Bemærk: Dokumentet er arkiveret, udløbet 19-01-2019\nBeskrivelse af sessionerne under temaet Natur\nSession 83: Vandhuller – effekt og pleje\nMange landmænd laver nye vandhuller. Hør den nyeste viden om etablering og pleje af vandhuller, samt hvilke naturværdier der kan komme, når vandhullerne bliver anlagt rigtigt og vedligeholdt optimalt. En målrettet indsats kan give mange gode vandhuller med et rigt dyreliv.\nDet gode liv i vandhullet Biolog Morten Larsen, Amphi-consult\nFokus på etablering og pleje af vandhuller i kommunen. Biolog Lars Sandberg, Randers Kommune\nSession 84: Natur og biodiversitet – prioritering, udfordringer og muligheder\nOm natur og landbrug er i synergi eller i konflikt, bliver diskuteret meget. Hør indlæg med fokus på, hvorfor noget natur skal prioriteres højere end andet. Få aflivet myter og få fakta om, hvor konflikter mellem natur og landbrug opstår. Der bliver også sat fokus på, om den nuværende forvaltning giver den bedste natur, og hvad man som landmand kan gøre for naturen.\nMyter og fakta om udfordringer og muligheder for naturen i landbrugslandet Landskonsulent Heidi Buur Holbeck, SEGES\nDanmarks vigtigste natur - forslag til prioritering og forvaltning Biolog og forskningsassistent, cand.scient Lars Brøndum, Naturhistorisk Museum\nSession 85: Nature conservation in Ireland\nIn Ireland, they are experimenting with new motivating ways of inspecting nature areas (Results based management). They have an inspection procedure based on how the areas appear, and farmers are motivated to ensure optimum conditions for the nature. Farmers also have to attend compulsory training courses in order to receive subsidies for nature conservation. Sessionen afholdes på engelsk.\nAn Irish approach of motivating farmers to a better understanding of nature conservation Dr. Andy Bleasdale, National Parks and Wildlife Division\nSession 86: Erstatningsnatur som et nyt redskab i forvaltningen\nRegeringens naturpakke indeholder bl.a. forslag om erstatningsnatur. På sessionen diskuteres, om det giver mening at flytte natur, hvornår det er muligt, og hvilke effekter og værdi det kan have for landmanden. Desuden diskuteres overvejelser i forhold til tab af eksisterende natur, ligesom prioritering af naturen og muligheder for at etablere ny og bedre natur bliver fremlagt.\nNår naturen flytter plads – muligheder og udfordringer Naturmedarbejder og biolog Laus Gro-Nielsen, Hjørring Kommune\nOpskriften på ny natur: Prioritering, muligheder, effekter og konkrete anvisninger Seniorrådgiver Bettina Nygaard, AU Show\nSession 87: Naturpleje i stor skala\nPå Læsø i Danmarks største naturplejeprojekt – ”LIFE Læsø” er naturplejen sat i system, så plejen nu er gjort rentabel, og kød fra de græssende dyr bliver afsat til en god pris. Helårsgræsning kan både give god naturpleje og bedre økonomi. Hør om fordele og ulemper.\nSuccesen fra Læsø Skovrider Jesper A.Blom-Hansen, Naturstyrelsen Vendsyssel\nSession 88: Digers historie, naturværdi og lovgivning\nDigerne fortæller historien om landskaber og tidligere landbrugsdrift, og de er samtidig levested for en lang række dyr og planter. For nogle landmænd er digerne dog mest i vejen. Så kom og hør mere om digernes værdi, og hvordan reglerne er på området.\nNaturværdien i diger og andre permanente strukturer i agerlandet\nPostdoc Andrea Oddershede, AU\nReglerne om digernes beskyttelse, samt historiske og landskabelige funktion Specialkonsulent Jonas Valhøj Kleffel Nielsen, SEGES\nSidst bekræftet: 05-01-2017 Oprettet: 06-10-2016 Revideret: 07-10-2016


Jurist til finansiel stabilitet i Nationalbanken\nPubliceret 8. februar 2018\nDu kommer til at arbejde med et bredt udsnit af den finansielle regulering både i Danmark og internationalt.\nSom en del af sektionen Finansielle Institutioner i Finansiel Stabilitet, der er et af Nationalbankens kerneområder, vil du komme til at arbejde med et bredt udsnit af den finansielle regulering både i Danmark og internationalt. Vi har fokus på kapital- og likviditetsregulering samt rammerne for genopretning og afvikling af finansielle institutter, særligt de systemisk vigtige institutter. Du vil også komme til at yde mere generel juridisk rådgivning på tværs af hele afdelingen Finansiel Stabilitet.\net job i et højt fagligt miljø, som giver dig god indsigt i den finansielle sektor og mulighed for fortsat faglig og personlig udvikling. Som en af sektionens jurister vil du have vide muligheder for at udvikle din jobfunktion via sparring, kommunikation og feedback bredt i sektionen, i Nationalbanken og over for eksterne parter.\nDu er cand.jur. med gode eksamensresultater og et par års arbejdserfaring, fx fra advokatbranchen eller fra den finansielle eller offentlige sektor. Du har eller har interesse for at få en solid forståelse af hensigten bag og sammenhænge i centrale dele af EU- og dansk finansiel regulering. Samtidig har du blik for det tætte samspil mellem jura og økonomi. Du har stærke kommunikationsevner og kan give sparring i et fagligt miljø primært med ikke-jurister. Endelig kan du prioritere og holde fokus på det relevante og centrale i en travl hverdag med mange sager.\ner du meget velkommen til at kontakte chef for Finansielle Institutioner, Peter E. Storgaard på 3363 6107 eller pso@nationalbanken.dk. Oplysninger om løn- og ansættelsesvilkår kan fås hos HR partner, Jens Erik Larsen på 3363 6502 eller jel@nationalbanken.dk.\nAnsøg med kopi af relevante eksamenspapirer senest torsdag den 22. februar 2018.


Kommuner skal kunne bruge elforbrug til kontrol | Arbejderen\nKommuner skal kunne bruge elforbrug til kontrol\nNy lov åbner for overvågning\nDe nye elektroniske el- og vandmålere, der er sat op i de danske hjem, gør det let for kommunerne at overvåge borgernes forbrug. Og det skal udnyttes, mener regeringen.\nNy teknologi i form af smarte elmålere åbner dit hjem op for overvågning af, om du bor på din adresse. Det vil kommunerne udnytte.\nKommunerne skal kunne overvåge borgernes forbrug af el, gas, vand og varme.\nDet mener, transport-, bygnings- og boligminister Ole Birk Olesen, der netop har fremsat et nyt lovforslag, der åbner op for, at kommunerne skal kunne kontrollere, hvor meget du forbruger af eksempelvis vand og el på den adresse, du er tilmeldt folkeregister.\nNår først myndighederne er indenfor, kan de bruge oplysningerne til at tegne en profil af dig, der kan bruges i en række andre sammenhænge.\nBent Ole Gram Mortensen, Syddansk Universitet\nFremover skal kommunerne kunne pålægge lokale forsyningsselskaber at udlevere data om borgernes forbrug. Oplysningerne skal bruges til at kontrollere, om borgerne overholder deres bopælspligt og bor i deres hus mindst 180 dage om året.\nSelvom myndighederne i første omgang vil bruge den nye teknologi til at tjekke, om borgerne overholder bopælspligten, så er der grund til bekymring, mener juraprofessor på Syddansk Universitet, Bent Ole Gram Mortensen.\n– Selve lovforslaget kan lyde meget tilforladeligt med et ønske om at sikre, at bopælspligten bliver overholdt. Men når først myndighederne er indenfor, kan de også bruge oplysningerne til at tegne en profil af dig, der kan bruges i en række andre sammenhænge – eksempelvis i sager om socialt bedrageri og i sager om socialt udsatte børn, siger juraprofessoren til Arbejderen.\n– De oplysninger, som forsyningsselskaberne har liggende, kan jo ikke blot bruges til at aflæse kroner og kilowatt. De kan også bruges til at afdække, om du har et gammelt køleskab, hvornår du bruger din el, og om du eksempelvis kigger på Ipad om natten. Hvis du har børn, så kan myndighederne overveje, om de skal sende en socialmedarbejder ud for at tjekke, om børnene vanrøgtes og spiller computer om natten, forklarer Bent Ole Gram Mortensen.\nTidligere blev målere kun aflæst en gang om året med det formål at tjekke, om borgerne har betalt, hvad de skulle, og fået den mængde el og vand, de har betalt for.\nMen de nye digitale målere kan aflæses en gang i timen eller hvert minut. De data kan myndighederne bruge til at få en række oplysninger om borgerne.\nI dag beskytter persondatalovgivningen mod den slags overvågning. Forbrugsdata betragtes nemlig som persondata, som ikke må viderebehandles på en måde, der er uforenelig med det oprindelige formål.\n– Der er en grund til, at de her oplysninger hidtil har været beskyttet af persondatalovgivningen. Det er oplysninger, som borgerne giver til deres forsyningsselskab i den tro, at de kun bliver brugt til at afregne for el, vand og så videre. Derfor bør de kun bruges til det formål, siger Catrine Søndergaard Byrne til Arbejderen.\nHun er advokat og giver juridisk rådgivning og advokatbistand til virksomheder og organisationer i persondataret. Herudover sidder hun i bestyrelsen i tænketanken DataEthics.\n– Hvis man dykker ned i oplysningerne, kan de bruges til at afdække borgernes adfærd i andre sammenhænge. Selvom kommunen finder ud af, at der ikke er noget at komme efter, og du overholder din bopælspligt, så kan myndighederne via de nye data få mistanke om eksempelvis socialt bedrageri og beslutte sig for at undersøge dig nærmere.\nFlere beføjelser til Udbetaling Danmark\n18. dec. 2018 - 10:19 19. dec. 2018 - 10:54


Bådmagasinets billedgalleri | H-båds Liga: Kamp mod svenskerne\nHjem Galleri Billedgallerier H-båds Liga: Kamp mod svenskerne\nArkivfoto fra Nordisk Mesterskab i Herslev i 2017. Der blev gået til stålet!\nH-båds Liga: Kamp mod svenskerne\nI den kommende weekend skal de danske H-båds sejlere møde nogle benhårde svenskere. Kan de danske sejlere stå distancen?\n07-06-2018 14:42 Katrine Bertelsen\nH-båds Ligaen indtager Køge Bugt den kommende weekend, hvor Vallensbæk Sejlklub afholder VSK Pantaenius Cup, som er et klassebåds-stævne for H-båd, L23, og Int. 806.\nH-bådsfeltet bliver på 25 både, som ankommer på trailer fra hele landet. Denne gang får H-båds Ligaen også besøg af flere svenske H-bådssejlere.\nVed sidste stævne i Struer, som var et letvejrs-stævne, tog bådene fra Vejleområdet sølvtøjet, men den kommende weekend bliver det måske svenskerne, der render med sejren.\nVindstyrken til NM i 2017 var nok lidt over, hvad sejlerne kan forvente i Vallensbæk.\nTidligere verdensmester i H-båd og topsejler i Express-klassen, svenske Henrik Edman har meldt sin ankomst. En anden svensk topsejler er Henrik Jorhov, som også har sejlet H-båd i mange år. Henrik Jorhov er også inkarneret Starbådssejler, med en olympisk kampagne i bagagen.\nOm det kan blive et mini-VM i Vallensbæk den kommende weekend, hvor styrkeforholdet mellem danskerne og svenskerne kommer på prøve, afhænger af vejret. Hvis det bliver 1-3 sekundmeter luft, så bliver det rent lotteri. Derfor håber sejlerne på frisk stabil luft i Køge Bugt weekenden over.\nSe deltagerliste mm. på Vallensbæk Sejlklubs stævneside.\nLæs mere om H-båds-klassen i Danmark her.


Her finder du professionel parterapi i Roskilde\nAlt for mange par giver alt for let op når deres forhold går igennem en krise. Skilsmisser kan i dag gøres på en lap papir og kræver ikke mere end et par underskrifter. Ugifte par kan simpelthen slå op. Det sker faktisk tit per sms. Hvem ved, sådan kan man måske også snart klare en skilsmisse.\nMen bare fordi det umiddelbart er nemt at afsluttet et forhold, er ikke ensbetydende med at det altid er det bedste at gøre. Skilsmisser har altid skjulte omkostninger. Værst er det naturligvis når børn er involveret. Men også uden børn vil der være en emotionel pris at betale. Det kan give følelsesmæssige problemer i lang tid.\nDer kan selvfølgelig være mange tilfælde hvor et brud er den eneste rigtige løsning. Men i mindst lige så mange tilfælde er det ikke, og forholdet ville formentligt kunne reddes. Fx igennem professionel parterapi.\nSeparation skal ikke gå ud over velvære\nNogle forhold kan nå et stadie hvor partnere kommer til at ødelægge hinandens livskvalitet. Det er naturligvis ikke meningen med et forhold. I de fleste tilfælde sker det ikke med vilje. Problemet er, at vi mennesker aldrig har været særlig gode til at håndtere emotioner. De kan løbe løbsk, og ende med at kontrollere os.\nNår sådan noget sker, kan det ofte ikke løses uden hjælp udefra. Og her er det godt med fagligt uddannede terapeuter, der ved hvad de gør.\nProfessionel parterapi drejer det sig ikke nødvendigvis om at redde et forhold. Det vigtigste er at få partnere til at nå enighed og afklaring. Det endelige mål med parterapi er at partnere får det godt, med eller uden hinanden.\nPsykoterapeut Lars Schneider tilbyder parterapi i Roskilde og omegn. Parterapi kan være en god ide hvis du kan nikke genkendende til et eller flere af følgende punkter i dit forhold:\nSkænderier – Det er naturligt og normalt at par indimellem skændes. Men ikke hvis det bliver daglig kost\nJalousi – Også jalousi er et naturligt fænomen. Men jalousi må ikke overskygge forholdet, så bliver det ødelæggende for den gensidige tillid.\nNegative mønstre – Det er når I allerede ved hvordan den andens (negative) reaktion i en given situation vil blive\nUtroskab – Nogle sexologer mener at utroskab kan endda styrke et forhold. Men det gør det i hvert fald ikke hvis det opleves som sådan\nDominerende rutiner og vaner – Et af de største faldgruber i et forhold er, at det bliver forudsigeligt. At rutiner og vaner begynder at styre dagligdagen\nFastlåshed – En eller begge partnere føler sig fanget i forholdet, uden udsyn til personlig udvikling og fremgang. Det er et personligt meget destruktivt fænomen\nKedeligt sexliv – Gnisten i sexlivet bliver mere eller mindre udslukket med tiden igennem rutiner og vaner. Det kræver en aktiv indsats at bevare et godt sexliv, noget som ikke alle kan uden hjælp\nGenfind gnisten med hjælp af professionel parterapi i Roskilde\nHvis I selv mener at jeres forhold ikke er optimalt, prøv med parterapi. Det starter altid med en uforpligtende snak, inden I behøver at beslutte jer. Det er smart at prøve parterapi inden forholdet ender i en alvorlig krise.\nDer er intet at tabe, men meget at vinde.


