Bedste Stalddørsgreb – Stort udvalg til gode priser → Klik her\nTemmelig mange e-handler udlover nu et hav af forskellige billige fragtløsninger til stalddørsgreb. En af de mest populære er nu om dage at afsende til en pakkeshop, og så afhenter du blot de købte varer den dag der passer dig. Fragtformen er jo særdeles fremkommelig, samt typisk derudover den mindst kostelige leveringsløsning.\nDu burde lige så vel forsøge at vælge udbringning hjem til dig selv eller til hvor du arbejder. Leveringsmetoden viser sig godt nok en kende mere pebret, men derudover i høj grad fremkommelig for stalddørsgreb online. Den mest billige fragtmulighed vil dog utvivlsomt være at hente varerne selv, men den mulighed afhænger af at du fysisk befinder dig nær online forhandlerens butikker, for eksempel Harald Nyborg, Jem og Fix, Bauhaus eller Silvan.\nLeveringstiden på stalddørsgreb er selvfølgelig ret essentiel forudsat du har behov for din pakke med det samme, så med det formål er det komplet fornuftigt at vi studerer den forventede leveringsdato på stalddørsgreb. Masser af internet virksomheder – eksempelvis Silvan, Jem og Fix, Harald Nyborg og Bauhaus – annoncerer billig dag-til-dag fragt på flere varenumre online, men vær obs på at det er betinget af at bestillingen laves tidligere end et givent tidspunkt, sådan at de har en chance for at nå at få varen ordnet forud for at lagermedarbejderne drager hjemad.\nEn hel del internet outlets byder på levering uden betaling på stalddørsgreb online, men tit er det forbeholdt når man indkøber for en bestemt pris. Derudover skal man gribe den mindst kostelige leveringsmetode, hvilket gerne er at få kørt din pakke til et udleveringssted.\nMasser af byggemarkeder tildeler click-and-collect hvor du handler billig stalddørsgreb online men afhenter i byggemarkedet. Fx Stark, Jem og Fix, Harald Nyborg, Bauhaus, XL-Byg, Davidsen, Bygma, 10-4 og Silvan. Byggemarkederne frembyder blandt andet click-and-collect på stalddørsgreb i disse byer:\nRoskilde, Brønderslev, Herlev, Hørsholm, Nærum, Valby, Skanderborg, Frederiksberg, Middelfart, Tårnby, Stenløse, Brabrand, Taastrup, Holstebro, Svendborg, Ikast, Haslev, Rønne, Charlottenlund, Lystrup, Ishøj, Nakskov, Albertslund, Glostrup, Vanløse, Brønshøj, Kolding, Sønderborg, Højbjerg, Lillerød, Gentofte, Jyllinge, København, Søborg, Allerød, Rødovre, Nykøbing Falster, Viborg, Hedensted, Hvidovre, Thisted, Greve, Korsør, Horsens, Brøndby, Holbæk, Ringsted, Risskov, Vejle, Fredericia, Værløse, Farum, Odder, Gladsaxe, Åbyhøj, Hjørring, Lyngby, Hobro, Aabenraa, Rudersdal, Dragør, Skive, Ølstykke, Randers, Vallensbæk, Køge, Hillerød, Frederikssund, Odense, Aalborg, Nyborg, Nørresundby, Frederiksværk, Aarhus, Kokkedal, Herning, Hedehusene, Kalundborg, Struer, Tilst, Birkerød, Slagelse, Silkeborg, Haderslev, Virum, Esbjerg, Grenaa, Vordingborg, Helsingør, Solrød Strand, Ballerup, Frederikshavn, Varde, og Næstved, .\nKlik-og-hent af stalddørsgreb er muligt i samtlige områder af landet: Jylland (Vestjylland, Nordjylland, Østjylland, Sønderjylland, Midtjylland, Sydjylland, Syddanmark), Fyn (Østfyn, Midtfyn, Vestfyn, Nordfyn, Sydfyn) og Sjælland (Sydsjælland, Nordsjælland, Falster, Bornholm, Vestsjælland, Amager, Østsjælland, Midtsjælland, Lolland, Hovedstaden).\nNår vi kigger i søgedata bliver det tydeligt, at folk typisk efterspørger blandt andet køb stalddørsgreb og stalddørsgreb tilbud. Foruden dette ser vi typisk folk efterspørge for eksempel billig stalddørsgreb, stalddørsgreb priser samt stalddørsgreb online, foruden de store byggemarkeder som Bygma, Davidsen, Harald Nyborg, Jem og Fix, Silvan, 10-4, Stark, XL-Byg og Bauhaus.\nRabat på stalddørsgreb\nDet er efterhånden virkelig enkelt for almindelige mennesker at finde tilbud på billige stalddørsgreb online på tværs af firmaer på nettet, og derved har en lang række e-firmaer set sig nødsaget til at nedskære prisen på stalddørsgreb betragteligt, og ydermere frembyde levering uden beregning.\nDerfor kan det alligevel være nyttigt at udforske et par internet foretagender efter tilbud på stalddørsgreb online forinden du færdiggør din shopping, således at man er velinformeret til at indhente den skarpeste pris. Se ikke bare på de gængse byggecentre som Davidsen, Bygma, 10-4, Stark, Harald Nyborg, Silvan, Bauhaus og XL-Byg.\nMan skal imidlertid ikke overse, at når en webshop udbyder billige stalddørsgreb online for en pris som anses for ekstraordinært fordelagtig, så kan det undertiden være en indikator for en fup shop. Betalinger med kort er ikke desto mindre dækket ind under en anordning, hvilket begunstiger køberen overfor fup online virksomheder.\nGenerelt foreslår vi handler med kort eller betalinger med mobilen. Alternativt kunne du bruge en afdragsordning fra fx ViaBill, i tilfælde af at du har i sinde at dække pengene til stalddørsgreb over tid. Dette fås ofte ved nichefokuserede netbutikker, i modsætning til de store byggemarkeder som fx Davidsen, Bygma, Silvan, Bauhaus, Stark, XL-Byg, Harald Nyborg og Jem og Fix.\nNår man kigger i tendenserne er det klart, at folk jævnligt kigger efter eksempelvis stalddørsgreb tilbud og stalddørsgreb online. Foruden dette ser man tit mennesker lede efter fx stalddørsgreb priser, billig stalddørsgreb samt køb stalddørsgreb.\nTrustpilot frembringer nogle hæderlige muligheder for at efterforske forskellige aktuelle brugeres reflektioner og derfor er det prisværdigt, at du tjekker e-handlens bedømmelser før du lægger din bestilling på billige stalddørsgreb online.\nFacebook præsterer også ret strålende genveje til at få indtryk af e-forretningens popularitet. Foruden det ser vi mange forhandlere på nettet som tilbyder kunderne at aflevere en bedømmelse af købsoplevelsen, som lige så vel bør udnyttes til at tage stilling til kundernes tilfredshed.\nFør nogen køber billige stalddørsgreb online i en internet forhandler kunne man på en vis måde sætte sig ind i forhandlerens forretningsbetingelser, dog er det for det meste en omfattende opgave, særligt ved de udbredte byggemarkeder som Silvan, Harald Nyborg, Bauhaus, 10-4, XL-Byg, Jem og Fix, Davidsen, Bygma og Stark.\nEn anden løsning kan være at granske hvorvidt e-forretningen er medlem af e-mærke ordningen, som generelt er et sympol på at e-firmaet efterkommer de opstillede regler, foruden at webbutikken rutinemæssigt revurderes af jurister som er inde i vedtægterne på området.\nDet giver dig genvej til at blive assisteret, ifald du oplever vanskeligheder som følge af dit indkøb af stalddørsgreb. For øvrigt tilråder vi at kunden er oppe på mærkerne omkring de elementære vilkår der spiller ind i forbindelse med købet af stalddørsgreb online, eksempelvis den returret e-shoppen anvender.\nPå grund af dette er det samtidig essesentielt, at man når som helst gemmer ens ordrekvittering, så man fremadrettet vil kunne dokumentere sit køb af stalddørsgreb, uagtet om man shopper hos 10-4, Harald Nyborg, Davidsen, Bygma, Stark, Jem og Fix, Bauhaus, XL-Byg eller Silvan.


