindelighed4.\nPontoppidans vitalisme – kvinder, mænd og paradisforestillinger\nSelv Henrik Pontoppidan, der i Lykke-Per (1898-1904) havde skabt den ranke, lidenskabelige og samfundsengagerede Jakobe, der helt lever op til Brandes' beskrivelse af den nye tids idealkvinde, kom til en vis grad under indflydelse af vitalismens biologistiske kvindeopfattelse. Sådan kan f.eks. Meta-figuren fra De dødes Rige (1912-16) i det mindste anskues. Hun, der i sin tid var den dummeste i sin klasse, hvor veninden Jytte Abildgaard var duksen, bliver den lykkeligste af de to og ender som den store moderskikkelse, og hun har i øvrigt blind tiltro til sin vist ikke alt for opvakte lægemand, mens den overreflekterede Jytte ikke tør give sig livet i vold med lukkede øjne og følgelig dør uden at have levet. (II, 289)6. Tilbøjeligheden til at skildre mænd som stærke og idébesatte og deres kvinder som svagere og håbløst elskende – med tydelig sympati for de sidstnævnte – er hos Pontoppidan af én eller anden grund mest dominerende i de såkaldt "små romaner" som Nattevagt (1894), Borgmester Hoeck og Hustru (1905), oprindelig titel: "Livets Kilde" (1900), Et Kærlighedseventyr (1918, omarbejdet 1930) og Mands Himmerig (1927), mens han i de tre store romaner tillader sig eksperimenter med kønsrollerne: den vege Emanuel Hansted i Det forjættede Land (1891-95), den stærke, selvstændige og konsekvente Jakobe i Lykke-Per, den refleksionssyge Jytte Abildgaard i De dødes Rige. Dog er det således, at forfatterskabet i sin slutfase tenderer mod en polariseret og således også vitalistisk opfattelse af de to køn.\nThomas Dinesen ekspliciterer tankegangen om drab på mennesker i krig som udtryk for klimaks og som middel mod nihilismens depression – stadig med særdeles provokerende virkning:\nKnuth Becker havde ganske vist endnu til gode at skrive sin lange romanserie om Kaj Gøtsche (1932-56), der som udviklingsroman betragtet er én af flere efterkommere af Lykke-Per i dansk litteratur, men han var allerede debuteret med nogle digte om hverdag og småfolks kår, Silhuetter I, II, III (1921, 23, 28). Becker blev simpelthen rasende – og formentlig også skuffet, da han utvivlsomt på en række andre områder har opfattet Pontoppidan ikke alene som et litterært forbillede, men også som en radikal meningsfælle. Han svarede igen med et digt, der vrængede af og travesterede Pontoppidans forbløffende anskuelser. Knuth Beckers reaktion på nytårsartiklen er ganske vist mere velment end kunstnerisk vellykket, men utvetydigt:\nJa skal vi da bede til Herren\nAt Danmark vor Moder forundes en Plads,\nNaar næste Gang Satan fra Kærren\nSkal raabe med Bomber, Granater og Gas.\nSaa lad os da knæle i Mørket med Bøn og Lys,\nOh skænk os Vorherre, dit salige sidste Gys.\nHvor alt hvad der aander i Rige og Stad,\nGaar til i et\nHerligt Foryngelsens Bad.\n(Trykt første gang i Moderne Dansk Lyrik, ed. Woel, 1929)\nDet ser ud som nærmer vi os en Bønhørelse – men lad os da haabe til det sidste at Gud maa være døv overfor denne Bøn.\nAt forlige Fredsønsket med sand Fædrelandsfølelse bliver Fremtidens store Kulturopgave. Men også den vanskeligste. Paa Baggrund af den Hverdag vi dagligt har for Øje, et Liv sløvt henslæbt i Raahed og brutal Egennytte, er Krigen som Kulturfaktor alt for iøjenfaldende. Og endnu et: Fredens og Krigens Slagmarker ligner alt for meget hinanden. Modsætningen mangler. Der er Gru og Myrderi paa begge Sider, men for Hverdagens vedkommende uden Storhed og forsonende Selvopofrelse. Skal Krigen miste sin Kulturværdi for Menneskene, maa vort Dagligliv helt omskabes i en Aand som den, der f.eks. udgaar fra Bjergprækenens Ord. Men er der foreløbig Udsigt til det? (16.12.1930).\nPontoppidan har som bekendt særlige biografiske grunde til afvigelsen på dette punkt fra Hørup-Brandes-linjen. Ifølge erindringerne var han som barn blevet alvorlig skræmt ved i -64 at se tyske tropper så langt mod nord som i hjembyen Randers. Og den eneste gang, hans bidske og ironiske mine for alvor bristede, og han lod sit smeltede hjerte få utvetydigt udtryk, var, da han ved udsigten til Sønderjyllands snarlige forening med kongeriget efter Tysklands nederlag i 1918 skrev:\nMands Himmerig foregår omkring 1. verdenskrigs udbrud i København, og den mandlige hovedperson Niels Thorsen er en til døden skuffet bidsk radikaler, der beklager, at hans gamle avis "Friheden" (dæknavn for Politiken) har mistet al kampgejst og forpligtigelse overfor folkets sag. Venstre og de nye radikale opfører sig ligeså fjollet og overfladisk og tragter i ligeså høj grad efter materielle goder og billig berømmelse som det gamle Højre gjorde det. Thorsen, der i øvrigt drives rundt i manegen af intriger, han ikke forstår, og på denne vis pludselig havner ved en Højre-avis, der vil udnytte hans agitatoriske evner til at splitte venstrefløjen før det kommende valg, fremsætter rasende og hasarderede udtalelser af følgende type:\nFortæller-holdningen er også på linie med Niels Thorsen, når han ytrer afsky for overfladisk pjat i samfundet, som at de ledende Venstre-fruer skal køre i karet med en middelalderklædt herold foran for at agiterer for det demokratiske valg – viftede med bannere, hvorpå der står: "Stem på Sørensen!". Og både fortælleren og læseren deler Thorsens harme, når han manipuleres bort fra chefredaktørstolen ved Københavns førende radikale avis for at blive erstattet af en nullitet. Spørgsmålet er dog, i hvilken grad fortælleren følger Thorsen i hans stadig grovere udfald mod den oprindeligt revolutionære arbejderstand og mod Danmark i almindelighed. Thorsen ytrer sig nemlig stadig mere selvoptaget og rethaverisk og i blind tiltro til, at han ene mand formår at vende udviklingen og "genrejse" Danmark ved at etablere meningsfuldhed i offentligheden og lidenskab og alvor i det enkelte menneske. Hans hånlige replikker om de oprindelige fæller fra arbejdernes kamp er henvendt til en ungdomsven fra proletariatet, der loyalt advarer ham mod et muligt forestående attentat:\nHvad er der blevet af den store Forjættelse om Underklassens Frigørelse: Fyldebøtter og Dovenlars´er (…) Af et sundt og kraftigt Proletariat med vældige Fremtidsmuligheder har I skabt en Yngel af forvorpne Samfundssnyltere, et Slæng af Dagtyve, for hvem ingenting er helligt undtagen Ølpavsen. Det er Aarhundredets største Forbrydelse! (s. 170)\nHans klippefaste overbevisning om egen betydning formuleres således: "Vi gaar onde Tider i Møde. Bered dig paa det. Det er nu engang faldet i min Lod at gøre Bøddelens Gerning i dette Land." (s. 108). Eller: "Jeg skal gøre ti Mænds Arbejde. Jeg maa slaas med giftige Kryb." (s. 156). Og allerede før han kommer i virkelig strid modvind har Thorsen sat sig for: "At gøre Landsknægtstjeneste eller leve som Jomsviking og ikke blive en Afgud for Skørtemænd og Buksedamer!" (s. 47). Som man ser, rummer Thorsens almindelige opblæsthed - for ikke at sige storhedsvanvid – også en god del kvindeforagt og desuden forherligelse af de gode gamle kønsroller, heraf manden som kriger.