Vision - www.mætværk.dk\nLivlig mad og fællesskab\nMÆTVÆRKS VISION OG VEDTÆGTER\nMÆTVÆRK baseres i dag på kræfter fra lokale borgere, iværksættere og frivillige. Vi har fået adgang til lokaler på Rådhusvej i Aktivitetshuset. Vi håber at MÆTVÆRK vil knopskyde løbende med frivilliggrupper og nye initiativer, ligesom frivilliggrupperne i MÆTVÆRK også løbende kobler sig på aktiviteter, der allerede foregår i byen på forskellig vis.\nFremadrettet vil MÆTVÆRK gerne drive et nyt samlende tværgående socialt mødested i Sorø. Et ’fællesskabets hus’, hvor borgerperspektivet bæres ind i de samskabende processer helt fra starten. Drevet som en socialøkonomisk virksomhed naturligvis.\nskabe mere liv, aktivitet og tværgående fællesskaber i lokalsamfundet\nfremme lokalt engagement og bidrage til aktivt medborgerskab, udvikle flere og nye sociale fællesskaber og en vifte af bæredygtige frivilligmiljøer\nskabe tværgående samskabende platforme, hvor kommune, erhvervsliv og civilsamfund er fælles om at definere opgaver og samskabe innovative tiltag\ndrive et nyt tværgående socialt mødested/ folkekøkken i Sorø, hvor vi vil skabe en ny hverdagsarena, hvor borgere med behov for og lyst til mere netværk og fællesskab kan deltage på forskellige måder\nstyrke den lokale stolthed og vores fælles identitet, forbinde mennesker på tværs af de grupperinger, vi ofte inddeler os i\nPartnerskabsaftale Sorø kommune / MÆTVÆRK\nVi har indgået en partnerskabsaftale som beskriver muligheder, rammer og fælles ønsker til samarbejdet frem til 2022.\nFuturible Fremtidens fællesskaber\nArtikel i Tidskriftet Futuriblerne, sept 2019, som udgives af Selskabet for Fremtidsforskning. Under overskriften "Hvordan kommer vi udenforskab til livs i fremtidens fællesskaber?" beskrives MÆTVÆRK.


Klubnyheder – Side 3 – Hørsholm Golf\nHørsholm Golf / Klubnyheder (Page 3)\nTirsdagsdamernes kør selv tur til Nivå Golf Klub\nTirsdagsdamerne spiller Nivå Golf Klubs bane d. 7. september. Flere informationer her TD Nivå 2021...\nMandagsklubben d. 2 august 2021\nMandagsklubben d. 2 august 2021 Sammen med Karen mødte 27 golfspillere og spillede 9 huller Nord, vejret var rigtigt fint til golf, hvilket også gav nogle gode scorer. og lidt hygge på terrasen efterfølgende. Dagens vindere: Heidi Fanø 23 point (nyt HCP) Carsten Raft 22 point ...\nBegynderturnering med frokost søndag d. 5/9\nMandagsklubben & Begynderudvalget inviterer hermed til 9 hullers begynderturnering d. 5/9 for medlemmer med hcp 31-54. Se turneringsprogrammet og detaljer her: Invitation Begynderturnering 5september2021 med venlig hilsen Mandagsklubben & Begynderudvalget...\nTD holdmatch og sensommermiddag\nTirsdag d. 24. august spiller Tirsdagsdamerne holdmatch med efterfølgende sensommermiddag. Yderligere oplysninger i invitationen TD Invit Sensommermiddag 2021...\nMandagsklubben d. 26 juli 2021\nMandagsklubben d. 26 juli 2021 I 26 graders varme mødte 24 golfspillere op sammen med Finn & PH, der blev spillet texas schramble på 9 huller vest, det gode vejr gav rigtige fine resultater, med efterfølgende spisning - præmieuddeling og masser af hygge på terrassen i den dejlige sommeraften: Vindere. Lisbeth - Steen - Casper Claus. 37 slag (bedst sidste 3) Carsten - Jens...\nSeniordamer/tirsdagsdamer invitation til venskabsmatch\nHørsholm seniordamer og tirsdagsdamer møder Gilleleje dameklub tirsdag den 7. september 2021. Klik her for at se indbydelsen: Invitation HÃ¸rsholm 2021...\nMandagsklubben d. 19 juli 2021\nMandagsklubben d. 21 juli 2021 Sammen med Vibeke & Karen mødte 22 golfere i rigtigt godt vejr, og spillede 9 huller øst, der blev opnået rigtig fine resultater, som medføre nogle nye HCP. Vindere: Jette Egstrand Andersen 22 point (nyt HCP) Robert Nielsen 20 point (bedst sidste 6) (nyt...\nVenskabstunering for begyndere 16 august 2021 HCP 31,5 – 54\nVenskabstunering for begyndere HCP 31,5 - 54 Den årlige venskabsmatch for begyndere mellem Kokkedal - Furesø - og Hørsholm spilles d. 16 august 2021 mødetid i Kokkedal Golf kl. 16.30 gunstart kl. 17.15 deltager antal max. 18 (efter først til mølle). Tuneringfee kr. 275,- inklusive middag. Betaling på dagen. Tilmeldingfrist. 5 august 2021 kl.22.00 Tilmelding på Golfbox under klubturneringer (venskabsmatch) eller pr. mail. poulh2@icloud.com (PH Jørgensen) Venskabsturnering 2021 Med venlig hilsen Begynderudvalget ...\nUdflugt til Woodland Golf Klub\nMatchudvalget har fornøjelsen at invitere alle tirsdagsdamer og seniordamer med ægtefælde til Woodland Golf Klub i Sverige tirsdag d. 10. august. I vedhæftede invitation findes flere informationer TD Invit Woodland...


Udendørs terrasse – Bordben jern\nDet er nemmere at etablere en hævet terrasse af træ end af sten. Ubehandlet robinie kan normalt holde i 20-år udendørs uden . Se billederne af terrasse, der bliver bygget, fra start til.\nSpørg, hvor du indkøber træet eller læs mere om udendørs træbeskyttelse på idenyt. Belægningen i haven er meget bestemmende for hele det udtryk dit udendørs rum har. Før du lægger terrasse eller indkørsel, er det vigtigt at overveje, hvilke . Drømmer du om at bygge en træterrasse, får du her en række gode rå der hjælper dig videre med projektet.\nNår træet er helt tørt, kan du behandle med GORI Træterrasse Ekspress, som er beregnet til udendørs brug på træterrasser og gangarealer af eksotisk træ, som . Terrassebrædderne er KUN til udendørs brug. En terrasse eller facade i et naturligt materiale som træ, har nogle specifikke egenskaber man skal have fokus . Læg solcelle nedgravningsspot med led i din indkørsel eller på din terrasse, det skaber en. Alt til have og terrasse af udendørs møbler.\nHavemøbler, belysning, brugskunst og design. Få komfort og stil til altan og terrasse med udendørs trægulv eller altanfliser fra IKEA. Nemt at lægge og nemt at skille ad når udendørssæsonen slutter.\nSe det store udvalg af Belægning hos BAUHAUS.\nHer får du også vejledning til, hvordan du bygger udhuse, terrasser, drivhuse og. Få vejledninger til udendørs belægning, vedligeholdelse, reparation og . Nyd sommervejret og spis på en restaurant eller café med udendørs terrasse. Tilbring i sommermånederne, eller når solen skinner, et par dejlige timer på vores skønne udendørs terrasse med en herlig udsigt over Kranichsøen, eller på . Lette terrasse skydedøre til overdækket terrasse aluminium. Classic og Classic Plus er to serier af aluminium skydedøre glas udendørs – udført i aluminium . Velegnet til for eksempel terrasser, stier eller indkørsel. Granit belægning er en særdeles holdbar og tidløs løsning.\nEffektiv vedligeholdelse af træterrasse kan gøre på flere måder. Udendørs tæpper bruges ofte i fortelte, udestuer eller på terrassen.