I løbet af foråret 2019\nI efteråret satte vi et nyt initiativ i søen: Skumringsandagterne. Det gjorde vi, fordi vi gerne ville vise, at en gudstjeneste kan have mange former og udtryk.\nNår vi går i kirke, er det forskelligt, hvad vi binder an til. For nogen er det den traditionelle højmesse kl. 10.00, der giver mest mening – dér, hvor rytmen er kontinuerlig og velkendt. Andre finder denne form for gudstjeneste stiv og ja, lad os bare sige det, kedelig.\nOg det må aldrig være kedeligt at gå i kirke! Som kirke har vi en forpligtelse til at være kirke dér, hvor vi er. Og vi skal møde menigheden, hvor den er – uden at give køb på, hvad kirken står for, naturligvis.\nDet synes jeg, at vi til fulde har opnået til skumringsandagterne, som – i mine øjne – har været en stor succes, hvor vi virkelig har kunnet drage nytte af, at vi nu er ét pastorat.\nDet giver nye muligheder for det musikalske, at vores dygtige personale nu kan supplere hinanden. Og efterårets skumringsandagter har for mig at se været et bevis på, hvor dygtige organister og sangere, vi har ansat.\nVi kan være stolte af dem, og jeg håber, at I alle har nydt, hvad de har bidraget med til skumringsandagterne. Og en god succes skal jo naturligvis fortsætte! – og derfor har vi også planlagt skumringsandagter henover foråret. Forårets skumringsandagter bliver som følger:\nTorsdag d. 14. februar (Valentinsdag) kl. 19.30 i Brudager Kirke: Kærlighed og elskov\nTirsdag d. 26. marts kl. 19.30 i Gudbjerg Kirke: En ny begyndelse\nFredag d. 19. april (Langfredag) kl. 10.00 i Gudme Kirke: Via Dolorosa – lidelsens vej\nHvis I endnu ikke har været der til en skumringsandagt, synes jeg, at I skal prøve det. Jeg tør næsten garantere for, at det bliver en stor oplevelse!\nForårets skumringsandagter TEMA: En ny begyndelse\nSøndag d. 21. apr\nTorsdag d. 25. apr


Puls - Telling Nesager\nPULS 2022: RETHINK -\nKøbenhavn, 18. august 2022\nEfter to års pause er Nordens førende konference for hospitality-branchen tilbage.\nTelling & Nesager og Dansk Erhverv er den 18. august 2022 igen klar til at byde velkommen til en dag der står i hospitality-branchens tegn, hvor det er muligt at finde inspiration og blive opdateret på visionerne for industriens fremtid.\nÅrets tema er\nRETHINK – Times Are Changing\nTemaet er delt op i to undertemaer, bestående af Heads & Hands og Guest Experience – som hver repræsenterer et spor i konferencen.\nUnder Heads & Hands undersøger vi, hvordan udfordringen med beskæftigelsen i branchen kan gribes an med alternative driftsmodeller, arbejdsuger og en ny tilgang til opfattelsen af arbejdspladsen gennem adfærdspsykologi, ledelsesfilosofi og branding af branchen.\nUnder Guest Experience undersøger vi mulighederne ved at gentænke gæsteoplevelsen og tilfredsstille skiftende behov og efterspørgsel gennem de trends, tendenser og teknologier, som vil påvirke gæsterejsen i de kommende år.\nKonference afvikles den 18. august 2022 på Comwell Copenhagen Portside.\n09:15 – 10:15 Hvad er de største udfordringer i branchen i dag\n10:15 – 11:00 Rekruttering i et udfordret arbejdsmarked\n11:00 – 12:00 Mærkbarhed – Vejen til mere arbejdsglæde og mindre stress\n13:00 – 13:22 Madanmelderens oplevelser\n13:20 – 14:00 Nye tilgange, nye oplevelser\n14:00 – 14:45 Skab unikke gæsteoplevelser med adfærdsdesign\n14:45 – 15:30 The future of hospitality\n15:30 – 16:00 Alternative gæsteoplevelser


Det værste ved at træne (ja der findes ulemper!) | Helse Matilde Det værste ved at træne (ja der findes ulemper!) – Helse Matilde\nSunde(re) og sprøde kammerjunkere\nJeg spiser meget sjældent koldskål, jeg er ikke den store fan - og jeg synes, at der er alt for mang\nDet værste ved at træne (ja der findes ulemper!)\nMan skulle ikke tro det. Men selv jeg kan finde adskillige ulemper ved at træne. Ja det er sandt – der findes ulemper og faktisk ikke så lidt endda:\nJaaaer! du har enormt meget energi når alarmen vækker dig og du glad trækker i træningstøjet og dyrker en times aktivitet. Men du går kold for energi i løbet af eftermiddagen og må ty til dynen ved 22 tiden en lørdag aften..\n“Hvorfor har du sådan nogle hårde knapper i hånden?”. Væn dig til spørgsmålet hvis du løfter jern – dine hænder bliver grovere end en fiskers fra Ebeltoft og er alt andet end feminine. Og glem alt om neglelak.\nDu er sulten hele tiden. Jeg spiser som en voksen mand – det er både dyrt og tidskrævende og jeg har altid noget spiseligt med mig, hvis jeg nu skulle blive sulten (hvilket jeg altid bliver).\n80% af dit vasketøj er træningstøj. Din garderobe består faktisk primært af træningstøj. Og du har lyst til at have det på til dagligt – fordi det er nemmere, fordi du kan bevæge dig i det, fordi du alligevel skal træne efter arbejde/skole..\nDu bliver en nørd at høre på. Lad mig give dig et eksempel: Mig til alle familiesammenkomster, i relation til mit arbejde, sammen med venner: “Nå men altså hvor meget kan du så tage i hang power cleans?” eller “Jeg nuppede sku’ lige 150 wallballs her til formiddag, du“.\nDu er øm i kadaveret det meste af dine vågne timer. At rejse sig fra sengen kan blive en præstation på linje med at løbe et marathon i Magasin lørdag d.1 i måneden.\nDu skal konstant pakke træningtaske og sikre dig at du har: håndklæde, sko, drikkedunk, sokker, shampoo og hårelastikker med. Og du har altid glemt en eller flere ting.\nDu er den irriterende type som træner i weekenden, typen der løber forbi bageren, kigger ind på de trætte og kagehungrende mennesker som hader dig. De hader dig med hele deres krop og sind.\nHam den lækre, som træner ved siden af dig og hans mindst ligeså lækre ven – de har set dig svede. På den grimme måde. Rød i hovedet, med hår der klistrer til panden, sports bh’en som ikke sidder helt som den skal, med de grimmeste ansigtsudtryk – de har set dig kæmpe. Og det er aldrig kønt.\nDu bruger de fleste af dine penge på træning og træningsudstyr, dyre sko, proteintilskud og medlemskaber.\nHar du flere ulemper? DEL dem endelig!\n– Jeg prioritere træning over læsningen da det er en “lovlig” overspringshandling – hvilket gør man får rigtig travlt i eksamensperioden fordi man skal indhente alting…. og stadig opretholde sit træningsniveau selvfølgelig. 😀\nDen næstsidste er ikke altid en dårlig ting, for så har ham fyren set dig fra en upoleret og menneskelig side, og hvis det ikke frastøder ham (det gør det sjældent hos mænd, for de fleste træner for at træne, og det polerede er ikke altid så fedt – for hvor er mennesket henne), så er han værd at samle på. 🙂\nDen næst sidste prik er bestemt ikke en ulempe tværtimod ! det er jo dejligt at møde en som man kan dele den passion med :161:\nJeg har svært ved at få mit tøj både af og på, og har i det hele taget svært ved at finde tøj der passer, da jeg er blevet rimelig bred over skulder/ryg og har store lår, og bagdelen er da også vokset lidt.. Men taljen er stadig smal, og gør det svært at finde tøj der passer 😀\nGenialt indlæg 🙂 hvor er bæltetasken fra?\nHAHAHHAHA det er SÅ rigtigt. Griner oprigtigt\ndet er svært at finde en taske spm er behagelig at have trænings grej, computer, skolebøger, madpakker (fordi man bliver sulten flere gange), og som heller ikke ligner en kæmpe blob af en uformelig sportstaske.\nNår man glemmer en shaker og den kommer til at stinke.