\nDer tilbagestår et enkelt spørgsmål: Er Thorsens blinde tiltro til, at han er udvalgt til helt alene at vende samfundsudviklingen i Danmark, et udtryk for tiltagende storhedsvanvid, eller skal selvopfattelsen og det dermed forbundne projekt opfattes som principielt gennemførligt, blot ikke for Thorsen, for så vidt samtiden havde udpræget tro på den store ener? Dette skal ikke udelukkende forstås politisk, men selvfølgelig er det ikke uvæsentligt, at Mussolini var kommet til magten i 1922 – og at Hitler endnu ikke var det. Men ideen om den store fører inden for kulturlivet lå også latent. Allerede i Lykke-Per tales der om den trone, der står ledig for en kommende åndelig høvding, og det er utvivlsomt, at Georg Brandes opfattede sig selv som en sådan og blev betragtet som sådan af mange af sine tilhængere. Det er endvidere i det 20. århundredes begyndelse, at Brandes for alvor får gang i produktionen af sine såkaldte heltebøger om store kunstnere og tænkere (og en enkelt politiker), der ifølge ham afgørende ændrede kultur- eller verdenshistorien: Goethe (1915), Voltaire (1916-17), Cæsar (1918) og Michelangelo (1921). – Forløber for disse værker er "Aristokratisk Radikalisme" (1889), "Det store Menneske – Kulturens Kilde og Endemaal" (1890) og Shakespeare (1895-96). Kaj Munks overmenneskebeundring kulminerer omkring tidspunktet for udgivelsen af Mands Himmerig. En Idealist, dramaet om den amoralske kong Herodes, der har hjertets renhed i at ville ét, nemlig sin egen fastholdelse af magten, er skrevet 1923 og fik sin førsteopførelse i 1928. Herodes aftvinger både Munk og læserne modvillig beundring på grund af sin konsekvente og stålsatte vilje, men først og fremmest på grund af sin charmerende evne til at sno hvem som helst om sin lillefinger og lynhurtigt vende nederlag til sejr.\nNår det ikke lige er den ucharmerende Thorsen, men den sammensatte Lykke-Per eller den ganske imponerende Enslev, der er repræsentanter for oprørstrang og kampvilje, har mange læsere kunnet følge Pontoppidan, og de har med forståelse lyttet til den manende stemme, der opfordrede danskerne til at træde i karakter. Dette gælder bl.a. én af hans yngre arvtagere i litteraturen, forfatteren Tage Skou-Hansen. – Mange husker sikkert, at Pontoppidan døde i 1943, men de færreste har lagt mærke til datoen for dødsfaldet, nemlig 21. august. Når Tage Skou-Hansen har mærket sig dette, skyldes det, at Pontoppidan dør lige præcis en uge før bruddet med samarbejdspolitikken under besættelsen. Dertil har Skou-Hansen følgende at bemærke:\nModernitetskritik er der i sandhed også tale om i Pontoppidans sidste store roman, De dødes Rige, skrevet omkring og under 1. verdenskrig. Men her er balancen mellem loyaliteten over for frihedsdrømmen og skuffelsen over samtidens forvaltning af den noget nær perfekt. Man støder sig ikke på modsætningerne, men engageres dybt, blandt andet også fordi den bærende idé-diskussion er vævet virtuost ind i den overbevisende og spændende skildring af mange og brogede menneskeskæbner, hvoraf et par er uforglemmelige.\nUnder alle omstændigheder – Torben bliver syg af noget, der i første omgang ser ud som hjerteproblemer, så syg, at han må hjælpes fra vognen ind på sit fædrene slot og derefter på tredje år sidder i sin bedstefars store armstol og fryser om hænderne, opsvulmet af vand i benene og uden evne til at leve, men dø kan han heller ikke. I sin ensomhed har han trøstet sig ved samtaler med en kuriøs gammel skolekammerat, almuedrengen Mads Vestrup, der i mellemtiden er blevet præst på egnen, men så sandelig en noget enfoldig og gammeldags type, bogstavtro og fyldt med en helvedesprædikants lamentationer over den nye tid og befolkningens selvrådige tro på videnskab og fremskridt. Denne gammelmodige person bliver nu konfronteret med en særdeles moderne læge, Jytte Abildgaards fætter Asmus Hagen, der ankommer med det glade budskab, at lægevidenskaben nu har fundet den medicin, der kan helbrede Torben og få ham til at vende tilbage til de levendes land, hvor både en karriere som leder af det radikale parti venter på den opvakte og karismatiske kandidat i statsvidenskab – og formentlig også en dejlig ung kvinde, omtalte Jytte, som Torben tidligere har været på nær hold af, og som i det mindste endnu ikke har forlovet sig siden trods talrige tilbud fra anden side20. Samtalen mellem Mads Vestrup og Asmus Hagen udvikler sig både til en konfrontation mellem den gamle og den nye livsanskuelse og derefter til et veritabelt skænderi, og ethvert fornuftigt menneske må naturligvis holde med Asmus, der står med midlet i hånden, sanktioneret af videnskaben, til at frelse vennen, mens Mads Vestrup tordner mod enhvert nyt initiativ, der demonstrerer menneskehedens evne til at hjælpe sig selv. Hvis Herren ikke lægger sin velsignelse til, så nytter det ingenting.\nMen der er ingen velsignelse ved Torbens helbredelse, for han er nu blevet så klarsynet, at han kan se, at det land, han så at sige genopstår til, blot er de dødes rige. Det eneste, der i første omgang ikke skuffer ham, er synet af de unge kvinder. Men det kommer den ene udvalgte Jytte imidlertid hurtigt til at gøre. Hun synes at have en art defekt i sin karakter eller i det mindste i sine erotiske anlæg, for så vidt som hun opfører sig som et af de råkid, der nysgerrigt nærmer sig skovfogedboliger, blot for at løbe væk i samme øjeblik, det opnår menneskelig kontakt. På den måde: lokkende og dragende, men i sidste øjeblik afvisende er hun til stor frustration for mændene22. Jytte har et uvejsomt tjørnekrat i sit indre, som hun hverken kan eller tør finde rede i. Hendes sælsomme væsen skal ikke alene forstås på individualpsykolgisk baggrund og er slet ikke udtømmende forklaret ved et begreb som tidstypisk seksualfortrængning, selvom hun giver udtryk for en vis kropsangst. En del af hendes vægelsind bunder i kritik af ægteskabsinstitutionen, men også i en ligeledes forståelig mistillid til den erotiske kærligheds holdbarhed og hermed mistillid til grundvilkårene i tilværelsen. Hun vil ikke risikere om nogle år at sidde som en forpjusket høne og le af sin egen dybe drøm om lykken, sådan som det er sket for de fleste af hendes ungdomsveninder. Begribeligt nok alt sammen, men alligevel forbliver hun en æggende psykologisk gåde. Ud fra hele bogens sammenhæng, må hendes bristende evne til at indgå i kærlighedsrelationer imidlertid forstås som den intellektualiserende radikalismes manglende evne til at få følelsessiden med.\nPå samme måde som den mandlige hovedperson Tyge Enslevs svigt i de nære relationer i forhold til kone og elskerinder skal opfattes som en omkostning ved radikalismens nødvendige oprør mod den gamle orden. Det er ikke blot et udtryk for samfundsreformatorens lod i almindelighed endsige en dom over mandssindets generelt manglende kærlighedsevne. Radikalismen, forstået ikke blot politisk, men som en åndsform i videste forstand, indlod sig med det luciferiske, da den ville skaffe 'lys over landet' og gøre menneskene handlekraftige og selvberoende efter århundreders almuepassivitet og kristen afkaldsmoral. Da man – ifølge Pontoppidan ganske vist med god ret – vendte sig mod kristendommens irrationelle livsforklaring, glemte man at tage følelser og instinkter i ed. Symbolsk kommer dette til udtryk i fortællingen om Enslevs slægt. Hans gamle far, den bomstærke Søren Smed, mener i fuldt alvor at have indgået en pagt med Djævelen selv, således at efterkommerne får samfundsmæssig succes, men sætter deres sjælefred overstyr, og en fysisk defekt, (Fandens) klumpfod, nedarves i familien.\nMange af bogens fortolkere har fundet valget ubegribeligt. – Hun skulle jo egentlig have haft Torben, mener de. På sit dødsleje længes hun ganske vist efter ham, men spørgsmålet er, om ikke Jyttes to bejlere, Torben og Karsten, simpelthen skal opfattes som et udtryk for, hvor umulig kærligheden i sig selv er, også set fra forfatterens synspunkt. Jytte er kun interesseret i Torben som den mystiske og fjerne fremmede, og så snart han åbenbarer sig som et menneske af kød og blod, mister hun interessen. Forfatteren har udstyret ham med mange gode menneskelige egenskaber, men ikke med erotisk tiltrækningskraft. Man tror simpelthen ikke på, at der springer gnister mellem ham og Jytte. Det gør der derimod utvivlsomt mellem hende og den i andre henseender umulige Karsten. Romanen er således eksponent for en disharmonisk kærlighedsopfattelse, der også var karakteristisk for mange andre af århundredskiftets forfattere.