Fjerne weknow.ac - weknow.ac fjernelse | Fjerne weknow.ac - weknow.ac fjernelse\nFjern Weknow.ac MAC – Vi Ved, at fjernelse af Virus\nHykleriet i dag er, online-verdenen er, at der er masser af påstande, der er enten direkte urigtige eller vildledende. En af de varme sikkerhed emner, der bliver diskuteret i Mac fællesskabet er centreret omkring en web-tjeneste, der er omhandlet som weknow.ac. Det er en URL, som alle er gratis at komme ind i deres browser, og besøg uden bekymringer, at noget forfærdeligt vil ske for deres maskine. Dette er den knappe godartede del af sagen. Det skyggefulde område, men har at gøre med et potentielt uønsket program (PUA), der styrker hits til den web-side i spørgsmålet. Med andre ord, at masser af mennesker gå til weknow.ac mellemrum og næsten hele tiden, – bare fordi de er omdirigeret til det. Og det er et stykke af malware til at skyde skylden for denne knibeDownload værktøj til fjernelse affjerne Weknow.ac MAC\nWeknow.ac har en lighed med chumsearch.com en anden grim hijacker, der har været i naturen i mere end et år nu. Denne lighed er en anelse om, at de to kommer fra samme sted, og blev lavet af de samme mennesker. I betragtning af den enorme mængde trafik, der opfanges af ChumSearch, at det er inden for den verden af muligheder, som sin efterfølger kommer til at skabe ravage i Mac-økosystem, så godt. Tilbage til det punkt, malware bag weknow.ac ikke sprede sig som en almindelig app gør. Der er ingen klar brugerens samtykke, der ledsager dens fordeling, eller er det tilgængeligt til at hente og installere på certificeret, officielle software portaler til Mac. I stedet, den skyldige, der går sammen med andre programmer, disse sammensatte opsætninger bliver forfremmet på uforståelige legit app repositories eller via social engineering\nFor eksempel udgangspunktet for den forurening, kan være en snigende script på et kompromitteret website, der udløser en omdirigering til en spoof Flash Player opdatering side og siger, at du har hårdt brug for til at installere den nyeste version for at fortsætte. Og voila – det skadedyr er inde i og får startet på sine narrestreger. Men igen, det primære middel til formering er alle om bundling, hvor brugerne er naivt at tro, at de er ved at installere noget bemærkelsesværdigt, men det vigtigste program, der har fået virksomheden, herunder WeKnow og andre uønskede enheder, som MyShopcoupon adware og MacCleaner falske optimering værktøj. Den overtrædelse, vil gå hele vejen igennem, medmindre de ønsker at være offer, fravælger uønskede ekstramateriale på den brugerdefinerede installation rude.\nSå snart weknow.ac virus har sneget sig vej ind i en Mac, bliver det automatisk tilføjet til systemet log ind-emner og integrerer en påtrængende add-on til browsere. Det er cross-browser, så Safari, Chrome og Firefox vil lide den virkning, at et tilsvarende omfang. Den rogue helper objekt vil med magt at ændre brugerdefinerede web-navigation indstillinger, såsom hjemmeside, standardsøgemaskine og på siden ny fane. Alle disse værdier vil begynde at løse weknow.ac hjemmeside. Derfor, når du åbner browseren, forsøger at gøre en søgning på nettet eller gyde en frisk tab, offeret vil se det forkerte side dukker op i stedet. Noget i søgeboksen på, at der vil blive kigget op via WebCrawler service, så WeKnow udbyder ikke har nogen søgefunktionen i sin egen. Det er ganske enkelt afsender forespørgsler yderligere, samtidig med at snuppe folk trafik og tjene penge på det. Dette er hele pointen med den gennemsnitlige browser hijack, men nogle onde fra denne kategori er så udbredt som den, der er under overvågning. Anyway, hvis din Mac er handler op på denne måde, hvilke browsere, der anvendes til weknow.ac, ikke undlader at følge de tips nedenfor og udrydde den ballade kode for godt.\nFjern Weknow.ac Automatisk\nFor at hjælpe dig med at fjerne Weknow.ac fra din Mac OS-du kan bruge CleanMyMac3. Et værktøj til rengøring af junk fra Macbooks, CleanMyMac er en Uninstaller modul, der kan fjerne programmer og slette alle relaterede filer – noget, der regelmæssig fjernelse (ved at flytte en app ‘ s ikon til Papirkurven) ikke gør. Også, CleanMyMac er Extensions modul giver dig mulighed for at se og slette, hvis det er nødvendigt, at alle browser-udvidelser, som er en af de vigtigste kilder til uønskede browser adfærd.\nSlette Useriøse Ansøgninger:\nGå til mappen Programmer og slette Weknow.ac og andre nye og mistænkelige apps.\nPå den øverste menu vælg Start => Programmer.\nTræk en uønsket applikation til Papirkurven bin.\nHøjreklik på Papirkurven og vælge Tøm Papirkurv.\nFjern Admin Prefs:\nKlik på System preferences (System Præferencer.\nFind og klik på AdminPrefs på nederste venstre side.\nSlet unødvendige indstillinger i AdminPrefs.\nFjern Weknow.ac fra browsere:\nFjern mistænkelige udvidelser, så browsere ændre’ startside, ny fane, startside og standardsøgemaskine.\nFjern www.weknow.ac fra Safari:\nPå den øverste menu vælge Safari => Præferencer.\nVælg en filtype, som du vil slette, og klik på Fjern / rediger knappen ud for det.\nVælg, hvad du vil Safari til at åbne på start-up, nye windows, nye faner og hjemmeside.\nGå til fanen Søg.\nVælg den søgemaskine, du ønsker.\nFjern www.weknow.ac fra Google Chrome:\nKlik på de tre prikker menu-knappen med tre prikker i menuen.\nVælg Flere funktioner => Udvidelser.\nFinde en filtype, som du vil slette, og klik på FJERN under det.\nKlik på Fjern i dialogboksen.\nHøjre-klik på adresselinjen, og vælg Rediger søgemaskiner….\nKlik på de tre prikker knappen med tre prikker i menuen ud for den søgemaskine, du ønsker, og vælg vælg som standard.\nKlik på de tre prikker knappen med tre prikker i menuen ved siden hijacker søgemaskine, og vælg Fjern fra liste.\nKlik på tilbage-pilen øverst på siden (på nær Administrer søgemaskiner).\nUnder På start sektion, skal du vælge Åbn siden Ny Fane.\nRul til toppen. Under Udseende afsnit, skal du aktivere Vis Home knappen indstilling.\nKlar textfield af den eksisterende adresse. Sætte den ene, du ønsker, eller vælg Ny Fane.\nTæt på fanen Indstillinger.\nFjern www.weknow.ac fra Mozilla Firefox:\nKlik på menu-knap knappen menu, og vælg Add-ons.\nFor at afinstallere et tilføjelsesprogram, skal du klikke på Fjern-knappen ved siden af.\nKlik på ikonet søg i søgefeltet, og klik på Skift Indstillinger for Søgning.\nVælg søgemaskine, du ønsker fra drop-down menuen.\nFremhæve hijacker søgemaskine i tabellen nedenfor, og klik på Fjern.\nUnder Start sektion, skal du klikke på Gendan til Standard-knappen.\nHvordan til at Beskytte Din Mac Fra Weknow.ac og Andre Browser Hijackers:\nFå en stærk anti-malware-software, der kan opdage og fjerne Hvalpe. Der er flere on-demand-scannere ville være en god idé også.\nHold dit OS, browsere og sikkerhedssoftware opdateret. Malware skabere finde nye browser og OS sårbarheder til at udnytte alle den tid. Software forfattere, til gengæld slipper patches og opdateringer, for at slippe af med den kendte sårbarheder og mindre chance for malware indtrængning. Antivirus program underskrift databaser få opdateret hver dag-og endnu mere, ofte til at omfatte nye virus signaturer.\nDownload og brug uBlock Oprindelse, Adblock, Adblock Plus eller et af de tilsvarende troværdig udvidelser for at blokere tredjeparts reklamer på web-sites.\nMå ikke downloade software fra ubekræftede web-sites. Du kan nemt downloade en trojansk (malware, der foregiver at være et nyttigt program), eller der er nogle uønskede programmer, der kan blive installeret sammen med programmet.\nNår du installerer freeware eller shareware, være fornuftig og ikke haste igennem processen. Vælg custom (Brugerdefineret) eller Avanceret installation tilstand, se afkrydsningsfelterne for at bede om din tilladelse til at installere tredjeparts programmer, og fjerne markeringen af dem, så læs slutbrugerlicensaftalen for at gøre sikker på, at intet andet kommer til at få installeret. Du kan gøre undtagelser for de apps, som du kender og har tillid til, selvfølgelig. Hvis faldende fra installation af uønskede programmer er ikke muligt, anbefaler vi dig at annullere installationen helt.\nDownload værktøj til fjernelse affjerne Weknow.ac MAC\n← Sådan afinstalleres (fjernes) Weknow.ac fra Mac\nFjern We Know MAC Virus →


Varme & køling11. 05. 2020 | hvacfokus\nVarme & køling11. 05. 2020 By hvacfokus\nNu er det ikke længere nok, at varmepumper leverer bæredygtig og billig energi – med lanceringen af den nye S-Serie tager Vølund Varmeteknik et stort skridt ind i fremtiden med smartteknologi og intelligente netværk.\nDen nye S-Serie fra Vølund Varmeteknik er med energibesparende smartteknologi og styring via en nyudviklet app, myUplink. Designet er blevet endnu mere skandinavisk i sit elegante udtryk – med rene linjer og en glat alu-låge, der åbnes med et tryk.\nUnder sloganet “Det er nemt at være smart” lancerer Vølund Varmeteknik gradvist gennem året S-Serien, som er en ny generation af varmepumper med energibesparende smartteknologi.\nMed en helt ny, intelligent platform vil livet blive enklere for både installatører og forbrugere – lige fra installation og indkøring, til betjening og energioptimering via smartphone eller tablet.\nDet er ikke kun teknologien, der har fået et løft ind i fremtiden. Designet er også blevet smartere og endnu mere skandinavisk i sit elegante udtryk – med rene linjer og en glat alu-låge, der åbnes med et tryk.\nSelv om al betjening er designet til at foregå med en smartphone eller tablet – eller ved hjælp af stemmestyring – kan den også ske på varmepumpens display, der findes bag lågen. Her er grafikken gjort endnu enklere og mere informativ, ligesom man kan swipe på den intuitive touchscreen – akkurat som på sine andre elektroniske enheder.\nDen nye S-Serie byder på funktioner som styring og overvågning af driften med en nyudviklet app, myUplink. Appen kommunikerer direkte med varmepumpen, og i kraft af smartteknologi kan varmepumpen indgå i netværk med blandt andet husets ventilation og anden boligautomation – alt sammen for at sikre et behageligt og sundt indeklima.\nDen intelligente teknologi i Vølund S-Serien byder også på vejrstyring som standard – en praktisk feature ved hurtige omskift i vejret. Den proaktive funktion til håndtering af pludselige temperaturændringfer gør blot S-Serien endnu mere energibesparende.\nMed introduktionen af S-Serien viser Vølund Varmeteknik, hvordan boligopvarmning med varmepumper bliver en naturlig og integreret del af smartteknologien – forberedt på alle de muligheder, som vi endnu ikke kender.


Feriebolig, Malmø, SE: Feriehuse m.m. | HomeAway\nMalmø – find den bedste feriebolig\nVærelse i Central Malmö (Morgenmad inkluderet)\nKomfort, du kan altid komme tilbage også.\nBy lejlighed nær Triangeln togstation\nCentral beliggenhed med udsigt\nRejs til historiske Malmø\nNyd blandt andet historiske seværdigheder, museer og monumenter, når du lejer en feriebolig i Malmø. Denne vandrevenlige by er kendt for sine indkøbsmuligheder, sine caféer og sine muligheder for at tage på udflugter. Udforsk populære seværdigheder som Malmø Rådhus og Lilla Torg. Søger du efter specifikke faciliteter til din ferie? Vores ferieboliger har ofte både fuldt udstyret køkken og vaskemuligheder.\nSightseeing i og omkring Malmø\nHåber du på at finde attraktioner på ferien? Bevæg dig ud af din hyggelige feriebolig, og udforsk alt, der gør Malmø til den perfekte feriedestination. Her er nogle af de mest populære attraktioner, som ligger højst 50 km fra byens centum:\nVattenpalatset Aq-va-kul (0,9 km)\nUdforsk de naturskønne omgivelser i Malmø\nUanset om du er en eventyrlysten rejsende eller bare vil bruge lidt tid på at nyde omgivelserne, er Malmø et fantastisk sted at nyde naturen. Her er nogle få af områdets mest fascinerende seværdigheder, som alle ligger mindre en 50 km fra byens centrum:\nStadsparken (15,4 km)\nLunds Botaniska Trädgården (16,7 km)\nKom omkring i Malmø\nDen nærmeste lufthavn ligger i København (CPH-Kastrup Lufthavn), 22,3 km fra bymidten. Hvis du ikke kan finde en flyrejse, der passer til din rejseplan, kan du i stedet overveje at flyve til Malmö (MMX-Sturup), som ligger 24 km væk.\nForetrækker du at rejse med tog er Malmö Centralstation, Triangelns Station og Hyllie Station byens største stationer.\nHvor skal jeg overnatte nær Malmø, SE?\nVores annoncer i 2019 tilbyder et stort udvalg af 51 ferieboliger nær Malmø. Fra 27 Feriehuse til 14 Ferielejligheder – du kan finde unikke ferieboliger til et uforglemmeligt ophold med familie og venner. På HomeAway finder du det bedste sted at overnatte nær Malmø på en længere ferie eller et hyggeligt weekendophold.\nHvad er de mest populære seværdigheder at overnatte i nærheden af på en rejse til Malmø?\nHomeAway tilbyder en lang række ferieboliger i nærheden af spændende seværdigheder i Malmø. De mest populære seværdigheder, som HomeAways feriegæster overnatter i nærheden af, er:\nTriangeln (indkøbscenter): 82 feriehuse\nHyllie Station: 83 feriehuse\nSwedbank Stadion: 85 feriehuse\nMalmö (XFP-Malmö Centralstation): 83 feriehuse\nMalmø Arena: 85 feriehuse\nDer er også en lang række andre seværdigheder i Malmø, som du kan finde en feriebolig i nærheden af på HomeAway. Brug søgefeltet for at se udvalget af ledige ferieboliger i nærheden af din foretrukne seværdighed.\nKan jeg leje Feriehuse i Malmø?\nJa, selvfølgelig. HomeAway tilbyder 27 Feriehuse i Malmø. Blandt andre populære typer af ferieboliger i Malmø finder du:\nKan jeg finde en feriebolig med pool i Malmø?\nJa, du kan vælge din foretrukne feriebolig med pool blandt vores 2 ferieboliger med pool i Malmø. Brug søgefeltet for at se udvalget af ledige ferieboliger.\nUdforsk destinationer i området omkring Malmø


Dette ultimative antioxidantserum har et højt indhold af superbær som fx goji, camu-camu og cellekultur fra hindbær, der reparerer, blødgør og genopbygger huden\nTil alle hudtyper. Dette ultimative antioxidantserum har et højt indhold af superbær som fx goji, camu-camu og cellekultur fra hindbær, der reparerer, blødgør og genopbygger huden. Nærende ekstrakt af lærketræ er et ekstra plus, som gør dette serum til en optimal og fjerlet fugtgiver.\nFjerlet fugt på et øjeblik. Bidrager til at nære, berolige og skabe balance i huden.\nKraftfuld antioxidant med anti-inflammatorisk, cellulær og langvarig beskyttelse, som hjælper med at modvirke alderstegn.\nMeget rig på vitaminer, mineraler og aminosyrer, som bidrager til et mere ungdommeligt udseende med en fin glød.\nCellekultur fra hindbærplanten\nEt patenteret, vandopløseligt ekstrakt fra planteceller, som er udvundet af hindbærplanten. Ekstraktet har en stærk anti-inflammatorisk virkning og fungerer også som antioxidant. Det beskytter huden mod de frie radikaler og reparerer og beskytter også DNA'et, hvilket modvirker, at huden ældes før tid. Virker øjeblikkeligt beroligende på huden og giver langvarig beskyttelse.\nEkstrakt af gojibær\nGojibærekstrakt har en exceptionelt stærk antioxidativ effekt. Bærrene indeholder meget L-glutamin og L-arginin – to vigtige aminosyrer, som virker foryngende. Gojibær indeholder 11 ud af 22 vigtige sporstoffer samt fedtsyrer, næringsstoffer, karotenoider og polysakkarider, som kan stimulere kollagendannelsen og binde fugten, hvilket får huden til at se yngre ud. Bærrenene kaldes ”ulvebær” og indgår i den naturlige flora i Kina og Tibet, hvor de i lang tid har haft en vigtig funktion som et ”styrkende middel” inden for traditionel lægekunst. De menes at kunne styrke immunforsvaret, genskabe vitaliteten, forbedre blodcirkulationen og stimulere dannelsen af nyt væv.\nEkstrakt af ”superbærret” camu-camu\nKraftfuld antioxidant med styrkende og peelende egenskaber. Camu-camu-bærret har et meget højt indhold af C-vitamin – hele 40 gange højere end i appelsiner. De indeholder et helt spektrum af antioxidanter, aminosyrer og bioflavonoider samt en række vitaminer og mineraler, bl.a. kalcium, jern, niacin, fosfor, riboflavin, tiamin og kalium. Betakarotinet i bærrene styrker hudens forsvar mod solskader.\nPåfør på den rengjorte hud dagligt. Følg op med den anbefalede fugtighedscreme.\nWATER (AQUA), PROPANEDIOL, GLYCERIN, GALACTOARABINAN, LYCIUM BARBARUM FRUIT EXTRACT, MYRCIARIA DUBIA FRUIT EXTRACT, RUBUS IDAEUS LEAF CELL CULTURE, *KUNZEA POMIFERA FRUIT EXTRACT, *SYZYGIUM LEUHMANII FRUIT EXTRACT, *TASMANNIA LANCEOLATA FRUIT EXTRACT, ROSA DAMASCENA FLOWER OIL, ANTHEMIS NOBILIS FLOWER OIL, SODIUM LEVULINATE, XANTHAN GUM, SODIUM ANISATE, POLYSORBATE 60, PARFUM (FRAGRANCE), DISODIUM EDTA, **ALCOHOL DENATURED, PHENOXYETHANOL. *ØKOLOGISK **FRA IKKE GENMANIPULEREDE PLANTER.\nHyaluronsyre findes naturligt i huden og binder vand for at holde huden blød og smidig. Dette avancerede serum giver et nærende puf for at sikre, at huden beskytt...\nDette ultimative antioxidantserum har et højt indhold af superbær som fx goji, camu-camu og cellekultur fra hindbær, der reparerer, blødgør og genopbygger huden.