\nBriller… Man kan ikke træne med briller og se ud af dem samtidig fordi de dugger.\nAnna, hvis du finder sådan en taske, del oplysninger!\nJeg kan i hvert fald nikke genkendende til det at nørde træning – alle steder.. haha. Og til at bruge mange penge på kostilskud 🙂\nElsker til gengæld at træne med andre, forstået på den måde, at der bare er noget særligt – her forstået på den positive måde – over at have svedt sammen, løftet tungt sammen, prustet sammen etc. fremfor at spise sammen eller gå en tur. 🙂 Det synes jeg er super fedt.\nJeg sveder meget mere end nogle af de store mænd på holdene – men jeg er faktisk ligeglad! Hvis jeg skulle tage mig af det, ville jeg aldrig komme til træning…\nHaha man skal altid skide også 😀 MEGA upassende ja, men det er jo rigtigt når man er en pige der spiser som en mand!\nFedt indlæg! Meget genkendeligt 😉\nGodt skrevet Mathilde!\nEn mere til listen:\nMan føler man skal gå i bad hele tiden og som pige konstant rende rundt med vådt hår (fordi man ikke orker at føntørre det)\nKan kun være med på det med at være træt kl 22, selvom jeg virkelig gør et forsøg på at holde mig vågen længere i weekenderne, nytter det bare ikke.:-)\nJeg spiser meget sjældent koldskål, jeg er ikke den store fan - og jeg synes, at der er alt for mange tilsætningsstoffer i den, man …


Ekstra Bladet anbefaler nej til tronfølgeloven - Avisen.dk\nEkstra Bladet anbefaler nej til tronfølgeloven\nSkal der være ligestilling i kongehuset? Ekstra Bladet anbefaler et nej til folkeafstemningen på søndag Foto: Tariq Mikkel Khan / POLFOTO\nTabloidavisen Ekstra Bladet går nu i offensiven for at påvirke danskerne omkring folkeafstemningen om tronfølgeloven.\n5. juni 2009 09:58\nRegeringen anbefaler et ja til folkeafstemningen om ligestilling i kongehuset, men tabloidavisen Ekstra Bladet tager nu bladet fra munden.\nAvisen har flyttet side 9-pigen til side 16 og i stedet indsat chefredaktør Poul Madsen på den berømte plads.\nHer argumenterer chefredaktøren for et nej til folkeafstemningen på søndag.\n"Naturligvis går jeg ind for ligestilling. Alt andet ville være idiotisk. Men for mig er det umuligt at få et begreb som ligestilling til at passe med noget så gammeldags som kongehuset," lyder det fra Poul Madsen.\nHan mener, at regeringen opfører sig nedladende ved at bede os stemme om noget, der først kan blive aktuelt om 70 år, når prins Christians børn måske skal overtage tronen.\nHan opfordrer derfor danskerne til at stemme nej til tronfølgeloven på søndag.\n"Vi vil have en diskussion af det danske kongehus og en modernisering af grundloven, der lever op til nutiden. Derfor opfordrer Ekstra Bladet alle til at stemme nej," skriver Poul Madsen.\nSpørgsmålet om grundlovsændringen har sat sindene i kog mange steder og skabt tvivl i mange politikerhjerter. Senest har tidligere udenrigsminister Uffe Ellemann Jensen meldt ud, at han nu støtter et ja til afstemningen, selv om han tidligere har udtrykt tvivl om, hvad han ville stemme.\nHan mener ikke, at der bør være nogen som helst lov i Danmark, der giver det ene køn fortrinsret frem for det andet. Derudover mener han, at tidspunktet for afstemningen er god. Da spørgsmålet netop ikke er aktuelt, og derfor ikke blander sig med andre konstitutionelle spørgsmål.\nVi støtter kongehuset men gider ikke stemme\nKongehus-afstemning skræmmer regeringen


Verdenssystemteori - Samfundsfag\nIfølge verdenssystemteorien er det den kapitalistiske markedsøkonomi, der bestemmer, hvordan verden er bygget op og udvikler sig. Teorien blev i 1970'erne fremsat af den amerikanske sociolog Immanuel Wallerstein, som er inspireret af marxismen og især af Lenins teorier om imperialisme. Efter Wallersteins opfattelse blev det nuværende verdenssystem dannet allerede i 1500-tallet med Europa som kernen og resten af verden som periferi. Det nuværende verdenssystem opdeler han i kernen, semiperiferien og periferien, og hele systemet er grundlæggende præget af udbytning, hvor det i sidste ende er kernen, som høster profitten. Wallersteins teori har bl.a. inspireret de latinamerikanske afhængighedsteoretikere, der også ser verden som opdelt i center og periferi.\nTeori om et sammenhængende verdensøkonomisk system, som den amerikanske sociolog Immanuel Wallerstein har udviklet fra midt i 1970'erne til 1990'erne. Han mener, at der findes et kapitalistisk verdenssystem, der bestemmer, hvordan verden er bygget op og udvikler sig. Han er især inspireret af Lenins tanker fra begyndelsen af det 20. århundrede om, at det nationale kapitalistiske system udvikler sig til monopolkapital og imperialisme. Wallersteins teori har bl.a. inspireret de latinamerikanske afhængighedsteoretikere, der også ser verden som opdelt i center og periferi.\nVerdensøkonomien er ifølge Wallerstein karakteriseret af en arbejdsdeling mellem kerne, semiperiferi og periferi. Kernelandene er de højt udviklede ilande med demokratiske regeringer, som importerer råvarer og eksporterer færdigvarer. Kernelandene har høje lønninger, velfærdsydelser og høje investeringskvoter. Periferien, der består af ulande og generelt har ikke-demokratiske regeringer, eksporterer råvarer og importerer færdigvarer, og den er karakteriseret af lønninger under eksistensminimum og totalt fravær af velfærdsydelser. Semiperiferien er præget af autoritære stater med en stor produktion og eksport af mere simple industriprodukter, mens importen består af færdigvarer og råvarer. Disse semiperifere områder, der både har lave lønninger og lave velfærdsydelser, indtager en mellemposition mellem kernen og periferien. Det kan i dag bl.a. være Kina, Østeuropa og Brasilien. Hele systemet er grundlæggende præget af udbytning, hvor det i sidste ende er kernelandene, der høster profitten.\nDet økonomiske verdenssystem opstod ifølge Wallerstein allerede i 1500-tallet med Spanien og Portugal (de førende lande i De store opdagelsers tid) som kerne. Siden da har den kapitalistiske markedsøkonomi udviklet semiperiferien. Ifølge teorien skifter de enkelte stater undertiden plads i det tredelte system, hvilket skyldes forskellig hastighed i landenes kapitalistiske udvikling. Efter Spaniens og Portugals ledende rolle i 1500-tallet overtog således på skift Holland, Frankrig og Storbritannien rollen som det førende kerneland, og i dag består kernen af USA, Vesteuropa og Japan (den såkaldte økonomiske triade). Ulande kan via økonomisk take-off også skifte placering fra periferien til semiperiferien.\nEfter Wallersteins opfattelse vil der på et eller andet tidspunkt opstå så store kriser i verdensøkonomien, at systemet bryder sammen. Kapitalismen har snart ikke flere muligheder for at ekspandere, den er truet af økologisk sammenbrud, og de politiske mekanismer, der har været med til at holde den i gang, bl.a. nationalstaterne, slår ikke længere til. Et nyt verdenssystem vil kunne tage form af et amerikansk hegemoni eller af en eller anden form for verdensregering. Wallerstein foretrækker som marxist naturligvis den sidste mulighed. Ifølge ham er en af de vigtigste modsætninger i det aktuelle økonomiske system, at kapitalisterne for at øge profitten vil presse arbejdernes lønninger. Konsekvensen er, at deres købekraft forringes og fører til et underforbrug i systemet. Det er dog svært at finde netop denne årsag til den finansielle krise, der udbrød i 2008.