\nBogen er fyldt med dødslejer. Jytte, Enslev, Jyttes mor og Mads Vestrup dør – de to første i en eksistentiel fortabelse, Jyttes mor dybt ulykkelig og Mads Vestrup efter at være blevet totalt marginaliseret og snydt af de mere kloge i København. Bylivet med fordrukne og opportunistiske kunstnere og sensationsjagende journalister tugtes. Og politikken med dens rævestreger og kristendommen med dens skjulte magtbegær og hykleri får nogle drøje hug undervejs. Men noget og nogen overlever. Torben Dihmer giver de få overlevende asyl på sin store gård, og fællesskabet i en art naturparadis kommer først og fremmest til at omfatte repræsentanter for familien Gaardbo. Der ligger en pointe i, at det trods alt er efterkommerne af almueslægten, der klarer sig bedst, mens Jyttes godsejerslægt, hvoraf flere umulige medlemmer er blevet præsenteret i romanens forløb, er tæt på at uddø. Hendes eget nyfødte barn bjærges dog til Favsingholm som udtryk for et forsonende fremtidshåb. Søren Smeds efterkommere på Favsingholm er Povl Gaardbo (Enslevs brodersøn) med hustruen Meta og talrige børn, født uden bedøvelse for at tilfredsstille faderens naturlægetilbøjeligheder. Endvidere Povls stridige tvillingebroder, Johannes, der angrende indfinder sig til allersidst og vel skal sikre den åndelige dimension i fællesskabet. Og endelig nevøen Keld Borgen, der medbringer en kæreste og snart grundlægger en børneflok. I hans skikkelse viser bogens sporadiske anti-intellektuelle tendens sig nok engang. Han er dumpet tre gange til juridisk embedseksamen, men har fulgt sine naturlige instinkter og er stukket af med en borgermands datter, som han elsker højt. Det unge par tager sig nu ud som en art Adam og Eva på Favsingholms jorde, hvor de snart får overladt et passende husmandssted – med jagtret. Samme Keld viser sig også senere særdeles nyttig, for da en brand bryder ud på Favsingholm og den stedlige almue ikke er alt for interesseret i at hjælpe med slukningsarbejdet, kommer Kelds kæmpekræfter til deres ret, og han hindrer den helt store katastrofe, omend han ikke kan hindre en del opskræmte dyr fra de brændende stalde i at styrte sig i døden ved at løbe tilbage i flammerne. De opfører sig med andre ord ligeså selvdestruktivt som en god del af den frisatte menneskehed. Da bogen klinger ud, hører man som et håb for fremtiden Keld Borgen spille på Panfløjte, eller som det poetisk hedder, skalmeje. Og naturtonerne kommer således til at gennemtrænge kollektivet.\nHvorom alting er: Pontoppidans forfatterskab efter århundredskiftet er ikke ganske upåvirket af den primært fra Tyskland kommende vitalisme, selvom forfatterskabet kan virke så eksklusivt dansk. Hans livslange optagethed af (og diskussion med sig selv om) forholdet mellem mand og kvinde, synet på og fascinationen af naturen og konfrontation af kampvilje over for hengivenhedstrang synes på en måde at være statisk, om end særdeles nuanceret og præget af det berømmelige tvesyn – og udmundende i forskellige løsninger undervejs. De livslange diskussioner udspiller sig endvidere inden for et særdeles dansk forfatterskab, der bl.a. har tæt forbindelse til den politiske, sociale og ideologiske udvikling i Danmark 1870-1930, og som det derfor har været vanskeligt at vinde genklang for i udlandet til trods for nobelprisen. Ikke desto mindre inddrager Pontoppidan til stadighed nye aktuelle åndelige bevægelser og udefra kommende ideologiske strømninger i forfatterskabet, måske også i større omfang, end man hidtil har været opmærksom på. Dette gælder i det mindste den tysk inspirerede vitalisme, som den udfoldede sig i bevægelsen for en ny "Lebensreform" i begyndelsen af det 20. århundrede.\n© Ophavsret: LP, HLN\nMen det er mig umuligt at betragte uafbrudt Massemord under stadigt stærkere Ophidselse af nationale Lidenskaber som en stor Begivenhed, der skaber en stor Tid, ifald man med stor forstaar værdifuld. – ("Den store Tid" (1915), Verdenskrigen, s. 176.)\ntop ^ | Åbningssiden » Sekundærlitteratur » Artikler » Lise Præstgaard Andersen » Lise Præstgaard Andersen: Vitalismen\nDenne side er opdateret 03.09.2019. www.henrikpontoppidan.dk er under redaktion af Flemming Behrendt. © Ophavsret: LP, HLN. Webmaster: Jesper Brunholm. .\nUdskrevet fra http://www.henrikpontoppidan.dk/text/seclit/secartikler/praestgaard_lise/hp_og_vitalismen.html den 20/05/2022.


Sov dig til bedre livskvalitet - Supershoppen\nSov dig til bedre livskvalitet\nFøler du dig ofte træt og uoplagt? Mangler du energi både først og sidst på dagen?\nHar du vanskeligt ved at stoppe med at spise sukker og har taget nogle ekstra kilo på? Ovenstående kan nogle gange skyldes manglende, dårlig eller få lidt søvn, men den gode nyhed er, at det kan der gøres noget ved.\nSengen skal passe til kroppen\nTidligere var der mange, som kun yderst sjældent skiftede seng. Hvis man bare købte en af tilstrækkelig høj kvalitet, var et skifte nærmest unødvendigt de næste mange årtier frem. Med årene forandrer kroppen sig, og nogle mennesker får undervejs i livet nogle skavanker, som ligeledes ændrer behovet i forhold til udgangspunktet. Desuden udvikler teknologien i sengene sig, idet man efterhånden bliver klogere på søvn og kroppen, og alt dette skal sengene tilpasses til. Det allervigtigste er naturligvis at have en seng, som passer til ens nuværende behov, så man har mulighed for at kunne sove godt og tilstrækkeligt uden afbrydelser.\nValgmulighederne kan synes uoverskuelige, når den nye seng skal vælges. For at komme i gang med at finde de bedste senge, kan man tage udgangspunkt i anmeldelser, andre har lavet. Så har man noget konkret at starte med, og man kan se, hvad man skal holde øje med. En ny seng er jo forholdsvis dyr at anskaffe sig, så man kan med fordel holde sig orienteret på nettet, når sengene kommer på bud en gang i mellem. Efter et stykke tid kender man prislejet og kan dermed se det, når der dukker et ekstraordinært godt tilbud op.\nEr man i tvivl om, hvad man skal vælge, kan man tage ud og prøve nogle forskellige. Man kan eventuelt vælge en kontinentalseng, som er sammensat af flere lag. På den måde kan man udskifte et enkelt lag senere, hvis man tænker, at man har valgt forkert. Det kan for eksempel være, man synes, madrassen er for hård. Så i stedet for at skifte hele sengen ud, kan man nøjes med for eksempel at skifte topmadrassen til en blødere model.\nEfter en god nats søvn vågner man med masser af energi og mentalt overskud, og man er helt klar til en ny dag med alle dens udfordringer. Det betyder, at det er nemmere at overskue alt det svære, man kommer ud for på en dag. Det kan være, det er svært at sige nej tak til sukker. Når man ikke sover godt, bliver man ikke tanket op med energi i løbet af natten, og energien skal jo komme et sted fra, og så er det vanskeligt at sige nej til kage og chokolade ikke mindst sidst på dagen.\nPå samme måde er det ikke sikkert, man orker at tage i fitnesscenter efter arbejde. Men har man energien og overskuddet til at planlægge det, kan det være, man finder ud af, at løsningen er, at man tager i fitnesscenter om morgenen, før man tager på arbejde.\nSåledes kan man få brudt med de dårlige vaner og komme ovenpå igen, når man får energien tilbage.