Den gravide terapeut | DK.Superenlightme.com\nDen gravide terapeut\nI løbet af de sidste par måneder din terapeut har lagt på vægt. Rundt omkring hendes midten. På bagsiden af dit sind du tænker: ”For Guds skyld, gå på en diæt, og få noget motion.” På den bageste ende af bagsiden af dit sind en idé danner, der er så forkasteligt det bliver snappet lukket før dens tilstedeværelse er fuldt forstået. For nogle selv når din terapeut er ni måneder gravid, er det muligt ikke at anerkende, hvad der er soleklart. Din terapeut er ved at få et barn meget snart, og det er ikke dig.\nMin terapeut havde børn før jeg begyndte at se hende så det ikke har været et problem for mig. Hvad var et problem var, da hun fik et par hunde, og jeg troede, at de var ved at blive mere opmærksomhed end jeg var. Og jeg havde ret; de er et par forkælede pooches. Gudskelov var hun aldrig gravid, da jeg var en klient. Jeg ville ikke have håndteret det godt.\nNancy McWilliams har haft to graviditeter, mens hun arbejdede som psykoanalytiker. Donna, en af de kunder, hun skrev om i et casestudie i sin bog Psykoanalytisk Psykoterapi: En Practitioner Guide havde alvorlige negative overføring reaktioner på begge sine graviditeter. Når en af hendes babyer blev født hun erklærede, at Nancys barn var grimt. Jeg smilede da jeg læste dette, og jeg tror ikke, Nancy tog det personligt. Der er ingen grimme babyer. Det eneste, jeg kender var i en Seinfeld episode, dømt overordentlig så af fire tv-karakterer, hvoraf ingen nogensinde havde haft en baby selv.\nFor de alvorligt svandt borderline klient terapeuterne graviditet skal være en særlig indviklede virkelighed at bære. Der ville ikke være den sædvanlige sortiment af nedlæggelse spørgsmål, opfattet afvisning, jaloux følelser af usurpation, bilious vrede, djævelske fjendtlighed og vrede og mange ønsketænkning ensidige fantasier. Der vil også være mørke problemer med terapeutens seksualitet. Det ville betyde, at en person havde adgang til hende på en måde, som aldrig vil være tilgængelig for kunden. Nancy siger i et papir hun skrev i 1980 ”Graviditet i Analyst”, at alvorlig dom i skikkelse af afsky og afsky er også almindelige følelser. ”Var det ikke en nok?” Og ”Har du nogensinde hørt om prævention?”\nKommer til udtryk med en terapeut sexliv er ikke let at navigere. Det er bevis på, at hun har haft seksuel intimitet med en person, der ikke var dig. Det er foruroligende at have disse uønskede, forstyrrende følelser. Jeg har haft dem, og mens jeg ikke er en lesbisk, aldrig har haft og heller ikke ønsker en lesbisk affære, jeg erkender, at seksualitet er flydende og på et kontinuum. ”Seksuelle følelser” med min terapeut er mere om nærhed, tilslutning, varme og intimitet. Alt dette jeg får i løbet af terapien time til min tilfredshed.\nJeg har selvfølgelig fantaserede om at være hendes baby. Jeg kan kun forestille mig den store mængde af næring, kærlighed, hengivenhed, overbærenhed og forkælelse jeg ville få. Min terapeut (min fantasi mor) ville amme på efterspørgslen, sove i samme seng, bliver en Jean Liedloff ”baby bæreren” og bære mig på hendes hofte for resten af mit liv. Hun ville altid smile i en varm, sikker, beroligende måde og aldrig har nogen personlige behov i hendes egen - nogensinde igen. Jeg ville naturligvis være enebarn (læs forkælet møgunge). Hun ville naturligvis aldrig have et andet forhold igen - nogensinde.\nAt udforske denne fantasi med din terapeut kan være relevant og oplysende, især hvis din mor var følelsesmæssigt fritliggende og du havde vedhæftede problemer. Visualiser livmoderen du ville udvikle sig og vokse i, og hvad det ville føles at være inde i en kærlig mor. For mig, når jeg bliver alarmeret ved ondskab og luner normalt liv jeg når inde i mit hoved, og opdager, at særligt sted, hvor jeg kan bare synke ned i primitivitet af præ-eksistens og slappe min sjæl i blot at være og tilstedeværelse og intet andet, lige som jeg forestiller mig, det ville være i min terapeut livmoder.\nMin terapeut kan ikke har født mig, men terapi selv har været en genfødsel oplevelse. Ligesom graviditet og fødsel, har min rejse været til tider smertefulde og turbulente men mod slutningen - der er megen fred og stilhed.\nHvordan du kan overvinde påtrængende tanker\nEt kærlighedsbrev til min vrede ved barbara rogers (4)


Pik Der Sprøjter Hjørring / Gratis Dating Side\nBy privathospital Ans der ålborg sprøjter piger Wenn ich dir einem grossen, EFH zustand stor pater store fisse lille Dragør pik · patter er porno fest 50 Dannemare ømme menstruation til NV fisse fugtig bryster op Randers · Hjørring med hej. Har lækker tyk omskåret pik 19cm har også lækker stram røv søger kun vente på sperm imens du spiller din stive pik og sprøjter i min mund. Han er overvægtig, elsker sit land, cam SXE Hjørring, ryger utroligt meget Kom i verden situationer, thay er en stor pik sprøjter varm sæd med...\nJeg søger en gavmild fyr med en glat og lækker pik som jeg kan give et frækt og vådt blowjob :- Jeg tænder vildt meget på tanken om at sælge mig selv imens min mand står ved siden af og kigger på. Hej frække fyr ;-. Besøger gerne frække piger eller fyrer. Fx kan nogle drenge få orgasme ved at have sex i endetarmen eller ved at stimulere brystvorterne , uden at de får udløsning af det. HAR EN DEJLIG NUMSE, ER GLAT ALTID ,OG MINE BEN ER SKABT TIL LAANGE STØVLER OG STILETTER Moden og fræk amatør tilbyder fræk og lækker sex privat i Århus. Jeg slikker, sutter og spiller din pik rigtig godt. GANGBANG Torsdag den 11 maj I Støvring.\nQ i par sgr fræk gavmild fyr til i dag d. Udløsning og orgasme hos drenge hænger dog tit sammen. Bare at jeg må spille pik til det. Næsten alt er tilladt dog Ingen anal, smerte Eller andet ekstremt. Jeg er mand i midttrediverne som yder gratis BJ til andre mænd år. Og vil håndboldpiger smider tøjet Halsnæs også knep mig sut og knep. Andre ønsker kan også opfyldes, blot spørg. Jeg er brunette, frodig XXL med DD pik der sprøjter Hjørring, tungekysser, sluger sperm, har behåret mis og en god stor.\nJeg er en naturlig berøringsvenlig moden 50 årig frodig kvinde - med andre ord, har både til gården og gaden. Møg fræk og våd!\nNogle får det, som man kalder " sprøjteorgasme ". Jeg er en slank, tiltalende og velsoigneret dansk bifyr, 43 år, blå øjne, ingen skæg og ikkeryger. Sidder du med jern på, i formiddags-trafikken??? For max 20 min blow uden gummi.\nPiger xxx Egedal Porno sex med dyr Brøndby\nFILM MED KATJA K VÅD MIS Gennemført sex til det sidste. Man kan ikke kneppe mig så lad være med at spørg om det. Det jeg forventer af dig er, er du er erfaren med at sutte pik, eller erfaren nok til at du kan tage den langt nok ned i halsen til at den forsvinder helt. Kan også laves med Blow. Jeg er både til hurtige aftaler og længereva. Blow søges af Q i Aalborg mod betaling.\nNøgne damer i sengen Nordfyn Teen porno video Gladsaxe\nDobbelt dildo Gribskov Vi tilbyder en fræk, forførende og forkælende 3kant, indenfor:. Du silke, sutter og smager min sort og varme lange pik. Frk Dina Vild sød. Super fræk og sexet 41 årig MILF med flotte 80D bryster og frække intimpiercinger tager springet og tilbyder sin lækre krop til gang bang for første gang!! Jeg er gerne din villige stuepige som kan bruges helt som Herren ønsker eller slavetøzen der skal opdrages til at adlyde villigt og i tavshed Sutter pik som en gudinde.\nDanske sex film gratris sex