Fløjstrup Skov – 1. afdeling, 2012-13 | NightChamp – en natløbsserie i Østjylland\n← Ryekol – 6. afdeling, 2011-12\nSiim Skov – 2. afdeling, 2012-13 →\nFløjstrup Skov – 1. afdeling, 2012-13\nUdgivet den 8. november 2012 af Dagsberg\nSå blev igen tid til en omgang NightChamp i det øst/midt-jyske område, og igen efter samme koncept som altid: 3 løb her i november måned, hvor løbsåret toner ud – efterfulgt af tre løb i februar som optakt til den nye sæson.\nGennem de seneste måneder har jeg været i gang med at arrangere denne vinters 6 løb, idet man nu om dage skal være tidligt ude for at kunne komme i ”de rigtige” skove. Der er søgt løbstilladelser, truffet aftaler med hjælpere, fundet egnede stævnepladser med mulighed for parkering at et stadigt stigende antal biler, og jeg har været i skovene rigtig mange gange for at finde egnede og interessante postplaceringer og testet finurlige vejvalg. Alt i alt et arbejde, der har røvet en hel del af min fritid – og alt sammen for at kunne give den kræsne orienterer nogle gode oplevelser i skovene.\nSidste års deltagerantal viste, at NightChamp har udviklet fra at være et mindre lokalt natløbsarrangement i nærskovene omkring Horsens med 10-15 deltagere pr. løb til at være et løb med deltagere fra nær og fjern – med ti gange så mange løbere. Og i år ser det endnu engang ud til, at serien kan trække folk ud fra de varme stuer – og ud og binde an med natløb i de midtjyske terræner på et tidspunkt af året, hvor vi ellers ikke er forvænt med konkurrenceløb. Ikke mindre end 153 løbere havde meldt deres ankomst til aftenens etape – og af disse kom 145 i skoven; ikke en rekord for løbet, men alligevel det næststørste antal løbere nogensinde!\nSom sidste år afvikles alle seriens 6 løb i området mellem Århus, Horsens og Silkeborg, og der arrangeres 2 løb i hver af de 3 ovennævnte klubbers skove. Aftenens afdeling gik i Fløjstrup Skov, hvor vi til lejligheden fik lov til at anvende Aarhus kommunes fine, dobbelte P-plads i sydenden af skoven til parkering og mødested; og endda fået dem til at åbne bommen mellem de to dele af P-pladsen, så der kunne blive plads til alle biler. Herfra var der kort afstand til start, før banerne gik ud i en skov, der slet ikke er så let i mørket. Fløjstrup Skov er ikke særlig kuperet (når man lige ser bort fra skrænterne ned mod vandet), men da det havde regnet temmelig meget i den seneste tid – og endda stod ned i stænger tidligere på løbsdagen, oplevede de fleste løbere skoven som meget tung og mudret, og rigtig mange af løberne havde en ”lang dag på kontoret”. Flere blev mere eller mindre væk i de diffuse områder mellem de store veje, og mange havde problemer med at holde retningen og vurdere afstanden ikke bare på langstrækkene men også, når der skulle finorienteres.\nMed de mange deltagere var der også i år indikeret en skarp konkurrence i flere af klasserne, og mange landsholdsaktuelle løbere og ”landsholdspensionister” var på startlisten. Endvidere var der deltagelse af løberne fra TVO, Team Vejle Orientering, mens TC Midtjylland ved aftenens løb nøjedes med at løbe træning på de poster, der nu engang alligevel var i skoven. Sidst, men ikke mindst, havde Kolding OK valgt at holde deres klubmesterskab i natorientering ved denne afdeling af NightChamp – så de mødte forholdsvis talstærkt frem, selv om de havde et stykke vej fra Kolding til aftenens løb.\nAftenen bød i øvrigt på et fint og klart løbevejr med temperaturer på 7-8 grader og (ikke mindst) tørvejr, der gik over i let regn, da jeg lidt efter 21 kunne køre hjemad mod Vejle.\nStørste problem – for undertegnede – var i øvrigt, at jeg ved ankomsten til stævnepladsen opdagede, at jeg havde glemt at sætte stikket fra opladeren i pc’en, og at jeg derfor måtte håbe på, at 70 % opladet var nok til at afvikle løbet, og få alle stemplet ind, når de kom i mål. Og det gik på et hængende hår. Ét minut efter at sidste løber var i mål, døde pc’en! Så har man lært det, også!\nVed aftenens løb havde jeg overtalt den professionelle fotograf, Lars Gabrielsen, Beder, til at komme ud i den mørke skov og teste sine evner som sportsfotograf. Lars, der ellers mest er kendt for sine naturbilleder – og bl.a. for et par år siden blev kåret som årets naturfotograf, stillede da også med sit udstyr og fulgte os – især løberne fra start til slut. Dette er der kommet nogle særdeles spændende billeder ud af. Billederne kan ses på Lars’ Flickr-hjemmeside: http://www.flickr.com/photos/larsgabrielsen/sets/\nEfter aftenens afdeling har 4 af sidste sæsons klassevindere igen lagt sig i spidsen. I D20 vandt Nina Najbjerg med et imponerende forspring på 20:48, og i D50 skabte Britta Ank Pedersen sig ligeledes et fint forspring på 9:09! På herresiden var det Mathias Ringgive, der kunne lægge sig i spidsen i H20-klassen – foran yderligere 2 GORM-løbere, mens Kent Lodberg kunne bruge hjemmebanefordelen til at trække fra sine nærmeste konkurrenter i H50 med 7:26.\nEvigt unge René Rokkjær, der har sejret i H21-klassen de tre seneste år, måtte ved denne første afdeling tage til takke med 2. pladsen, idet den bedste danske herreløber, Tue Lassen, satte sig solidt på førstepladsen med en fantastisk tid på 48:29 for den 8,1 km lange bane i det tunge terræn! En anden landsholdsaktuel løber, Christian Christensen, PAN, kom ind på 4. pladsen i aftenens afdeling.\nEn tak til mine hjælpere\nEn stor tak til PANs ungdomsformand, Kenneth Skaug, der sørgede for at alle posterne stod fair og rigtigt, samt til mine sønner Hjalte og Silas for deres uvurderlige hjælp med afviklingen af starten. Og ligeledes en tak til postindsamlerne, Hans Vendelbjerg og Knud Sørensen, der begge ligeledes havde været deltagere i selve løbet.\nNæste uges afdeling af serien finder sted i Siim Skov ved Ry, hvor vi igen løber med EMIT-brikker. Dette skyldes, at det er den lokale klub, Silkeborg OK, der lægger udstyr til løbet, mens posterne håndteres af Mogens Hagner, der bor lige op til skoven.\nVær i øvrigt opmærksom på, at vi – på grund af skovens beskaffenhed (læs: kraftige kupering) – kun løber en mellemdistance; men det er der sikkert en del af løberne, der ikke vil lægge mærke til på deres løbstid!


Få styr på Contract Management – det har din leverandør | Version2\nAf Anders Christian Boisen Onsdag, 10. oktober 2012 - 6:50 2\nDen hårde konkurrence på it-markedet bl.a. affødt, at den økonomiske krise har givet mulighed for, at kunderne på baggrund af en effektiv konkurrenceudsættelse kan få attraktive it-løsninger til gode priser.\nDet er isoleret set godt.\nDet er dog mit indtryk, at flere leverandører skærer deres tilbud så hårdt til for at vinde opgaverne, at der ikke er plads til at fravige det mindste fra det aftalte, uden at kunden mødes med et krav om ekstra vederlag.\nHertil kommer, at den hårde konkurrence har betydet, at leverandørerne helt generelt har etableret et øget fokus på benhård styring af de forpligtelser, man har over for sine kunder. Desværre ikke kun ud fra et ønske om at levere kontraktmæssigt, men også fordi profitabiliteten afhænger af, at der alene leveres de ydelser, som kunden konkret måler på i projektet.\nDet behøver der for så vidt ikke at være noget forkert i.\nDer er blot mange kunder, der for sent forstår, at et samarbejde med en it-leverandør ikke nødvendigvis er et partnerskab med udstrakt plads til gratis fleksibilitet og forståelse.\nOpstramningen hos leverandørerne er nemlig sket samtidig med, at kunderne har haft øget fokus på at etablere tillidsbaserede samarbejder med åbne kravspecifikationer, dialog, fælles visioner, agilitet osv. Det er min oplevelse, at offentlige myndigheder i denne forbindelse ofte undervurderer eller helt overser den styringsopgave det er, at følge et projekt til dørs og efterfølgende kontinuerligt sikrer, at man får værdi for de penge, der investeres.\nMan er nødt til at forholde sig til, at et kunde-leverandørforhold først og fremmest er et merkantilt arrangement, hvor kunden betaler leverandøren for at levere en ydelse. Dette forhindrer naturligvis ikke, at samarbejdet både kan værre tillidsfuldt og udbytterigt for begge parter, ud over hvad der følger af den blotte udveksling af ydelser. De offentlige kunder skal blot være opmærksomme på, at de ikke bliver kørt over af en langt mere moden forretningspart, der i modsætning til dem selv har en disciplineret og professionaliseret kontraktstyring.