Freden i SF brudt sammen | Svendborg | fyens.dk\nFreden i SF brudt sammen\nUENIGHED: De stridende parter i SF-Svendborg har forskellig opfattelse af, hvad ekstraordinær generalforsamling vedtog\nSVENDBORG: De stemte for den samme udtalelse - de stridende parter i SF-Svendborg. Men de er vildt uenige om, hvad det, de stemte for, betyder. Freden er brudt sammen i SF-Svendborg.Den varede et halvt døgn.\nPå en ekstraordinær generalforsamling stemte begge de stridende parter - SF-Svendborgs bestyrelse og folketingskandidat Maj Stillinger - for samme udtalelse, der havde til hensigt at bilægge en månedlang offentlig strid. Udtalelsen betyder, at generalforsamlingen - ifølge Flemming Kjær Sørensen fra partiets formandsskab - bakker bestyrelsens kritik af Maj Stillinger op.\nDen udlægning kalder Maj Stillinger direkte usand.\nEn tredjedel af partiforeningens cirka 100 medlemmer deltog i den ekstraordinære generalforsamling.Bestyrelsen havde bebudet sin afgang, hvis den ikke fik generalforsamlingens støtte.\nBestyrelsen forsøgte i august forgæves at få Maj Stillinger til at trække sig som folketingskandidat. Derefter tog bestyrelsen det usædavnlige skridt offentligt at undsige Maj Stillinger som folketingskandidat og beskyldte hende for at pjække fra sine politiske tillidsposter. Siden har partikrigen raset.\nEn næsten enig ekstraordinær generalforsamling vedtog mandag aften at stoppe krigen med følgende udtalelse:\n"Generalforsamlingen tager bestyrelsens håndtering af sagen til efterretning. Generalforsamlingen godkender bestyrelsens fremtidige mandat".\nEnige med bestyrelsen\nFlemming Kjær Sørensen udlægger vedtagelsen således, at medlemmerne for det første er kritisk mod bestyrelsen for dens håndtering af sagen, men for det andet bakker bestyrelsen op.\n- Udtalelsen siger noget om håndteringen af sagen. Men den siger vel ikke noget om, hvad generalforsamlingens deltagere mener om sagens indhold?\n- Jo, de er enige i bestyrelsens vurdering af Maj Stillinger som kandidat, siger Flemming Kjær Sørensen.\nMaj Stillinger er lamslået. Hun stemte selv for udtalelsen. Og forstår ikke Flemming Kjær Sørensens udlægning af, hvad der blev vedtaget.\n- Det er ikke sandt.Det var slet ikke det, det handlede om. Det er direkte usandt, siger hun.\nHun siger, at hun naturligvis ikke har stemt for en udtalelse, der blåstempler bestyrelsens "manglende tillid til Maj Stillinger" - som det hed i udtalelsen fra 20. august.\nSvendborg-Langelandkredsen folketingskandidat for SF, Kaj Stillinger - far til Maj Stillinger - stemte også for generalforsamlingens udtalelse. Han har fra stridens start stået last og brast med Maj Stillinger.\nForelagt Flemming Kjær Sørensens udlægning af generalforsamlingens vedtagelse bliver Kaj Stillinger larmende tavs.\n- Det har jeg ingen kommentarer til. Simpelthen, siger han.


eLOV.DK - Adgangsbekendtgørelsen § 17\nAdgangsbekendtgørelsen § 17\nBekendtgørelse om adgang til erhvervsakademiuddannelser og professionsbacheloruddannelser paragraf 17\nStk. 2 Uddannelsesinstitutionerne fastsætter, hvilke objektive og faglige kriterier, der indgår i vurderingen. Erhvervsarbejde og andre aktiviteter kan højest indgå i vurderingen med en periode på sammenlagt 12 måneder. Institutionens vurdering kan omfatte optagelsesprøver, samtaler m.v. Kriterierne skal varsles på institutionens hjemmeside med mindst 1 år.


Vinkekat - Maneki-Neko - Lucky Cat (Grøn) - kun kr. 199.95\nHjem / Donkey / Vinkekat – Maneki-Neko – Lucky Cat (Grøn)\nVarenummer (SKU): 3985 Kategori: Donkey\nVinkekat – Maneki-Neko – Lucky Cat (Grøn) Produktfakta\nNavn: Vinkekat – Maneki-Neko – Lucky Cat (Grøn)\nVinkekat – Maneki-Neko – Lucky Cat (Grøn) fra\nVinkekat – Maneki-Neko – Lucky Cat (Grøn) fås sammen med en masse andre varer lige her i shoppen i kategorien Donkey. Vidste du, at du også får hele 30 dages returret til at sikre dig mod fortrydelse af købet af Vinkekat – Maneki-Neko – Lucky Cat (Grøn). Vidste du at størstedelen af dem der handler online køber Vinkekat – Maneki-Neko – Lucky Cat (Grøn) online hos webshoppen Propagandashop.dk, som ikke bare er en døgnflue, men har bevist sit eksistensgrundlag gennem lang tid. Hos webshoppens store udvalg kan du helt sikkert finde noget du kan li, det kan jo passende være Vinkekat – Maneki-Neko – Lucky Cat (Grøn). Ved at købe dine varer i en webshop sparer du penge- fordi webshoppen ikke har udgifter til en fysisk butik.\nVinkekat – Maneki-Neko – Lucky Cat (Grøn) og online fordele\nVidste du, at hver gang du køber noget i en af de danske webshops, begunstiges du af bedre rettigheder, som ikke er en selvfølge i fysiske butikker. Den danske lovgivning giver dig 14 dages returret. efter du har købt dine varer, og nogle webshops har valgt at give mere og nogle giver endda et helt års returret. At webshops har alt liggende klar til dig online, betyder også at deres priser online, og det gør en prissammenligning let, i den store skov af webshops, der er derude. Din sammenligning kan du rent faktisk lave i løbet af nul-komma-fem med din smartphone eller tablet. En af de store fordele når du handler online, er du slipper for, at døje med at få bugseret alle varerne hjem til dig selv. Webshoppen kan sende produkterne hjem til dig, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, så du kan frit vælge den løsning, der er bedst for dig. Hvor mange gange har du stået i kø i en butik – det er slut nu, når du handler online så det er direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så undgår du skrigende unger, der plager deres forældre om slik og søde sager.