Århus Friskole Pædagogisk Rapport 2010 ÅRHUS FRISKOLE. PÆDAGOGISK RAPPORT Bestyrelsens beretning. Side 1 - PDF\nÅrhus Friskole Pædagogisk Rapport 2010 ÅRHUS FRISKOLE. PÆDAGOGISK RAPPORT Bestyrelsens beretning. Side 1\nDownload "Århus Friskole Pædagogisk Rapport 2010 ÅRHUS FRISKOLE. PÆDAGOGISK RAPPORT 2010 + Bestyrelsens beretning. Side 1"\n1 ÅRHUS FRISKOLE PÆDAGOGISK RAPPORT Bestyrelsens beretning Side 1\n2 Forord Kære forældre og venner af Århus Friskole. Endnu et år er gået og endelig er den klar igen årets store pædagogiske rapport, hvor de ansatte på ÅF igen beretter om tingenes tilstand. I fik skolen 4 nye ansatte på en gang, mens 2 af de garvede kræfter var på orlov. Det gav visse udfordringer for organisationen på både godt og ondt har ikke bud på mindre omskiftelighed. Tidligere Skoleleder Hanne Larsen sagde sin stilling op og fra august 2009 fik en ny skoleleder, Martin Ottosen sin stol rullet ind på friskolens kontor. Skolelederskiftet gav lejlighed til at man her i , har søgt efter rødder, værdier og formål. En spændende proces, som giver skolens personale nye som gamle - en god fællesforståelse af hvad Århus Friskole anno 2010 er for en størrelse, og ikke mindst et grundlag for at arbejde med hvor vi vil hen. Som noget nyt er bestyrelsen inviteret indenfor i PR. Således kan man på de bagerste sider læse bestyrelsens beretning I dette års udgave af PR, kan du derudover læse om Kreativitet, Udeskole, Ude-liv, Læring, Skriveprocesser, Forumteater, X-faktor, Om at være lærer i blå gruppe, Sløjd, Byggeplaner og meget meget mere. God fornøjelse! Rapporten er opsat af undertegnede. Trykt hos Vester Kopi. KH Peter Indholdsfortegnelse: Christian Sprogø s. 3 Asger Muurholm s. 38 Martin Ottosen s. 5 Cecilie Grieg s. 44 Tine Lind s. 11 Gitte Grønfeldt s. 47 Anette Thomsen s. 17 Peter Andresen s. 51 Jeppe Pape s. 23 Marianne Højslet s. 55 Ingrid Jørgensen s. 27 Karin Clausen s. 58 Mia, Anna og Thomas s. 32 Ole Juel + Sprogø s. 60 Anders Gerhardt s. 35 Peter V. Sørensen s. 62 Anne Cordero s. 36 Bestyrelsens beretning s. 64 Side 2\n3 Kreativitet som vidensform Af Christian Sprogø Kreativitet er et buzz-word, der bruges mere og mere for tiden. Man skal være kreativ i sin påklædning, kreativ i sin undervisning, kreativ til at løse komplekse problemer. Noget af det, der giver brændstof til den kreative side af hjernen, er at bruge sine hænder, og her tænker jeg på andet end at trykke på et tastatur eller spille Playstation. Ofte oplever man i en skabende situation, at man glemmer tid og sted. Det er det, som Csikszentmihalyi har fremsat en interessant flowteori omkring. Tjek ham ud :-] Håndens og åndens arbejde går her op i en højere enhed. Det er sørgeligt at se, hvorledes de kreative fag bliver underprioriteret i den danske folkeskole, og det er især nedslående, da hele det danske erhvervsliv skriger på kompetente mennesker, som kan tænke ud af boksen. Desværre har sammenlægninger af fag samt indskærpede regler for især sløjdfaget gjort, at vi risikerer at stå med generationer af unge, som i den grad har adskilt håndens og åndens arbejde. Side 3\n4 Der ligger stakkevis af dokumentation, der beviser, at den kreative tænker har lettere ved at begå sig i en stadigt mere kompleks verden. Ikke for at dvæle i eskapader af teoretikere, men jeg vil dog nævne et par stykker, som jeg finder interessante. Så kan I jo google dem eller bruge mere analoge metoder. Hansjörg Hohr, Jan Ankerstjerne, Søren Langager og Hans Henrik Knoop kan alle med fordel studeres :-] Sagens kerne er, at vi her på skolen rent faktisk gør en kæmpeindsats for netop at komme det kreative til gode. Det er ikke muligt i alle situationer, men der bliver gået til stålet i alle kroge på skolen for netop ikke at adskille håndens og åndens arbejde. Der ligger planer om opgradering af sløjdfagets rammer på Århus Friskole, og i takt med at faget bliver leveringsdygtigt i alskens fremstillinger, vil det naturligt indgå som en del af de andre fag. Tænk bare, hvis man selv kunne fremstille flotte rammer til billederne i formning, eller lige lave et solur i fysik/kemi. Lige nu står Sløjdfaget i et vakuum. Der er ikke et lokale vi kan være i, og det sætter sine begrænsninger. Men det bliver godt igen. Og så er vi igen på banen, med at (ud)danne vores elever til sande verdensborgere. Men det går ikke, hvis ikke vores unger er i stand til at sætte håndens og åndens arbejde i symbiose. Det er ikke uden grund, at vi mennesker har udviklet os gennem årtusinder. Det er vores evne til at bruge vores hænder, der har sat os øverst i hierarkiet på denne planet, og kombineret med at vi rent faktisk kan bruge vore hjerne kreativt, har vi et uhyre effektivt værktøj, hvor der næsten ikke findes grænser for vores formåen. Det indebærer dog, at vi til stadighed udvikler os og ikke degenererer til udelukkende at benytte vores hænder i virtuelle verdener. Altså er vi tvunget ud i at bruge hjernen og hænderne til mere end chat og computer. Selvom der ikke længere er et økonomisk incitament til selv at fremstille en CDreol, er det efter min ringe overbevisning fundamentalt vigtigt, at vi lærer vores børn, at der er mere end en køb-og-smid-vækkultur. Det nytter jo ikke noget med de gode ideer, hvis der ikke er nogen til at føre dem ud i livet. Vi har i den grad brug for at danne vores børn til ikke bare at tage vare på vores jord, men så sandelig også at forstå, at der er konsekvenser af vores massive forbrug i den vestlige verden. Side 4\n5 Århus Friskole - en byskole i landzone Af Martin Ottosen - Bruger vi uderummene nok i vores undervisning? Ved min tiltrædelse, som skoleleder på Århus Friskole denne sommer, var en af de første udfordringer, jeg blev stillet overfor, spørgsmålet om udsugning i de lukningstruede lokaler, fysik/kemi og sløjd. Udsugning kan jo virke som en bagatel i skoleledelsessammenhæng. Men dette krav udløste ikke desto mindre en dominoreaktion, der nu har ført til en plan om et større byggeprojekt på den gamle knallertbane bag hønsegården. Tankerne bag projektet er kort fortalt følgende: Når vi nu skal til at investere mange penge i renovering af vores værksteds- og natur/teknik lokaler, hvorfor så ikke flytte dem ud på vores store naturgrund? Her vil vi få mulighed for at skabe gode udendørsfaciliteter til smedje og snittearbejde. Og her kan vi tage hul på de ønsker om en grønnere skoleprofil, som både ansatte og bestyrelse taler for. Vi forestiller os et værksted og sciencelab med bæredygtige bagtanker. Et hus hvor grøn teknologi er blotlagt i konstruktionen og kan indgå som en del af undervisningen. Regnvandsopsamling, rodzoneanlæg, solceller og solvarme, er nogle af de tanker, der er i spil. Der vil følge mere information, efterhånden som projektet skrider frem. (Læs evt. mere om byggeplanerne i bestyrelsens beretning på bagsiden - eller forsiden? - af denne rapport) Undervejs i vores research på udeværksteder stødte vi ind i begrebet UDESKOLE. Her er det ikke kun det praktiske arbejde om essen og huggeblokken, der flytter udendørs, men også skolens almindelige undervisning. Side 5\n6 Selv om det ikke var det, vi ledte efter, har jeg ikke kunnet slippe denne idé efterfølgende, og vil derfor gerne lufte den her i Pædagogisk Rapport. På internettet er der en ganske fin dansk hjemmeside, udeskole.dk, hvor koordinator Malene Bendix giver denne definition af udeskoletanken: Udeskole er en arbejdsmåde, hvor man flytter dele af skolehverdagen ud i nærmiljøet. Udeskole indebærer dermed regelmæssig aktivitet uden for klasselokalet. ( ) f.eks. en dag om ugen, året rundt. Udedagen er faglig, og de aktiviteter, der bliver gennemført udendørs, tænkes sammen med aktiviteterne på indedagene til en hel undervisning.( ) Arbejdsmetoden giver eleverne anledning til at tage alle sanserne i brug, så de får personlige og konkrete erfaringer i mødet med virkeligheden. Arbejdsmåden giver plads til faglige aktiviteter, spontan udfoldelse og leg, nysgerrig søgen, fantasi, oplevelser og socialt samvær. Udeskole handler om at aktivere alle skolefagene i en integreret undervisning, hvor ude- og indeaktiviteterne har nær sammenhæng, idet eleverne lærer om virkeligheden i virkeligheden; dvs. om naturen i naturen, om samfundet i samfundet og om nærmiljøet i nærmiljøet. Side 6\n7 Det er jo ren og skær Lilleskole-pædagogik i mine øjne og får mig til at tænke: Århus Friskole har i kraft af sin placering en unik mulighed ind i dette felt. Vi er en byskole i landzone. Vores børn er primært bybørn. Men i vores skolehverdag er vi omgivet af marker og skov. Dette har skolens lærere og pædagoger naturligvis indset for længst. Både vores egen matrikel, den nærliggende skov og Brabrand Søen bliver ofte - mere eller mindre spontant - brugt, som ramme om enkelte timer Byen er også allerede i vores søgefelt. Bussen er jo blandt andet tilgængelig, for at kunne fragte klasser ud til destinationer i nærområdet. (En kort beskrivelse af 8.klasses tur til Gellerup følger.) Men kunne vi bruge vores omgivelser mere målrettet i skolehverdagen? Kunne vi omlægge vores skema, så børnene for eksempel havde en dag om ugen, hvor de arbejder projektorienteret med ud af huset oplevelser, og efterfølgende følger op hjemme i klasserne? Vi har mulighederne. Det kunne være spændende, om et par lærere ville gå foran i et pilotprojekt og afsondre terrænet med udgangspunkt i Århus Friskoles virkelighed. Fra føromtalte hjemmeside, (som stærkt kan anbefales), kommer her som en sidste trumf 10 gode grunde til udeskole: Hver dag kan vi læse nye undersøgelser om for fede børn, børn med indlæringsproblemer, dårlig motorik, astma, allergi, stressede, stillesiddende computer- og TV-børn osv. Flere undersøgelser og mange erfaringer viser, at børn har godt af at blive undervist regelmæssigt udendørs. Her er 10 gode grunde til at arbejde ude med eleverne og komme nogle af ovenstående børneproblemer i møde: 1) Bedre faglighed Alle fag kan flyttes ud i naturen. Arbejdet med skolens fag i konkrete, virkelige sammenhænge styrker elevernes faglige tilegnelse. Sammenhængen mellem oplevelse og handling i uderummet - og teoretisk forståelse i klasseværelset fører ifølge hjerneforsker Kjeld Fredens til en hel faglig læring. 2) Bedre læring Koncentration og evne til at fastholde opmærksomheden er to basale elementer i det at lære. Erfaringer fra Norge og fra den svenske undersøgelse Ute på dagis viser, at begge egenskaber er bedre udviklede hos børn, der Side 7\n8 undervises regelmæssigt i naturen. I naturen er elevernes undren og nysgerrighed ofte drivkraften for læring. 3) Undervisningsdifferentiering Udforskning af naturen og de nære omgivelser er aldrig en afgrænset opgave. Eleverne kan blive ved at grave dybere, og svar kan søges på mange planer. Ved at bruge naturen som læringsrum får man en enkel og dynamisk differentiering af undervisningen. 4) Bedre forståelse af naturen, naturfag og miljø Elever, der regelmæssigt iagttager, undersøger og arbejder i naturen, får en grundlæggende viden om natur og miljø, der bygger på deres egne erfaringer. For øjeblikket oplever industri- og forskningsverdenen et hul i elevernes naturfaglige viden, der skaber problemer med at rekruttere kvalificeret arbejdskraft inden for naturvidenskab og teknik. Skolearbejdet i naturen øger også ansvarlighed overfor natur og miljø. 5) Bedre sundhed En undersøgelse af en naturklasse på Rødkilde Skole viser, at Side 8\n9 eleverne bevæger sig dobbelt så meget på en skoledag i skoven, som på en skoledag i skolen. Udeundervisning kan være med til at give eleverne gode motions- og friluftsvaner, der kan lægge grunden til en sund krop resten af livet. 6) Bedre motorik I naturen er bevægelse i uvejsomt terræn, løb, balancegang, klatring og arbejde med bål, kniv og økse med til at træne og udvikle elevernes motoriske færdigheder og mod. 7) Læring ad flere kanaler I naturen har eleverne mulighed for at udforske og styrke flere sider af sig selv. De lærer gennem flere kanaler, med hånd og ånd, som Grundtvig formulerede det, med de mange intelligenser, som Howard Gardner senere udtrykte det - eller ved at arbejde med det hele menneske, som det er formuleret i det norske læreplanværk. 8) Bedre social forståelse I naturen brydes den typiske klasse ofte op i mindre grupper, der arbejder selvstændigt i landskabet. Her er plads til alle og ofte brug for mange flere forskellige evner, end i den traditionelle undervisning. Det giver eleverne større forståelse og respekt for hinandens evner og er et fint redskab, hvis man vil arbejde med klassens sociale struktur og f.eks. mobning. 9) Bedre forankring i lokalområdet. Udeundervisning bygger på elevernes udforskning af natur, kultur og erhverv i de nære omgivelser. Herved forankrer eleverne sig selv i deres eget område, ved at lære steder og mennesker at kende. 10) Flere direkte oplevelser I en tid hvor skærmoplevelser kan dominere børns liv, er det vigtigt at fastholde børn og unge i den virkelige, stormomsuste, vidunderligt smukke verden - og alt det man kan gøre i den. Og så historien om 8. klasse på besøg I Gellerup: Med Asger, som deltagende chauffør, havde jeg i efteråret en lærerig eftermiddag med 8. Klasse i Gellerup Parken. Vi havde forud arbejdet en del med temaet integration. Ligeså svært det nogle gange kan være at få hul igennem til ombygningsramte teenagehjerner, ligeså let kan det være, når undervisningen i samfundsfag flyttes ud i samfundet. Vi startede eftermiddagen med at besøge Richard, som er medarbejder på Cirkus Tværs ved Gellerup Centret. Et cirkus-projekt, hvor børn og unge af anden etnisk Side 9\n10 herkomst kan fordybe sig i akrobatik osv. frem for at tage med storebror ud og hærge i ghettoen. Richard, der selv er ægte indvandrer fra Frankrig, bød velkommen, mens et par unger øvede kunster i baggrunden. Vores børn var nu helt med. Richard fortalte om sit arbejde og sine egne oplevelser som fremmed i landet. Hvordan synet på ham var ændret fra venligt til mere fjendsk over tid, og hvor svært det er for 2.G ere at få en reel chance. Snart var en god debat i gang, hvor svære ord, som stigmatisering og assimilation var i spil. Da koncentrationen efter en lille times tid begyndte at dale, sagde vi tak til Richard, og turen gik videre til fods op gennem Gellerupplanen til Bazar Vest. Vi havde aftalt med Lars Madfar, at vi skulle købe ind til morgendagens middag. Uden for bazaren, delte jeg penge og indkøbssedler ud til grupper af elever, som nu havde til opgave at handle ind. Mange kendte jo bazaren i forvejen. Men for enkelte var det en nærmest grænseoverskridende oplevelse at færdes mellem de mange fremmede. I de efterfølgende timer på skolen bearbejdede vi indtrykkene fra samtalen, ghettovandringen og indkøbene. Nu med noget større fokusering, teenagehjernerne taget i betragtning. Læring om virkeligheden i virkeligheden; om naturen i naturen, om samfundet i samfundet og om nærmiljøet i nærmiljøet. Der er helt sikkert mere at hente derude! Side 10\n11 Udvikling i børnehøjde - Skriftlighed i 2. og 9. klasse Af Tine Lind Tine gik sig en tur og så en drage. Dragen pustede ild. Tine løb og kom aldrig tilbage. slut.(ayaz, 2. klasse) I år har jeg 2. klasse til dansk og er samtidig ved at forberede 9. klasse til deres afgangsprøve i det samme fag. For mig er det ligesom to poler: Jeg siger goddag til en 2. klasse, der skal til at have dansk, fast, på skemaet 7 timer om ugen, og samtidig forbereder jeg en 9. klasse til deres afgangsprøve. Dette spring, i alder og faglighed, fik mig sporet ind på, hvad det er, jeg gerne ville skrive om i år, da jeg som dansklærer på begge årgange oplever nybegynderen i 2. kl., der for første gang finder ud af, at det er muligt at skrive noget selv, til de unge mennesker i 9. kl., der er ved at finpudse kundskaber og færdigheder inden for faget. Jeg vil tage udgangspunkt i det skriftlige arbejde, dels fordi det er en stor del af danskfaget, og fordi vi i 2. kl. arbejder rigtigt meget med det skrevne sprog, men også fordi jeg gerne vil inddrage 9. kl. Den skriftlige dimension fylder stadig meget i udskolingen, og jeg tænkte, det kunne være lidt spændende at fokusere på det spring i faglighed, jeg oplever til dagligt. Det er jo fantastisk at opleve, hvilken udvikling der finder sted på så mange områder i de 7 år af et barns liv. Tænk om vi som voksne kunne vokse så meget i samme tidsrum. Skriveøvelser i 2. klasse Når man modtager en 2. klasse i Blå, er der mange ting, der er nye for dem: Der er 8 timer ekstra på skemaet, nye fag, nye lærere, ny struktur, nye børn, ny orden (man er nu de mindste), nye projekter osv. Der ligger også flere dansktimer. I 2. klasse skriver vi meget, rigtig meget. Det gør vi, fordi man bliver bedre af at øve sig. Vi har siden sommerferien hver mandag skrevet små historier, som de afslutningsvis i timen har læst op for hinanden. I starten med megen støtte fra en voksen, men efterhånden helt selv med stolthed, glæde og fortællelyst. Der sker utroligt meget med skriftligheden i løbet af 2. klasse. Men selvstændigheden i skrivearbejdet er nok den, jeg har hæftet mig allermest ved. At blive fortrolig med, som en selvfølgelighed, at gå i gang med sin egen idé til en historie og få den skrevet ned, uden nødvendigvis en lærer til at hjælpe sig er et mål i Side 11\n12 sig selv, synes jeg. Og det er samtidig så grundlæggende en ting - det at kunne skabe noget selv med sine egne ord og at få det ned på et stykke papir. Det skal vi fremelske hos børnene. Det vokser de (også) af. Har man svært ved at læse, eller kan man ikke se, hvad man selv har skrevet i sin historie, er det blevet en selvfølge for børnene at fortælle sin historie i stedet for. Det gælder også, hvis man har knoklet med at få skrevet 3-4 linjer og synes at nuancerne mangler. Det er rart, at selve handlingen ikke altid kun er 1,5 linje, men at man kan udbygge sin historie og bruge nogle beskrivende ord, når man skal dele sin historie med andre. Det kræver noget af børn at lære at turde og prøve sig frem. Men langsomt, gradvist oplever de nogle små ryk. Nogen oplever at blive mere fortrolige med børnestavning det lyder underligt, men jeg oplever, det kan kræve meget af et barn, når det begynder at få en bevidsthed om det skrevne sprog og kan se, at ordet måske mangler et bogstav, at der er byttet om på to konsonanter eller at d et er spejlvendt, til at det kan/vil forlige sig med, at man bare skal skrive derudaf. At forstå at det ikke er en hindring ikke at stave korrekt, men at opleve at skrivning er en kommunikationsform og en metode til at fastholde ideer og tanker. Side 12\n13 Rammeskrivning er godt at bruge til den aldersgruppe. Det er enkelt og konkret. Det hjælper også de børn, der har svært ved at overskue at finde på en historie og samtidig få skrevet den ned. Jeg giver dem et billede, som vi snakker om på klassen. Vi giver også hinanden ideer; hvad mon der er sket før? Hvad mon der er sket efter? Opgaven går ud på at skrive en historie til billedet. Er man hurtig, kan det være, man får en opgave, hvor man skal se efter, om sætningerne er fra punktum til punktum. Stille og roligt udvikler de deres skrivefærdigheder og bliver lidt efter lidt sporet ind på den konventionelle stavning. De får lov at skrive i forskellige genrer, og vi snakker også om, hvad det er, der gør en historie god. Det er forholdsvist enkelt: Er den spændende, og sker der noget sjovt? Det bedste er, hvis der er humor med, og hvis man kan få hele klassen til at grine! I 2. klasse er det er lykkedes at få skabt et rum, hvor alle er fortrolige med at bidrage med det, de nu engang kan, på hver deres måde. Alle kan ikke det samme, men alle gør, hvad de kan. Responsgrupper i 9. klasse I 9. kl. arbejder vi også løbende med den skriftlige dimension i faget. Mange besidder den samme nysgerrighed på hinandens historier, som 2. klasse har. Selvfølgelig ikke med samme åbenlyse begejstring, men nogen synes stadig, at det er spændende at høre, hvad andre har skrevet, selv at få lov at læse op og kommentere hinandens stile. Det er tydeligt at mærke, at de lige fra Blå har været vant til at stille sig op og læse historier højt for hinanden. I 9. kl. gør følgende udsagn sig også gældende, dog med et par parenteser: Alle kan ikke det samme, men (næsten)alle gør,(næsten) hvad de kan. At modtage og give respons på hinandens arbejde er en god ting at kunne. Det kan også være en hjælp i en Side 13\n14 skriveproces, der er gået i stå eller måske slet ikke kommet i gang. I 9. har vi arbejdet lidt med at give respons. Det kan være rart at få en anden til at læse sin tekst undervejs i skriveprocessen. Det er samtidig god træning for en selv at lære at kommentere på en andens tekst. Enkeltvis samler de elementer til deres historie det kan være et oplæg til en stil, de skal skrive, hvorefter de i små grupper fortæller historien mundtligt. Ved at fortælle historien kan det være nemmere at finde ud af, hvordan den skal hænge sammen. Responsgruppen skal fx tage stilling til om opsætningen er overskuelig og logisk, om de typiske genretræk er med, hvilke steder teksten fungerer godt, og hvor meningen fx er uklar. Om der er variationer i sproget, eller om man som læser, når man læser indledningen, bliver sporet ind på, hvor vi er, hvilke personer der er med, og hvilken situation vi er kommet i. Vi snakker også om, hvilke virkemidler der kan være med til at skabe en stemning. Et essay I januar havde klassen terminsprøven i skriftlig fremstilling Der var en opgave der hed: Skriv et essay med titlen Den lige vej. Et fotografi viste en landevej med to frakørselsveje en til højre, en til venstre. Man kan kort sige, at essayet skal være personligt, søgende og åbent i fremstillingen og der lægges vægt på, at sproget har et tydeligt personligt præg, hvor der fx gøres brug af følgende virkemidler; sammenligninger, farverige ord, billedsprog og modstillinger, der kan udtrykke ens tanker. Jeg vil gerne have lov at vise et eksempel på en essay, og jeg har fået lov af Ulrikke til at plukke lidt i hendes essay. Et flot produkt med gode refleksioner, skarpe spørgsmål og modne overvejelser omkring fremtiden. Den bærer præg af udvikling og selvstændighed, og jeg synes, det er et flot farvel til en tid, der er ved at være forbi for mange 9. klasses elever rundt om i landet. Det er samtidig et goddag til en fremtid, hvor udvikling og forandring er et vilkår, lige meget hvilken vej du vælger. Side 14\n15 Her følger lidt uddrag fra Den lige vej. Den lige vej frem i samfundet. Vejen op igennem det danske system. En hård og slidsom vej. En vej som alle skal igennem, hvis ikke man vil afskæres fra flertallet. Lukkes ude af det samfund hvor folk går så højt op i, hvilken uddannelse du har taget, og hvilket erhverv du har. Folkeskolen er obligatorisk, den kommer alle igennem, på hver deres måde og med hver deres resultater. Gymnasiet er din nøgle videre, og universitet er den bedste måde at opnå en status i samfundet på, og den bedste vej til senere i livet at tjene en god sum penge. De kreative uddannelser, ja hvad skal vi med dem? Mange af dem er ikke engang S.U.berettigede. De er åbenbart ikke brugbare nok for fællesskabet til at blive understøttet. De er ikke sikre, du er ikke garanteret et godt job, når du kommer ud i verden med dit eksamensbevis i hånden. Nogle få heldige opnår succes som musikere eller designere, men mange har kun drømmen om noget større tilbage, og må tage til takke med et job, der er både lavtlønnet og set på som et taber-job. De har en uddannelse, den er bare ikke helt god nok. Man kan så spørge sig selv, om det er bedre at lave noget, man elsker, frem for at blive betalt godt, og have de resurser man skal bruge. Jeg ved godt hvad de fleste ville svare. Alle unge bliver stillet over for nogle valg. Når vi gør det, er det vigtigt at vi har en erfaren guide med, når vi skal gennem uddannelsessystemets jungle. Alle unge har en UU-vejleder. Jeg kan stadig huske det ansigtsudtryk, der kom, på min såkaldte personlige uddannelsesguide, da jeg luftede tanken om at skippe gymnasiet. Han spurgte mig om hvordan jeg så ville blive til noget. Fordi det kan man ikke, man kan ikke springe uden et springbræt. Det at blive voksen, kan du jo forestille dig, er som at komme ud og klatre, og der er langt ned. Når du tager i gymnasiet, opbygger du en hoppepude neden for klippen. Den kan du bruge, hvis du en dag skulle falde. Har du ikke en hoppepude? Så står du på bunden, og kan ikke komme op igen. Og hvordan er det så lige at man forklarer sin UU-vejleder, at man er mere free-fall typen? Når jeg bliver 18, kan jeg selv bestemme. Jeg kan selv bestemme om jeg vil bruge 4 eller 12 år på at uddanne mig. Den voksne siger, at den lange vej er den sikre vej. Jeg har ofte gerne ville vide, hvor lang en uddannelse det er at blive UU-vejleder.. Folk uden uddannelse anses for at være samfundssnyltere, nasserøve der sutter på statspatten. Jeg tænker ofte over, om ikke ham kineseren i kiosken egentlig ikke er kvik nok, har hovedet skruet rigtigt på og alt det der. Det kan jo være at han bare ikke havde noget valg. Og hvad så med dem som bare ikke kan. Dem der enten er noget fysisk eller psykisk i vejen med. Skal de ikke have muligheden for at leve på samfundets top? Dem som blevet trukket