\nLeverandørerne har traditionelt haft en mere systematiseret håndtering af projektforløbene end kunderne, allerede fordi det enkelte projekt har sin egen målbare bundlinje hos leverandøren. Naturligvis er der undtagelser, men som it-leverandør har man i dag ikke en succesfuld forretning, hvis styringen af leveranceapparatet mangler.\nSom kunde skal man derfor være opmærksom på, at selv tillidsbaserede samarbejder altid bør gå hånd i hånd med en formaliseret Contract Management proces, der følger projektet fra start til slut.\nArbejdet med Contract Management bør i praksis allerede begynde i forbindelse med udarbejdelsen af udbudsmaterialet. Her er det bl.a. væsentligt at identificere de centrale risici i kontrakt og leverance, så der kan følges op på dem i det efterfølgende kontraktforhold. Kontrakten bør derfor ikke alene entydigt beskrive parternes rettigheder og forpligtelser, men også gøre det på en måde, så den efterfølgende er enkel at anvende for andre end juristerne. Ofte kan det i den forbindelse være en god idé at bruge kontraktens bilag mere aktivt ved at flytte udvalgte styringsmæssige bestemmelser fra (hoved)kontrakt til bilag. Herved bliver reguleringen mere tilgængelig i det løbende samarbejde for de projektdeltagere, der ikke er trænet i at afkode juridisk tekst.\nDet skal i den forbindelse slås fast, at Contract Management handler om meget andet og mere end juridisk styring. En effektiv Contract Management proces sikrer en kommerciel og teknisk optimering af den indgåede kontrakt, der samtidig yder beskyttelse mod uforudsete risici, så kunden får maksimal værdi ud af samarbejdet med leverandøren.\n#1 Peter Stensgaard 10. oktober 2012 - 19:32\nVærktøjet - Schweizerkniven. Gode forslag\nJeg er enig i synspunkterne omkring en effektiv Contract Management, men jeg savner et godt værktøj til at holde styr på de kontraktlige forpligtelser man har bundet sig op på. En almindelig stor IT-afdeling har kontrakter på dataforbindelser, på softwareleverancer, på licenser, på konsulentydelser og meget andet. Jeg brugte for et års tid siden en god bunke tid på at finde et godt værktøj, der kunne holde styr på ens forpligtelser, og som kunne varsle en i god tid, inden kontrakten automatisk forlænges, hvis man ikke reagerer. Det ville også være skønt, hvis værktøjet kunne anvendes budgetmæssigt til at summere ens afdrag over løbetiden, og hele tiden holde styr på originaldokumenterne.\nEr der nogen, der kender et godt værktøj?\n#2 Katja Charlotte Overvad 11. oktober 2012 - 10:56\nTak for et rigtig interessant indlæg, som berører en central problemstilling omkring det offentliges styring af kontrakter eller mangel på samme. Du skriver, at den offentlige kunde ofte ”undervurderer – overser den styringsopgave det er, at følge et projekt til dørs og efterfølgende kontinuerligt sikre, at man få værdi for de penge, der investeres”. Jeg kunne ikke være mere enig. Jeg tror dog, at en offentlig it-afdeling, som håndterer kontrakterne, er underlagt den politiske dagsorden ofte på lige fod med de andre fagkontorer i myndigheden. Det er et stort problem, da en it-afdeling netop skal kunne føre en stram leverandørstyring for at få succes med it-projekterne og den daglige drift, hvilket du også selv påpeger. Det kan bare være svært, når de kompetencer, som ansættes i offentlige it-afdelinger ofte ikke er uddannet i at tænke kommercielt.


Kvashegn skal skabe mere biodiversitet | FrederikshavnsAvis.dk - lokale nyheder fra Frederikshavn\nKvashegn skal skabe mere biodiversitet\n10. februar 2022 - kl. 8:27 - af Thea Bom Rasmussen\nPark & Vej er netop i gang med at bygge et kvashegn i Jernkilden. Kvashegn er til stor gavn for biodiversiteten, da det skaber nye levesteder for dyr og insekter. Med kvashegnet håber Frederikshavn Kommune, at de kan inspirere borgere til at skabe mere biodiversitet i egen have.\nBorgere og besøgende i Jernkilden er velkommen til at lægge grene og kvas fra parken i kvashegnet.\nFrugttræer skal skabe en rød tråd\nUd over kvashegnet, bliver der plantet frugttræer omkring kvashegnet, som skal skabe en rød tråd mellem Nellemanns Have, rundkørslerne i Sæby og Jernkilden.\nSådan laver du selv et kvashegn\nDu kan selv forvandle grene, blade og hækafklip til dit eget kvashegn fyldt med forskellige insekter og et spisekammer for havens småfugle.\nKvashegnet i Jernkilden er lavet med robinie stolper. Afstanden mellem stolperne er afhængig af kvasets størrelse og hegnets form. Yderst lægger man de længste grene, så de danner en flettet mur i begge sider. I midten lægger man f.eks. blade og afklip fra havens træer og buske.\nHop og stamp på bunken, så det trykkes godt sammen. Trim strittende grene i siderne og på toppen til du har et ensartet og smukt hegn.\nSkal det være ekstra fint, kan du lægge en ukrudtsdug i bunden og toppe med barkflis, inden kvasen kommes på. Plant derefter klatreplanter op ad stolperne f.eks. klematis, kaprifolium eller efeu.\nKvashegnet er en del af NaturligVIS\nPark & Vej ønsker at skabe mere alsidig natur og flere naturoplevelser i eller tæt på byerne i kommunen. NaturligVIS er en driftsform, hvor Frederikshavn Kommune afprøver nye metoder og eksperimenterer med forskellige blomster- og græsblandinger, der skal fremme en naturlig variation i naturen i byerne.\nEmail en kopi af 'Kvashegn skal skabe mere biodiversitet' til en bekendt


Generaliseret. Præsentation af nye bestyrelsesmedlemmer. Offentligt behandlingstilbud. Mindfulness- DVD. bekymring. i Helsingør - PDF\nGeneraliseret. Præsentation af nye bestyrelsesmedlemmer. Offentligt behandlingstilbud. Mindfulness- DVD. bekymring. i Helsingør\nDownload "Generaliseret. Præsentation af nye bestyrelsesmedlemmer. Offentligt behandlingstilbud. Mindfulness- DVD. bekymring. i Helsingør"\n1 Nr. 25 juli Tema: Generaliseret angst Generaliseret angst og bekymring Præsentation af nye bestyrelsesmedlemmer Offentligt behandlingstilbud i Helsingør Mindfulness- DVD\n2 Redaktion: Marie Särs Andersen (ansv. red.) Claus Sersar Thomsen Konsulent for redaktionen: Kamma Kaspersen, cand.mag. Produktion: Rounborgs grafiske hus Oplag: Layout: Artikler i AngstAvisen udtrykker ikke nødvendigvis redaktionens eller Angstforeningens holdning. Redaktionen er bekendt med navn og adresse på skribenter. Bidrag sendes til: Peter Bangsvej 1, D, Frederiksberg Tlf.: ISSN Indhold 2... Kolofon 3... Leder 4... Generaliseret angst og bekymring 6... Afsæt bekymringstid 8... Generalforsamling 10.. Præsentation af de nye bestyrelsesmedlemmer Offentligt behandlingstilbud i Helsingør Få psykologen hjem i stuen Bogreolen Mindfulness-kursus hjemme i stuen Lyset for enden af tunnellen Opslagstavlen Vi frakender os ansvar for tilsendt materiale, vi ikke har bestilt. Redaktionen forbeholder sig ret til at forkorte og redigere i materiale. AngstAvisen er Angstforeningens medlemsblad og udkommer 4 gange årligt. Kontingent 2009: kr. 200 Firmaabonnement, lille: kr Firmaabonnement, stort: kr Institutionsabonnement: kr. 300 Gavebeløb på mindst 25 kr. pr. medlem medvirker til at bevare vores godkendelse til driftstøtte fra tips- og lottomidlerne. Løssalg: 20 kr. Gaver op til og med kr. årligt er fradrags berettiget iht. Ligningslovens 8A. Der skal dog betales skat af de første 500 gavekroner. 