Hundesnor kommer i mange former → Find en her til din hund!\nForside Alle Hundesnor – find jeres match!\nHundesnor – find jeres match!\nOpdateret den 18/01/2022\nEn hundesnor kommer du ikke uden om, hvis du er hundeejer. Er du hundeejer, kan du sikkert også nikke genkendende til, at du har mere end blot én.\nDu kan få hundesnoren i forskellige længder, farver og med forskellige funktioner – udover selvfølgelig at skulle bruges til at gå tur med.\nI denne artikel vil vi kigge på lidt forskellige slags, som hver især kan lidt forskelligt – igen, udover at bruges til at gåtur med. I vores valg af hundesnor, har vi valgt efter: Materiale, kvalitet, længde og pris.\nHvad er en hundesnor til løb?\nHundesnor – kan jeg vælge den pæneste?\nHvorfor en hundesnor til 2 hunde?\nFind den perfekte hundesnor til din hundetræning\nSå hvilken hundesnor skal jeg vælge?\nHundeline New Comfort\nKlassisk hundesnor som vi ser mange gå med derude. Denne fås i forskellige farver og er specielt god til store hunde – men kan bruges til alle. Den er 8 meter lang og linen er flad.\nFlexi Giant Neon Hundesnor\nDenne hundesnor fra Flexi Giant er perfekt af flere grunde. Først og fremmest er snoren nærmest neon gul og det gør, at den er tydelig at se, når du er ude. Desuden kan du selv vælge, hvilken max belastning snoren skal have. Det betyder, hvor meget din hund vejer og dermed, hvad din snor skal kunne trække. Udover det kan du vælge, hvor lang snoren skal være, så det matcher jeres behov.\nHundesnoren til hunde, der ikke vejer mere end 12 kg. Snoren kan også fås i andre størrelser, så det passer til din hunds vægt. Der er et stykke på din hundesnor, hvor der er lidt reflekser på. Hundesnoren er 5 meter lang og vejer ca 160 gram.\nFlexi Extreme Hundeline\nHer får du en hundesnor, der er ekstra robust og med en højteknologisk udtrækkelig snor. Den er er ekstra slidstærke materialer og selvfølgelig med automatisk rullefunktion, så det bliver bedre ikke nemmere. Snoren fås til forskellige størrelses hunde.\nKW Walker hundesnor\nEn klassisk hundesnor i længden 220 cm og med en diameter på 1 cm. Materialet er rundtsyet okselæder med hvide stikninger. Hundesnoren har 2 karabinhager og ringe, så der er til flere positioner.\nHands Free Bælte og hundesnor til løb\nElsker du løbetur med din bedste ven? Så skal der selvfølgelig et løbebælte og snor til. Det fungerer blot ved, at du tager den om maven og så har du frie hænder til turen. Og bare rolig, trækker din hund lidt, så ryger du ikke på snuden med det samme. Der er nemlig en ekspanderline, så I undgår de stærke træk. Hundesnoren er til hunde, der vejer op til 40 kg og så har den en længde på 60-120 cm (grunden ekspanderlinen).\nTrixie Læder Hundesnor-stykke\nEn smuk læderkobbel, så du kan have 2 hunde i sammen snor. Sommetider kan det være lidt af en mareridt og scenarie af snore, der er viklet sammen. Men her skal du stadig kun holde styr på én snor – til trods for, at du er afsted med to hunde. Hvert stykke måler 30 cm og så sætter du din egen hundesnor i forlængelsen.\nEn hundesnor til løb kan gøre underværker – både for din hund og dig. Underværker for dig, fordi du slipper for at løbe en med en hundesnor i den ene hånd hele din løbetur. Det kan nemlig gøre, at du uden at tænke over det, spænder mere i den ene hånd, end du lige ved, fordi du holder den i en akavet position. I værste tilfælde kan det give dig nogle spændinger i kroppen, som kan være ubehagelig og påføre dig smerte.\nMen en hundesnor decideret til løb medfølger der også et mavebælte, hvor du kan sætte snoren. Det gør, at du under hele løbeturen kan have begge hænder fri og løbe helt korrekt.\nDet gør også at din hund under løbeturen, slipper for en hundesnor, der hopper op og ned, da den følger bevægelsen fra din hånd. I stedet bliver snoren væsentligt mere rolig og i får begge en mere rar løbetur.\nEr du altså stor fan af løb med din bedste ven, så overvej en hundesnor til løb. Det kan give jer begge mere frihed og afslapning i kroppen (til trods for løbet).\nSelvfølgelig kan og må du vælge din hundesnor efter, hvad du synes er flottest. Ligesom med alt andet hundeudstyr, kan du få mange forskellige slags. Nogle er lavet med et bestemt formål og andre er lavet ud fra et bestemt design.\nSelvom at vi selvfølgelig anbefaler, at når det er mørkt, så skal du have en hundesnor med reflekser, så findes der mange løsninger på det. Man kan nemlig gøre mange ting, for at din hundesnor bliver synlig.\nSå har du fundet den flotteste hundesnor, som du bare må eje. Den har alt du ønsker i både farve, design og længde – men du synes den mangler reflekser eller andet, som giver dig sikkerhed om aftenen, så køb en refleks separat og sæt den på din hundesnor eller halsbånd. Eller køb en lygte der kan påsættes og husk refleksvesten. Så kan du med god samvittighed købe den flotteste hundesnor, du kan finde og bruge den dagen lang, på alle dine gåture.\nDu er på vej ud ad døren med to friske hunde, som glæder sig til at mærke den friske luft og dufte til alt på deres vej. Men du ved også, at det betyder at dine arme kommer til at være i hver deres vindretning de første 10 minutter.\nMed en hundesnor til to nøjes du med en snor, men hvor enden er delt i to, så den kan klipses på to forskellige hunde. På den måde skal du kun koncentrere dig om én snor, selvom at du er ude at gå med to.\nHar du aldrig prøvet sådan en slags snor før, og har to hunde derhjemme. Så kan det i starten kræve lidt ekstra træning. Både for dig og hundene. De skal pludselig dele samme snor, og kan ikke gå hver deres retning og du skal vænne dig til, kun at skulle styre en hundesnor. Men med tiden kan det blive en skøn løsning, hvis du har to firbenede derhjemme.\nReflekser på din hundesnor – vigtigt!\nSpecielt her i vinterhalvåret er dagene med lys korte. Vi står op, når det er mørkt og inden vi er hjemme igen fra dagens gerninger, er det ligeledes mørkt igen. Det vil sige, at størstedelen af gåturerne med din hund(e) er, når det er mørkt. Et nemt sted og sørge for at folk kan se dig, er via hundesnoren. Du kan nemlig få en hundesnor med indsyet refleks, eller tråde der giver refleks effekten. På den måde sørger du for, at du kan ses, når I går mørke steder.\nDet skal tilføjes, at en snor med reflekser ikke er nok til de mørke gåture. Det hjælper på det, men vi anbefaler blandt andet en gul vest til både dig og din hund og evt. en lygte.\nNår du går, imens det er mørkt, så er der ingen grund til at tage nogle chancer. Så sørg for du er så synlig som muligt – og det gælder både dig og din hund.\nSkal du begynde til hundetræning, eller vil du til at træne derhjemme, så er en hundesnor til hundetræning ideel. Det der kendetegner en hundetrænings-snor er, at den for det første er lavet af materiale, der kan holde til alt slags vejr. Sådan er det med hundetræning, det kan nemlig foregå i både sol, regn, vind og slud.\nUdover det, er en hundesnor til hundetræning altid rigtig lang. Det er for at give dig mere frihed og kunne træne ting med din hund på afstand og samtidig sikre, at du kan få den til dig igen, skulle den ikke lystre. Udover det, kan en sådanne hundesnor også bruges til en tur på stranden, eller i skoven, så din hund rigtig kan løbe langt og udforske.\nDet er svært at give dig et 100% akkurat svar til, hvilken hundsnor du skal vælge. Men ovenstående er ret gode bud! Men det handler også om, hvad I har af præferencer. Skal snoren være længe og bare hænge, skal det være en af de snore, hvor din hund selv trækker snoren ud og hvor du, via blot en knap, kan stoppe snoren og den selv trækker sig tilbage? Eller måske du har 2 hunde derhjemme – ja, så kan det være oplagt med 2-deleren, så du har begge hunde i samme hundesnor. Det kan også være, at du foretrækker, at der er et decideret håndtag et holde i, hvor andre godt kan lide et rundsyet læder stykker. Så den bedste måde at vælge en hundesnor, er via god kvalitet (som ovenstående), og så et, der matcher jeres hverdag.\nMangler du en nu sele til din hundesnor, har vi skrevet om både hundeseler og anti træk seler.\nTidligere artikelUgens Kæledyr – Mussi (Uge 49)\nNæste artikelVelkommen til Doksie!