gennem mobning og dårlige karakterer i folkeskolen, og som blev erklæret uegnede til gymnasiet. Der må vel også være noget som de er gode til, og som kan få dem til at føle at de duer til noget. Måske er det som de er gode til, bare ikke fint nok. Side 15\n16 Det synes jeg er en skam, jeg synes det er en skam, at der i Danmark ikke er plads til forskellighed. Intet valg. Vakler man på den lige vej, er man efterladt i vejkanten.. Der bliver vurderet og rapporteret, helt fra de små klasser, i bedste Bertel Haarder stil. Udviklingsmæssigt kan jeg ikke se hvad en 3. klasses elev skal bruge en karakter til. Jeg ved godt at man mener, at det skal motivere ham til at gøre det bedre, og vise hans forældre hvor han ligger. Men hvis lille Simon får et firetal, og hans bedste ven Asbjørn scorer 10, så tror jeg ikke Simon har det alt for fedt, og jeg tror helt sikkert ikke at han tænker, at det er fordi han kun havde brugt 5 minutter på at lave regnearket, jeg tror han tænker at det er fordi han er dårligere end de andre. Så er det jo man kan spørge sig selv, om det er motiverende? Om det er motiverende at blive nedgjort over for de andre i en alder hvor man slet ikke er klar til det. Og på ingen måde er rustet til at håndtere kritik på den måde, i form af et dumt tal. (Ulrikke 9. klasse) Dragen, der i den første lille historie var efter Tine, er blevet moden og klar til at flyve videre ud i verden og dele sine refleksioner, observationer, frustrationer, idéer, tanker osv. med andre mennesker med skrivning som kommunikationsform. Side 16\n17 GIDER DU VIRKELIG BLIVE VED? Af Anette Thomsen, klasselærer i 4. klasse Bliver jeg af og til spurgt, når jeg fortæller, at jeg har været lærer i 32 år og 24 det samme sted. I dag er det er jo håbløst umoderne både at være lærer og dernæst at være ansat på samme arbejdsplads i så mange år. Men ja, jeg er her endnu! Min hverdag på skolen er aldrig kedelig, den er til tider besværlig og krævende, men den er altid levende og fuld af nærvær. Jeg kan lide at møde børnene hver dag, og jeg synes, det er sjovt og udfordrende at undervise. Jeg har arbejdet i Rød, i Store Gul og nu i Blå, og det er forskellige sider af mig selv, jeg har brugt. I Blå er jeg klasselærer og underviser blandt andet i dansk, billedkunst, matematik, engelsk, historie og forskellige emner. Børnene i Blå har mange talenter, de er sjove og fantasifulde, de er som regel fulde af energi og nysgerrighed og er med på alle mulige idéer, en herlig alder! Her vil jeg skrive om forskellige aspekter ved arbejdet med aldersgruppen. Selvstændighed I Blå udvikler børnene deres selvstændighed, de løsriver sig mere og mere fra forældrene. Vi opfordrer børnene til at tænke selv, gøre selv, skabe selv, handle selv. Vi tror på, at de kan rigtig meget, og vi bakker dem gerne op, men somme tider kan det knibe med selvstændigheden, og vi skal udfordre børnenes dovenskab og magelighed. I efteråret i matematiktimerne i 3. klasse lød mantraet: Hvad skal jeg nu? Hvad skal jeg nu? Hvad skal jeg nu? Jeg blev træt af det spørgsmål. Børnene spurgte, før de læste opgaven, og de syntes alle, at jeg straks skulle komme og hjælpe lige netop dem, og det skulle være her og nu! En lærer er vel serviceminded! Men i stedet for lavede jeg et opgavesæt, som de burde kunne løse uden hjælp fra mig. I en hel lektion ville jeg ikke hjælpe dem, men de måtte godt hjælpe hinanden. Det var så provokerende for dem! Side 17\n18 Det kan du ikke være bekendt! Det må en lærer ikke! Du får penge for at hjælpe! Der var oprørsstemning i klassen. Men med lidt stædighed, koncentration og samarbejde kunne de selvfølgelig godt løse opgaverne uden hele tiden at få voksenhjælp. God træning at tænke selv og anstrenge sig lidt i stedet for at få alt serveret på en sølvbakke! Næste time, ny øvelse: Børnene skulle lave opgaver til hinanden, de blev hinandens lærere. De trænede den omvendte tankegang og øvede sig i at formulere opgaver enkelt og klart og dermed gøre sig forståelig for andre i et matematisk sprog. Det var også en god øvelse, nu prøver de faktisk selv at løse opgaverne, inden de spørger mig til råds. De bruger deres erfaringer og har taget et skridt mod større selvstændighed. Vi udvikler sammen Jeg ved som regel, hvad jeg gerne vil i de forskellige timer. Jeg har en plan og nogle forskellige idéer, men når jeg møder børnene, har jeg antennerne ude. Hvor er de henne? Hvordan har de det? Hvad har de på hjertet? Side 18\n19 Jeg vil gerne have kontakt med alle 19 børn i løbet af en lektion, jeg vil se, hvad de laver, og høre, hvad de tænker. Jeg laver plads, og vi samarbejder. Min intension er både at være rammesættende og opmærksom på den konkrete situation. I år fik jeg en dum time i 3. klasse, en enkelt lille lektion mellem rytmik og spisning, kun fordi skemaet og lærerfordelingen skulle gå op. Hvad skulle jeg finde på? Jeg tænkte, jeg ville prøve med et lyrikemne fra sommer til efterårsferie, vi skrev derfor lyrik på skemaet, og nu er det snart påske, og vi har stadigvæk lyrik, det er helt forrygende! Ingrid blev nysgerrig og ville gerne være med, så nu er vi to lærere, og vi arbejder lige nu med ord, der er dejlige at sige. Klassen har udgivet den første digtsamling, nummer to udkommer til april og indeholder 18 fortælledigte med børnenes egne illustrationer. Børnene er med til at udvikle emnet, de er ellevilde, og nyder tiden til fordybelse i netop den udtryksform, og de bliver rigtig dygtige! Aftaler og konflikter I voksenlivet er et ja i mange sammenhænge blevet til en mulighed eller et måske, et slags foreløbigt ja, der altid kan annulleres. Kontakterne holdes åbne, det er tegn på overskud at vise begejstring og sige ja uden egentlige overvejelser om, hvorvidt der er lyst, tid eller kræfter til det. Vi kender fænomenet både fra lærerværelset og fra børnene. Vi vil alle helst sige ja. Vi diskuterer de mange valg med børnene, og specielt angående legeaftaler er det vigtigt, at de forstår, hvad et ja og et nej betyder. Vi vil gerne lære børnene, at de ikke skal bakke ud af aftaler, de har lavet, bare fordi noget andet og måske mere attraktivt dukker op. I sidste uge var der en konflikt mellem to piger i 4. klasse, begge følte sig svigtet af den anden, deres legeaftale var røget i vasken, de var rigtig sure og lukkede sig inde, ville hverken kigge på hinanden eller sige noget, og til spisning ville de ikke have noget. Det endte med, at jeg fik lokket begge ud til et møde, hvor både de og jeg kunne spørge, lytte og sammen opklare, hvad der egentlig var sket mellem dem. Mødet endte med en ny legeaftale, noget de selv fandt frem til. Skønt at det virkede! Vi tager konflikter op, så snart vi opdager dem eller hører om dem. Vi bruger forumteater, og vi holder møder, og det virker som regel. Det kan godt være, vi er nødt til at arrangere et nyt møde eller et nyt teaterstykke om den samme problemstilling, som sagtens kan dukke op igen, men det lønner sig at være stædig og blive ved. Side 19\n20 Der er mange slags problemer: Konflikter mellem børnene, et uheldigt mønster i en klasse, en pigegruppe der ikke fungerer, et barn der ikke trives. Vi orienterer og inddrager selvfølgelig forældrene i det omfang, det er nødvendigt. Det går ikke ud på at lave en konfliktfri skole, men en skole, hvor vi hjælper børnene med at løse de problemer, de løber ind i. Målet for os er, at alle børnene skal have en god skoledag. Det er vigtigt med gode, velfungerende og konstruktive relationer, så hvert enkelt barn kan slappe af og være sig selv sammen med klassekammeraterne, sådanne relationer er både til gavn for børnenes sociale trivsel og for deres indlæring og identitetsdannelse. Derfor er det meget vigtigt, at både ansatte, forældre og børnene på skolen har øjne og ører åbne, så vi ser, hvad der sker mellem børnene, for gode relationer kommer ikke af sig selv. Undervisningen Jeg har i perioder brugt principperne i Cooperative Learning i min danskundervisning i 4. klasse, og det er et godt og brugbart værktøj! Meget enkelt kan man sige, at Cooperative Learning er baseret på 4 spilprincipper: 1. Samtidig interaktion 2. Positiv indbyrdes afhængighed 3. Individuel ansvarlighed Side 20\n21 4. Lige deltagelse De 4 principper fremmer både en åbenhed og en samarbejdskultur, som styrker fællesskabet i klassen. Jeg synes ikke, at CL er den eneste rigtige måde at undervise på, der er mange rigtige måder, men undervisningsstrukturerne i netop denne metode gør, at både aktivitetsniveauet og engagementet vokser. Som jeg ser det, ligger skellet ikke mellem ro og uro i en klasse, men snarere mellem produktive og uproduktive forstyrrelser og mellem mulighed for fordybelse og ikke. Børnene i 4. har været rigtig glade for undervisningsformen og har i deres evaluering blandt andet sagt: Det er godt at lære at samarbejde med alle i klassen. Det er sjovt at prøve noget nyt. Jeg oplever klassen på en ny måde. Der kommer en god arbejdsstemning i klassen. Det er sjovt samtidig med, at man lærer noget. Derfor synes jeg, det er værd at arbejde videre med at udvikle nye strukturer, der både udfordrer den enkelte og støtter fællesskabet. De store projekter For mange år siden udviklede vi 3- års planer i Blå, rammen eksisterer stadigvæk, mens indholdet udvikles. Idéen er, at børnene skal arbejde med 3 store projekter i løbet af deres 3 år i gruppen. De sidste år har planen set således ud: Et år har vi et stort historisk emne, som de sidste to gange har handlet om 2. Verdenskrig. Formidlingsformen har været udstilling, bøger eller spillefilm. Det samme år har vi også et forårsemne om anatomi med egen udfordring, som trænes og prøves gennemført til sidst. Et andet år laver vi musical, for 2 år siden skabte børnene musicalen Himmel og Helvede, som handlede om guderne, vikingetiden og middelalderen. Musicalen er et stort projekt, som vi stabler på benene sammen med musiklærerne. På en arbejdslørdag hjælper forældrene med at lave kulisser og rekvisitter. De sidste to musicals har taget udgangspunkt i Danmarkshistorien. Et tredje år laver børnene animationsfilm, i år har de produceret 13 film ud fra egne historier. I arbejdet med animationsfilmene gør børnene deres fantasi levende. Alt kan lade sig gøre, praktiske forhold som tid og sted sætter ingen grænser. Dette appellerer i høj grad til alderstrinene i Blå, hvor børnene er optaget af fortællinger, skøre historier og eventyr. Animationsgenren er tillige et godt værktøj til både at træne og forstå forskellige billedudtryk. Det er en langsom proces, som kræver udholdenhed. Alle tre projekter rummer mange forskellige aktiviteter. Fælles for dem er, at faggrænserne er ophævet, børnene tænker på tværs, de opfinder, de arbejder i Side 21\n22 grupper og træner både selvstændighed, overblik, fleksibilitet og ansvarlighed. De er med i noget stort, de aldrig ville kunne lave alene. Det er en kæmpe udfordring for børnene at arbejde i så store sammenhænge, det kræver meget af dem, og det siger sig selv, at de er på hårdt arbejde, men de lærer meget, meget mere end de selv er klar over, og de kompetencer, de udvikler kommer dem til gavn i deres videre skoleforløb. Farvel til en klasse Nu siger jeg farvel til endnu en klasse. Jeg har været klasselærer for 4. klasse i 3 år, og nu skal de videre i Rød. I de tre år, der er gået, har vi taget 7 nye børn ind i klassen, og jeg er imponeret over den velkomst de nye har fået af den gamle stamme. Det er en skøn klasse med 19 dejlige børn, som jeg holder rigtig meget af. Der er sket en rivende udvikling med dem, mens jeg har kendt dem, og jeg vil selvfølgelig savne at have den tætte kontakt med dem, som jeg har nu, men samtidig glæde mig over, at jeg vil møde dem mange gange fremover. Ja, jeg vil rigtig gerne blive ved, det er meningsfuldt og livsbekræftende at være lærer i Blå! Side 22\n23 DET STORE BLÅ DYR og andre nye erfaringer. Af Jeppe Pape At arbejde i Blå gruppe er en fornøjelse i sig selv. Man bliver mødt hver eneste dag af børn der hilser og gerne vil have, at man kommer til time NU! For der er altid mange vigtige ting, der lige skal afklares og ordnes, når man går i Blå. Det kan handle om faglige ting, men det er næsten altid de ting, der opstår mellem venner og klassekammerater, der fylder i børnenes hoveder. De sociale tilhørsforhold, hvem man er venner med, hvor man hører til, er klart det vigtigste for børnene. Det er første gang, jeg arbejder i Blå gruppe som klasselærer, jeg har arbejdet på skolen i 15 år, mest med børnene i Rød og i St.Gul. I de grupper er problematikkerne lidt anderledes, og ungerne er større, fylder mere og opdager, at de ikke er ens. I Rød og St.Gul går det mest ud på at identificere sig selv, finde ud af Hvem er jeg?, og ikke mindst Hvem er jeg det sammen med?. Men i disse årgange er grupperne sjældent på mere end 3-4 stykker. I Rød og Store Gul er mødet mellem børnene/de unge og jeg/læreren et møde mellem personligheder, eller et møde mellem mennesker, der er ved at finde ud af, hvem de er, og jeg/læreren, som jo har fundet ud af det meste af, hvad jeg kan yde, rumme, acceptere osv. Mødet mellem børnene i Blå og jeg/læreren er nærmere et møde mellem et stort væsen, som på mange måder lever sit eget liv, og mig på den anden side. Giver det mening?...nå ikke, men så forsøger jeg lige at uddybe lidt: Helt generelt så ser Blå gruppe-børn helst sig selv som ens. Vi er alle ens derfor er det vigtigste ikke at falde udenfor, men at være med i gruppen, søge konsensus dvs. kompromiset der gør, at vi alle kan være i gruppen. At TILHØRE er det vigtige. Derfor kan pudsige situationer opstå, som f.eks. man kommer ind i en klasse, og en af ungerne spørger: Hvad skal vi lave i timen i dag? Og fortsætter: Skal vi ikke se en film? Inden jeg når at få svaret, at nu skal I lige se at få fundet jeres matematikbøger frem og slå op på side. så er der opstået et stort enigt 14- hovedet dyr, der brøler FILM.. FILM.FILM.FILM meget rytmisk og hypnotiserende, som en ældgammel urskovs trommelyd. Det er t æt på, at jeg selv istemmer FILM.FILM, men hensynet til de 3-4 elever, der ikke er hoppet med og er blevet til DYRET, får mig til at blive i voksenrollen og i stedet Side 23\n24 proklamere : De der ikke finder deres ting frem nu, så vi kan nå det, jeg har planlagt, får resten for som lektier derhjemme!! Det virker altid. Det er kun de mest hardcore forhandlerbørn, der udbryder : Hjemme hos os tror vi ikke på lektier det har lige stået i avisen, at man ikke lærer noget af at lave lektier. :-) Ja, det er svært ikke at smile, for de har måske ret, men tricket virker nu altid alligevel. Flertallet er aldrig for alvor interesserede i lektier derhjemme, så udfaldet er altid, at DYRET forsvinder, og vi kommer i gang med timen. Misforstå mig ikke: børnene i Blå er frem for alt interesserede, glade, velvillige, flittige og meget samarbejdsvillige. Blå er på mange måder en harmonisk periode i deres tid på Århus Friskole. Meget præget af at verden er stor, og de voksne har tjek på det hele. Derfor er de også lette at begejstre og imponere. Noget af det bedste, man som voksen kan gøre, er, at fortælle om sin egen barndom, om de ting man har gjort rigtigt og forkert. Det tager altid kegler. Som dengang jeg fik min bedste ven på sygehuset 2 gange i løbet af et halvt år - og hans mor blev meget træt af mig. Den elsker de at høre igen og igen. Side 24\n25 De bliver revet helt med, kommer med kommentarer som Nej, det gjorde du bare ikke. eller Blev hun virkelig så sur på dig? og ikke mindst Hvor er han i dag din bedste ven? De er så nemme at rive med, fordi de er så konkrete. De forholder sig ikke vurderende til det, der bliver fortalt i hvert fald ikke til, om det er sandt, eller om det er en løgnehistorie. De tror bare, og det forpligter jo os voksne, der fortæller dem ting. Så er der abstraktionsniveauet, som også er meget anderledes, end jeg er vant til. Jeg er vant til at forklare tingene en enkelt gang måske to til en hel klasse ad gangen derefter går alle i gang med opgaven, og så kommer jeg rundt og hjælper dem, som har brug for det. Men i Blå kan man opleve, at en fælles besked ikke dur. Det er nødvendigt at skulle sidde med den enkelte, eller den lille gruppe og forklare tingene igen, før det bliver forstået, hvad det er der skal gøres. Det er i sig selv ikke så usædvanligt, det forekommer også i andre grupper. Men i Blå kan grunden til at børnene ikke rigtig ved, hvordan de skal gå i gang med opgaven skyldes ren og skær venlighed. Det er når det store BLÅ DYR gerne vil vise imødekommenhed og vise den voksne/læreren, at man er interesseret og gerne vil arbejde med det, vi skal til at gå i gang med. Side 25\n26 Et eksempel: Vi har lige arbejdet i 6 uger med at skulle lave tegnefilm Flyttefilm dvs. at man får figurerne i sin film til at bevæge sig ved at rykke lidt på dem tage et billede rykke lidt mere på dem tage et nyt billede osv. osv. De bevægelige figurer er tegnet på karton og herefter klippet ud, så arme, ben osv. kan rykkes rundt. Enkelte børn har arbejdet med figurer af modellérvoks, men princippet for bevægelse er det samme. Bevæg din figur lidt tag et billede bevæg lidt mere nyt billede.. Børnenes figurer ligger på nogle tegnede baggrunde, og jeg har brugt meget tid på at forklare, syntes jeg selv, at alt hvad man tegner ind på sine baggrunde, vil komme til at ligge HELT stille i filmen, for de tegnede ting/figurer kan man jo ikke flytte rundt med. Her er det, at DET STORE BLÅ DYR har snydt mig men jeg er jo også kun en nybegynder i Blå endnu. Jeg var nemlig ikke opmærksom på, at de mange gange jeg med ord forklarede principperne for flyttefilm, da forvandlede ungerne sig umærkeligt til det STORE BLÅ DYR, der bare ikke ville skuffe den voksne. Dyret med de nu 18 glade hoveder nikker med store smil, når jeg for 7. gang spørger, om de er med på, hvordan de skal arbejde med baggrundene. For mig - nybegynderen ser det ud, som om målet er nået: Forklaringen er modtaget, og vi er alle klar til at gå i gang i grupperne næste dag. Det er nødvendigt, at de forstår, for de arbejder i grupper og skal klare det meste selv. Meget at forlange af børn, der ikke er ældre, men det klarer de i langt de fleste tilfælde supergodt. Men denne morgen, hvor vi skal tegne baggrunde, viser det sig hurtigt, at næsten alle maler baggrunde med ting på, som de gerne vil have til at bevæge sig UPS - Det var jo ikke det, de skulle Den nye lærer i Blå bliver en anelse stresset jeg skal lige nå at stoppe 5 selvstændigt arbejdende grupper for at vise dem for 8. gang, at man bliver nødt til at tegne tomme baggrunde for så bagefter at få sin itu-klippede figur til at bevæge sig på den. Det går selvfølgelig godt. Endelig, efter at have været en tur rundt til alle og vist, hvad der skal gøres og sværere er det naturligvis ikke: De skal bare se, hvordan man skal gøre, så er de selvkørende igen. Jeg er meget glad for børnene i Blå, for at få erfaringer med denne aldersgruppe og ikke mindst for mødet med det STORE BLÅ DYR. Det er anderledes, og det gør mig glad, og det er en fornyelse i mit arbejde. Jeg bliver efter 15 år nødt til at finde nye sider frem i mig selv, og det er berigende. Side 26\n27 Forandring giver nyt liv til skolen Af Ingrid Jørgensen Vi er midt i en forandringstid. Som i det private liv stiller forandringer store udfordringer til os, store opgaver og chance for store sejre. Så selv om det er vældig anstrengende, vinder vi ved at reformulere os. Martin er kommet på banen og har sat gang i en proces, som vi trænger til; nemlig at komme i dybden og reformulere, hvad vi egentlig vil. Det giver nervøsitet og diskussioner, men det giver også erkendelse og lykkelige stunder, som når de af ens kolleger, man har diskuteret mest heftigt med, pludselig formulerer det, man selv tænker, blot lidt mere tydeligt og klart, end man selv kunne. Hvis man vil forandringer, skal man lægge mest vægt på det, man vil hen mod. Det er ikke blot en naiv idé om at være positiv og tiltrække det, man udstråler. Nej det er tørre facts, hjernelogik, som Kjeld Fredens kalder det i sin nye bog Coach dig selvfå hjernen med til en forandring. Det er interessant, at ting vi har vidst i lang tid, som fx at ordet skaber, hvad det nævner, som Grundtvig sagde, også har en biologisk forklaring. Når man lærer en konkret, fysisk ting som at jonglere, køre på cykel eller lignende, bliver det lettere og lettere at udføre opgaven, fordi nervebanerne i hjernen bliver lettere farbare ved at blive brugt. På samme måde bliver det lettere og lettere at tænke de samme tanker og ende det samme sted, hvis man bliver ved med at lægge vægt på det samme. Ens tankemønster kan så at sige køre fast i motorveje af myeliniserede neuroner i hjernen. Ved at blive ved med at tænke på samme måde og tale om det samme, gør man motorvejen endnu bredere. Ved derimod at lægge vægten et andet sted, kan man opdyrke nye stier, som efterhånden bliver lettere og lettere at færdes på. Side 27\n28 Resursebevidsthed Vores tid lægger op til resursebevidsthed, både når det gælder CO2, og når det gælder skoleudgifter. Vi snakker om bæredygtigt byggeri, genanvendelse af regnvand. Vi snakker om økologisk mad og grøn skole. Bruger vi for meget papir ved håndvasken? Hjælper det at lukke døren, når man bor i en glasgang? Der er mange steder, der er plads til en forbedring. Ikke mindst på specialundervisningen mærker vi, at der er færre midler til flere opgaver. Det gælder tildelingen af timer fra SU, men desværre også adgangen til hjælp fra fx PPR. Det lægger op til, at vi skal bruge os selv på en anden måde, lære af hinandens succeser. Og ikke mindst at bruge den hjælp vi får optimalt. Men resursebevidstheden gælder ikke kun på det ydre plan, det gælder også på det indre. Hvordan bruger vi vores kræfter bedst muligt? Hvordan undgår vi at brænde ud? Hvordan deler vi viden? Hvad vil du smitte med? Som man råber i skoven, får man svar- sådan sagde man, da jeg var barn. I 90 erne opdagede hjerneforskerne, at vi har spejlneuroner i hjernen. En del af hjernen spejler andres hjerner. Når en abe rækker ud efter et stykke frugt, aktiveres et bestemt område i hjernen. Ser den blot på frugten, sker der ingenting; men hvis andre aber rækker ud efter frugten, bliver det samme center i hjernen aktiveret. Med andre ord lærer man ikke blot ved at forstå og gøre, men man lærer også af at se, hvad andre gør. Det er en vigtig måde at lære på. Hvis du vil forny dig, er det altså af afgørende betydning, at du bringer dig i kontakt med andre mennesker, som gør anderledes. Side 28\n29 Her kommer udveksling, skolebesøg, kurser, supervision ind i billedet. Det samme gælder omstrukturering af teamene. Det er af afgørende betydning, at vi somme tider ser andre gribe ting an på en anden måde. Der er ikke bare tale om at blive inspireret eller få gode ideer af hinanden. Der er heller ikke bare tale om intellektuel viden. Det handler meget mere om livsduelighed. Hvordan ser vi på livet, hvordan ser vi på udfordringer? Er vi i stand til at skue fremad og lægge vægten på mulighederne, eller hænger vi fast? Det gælder selvfølgelig ikke kun den ene vej. Vi smitter også selv andre. Hvad har du egentlig lyst til at smitte med? Hvor vil du lægge vægten? Nye udfordringer Vi står med nye udfordringer i skolen. Der bliver flere og flere børn med fokuserings- og koncentrationsvanskeligheder. Samtidig bliver verden stadig mere kompleks og fragmenteret. Med andre ord bliver det mere og mere væsentligt at kunne navigere i omskiftelighed og udvikle sin dømmekraft. Det er en udfordring for alle børn. For os voksne er det en forudsætning, at vi kan samarbejde omkring at bygge en struktur op, der ikke blot kan rumme disse børn, men kan sikre en god udvikling for alle. Det er en svær opgave, som ikke altid lykkes. Men også for os gælder det, at vi skal fokusere mest på det, som fungerer. Ikke for at fortie, at opgaver kan være svære, måske endda for svære; men for at få mod og overskud til at gå videre med en skoleudvikling, der sikrer gode muligheder for mange forskellige slags børn. Evaluering er værdsættelse Jo flere man er om at løse en opgave, jo mere nødvendigt bliver det at evaluere. Jeg er ikke fortaler for de nationale tests og lignende, der overskyller landets skoler i disse år. Men evaluering forstået i sin grundbetydning: værdsættelse. Der ligger en opgave i at beskrive og værdsætte vores egen pædagogik. I at fokusere på det, der gik godt. Heldigvis samarbejder jeg med en hel del mennesker uden for skolen, som i høj grad kan se, hvor vi gør en forskel. Hele vores skolekultur er gennemsyret af en pædagogik og en tænkning, som giver os rigtig mange muligheder. Koordinatorrollen Internt er jeg begyndt at være meget mere skriftlig, end jeg plejer. Det betyder, at jeg fx lægger referater og lignende ud på vores lukkede skolekonference, så alle i teamet kan se, hvad der foregår. Det tager selvfølgelig tid, men jeg tror, det er nødvendigt. Både for at alle ved, hvad der foregår, men også fordi jeg har lyst til at smitte med mine synsvinkler. På samme måde arbejder jeg på at inspirere teamene til mere supervision, mere fælles refleksion. Det kan jeg gøre, fordi mit daglige fokus er et andet. Jeg er ikke klasselærer, men koordinator. Jeg er med til mange vigtige Side 29