2\n3 Bedre opsporing, diagnosticering og behandling Angst og depressioner koster mindst 15. mia. kroner om året i arbejdsfravær, viser et større fælleseuropæisk studium foretaget for The European Brain Council, og det er måske en af grundene til, at der omsider er ved at være forståelse blandt politikere for, at der skal gribes ind i tide. Og selv om behandling ganske vist koster penge, er udgiften tjent ind i løbet af 3 til 5 år. I England hvor man anslår, at hver tredje familie er berørt af depression eller angst, kom der et udspil fra London Scool of Economics i 2008, hvor man fremlagde de store konsekvenser, det har for det britiske samfund, at mennesker med angst og depression går rundt uden at få tilstrækkelig behandling. Ved at følge planen som rapporten foreslår, vil man kunne hente en besparelse på anslået det tidobbelte på sygefravær, førtidspensionering mv. For ikke at tale om den lidelse man sparer den enkelte for, hvilket ikke kan gøres op i kroner og øre. I rapporten anbefales det, at man giver patienterne lettere adgang til evidensbaseret terapi herunder især kognitiv terapi. Derfor er det også vigtigt, at den aftale om henvisning (delvist betalt) psykologhjælp til patienter med depression, der blev indgået i 2007, og som kun gælder patienter i alderen år bliver udvidet til at gælde alle. For fra 2010 bliver ordningen udvidet til at omfatte dem, der lider af let til moderat angst. Danske regioner vil gerne udvide den oprindelige ordning, så alle aldersgrupper er omfattet af den. Regeringen præsenterer til efteråret en national handlingsplan for psykisk syge, der skal give området et tiltrængt løft. Sundhedsministeren lægger især vægt på, at der skal ske en mere effektiv opsporing af psykisk syge børn og unge, hvilket vi hilser meget velkomment. Samtidigt vil sundhedsministeren bruge 9 mio. kr. på at efteruddanne læger, så de bedre kan diagnosticere stress- og angstlidelser. Kun hver fjerde med angst bliver opsporet og diagnosticeret hos den praktiserende læge i dag. Kurserne skal udbydes i 2009 og 10. Det har været en skamplet på det danske velfærdssamfund, at der har været så dårlig adgang til behandling for så stor en patientgruppe som vores, men til gengæld er det glædeligt, at der nu endelig kommer gang i en række initiativer, så angste kan få den rigtige diagnose, effektiv behandling og dermed et bedre liv. Og her kan det ikke understreges nok, at det er altafgørende med en tidlig indsats, for jo længere tid der går, inden man kommer i behandling, jo mindre er sandsynligheden for, at man bliver 100% helbredt. I AngstAvisen 25 har vi kigget nærmere på generaliseret angst. Cand. psych. Irene Oestrich, som er aktuel med bogen Slip bekymringerne, har bidraget med en artikel om den kroniske bekymringsangst, der lige som andre angstlidelser involverer en mængde katastrofetanker, der gør livet surt. Heldigvis kan man lære at tænke mere konstruktivt og søge glæde og opmuntring i sin egen daglige funktion og i forholdet til andre. Vi bringer også en anmeldelse af den nævnte bog, som vil være rigtig god ikke bare til mennesker med generaliseret angst, men bestemt også til andre, der gerne vil ruste sig til at møde livets udfordringer konstruktivt og lære at søge lykken og glæden. Som et godt supplement til emnet har vi fået lov at bringe et kapitel fra Henrik Tingleffs bog Kognitiv terapi Metoder i hverdagen 2. Kapitlet handler om, hvordan man kan afsætte bekymringstid og på den måde undgå at bekymringerne breder sig ud over hele døgnet. Vi har desuden fornøjelsen af at præsentere et DVD-kursus i mindfulness, som man tager over otte uger hjemme i sin egen stue! Der er 100 kr. rabat til Angstforeningens medlemmer. Se mere om dette bag på bladet. Endelig bringer vi et referat fra Angstforeningens generalforsamling og præsenterer et nyt bestyrelsesmedlem samt to nye suppleanter. God læselyst og fortsat rigtig god sommer! Marie Särs Andersen daglig leder, Angstforeningen 3\n4 Generaliseret angst og bekymring Af Irene Oestrich Tema Generaliseret angst Bekymring er lykkens værste fjende, og psykologisk forskning i angst har for længe siden afsløret, at måden vi mennesker tænker på, og vores forhold til vores egne tanker i sig selv kan være så forstyrret, at det fører til angstlidelse eller andre psykiske lidelser. Jo mere alvorlig og indgribende bekymringen er, jo dårligere bliver personens problemløsning. Indgribende bekymringer viser sig hele tiden: man bekymrer sig om alt, fra man slår øjnene op om morgenen, og til man går i seng, for bekymringer holder en vågen om aftenen, når man skal sove. Generaliseret angst omfatter alt fra arbejde og uddannelse, eksaminer og prøver til helbred, kærlighed, økonomi og fremtid. Med andre ord har man ikke fred i sindet nogen steder i sit liv. Det ikke at kunne opnå fred i sindet er en stærk mental trussel. Generaliseret angst er karakteriseret ved overdrevne og ukontrollable bekymringer kombineret med en række klassiske angstsymptomer. Når man lider af generaliseret angst, kan man som regel ikke huske, hvornår det startede, og man oplever, at man har bekymret sig hele livet igennem. De fleste angstpatienter husker også, at deres mor eller far var meget bekymret. Den kroniske tilstand udgør en perlekæde af negative tanker med katastrofeindhold og en ubrydelig række af bekymringer. Eksempel: En mand ligger og kan ikke falde i søvn, tankerne raser gennem hans hoved: Hvis vækkeuret ikke ringer, kommer jeg for sent op, så får jeg ikke benzin på, og så løber jeg tør på motorvejen. Jeg kommer alt for sent til mødet i morgen formiddag, de sidder og venter og taler om, at jeg ikke er pålidelig. Chefen beslutter sig for at forfremme en anden end mig. Jeg bliver ved med at være fattig min kone er ikke tjent med mig, hun er nok allerede ved at finde en anden mand. Jeg får ikke lov at se mine børn, når de flytter langt væk og får en ny far, og jeg er både uduelig på mit arbejde og som far. Jeg bliver ensom og kan ikke se nogen mening med livet, jeg finder aldrig en ny kæreste, og alle kan se, hvor uduelig jeg er. Nu kan han bare slet ikke sove, og han ligger og vender og drejer sig i timevis. Den tankestil, der udløser bekymringsangst og generaliseret angst, er fuld af katastrofetænkning. Det er en særlig form for pessimistisk tankestil, der for de fleste vedligeholdes af underliggende formodninger som: Hvis ikke jeg bekymrer mig, sker der noget forfærdeligt. Jeg er nødt til hele tiden at tænke på det værste, der kan ske, for at forsøge at hindre det i at ske. Men katastrofetænkning hindrer ikke katastrofer i at ske tværtimod. Der er imidlertid en masse bekymringer, som er konstruktive og 83 % af indbyggerne i vestlige lande mener, at bekymringer faktisk hjælper dem med at finde gode og konstruktive løsninger på problemer i deres liv. Det kommer imidlertid an på tankestilen, der ligger bag bekymringen. Helt uden bekymringer kan vi ikke forudsige og undgå problemer, men i samme øjeblik vi oplever, at vores bekymringer kommer ud af kontrol, bliver vi fanget i angstens onde cirkel. Det nytter heller ikke at skabe en masse bekymringer, hvis man ikke har de nødvendige problemløsningsfærdigheder til at løse problemerne eller undgå problemerne i livet. Der er ingen livssituation uden problemer, men dét der for nogen er uoverstigelige problemer kan for andre faktisk opfattes som velkomne udfordringer. Når man er god til at løse et problem, frygter man heller ikke problemet, og man anser det ikke for noget dårligt eller noget, der skal undgås for enhver pris. Den situation, som den generaliserede angstpatient er i, ligner de øvrige angsttilstande. Bekymringsangsten udløses af en påtrængende tanke: Hvad nu hvis min elskede bliver involveret i en trafikulykke? Tanken understøttes ofte af en livlig fantasi og visualisering af det værste, der kan ske. Den følelsesmæssige tilstand undermineres yderligere af, at tankestilen er så fuld af mistolkninger og underliggende formodninger eller leveregler, at det bliver umuligt for personen af komme ud af den onde cirkel. Når jeg tænker på trafikulykken, får jeg det måske til at ske Det er dårligt, jeg tænker på den måde. Måske er jeg et ondt menneske, der kun tænker på onde ting. Der er flere typer bekymringer, men de har alle samme effekt: de ødelægger humøret, trivslen og evnen til at skabe lykke og glæde. Lykke og glæde er ellers en vigtig modgift mod angst og bekymring, så den negative effekt af bekymringsangst ender med helt at underminere livssituationen. Løsningen er altså ikke at undertrykke eller forsøge at ignorere alle bekymrende tanker. Det er uklogt at overse reelle trusler og ikke være forberedt på de skadelige begivenheder, mennesker kan rammes af helt tilfældigt og uden egen indflydelse. Der er som bekendt mange