De 10 bedste hovedtelefoner/headset | MyTrendyPhone Blog\nHjem TilbehørLydtilbehør\tVerdens bedste: Top 10 hovedtelefoner og headset\nSkrevet af MyTrendyPhone Teamet marts 23, 2015\nDer blev gennemført en undersøgelse i 2014, og resultaterne er stadig relevante – her er verdens bedste headset og hovedtelefoner!\nTime har lavet en god liste over de bedste headset- og hovedtelefonmærker. Hver producent kunne få 100 point, hvor 75% var baseret på hvad eksperterne mener (f.eks. TechCrunch, PC Mag, CNET eller Good Geaqr Guide) og 25% var specifikationer som støjreduktion, sensitivitet osv. Her præsenterer vi top 10.\nP.S. Forvent nogle overraskelser!\nTop 10 hovedtelefoner/headset\nifølge Time’s undersøgelse\nHvor blev de store mærker som Apple af?\nIfølge denne rapport er Apple på 11. pladsen med 74 ud af 100 point, og Beats by Dre er på 17. pladsen med 58 ud af 100 point.\nMen husk at denne liste ikke er den eneste og allerbedste… Resultaterne er baseret på det gennemsnitlige kvalitetsniveau af samtlige produkter (hvilket betyder at et par hovedtelefoner som ikke var af så god kvalitet kan ødelægge producenternes pointsum). Men det er i hvert fald en interessant måde at sammenligne forskellige producenter og deres produkter på.\nHvilke producenter foretrækker du?\nP.S. Glem ikke at du finder et stort udvalg af headset og hovedtelefoner på vores sider.


Ingen sure miner i regnvejr ogmodvind - PF Mobility\nIngen sure miner i regnvejr og modvind\nSydbo på cykeltur\nSide-by-side cykler med elmotor har gjort en stor forskel for botilbuddet Sydbo i Svendborg. Nu er der frisk luft i kinderne og røre i benene for Sydbos udviklingshæmmede og multihandicappede beboere. Det har givet helt nye muligheder for udflugter og aktiviteter på bostedet.\n– Det hele begyndte med, at vi fik cykelture som aktivitet på vores handleplan, og så fik vi bevilliget en trehjulet elcykel med motor af Svendborg Kommune, fortæller Svend Poulsen, der er SOSU-assistent på Sydbo.\nBevillingen af cyklen faldt sammen med en beboer, der også købte en trehjulet elcykel.\n– Jeg var nok lidt en forgangsmand i det med at cykle med beboerne. Men det blev jo hurtigt tydeligt, at det var rigtig godt for vores beboerne at cykle, fortæller Svend Poulsen.\nOg så tog det fart. På baggrund af Sydbos anbefaling og i samråd med deres pårørende og cykelfirmaet PF mobility valgte flere beboere at investere i en cykel, så de også kunne få glæde af cykelturenes mange gavnlige effekter. Cyklerne er designet sådan, at beboerne kan træde det, de kan, og derefter følger deres ben ellers bare pedalerne med rundt. Det er den bedste løsning til beboerne, siger Svend Poulsen, der nyder at cykle med beboerne.\n– Cyklen er en oplagt mulighed for frisk luft og motion. Flere af vores beboere har meget lidt mobilitet, og derfor er det rigtig sundt for dem at få rørt benene og få nogle røde kinder og lidt frisk luft, og her er cyklen jo helt oplagt, fortæller Svend Poulsen.\nFlere af Sydbos 24 beboere har som et delmål at gå eller cykle en tur hver dag. Og her er cyklerne blevet en vigtig del af dagligdagen.\n– Hvis en beboer er lidt urolig, er det en rigtig god aktivitet at komme ud og cykle en tur. Der kommer en helt anden ro og en glæde i kroppen efter en tur på 10-15 kilometer.\nGlæde er faktisk et gennemgående nøgleord, når Sydbos cykelglade SOSU-assistent fortæller om cykelturene. Hvert år arrangerer han en tur til Ærø, hvor cyklerne bliver transporteret med lastbil til færgelejet, hvor de krydser en lille del af det Sydfynske Øhav for så at cykle fra Æreskøbing til Marstal, hvor de spiser frokost.\n– Det er nogle små festdage, vi har, når vi kommer ud på sådan en tur. Mange af beboerne kan godt lide at sejle og komme ud og spise, og vi bliver altid så godt modtaget, når vi kommer cyklende. Der bliver vinket og dyttet venligt af os. Men det ser jo altså også festligt ud, når vi kommer kørende på alle vores cykler med flag og det hele gennem de små byer, fortæller Svend Poulsen.\nCykelturene gennemføres, uanset hvordan det danske vejr vælger at te sig. Der er nok ikke mange, der nyder regn i modvind – Men det gør Sydbos beboere.\n– En dag cyklede vi over Tåsinge i voldsomt regnvejr og kraftig modvind. Men de havde det simpelthen så sjovt med det. Der var ingen brok eller nogen sure miner overhovedet. De nød det bare, og der kan man se, hvor meget cykelturene betyder for vores beboere. De kommer ud i naturen, og de sanser en masse ting. Der er cyklerne næsten uundværlige, siger Svend Poulsen.