TDC klar med to selvstændige selskaber: Er nu delt op i to - Computerworld\nTDC kommer fremover til at bestå af to selvstændige selskaber under samme ejer. “Et spændende nyt skridt mod en digital fremtid for TDC,” lyder det fra TDC.\n11. juni 2019 kl. 08.44\nTDC kommer fremover til at bestå af to selvstændige selskaber, der kommer til at angribe markederne med hver deres individuelle strategi.\nSådan lyder det fra TDC Group, der kommer til at fungere som moderselskab for de to selskaber, som nu melder, at den ‘juridiske separation’ af de to selskaber er på plads.\nDe to selskaber, som TDC nu er splittet op i, hedder Nuuday og TDC NetCo.\nNuuday med Jaap Postma som direktør kommer til at rumme alle de kundevendte tjenester fra TDC som YouSee, TDC Erhverv, Fullrate, Telmore, Hiper, Blockbuster og Firmafon.\nNetCo med Andreas Pfisterer som direktør kommer til at stå for alt, der har med netværk at gøre - det vil sige både mobilnetværk, faste forbindelser, fiber og lignende.\nNetCo består således af blandt andet Dansk Kabel TV, it-drift, indkøb og logistik, netværk, wholesale og alle TDC’s teknikere.\nNetCo kommer desuden til at stå for al TDC's fiberudrulning og etablering af TDC's kommende landsdækkende 5G-netværk.\nTDC meddeler, at opdelingen af de to selskaber er ‘et centralt element i strategien for fremtidens TDC.’\n“Nye tider kræver nye tilgange. Med den juridiske separation, vi nu har gennemført, sætter TDC Group Nuuday og TDC NetCo fri til at fokusere på deres respektive markeder og på at forløse deres unikke potentialer som selvstændige selskaber. Det er et spændende, nyt skridt mod en digital fremtid for TDC og et digitalt Danmark,“ lyder det fra koncernnchef i TDC Group, Allison Kirkby.\nTDC meddelte i sommeren 2018, at selskabet skulle deles op i en kundevendt del og en netværksfokuseret del.