virkelige trusler i verden: terror, naturkatastrofer, sygdom, overfald og personlige kritiske hændelser. Vi er nødt til at forholde os til det, uden at overdrive den reelle fare og den personlige betydning, det har i negativ retning. Løsningen er konstant at søge lykke og glæde, opmuntring og styrke i sin egen daglige funktion og i forholdet til andre. Sonja Lyubomirskis 20 4\n5 veje til lykke indeholder gode strategier til dette. Alle er nødt til at søge styrke i egen livssituation og styrke kommer fra mange kilder, men mest af alt fra måden, vi tænker på. Til den med kronisk bekymring vil jeg sige: Du tror på den ene side, at dine bekymringer hjælper dig med at undgå ulykker, og på den anden side oplever du dem som uden for kontrol og meget skadelige. Disse to opfattelser udgør en konflikt i dine tanker. Du er nødt til at tage stilling. Hvis du mener bekymringerne hjælper dig, så find nogle konstruktive løsninger og slip bekymringerne. Når din evne til at løse problemet øges (og alt hvad man gør meget, har den effekt, at man bliver bedre og bedre til det) så går dine ressourcer tilsvarende op. Hvis du derimod mener, dine bekymringer er uden for kontrol og skadelige, så lær at fokusere på noget andet. Acceptér tanken Hvad nu hvis., men forhold dig kritisk til den tanke. Den hjælper dig ikke, så lær at fokusere på, hvad du egentlig har brug for lige nu, og hvordan du gerne vil have, det skal være. Eksempel: manden der ikke kan sove. Når tanken hvad nu hvis vækkeuret ikke ringer i morgen dukker op, skal han acceptere tanken og give slip på den. Han er ikke særligt træt og noget urolig i kroppen. Det er bedre, at han står op igen og fx sætter sig til at høre noget af sin yndlingsmusik og visualisere nogle lykkelige minder eller lave en liste over alt det, han sætter pris på i sit liv lige nu. Han skal således bevidst vælge at fordrive bekymringen med konstruktivt og positivt tankeindhold. For dermed at skabe ro i sindet og opnå en naturlig træthed, der er et langt bedre grundlag for at falde i søvn end bekymringsangstens adrenalinsus. Det kroniske bekymringsoffer vil ofte indvende: Ja men det virker ikke, når jeg først er i gang med at bekymre mig. Og det er ganske sandt. Konstruktive tankevaner kræver, at de er veltrænede. Du er nødt til at erkende, at det forholder sig med mental styrke som med al anden styrke, den skal hele tiden bygges op og vedligeholdes for at virke, især hvis du i mange år har vænnet dig til at være i bekymringens fæle greb. Gå systematisk til værks og øv dig hele tiden på at opbygge modstandskraft. Det er ikke dine tanker, der er det vigtigste det vigtigste er, at du har et konstruktivt forhold til tankerne, og det er aldrig for sent at bygge et konstruktivt forhold op. Men du skal beslutte dig for det og holde fast i din beslutning, især når det bliver svært. Se anmeldelsen af Irene Oestrichs nye bog: Slip bekymringerne gør op med lykkens værste fjende på side 20 her i bladet. 5\n6 Afsæt bekymringstid Af psykolog Henrik Tingleff Tema Generaliseret angst Angstforeningen har fået lov til at bringe et kapitel fra psykolog Henrik Tingleffs bog Kognitiv Terapi Metoder i hverdagen 2. Om metoden Mange af os kender til, at en given situation, bekymring, opgave eller problematik bliver ved med at køre rundt i hovedet på os. Det kan være forholdsvis simple ting som: Kan jeg nu huske, hvad jeg skal sige i mit oplæg på mandag? eller: Fik jeg nu svaret klart og tydeligt nok?. Det kan også være tanker, som er værre, f.eks.: Var det nu det rigtige job at tage? eller Elsker min mand mig stadig?. Eller dybt alvorlige spørgsmål som: Bliver jeg nogensinde rigtig lykkelig?, Var det virkelig det her, jeg ville med livet? eller Er jeg ved at blive syg, deprimeret, miste forstanden? Det er indlysende, at hver af disse tanker vil generere nedtrykthed, dræne os for energi og spille uhensigtsmæssigt ind på vores adfærd. Hvis man så til og med gentager tankerne med stor hyppighed, vil det kun gøre humøret og tilstanden værre. Dertil kommer, at den tid og energi, man bruger på tankerne og bekymringerne, skal komme et sted fra. Dermed bliver der helt konkret mindre tid og energi til at beskæftige sig med ting, som er langt sundere og bedre for én. Det kan derfor være en rigtig god idé at øve sig i at begrænse sine bekymringer til et fast tidspunkt. Fremgangsmåde 1. Afsæt et konkret tidsrum på et fast sted som bekymringstid. F.eks. hver eftermiddag fra til eller hvilken frekvens, der nu passer dig. Sørg for, at tidspunktet er et godt tidspunkt for dig, dvs., at det er realistisk at holde og passer i forhold til dine øvrige daglige aktiviteter. 2. Hver gang en bekymringstanke melder sig i løbet af dagen, accepterer du, at den er der, registrerer hvad den handler om, skriver evt. en kort note om den og udsætter den så til næste bekymringstid: Der kom igen en tanke om jobbet. Nu tænkte jeg, at jeg bare spiller skuespil, og at de gennemskuer mig en dag. Den noterer jeg mig lige, og så må jeg tænke nærmere over det i næste bekymringstid. 3. Suppler ovenstående med en række rationelle svar til bekymringerne, dvs. svar der fortæller, hvorfor bekymringerne ikke hører til lige nu og derfor bør udsættes. Det kan være rationelle argumenter som: Den tanke gør ikke noget godt for mig lige nu, Den tanke fjerner min koncentration fra det, jeg er i gang med, Den tanke har intet at gøre med det, jeg er i gang med, Hvis min veninde ringede lige nu og begyndte at snakke om noget helt irrelevant, ville jeg også bede hende ringe senere, Det dræner mig for energi at tænke den tanke. Jo mere energi jeg bruger på den, jo mindre har jeg til rent faktisk at forholde mig til den senere., Jeg kan alligevel ikke handle på min tanke lige nu. 6\n7 4. Når din bekymringstid kommer, så må du bekymre dig, ærgre dig, blive ked af det, vred eller fortvivle lige så meget, du vil. Du må svælge i tankerne og lade dem fylde alt det, de vil, lige så længe bekymringstiden varer. Når bekymringstiden er slut, må du igen tilbage til at registrere, acceptere og udskyde tanken, indtil du næste gang har din bekymringstid. Efterhånden som du bliver bedre og bedre til at udskyde tankerne, kan du også begynde at bruge bekymringstiden til aktiv intervention over for dig selv. Du kan lave tankeregistreringsark og omstrukturering, du kan lave problemløsning, eller du kan planlægge adfærdseksperimenter, der kan gøre dig klogere på, om din bekymring er rationel eller irrationel. Case Karina er 32 år. Hun er blevet skilt efter et tidligt, men langt ægteskab og er nu alene med to børn i skolealderen. Skilsmissen har ikke været ekstraordinært vanskelig, og både praktisk og økonomisk er hun i forholdsvis trygge rammer. Hendes hverdag har imidlertid udviklet sig til at være fyldt med bekymringstanker som: Hvad nu hvis jeg var blevet i ægteskabet?, Hvordan mon mit liv så havde været?, Hvad betyder skilsmissen for børnene, kommer de til at trives på sigt?, Kunne vi have gjort det anderledes?, Kan jeg blive lykkelig igen?, Kan jeg være god nok for mine børn? osv.. Tankerne gør Karina rigtig ked af det og nogle gange også angst. De bliver ved med at vende tilbage. Til sidst beslutter Karina sig for at indføre bekymringstid i sin hverdag. Hun tager tidligt fri fra arbejde to dage om ugen og sætter så 45 minutter af til skilsmissetid. I den tid tillader hun sig selv at græde, være vred, være frustreret og være forvirret. På alle andre tidspunkter, når tankerne kommer, laver hun en kort note og henviser tankerne til skilsmissetiden. Efter 3-4 uger begynder Karina at bruge skilsmissetiden på omstrukturering og evaluering og efter 7-8 uger oplever hun både, at tankerne aftager i hendes hverdag, og at hendes humør generelt er bedre. Med tiden kan hun også indskrænke bekymringstiden til kortere og sjældnere seancer. Angste og deprimerede mødre vækkes oftere Kvinder, der lider af depression eller angst, inden de bliver gravide, får oftere børn, der vågner om natten, viser en undersøgelse. Man har tidligere fundet frem til, at børn, der ofte vågner om natten i 6-12-måneders alderen, oftere får søvnproblemer, også senere i barndommen. Dette er igen blevet forbundet med en øget risiko for adfærdsforstyrrelser. I en undersøgelse offentliggjort i tidsskriftet Sleep med 874 mødre og deres børn udfyldte kvinderne, inden de blev gravide, et spørgeskema. Resultaterne af dette viste, at 29 pct. af kvinderne kunne betegnes som havende psykiske problemer som depression og angst. Seks og tolv måneder efter fødslen blev kvinderne igen udspurgt og fortalte bl.a. om, hvor ofte deres børn vågnede om natten. Det viste sig, at de mødre, der havde haft psykiske problemer før graviditeten, oftere havde børn, der vågnede om natten, end de kvinder, der ikke havde lidt af angst eller depression. Sammenhængen vedblev, efter at forskerne havde justeret for faktorer som eventuel depression efter fødslen, og at mor og barn delte soverum. Dagens Medicin,\n8 Generalforsamling ANGSTFORENINGEN Referat af Angstforeningens generalforsamling tirsdag den 26. maj 2009 kl.17.30, Peter Bangsvej 1D, 2000 Frederiksberg, Pinsestuen 1. Valg af dirigent: Paw Jønsson 2. Valg af referent: Mia Attle 3. Godkendelse af dagsorden: Dagsorden godkendt. 