Konferens om de danske ”kræftpakker” - ppt video online download\nOffentliggjort afMarianne Kristensen Redigeret for ca. et år siden\nPræsentationer af emnet: "Konferens om de danske ”kræftpakker”"— Præsentationens transcript:\n1 Konferens om de danske ”kræftpakker”\nLund 19. marts 2014 Specialkonsulent Mari-Ann Munch Region Sjælland Hvis væsentlige hensyn til andre patienter vil blive tilsidesat.\n2 Opfølgning på monitorering Pakkerne som styringsredskab\nProgram/Indhold Historik Monitoreringsmodel Opfølgning på monitorering Pakkerne som styringsredskab En del af aftalen i 2007 mellem regioner og regering, at der skulle monitoreres på forløbene.\n3 Monitoreringsinformationssystem for kræft\n4 Ingen succes\n5 Udvikling af ny monitoreringsmodel\nMinisterudmelding i januar 2012 Der skulle udvikles en robust model med implementering 1. april 2012!!! Rammer for udvikling af model Nye indberetninger/koder til Landspatientregisteret Kliniske relevante og enkle registreringer Afspejler nøgleelementer i pakkeforløbene, standardforløbstider og hvilket pakkeforløb Omfatte hele patientpopulationen Mulighed for lokal anvendelse i regionerne på sygehusniveau Nedsættelse af en Tværregionale Monitoreringsgruppe i regi af Statens Serum Institut Tidsplan Implementeringsfrist 1. oktober 2012 1. offentliggørelse af data maj kvartal 2012 og 1. kvartal 2013\n6 Faser i et pakkeforløb Indgang til Pakke- forløb Udredning Behandling\nOpfølgning Afslutning af pakke- forløb 1 3 2 4 Forløbstider Henvisningsperiode: Tid fra henvisning modtaget til første fremmøde Udredningsperiode: Tid fra første fremmøde til beslutning om første behandling Forberedelse til behandling: Tid fra afsluttet udredning til start på behandling Samlet til start på behandling: fra henvisning til start på første behandling Der er fastlagt kriterier for, hvornår der er begrundet mistanke om kræft, og dermed hvornår egen læge kan henvise en patient til et pakkeforløb. Et pakkeforløb er et sammenhængende forløb for standardpatienten, hvor alle trin i udredning, behandling og efterkontrol er planlagt og evt. booket på forhånd. Patienter, som ikke kan følge et pakkeforløb, skal fortsat tilbydes et forløb uden ”unødig ventetid”.\n8 Kodning af pakkeforløb\nAFBxxA - Henvisning til pakkeforløb start AFBxxB - Udredning start, første fremmøde AFBxxC* - Beslutning vedr. initial beh. AFBxxC1 - Tilbud om initial behandling AFBxxC1A - Tilbud om initial behandling i udlandet AFBxxC2 - Initial behandling ikke relevant AFBxxC2A - Initial behandling ikke relevant, overvågning uden behandling AFBxxF* - Initial beh. Start AFBxxF1 - Kirurgisk AFBxxF2 - Medicinsk AFBxxF3 - Strålebehandling AFBxxX1 – Diagnose afkræftet AFBxxX2 - Pakkeforløb slut, patientens ønske\n9 Forudsætning for at monitoreringen fungerer\nKlinikere, forløbskoordinatorer og registreringsansvarlige skal have et rigtig godt kendskab til pakkeforløbene og til nøglepunkter og koderne i forløbene. Afdelinger, der samarbejder om forløb skal have klare aftaler: For forløbet For overlevering For hvornår koder sættes Hvem der sætter koderne\n10 Flere sygehuse involveret i et forløb\n11 Data fra Statens Serum Institut\nData offentliggøres hvert kvartal på eSundhed.dk Data kan ændre sig for hver offentliggørelse – der er tale om dynamiske data. Det beregnes kun målopfyldelse, hvis der er registreret over 10 patientforløb Årsopgørelse for at få de ”små” forløb med første gang til maj 2014. Sundhedsstyrelsen kommenterer på data På samlet tid til behandling Har fokus på den fjerdedel af forløbene, der har den laveste målopfyldelse – den nedre kvartil.\n12 Monitorering af forløb i Region Sjælland\nRegion Sjællands eget kræftmonitoreringssystem Opdateres ugentlig Viser antal af forløb og målopfyldelse på alle dele af forløbet og på det samlede forløb På regionsniveau På sygehusniveau/afdelingsniveau Viser individrapporter med cpr.nr. for det enkelte forløb – røde tal viser overskridelse af forløbstid Viser antallet af forløb med bekræftet eller afkræftet diagnose Det forventes at afdelingerne ugentligt følger deres forløb.\n15 Regional proces Møde i regional Kræftstyregruppemøde ca. 1 måned før offentliggørelsen - drøftelse af den regionale målopfyldelse Nationale data sendes til sygehusene Sundhedsstyrelsens fokusområder - forløb, der ligger under den ’nationale 1. kvartil” – aktuelt 63 %. Redegørelse på individniveau for fokusområder og forløb under 80 % målopfyldelse Handleplan med konkrete indsatser, herunder tidsplan og forventet effekt på målopfyldelse Kontakt til udenregionale samarbejdspartnere ved forsinkelser i deres del af forløbet. Fælles auditering på forløb. Skriftlige redegørelse til Direktion og Regionsråd samt forberedelse af presseberedskab Skriftlige redegørelser til Sundhedsstyrelsen til drøftelse i Task Force. Hvorfor er forløbene for lange - hvad er problemet? Man er nødt til at se på forløbene på individniveau for at kunne sige, hvad årsagen er: lægefaglig begrundelse, patientønske, organisatorisk/logistisk Sundhedsstyrelsen har valgt at fokusere sine kommentarer til monitoreringsdata for 3. kvartal 2013 på de forløb, der ligger under den ’nationale 1. kvartil’. Den ’nationale 1. kvartil’ afgrænser den fjerdedel af pakkeforløbene, der har den laveste andel af patientforløb, der er gennemført inden for standardforløbstid. Konkret handleplan for at sikre overholdelse af forløbstid.\n16 Målopfyldelse 4. kvartal 2013\nSygdom Kirurgi Medicin Strålebeh. Brystkræft 74 % Hoved/halskræft 63 % 37 % Lymfeknudekræft 91 % Kræft i tyk- og endetarm Kræft i prostata 47 % Livmoderkræft 58 % Modermærkekræft 98 % Lungekræft 56 % 79 % 71 %\n17 Hvorfor ikke fuld målopfyldelse??\nDer kan være mange årsager til manglende målopfyldelse: Gode grunde kan være: Lægefaglige – komorbiditet, kompliceret udredningsforløb, parallelt kræftpakkeforløb Patienten ønsker at udsætte undersøgelser eller behandling Det er ikke en god grund hvis: Vi ikke på forhånd har tilrettelagt forløbene, herunder sikret logistik og koordineringen, således at standardtiden uden problemer kan overholdes for en standardpatient. Det bør ikke være nogen overraskelse, hvor der er problemer, når data offentliggøres. Hvis afdelingerne løbende har fokus på deres forløb og følger monitoreringen, kan indsatser også løbende iværksættes.\n18 Pakkeforløb – bufferkapacitet\n19 Pakkerne som styringsredskab\nKræftpakker har været og er et effektivt styringsredskab ved bl.a. at sætte fokus på: Samling af udredning og behandling færre steder. Sikring af kapaciteten – bl.a. på billeddiagnostiske undersøgelser for at undgå flaskehalse Standardisering af forløb - ensartet tilbud i hele regionen (landet) Disciplinering af et system – alle aktører i det multidisciplinære team skal være medspillere og føle sig forpligtede Samarbejde med højt specialisere afdelinger i andre regioner Stiller større krav til forløbene og til samarbejdet. Ex: hvis en afdeling før pakkerne ville indføre pakkeforløb, var det ikke nødvendigvis sikkert at alle andre afdelinger ville spille med. Pakkerne gav den overordnede legitimitet og alle blev forpligtet til at være medspillere. Der var et større spillerum for klinikerne før. Større kunstnerisk frihed??? Ledelsesstrukturen skal fungere Ledelsesstrukturen skal fungere – når det ikke går godt > via sygehusledelserne - > afdelingsledelserne Det gav mening for klinikerne – og det er klinikerne, der selv har defineret indholdet og tidsforløb – fagligt funderet\n20 Pakkerne som styringsredskab - fortsat\nLedelsesmæssigt fokus på drift og patientforløb på sygehusene/afdelingerne Organisering og effektivisering af arbejdsgange – LEAN-projekter Målopfyldelse på 80 % i driftsaftaler Monitorering understøtter processen og er med til at sikre et vedvarende fokus. En undersøgelse fra Det Nationale Analyse- og Forskningsinstitut viser, at nøglen til succeen ligger i\n21 Nøgler til succes Undersøgelse fra Det Nationale Analyse- og Forskningsinstitut for Kommuner og Regioner: ”Erfaringer med kræftpakker - Fra intentioner til implementering i praksis”: Fagligt grundlag – giver mening Lederskab Skalopgave Tværgående organisering og ledelse Politisk fokus Fokus på implementering Fokus på monitorering Ressourcer\nDownload ppt "Konferens om de danske ”kræftpakker”"\nSAM:BO Samarbejde om borgerforløb Den regionale samarbejdsaftale om tværsektorielle borger/patientforløb.