Ugemadplan uge 11 - 2016 fra Alletiders Kogebog udskrifter uden kommentar\nKødboller i selleri (mandag)\nItaliensk kyllingfilet med pasta (tirsdag)\nBøf Lindstrøm (onsdag)\nMomses himmelske karry koteletter i fad (torsdag)\nVend koteletterne i en blanding af karry, salt og peber. Brun dem så på panden og læg dem i et ovnfast fad.\nSteg ananas til de er let gyldne på panden og læg dem på koteletterne.\nRist champignons på panden og fordel dem over koteletterne.\nKom en klat smør på panden og brand en skefuld karry af. Så koges panden af med saften, herefter tilsættes fløden og saucen jævnes om nødvendigt. Hældes i fadet som stilles i ovnen ved 200 grader C. alm. ovn i 40-50 minutter.\nRis, chutney og evt. ærter.\nDet kan ikke siges nok !! - Det er saften fra ananas og champignons, der kombineret med fløden, giver denne ret et himmelsk tilsnit.\nMarineret kalkunbryst (lørdag)\n0.5 dl. vindruekerneolie\n100 g. icebergsalat\n100 g. solsikkespirer\n0.5 spsk. rødvinseddike\nLæg kalkunbrystet i et fad, overhæld med marinaden, dæk med film og sæt det i køleskabet 2-3 timer.\nVarm en stegegryde med olie godt op. Dup kalkunbrystet tørt, gnid det med salt og brun det på alle sider. Hæld marinade og vand ved og lad det småstege 1 time under låg.\nTag stegen op og skum fedtet af skyen. Jævn med majsstivelse udrørt i lidt koldt vand, tilsæt piskefløde og smag til med salt og peber.\nSpiresalat med druer:\nIcebergsalaten snittes, vindruerne skæres i skiver og mandlerne hakkes. Dressingen piskes sammen og hældes over ingredienserne til salaten, og det hele blandes godt.\nSkræl kartoflerne. Skær dem i tynde skiver, MEN IKKE helt igennem. (det gøres let ved at lægge den skrællede kartoffel i en træ-grydeske, før den skæres). Smør et fad med lidt olie og sæt kartoflerne med skiverne opad. Kryder med salt, peber og paprika.\nBages i ovnen ved 225 grader C. alm. ovn i ca. 1 time til kartoflerne er lysebrune.