Erik Schmidt-sagen: Du kan blive den næste | fyens.dk\nErik Schmidt-sagen: Du kan blive den næste\n03 nov. 2017 kl. 12:18\nHelge Rasmussen, Lunden 59, Agedrup - tidligere lærer på Agedrup Skole\nDer er afsagt dom i byretten i Erik Schmidt-sagen, og han har tabt.\nFor én, der har været en del af livet på Agedrup Skole i de 34 år, hvor Erik fik lov at arbejde der, og som har været vidne i retssagen og fulgt den på tilhørerrækkerne, er udfaldet foruroligende.\nSer man på konsekvenser for Odenses og landets lærere, ja i sidste ende for de offentligt ansatte, så er dommen en katastrofe. For hvem bliver den næste, der får en advarsel for at hæve stemmen?\nSkal man tro de tre vidneudsagn, som dommeren tillægger vægt, så var det en voldsom oplevelse at være med til mødet den maj-dag for tre år siden, som er anledning til advarslen.\nBlot tre vidner ud 10 hæfter dommeren dommen op på: Én enkelt menig lærer gav udtryk for at have været rystet. Skolelederen udlagde i retten situationen på en måde, som andre tilstedeværende ryster på hovedet over. Endelig blev skolens souschef irettesat af dommeren for forsøg på at skjule ting.\nDommeren tillagde det i dommen ingen vægt, at 27 lærere efter mødet skrev til ledelsen, at de var rystede over, at ledelsen havde indkaldt en kollega, Erik Schmidt, til tjenstlig samtale med baggrund i mødet.\nErik Schmidt respekterer dommen, siger han. Det har andre sværere ved, for den bygger på et alt for snævert og enøjet dommersyn på sagen.\nHer har vi en ny leder, der stormer ind på skolen og vil forandre alt på ingen tid uden at skele til tidligere kulturer og beslutningsformer. Og som gør det så enøjet, at en hævet stemme på et møde er en nødvendighed.\n"Lukket ledelse" kalder dommeren det helt korrekt. Og ganske i modstrid med den ledelsesform, som faktisk er regelfæstet i det offentlige: at lede i dialog med de ansatte, at samarbejde og lytte.\nFor Odense Kommune og Kommunernes Landsforening er sagen et skridt i den rigtige retning. De ønsker tavshed fra deres ansatte lønarbejdere, hvor topstyring er et nøgleord, når det gælder visioner og strategier. Udfør det du får besked på og stil ikke spørgsmål.\nTavshed og frygt for at ytre sig er allerede almindeligt. Med dommen er vi endnu længere væk fra dialog, frihed til at søge nye veje og arbejde i en atmosfære af åbenhed og god stemning.\nFor bliver det mig næste gang, der ender med en advarsel for at hæve stemmen?


Vita Andersen: Vi har fået et ulykkeligt samfund | Information\nKontrol. Nogle kvinder jager netop de mænd, som behandler dem dårligt, fordi det er noget helt særligt at blive set af netop dem, mener Vita Andersen. Bliver kvinden hos ham, selvom de bliver slået, handler det paradoksalt nok om kontrol.\n»Du kan da skrive Helvede frem på jord,« udbryder jeg, da jeg møder Vita Andersen, som er aktuel med romanen Sig det ikke til nogen.\nDet er ment som en anerkendelse, men forfatteren ser helt forskrækket ud.\n»Synes du, min bog er for sort,« spørger hun. Men nej, den er snarere præcis. I sin beskrivelse af et voldeligt forhold, der ender helt galt, og i sin beskrivelse af et mor-datter-forhold, som også ender skidt. Man får en hård klump i maven, man kastes ud i vrede og skræk undervejs, men det skyldes jo netop, at man tror på de skræmmende præcise beskrivelser.\n»At skrive om en kvinde, der får bank af sin mand er ikke noget lykkeligt emne, men det er virkelighed,« konstaterer Vita Andersen tørt.\nHendes bog er skrevet på en enorm vrede og også en irritation over, at kvinden ikke forlader manden, siger hun.\n»Men faktum er, at halvdelen af alle voldsramte kvinder vender tilbage til deres mand.«\nNår så mange kvinder vælger at vende tilbage eller blive hos en voldelig mand, så handler det paradoksalt nok om kontrol, mener Vita Andersen.\n– Skaber det afhængighed at få tæsk?\n»Laura, min hovedperson, indretter sig og er på vagt, for det er på den måde, hun kan bevare en slags kontrol. Kvinderne vil hellere leve sammen med en voldelig mand end leve adskilt og ikke vide, hvornår han bryder ind eller passer dem op. Ligesom Simon gør i bogen, henter de voldelige mænd nemlig deres koner hjem igen og igen. Og kvinderne følger med. Og de tænker også, at de kan afværge næste gang, ’hvis bare jeg er sød nok’.«\n»Desuden tror jeg, at forsoningen bagefter er meget sød. Når han lover, ’jeg gør det aldrig mere!’«\n»Mange kvinder elsker mænd, som behandler dem dårligt, de jager mænd, som ikke elsker dem. Det giver dem noget særligt at få netop sådan en person til at se dem.«\n– Hvorfor slår Simon?\n»Simon slår, fordi han kommer ud i en social deroute. Jeg tror, det er meget svært for en mand med succes pludselig at tabe det hele. Og hos nogle mænd, disse Carl-Mar Møller-typer, løber der desuden en understrøm af had til kvinder. Kvinder er nogle, der skal opdrages og tæmmes. Det spiller også ind, tror jeg.«\nEn del af livsmønstret\n»Jeg har ikke lavet ret meget research, for jeg kommer nemt til at fortabe mig i detaljer, hvis jeg undersøger for meget, men jeg har talt med nogle få kvinder fra det bedre borgerskab. Kvinder, der får bank, er nemlig ikke kun underklasse. Det har handlet om, at manden var jaloux, eller at de har følt, at manden var dem utro og har konfronteret ham med det. Det handler dog også om kvinder, der vil lave deres mænd om,« mener Vita Andersen, »mens de selv kører showet som perfekte på alle planer fra smoothies af spinat og broccoli om morgenen til en succesfuld karriere. Manden synes, at hans liv er hårdt med arbejde og forpligtelser, og når han så samtidig konstant bliver kritiseret, så slår det klik. Det er vist et almindeligt mønster.«\nVita Andersen fortæller om en retssag, hvor kvinden forlod en voldelig mand. Hans overgreb kom frem under retssagen, men han kunne ikke straffes, mente dommeren, ’fordi volden havde været en del af deres livsmønster’!\n»Det er meget, meget svært for kvinderne at komme væk. De mister alt: Status, børn hjem.«\nMenneske i Danmark\n– Hvad fik dig til at beslutte dig for netop disse personer?\n»Min bog handler om, hvordan det er at være menneske i Danmark her og nu. Jeg ville skrive om et menneske, der bliver udsat for vold. Jeg ville skrive om en mand, der slår sin kone. Jeg ville gerne skrive om et kompliceret mor-datter-forhold, og jeg ville også gerne skrive om en sød mand, nemlig Adam, der er kæreste med fotografen Claire. Han er glad for sig selv, men det er jo dejligt med mennesker, der er glade for dem selv, ikke?«\n»Claire er ikke verdens bedste mor, men hun er heller ikke den dårligste. Når hendes datter Zarah er ulykkelig, er hun ved at blive vanvittig.«\n– Zarah er nu også noget af en strid teenager!\n»Meget kommer af, at vi har fået et ulykkeligt samfund«, mener Vita Andersen: »Folk går ned med stress, 350.000 mennesker er på lykkepiller, og det er hårdt at være ung i dag. Barndommen forsvinder, de unge kan finde alting på nettet, de konfronteres med porno og vold; når de er ti, ved de, hvad et blow job er! Zarah er irriterende, men nedenunder er hun jo dybt ulykkelig. Romanen handler også om trangen til at være noget særligt, at føle sig som en succes, fordi andre ser en som en succes. Om hvad der sker, når man måler sig med omverdenens øjne. Ligesom alle andre længes Zarah efter at være noget særligt. Det er derfor, at alle i dag vil være forfattere, malere eller fotografer eller være med i X factor, tror jeg.«\n»Først og fremmest handler min bog dog om at elske og at længes efter at blive elsket. Den stiller spørgsmålet, hvad der er bedst: At blive elsket eller at elske? De to ting er næsten aldrig i balance. Vi stræber efter balancen, men den er svær at finde.«\n»Jeg synes, livet er kompliceret.«\n»Men den handler også om ikke at finde sig i noget,« tilføjer Vita Andersen så.\nDet gør den! Hvordan skal dog ikke røbes her.