4. Valg af stemmetællere: Paw Jønsson blev valgt. 5. Formandens beretning: Angstforeningen har efterhånden 9 år på bagen, og vi oplever, at både offentlige instanser og behandlingssteder i stadig højere grad ønsker at lytte til os og trække på vores erfaringer. Vi tror på, at ODA s regionskonferencer i 2007 og vores visionsprogram, således har medvirket til at man i august 2008 har indført en undersøgelsesgaranti for børn og unge, at der i januar kom en behandlingsgaranti for samme gruppe, og at der fra januar 2010 vil komme undersøgelses- og behandlingsgaranti for voksne. Implementeringen af garantierne er dog ikke uden problemer. Fra er der afsat 75 mil kr. via satspuljeaftalen til psykologbehandling af personer med let til moderat angst og OCD. Vi er glade for, at det endelig bliver en realitet, men frygter samtidigt, at aldersgrænsen ligesom ved depressionsbehandling bliver sat ved 37 år. Derved vil mange erhvervsaktive og andre fortsat være udelukket fra den behandling, der kan sikre dem en bedre livskvalitet og en fremtid på arbejdsmarkedet blev året, hvor Angstforeningen både fik en ny formand, undertegnede, og ny daglig leder, Marie Särs Andersen, efter at Kamma Kaspersen trak sig tilbage. Det blev også året, hvor etableringen af det nye fællessekretariat ODA officielt blev grundlagt. ODA tager sig af regnskabsfunktioner, medlemsstyring og ikke mindst politiske aktiviteter for de tre foreninger OCD-foreningen, Depressionsforeningen og Angstforeningen. Vi har stor tiltro til, at vi sammen kan slå et langt større slag for, at man i samfundet skal blive opmærksomme på alvoren af de ikke-psykotiske lidelser, sådan at vi kan opnå aftabuisering, bedre opsporing af angstlidelser, bedre diagnosticering, bedre adgang til behandling og højere kvalitet af behandlingstilbudene. Angstforeningen har efterhånden et rigtig godt samarbejde med landets forskellige psykinfo er, som trækker på vores hjælp og viden i forbindelse med diverse foredragsaftener. Vi er også med i PsykiatriFondens arbejdsgruppe for landsindsatsen mod angst og håber på, at alle de kræfter, der sættes ind på forskellige niveauer i samfundet medvirker til, at angst efterhånden bliver en naturlig ting at tale om. Vi har i foråret 2009 indledt et samarbejde med Natteravnene, som gerne vil uddele vores børneunge-pjece. Desuden har vi fået en sponsor, der betaler for udgivelsen af vores nye pjece om generaliseret angst. Vi søger p.t. endnu en sponsor til vores nye socialfobibrocure [dette er nu lykkedes, red.] og står også for at skulle have redigeret hvervefolderen. Vi kører desuden i en mini-kampagne om panikangst, som består af udsendelse af information om panikangst til praktiserende læger, psykologer, PPR mv., samt afholdelse af foredrag og avisartikler om emnet. Vi håber, at kampagnen vil føre til en bedre opsporing og diagnosticering af panikangst, samt at panikangste i højere grad vil opsøge behandling for deres angst og dermed få en bedre livskvalitet. Med hensyn til projekter har Angstforeningen p.t. 18 selvhjælpsgrupper rundt om i landet. TelefonRådgivningen har åbent 23 timer om ugen og AngstTelefonen er fortsat åben fire aftener om ugen. Vi har nydt godt af det foredragskorps, som blev etableret i 2007, hvor frivillige ved forskellige arrangementer inkl. vores egne tager ud og fortæller deres personlige historie til inspiration for andre. Vi efterlyser stadig flere nye foredragsholdere, især fra Jylland. I det hele taget vil vi benytte lejligheden til at takke alle vores ca. 60 frivillige medarbejdere, som bidrager til, at vi kan holde projekterne i gang. Uden jer ville der ikke være nogen Angstforening! Angstforeningen har p.t. knap 1000 medlemmer. Vi håber at tallet vil stige støt i løbet af året. Det er af stor betydning både for foreningens daglige drift og også for vores politiske slagkraft, at vi er så mange medlemmer som muligt. Så tak til alle jer der bakker op om vores arbejde! Marianne Bukh Ipsen Formand 6. Regnskabsaflæggelse Regnskabet for 2008 blev godkendt. Følgende kommentarer: Renteudgifterne udgør en stor post, dette skyldes et rentefald i foreningens værdipapirer som følge af finanskrisen. Renten er dog på vej op igen. I 2008 var 18-tilskuddet kr. mindre end budgetteret. Tilskuddet er egentlig ikke gået ned, men er blevet budgetteret for højt, da det var et mål vi ønskede. Endvidere er noget af tilskuddet i stedet lagt i punktet andre tilskud. I forhold til selvhjælpsgrupper og foredrag stemmer regnskabet heller 8\n9 Regeringen støtter angstkurser ikke helt overens, dette skyldes vi har ændret konteringen. Alt i alt er budgettet samlet dog ret præcist i forhold til det budgetterede. 7. Behandling af indkomne forslag: Der var ingen indkomne forslag 8. Fastsættelse af kontingent Uændret og fastholdes således på kr. 200 årligt. 9. Godkendelse af budget for indeværende regnskabsår Der er budgetteret med et mindre underskud, dette da vi har et halv år med ekstra løn til fratrådt medarbejder samt har ønsket at give det reelle billede. 10. Valg af bestyrelsesmedlemmer og tre suppleanter Genvalgt er: Martin Glarding Mia Attle (ny næstformand) Preben Jørgensen Peder Terpager Rasmussen Lars Nyeman (suppleant) Nyvalgt er: Pia Callesen Hauge Larsen (suppleant) Michael Nielsen (suppleant) Ikke på valg var: Marianne Bukh Ipsen (formand) Lisbeth Gregersen Udtræder af bestyrelsen: Marie-Louise Vandborg (næstformand) Susanne Mitchell (suppleant) 11. Valg af ekstern revisor: Paw Jønsson blev valgt. 12. Evt. Intet. Sundhedsminister Jakob Axel Nielsen er klar til at kaste 9 millioner kroner ind i efteruddannelsen af de praktiserende læger, så de bedre kan diagnosticere patienter med angstlidelser. Af de , der lider af angst, bliver kun hver fjerde opdaget og diagnosticeret hos den praktiserende læge.»de praktiserende læger ved alt for lidt om angst«, siger blandt andre læge Merete Lundsten, der står for videreuddannelse af praktiserende læger inden for psykiske lidelser. Læger fejlaflæser de fysiske symptomer på angst og sender folk videre i systemet, som om de lider af en fysisk sygdom og ikke den psykiske sygdom, der i virkeligheden er tale om, forklarer hun. Kurserne skal udbydes i 2009 og 2010, og hvordan de beskrives er op til de Praktiserende Lægers Organisation og Dansk Selskab for Almen Medicin. Men alle er kurser i stressrelaterede sygdomme, hvor angst udgør en stor del To ud af tre betænkelig ved psykisk syg kollega Et stort flertal af danskerne er betænkelige ved kolleger med psykiske lidelser, mens fysisk handicappede møder stigende accept. Noget tyder på, at der netop i forhold til psykisk sygdom kan være brug for andre former for oplysning end det, der gælder for andre handicap, for danskernes stigende accept af handicappede kolleger er tilsyneladende ikke kommet de psykisk syge til gavn. En netop offentliggjort undersøgelse, foretaget af SFI, Det Nationale Forskningscenter for Velfærd, viser, at knap 12 procent af de adspurgte har betænkeligheder ved en kollega i kørestol, mens godt 19 procent er betænkelige ved at få en blind kollega. Spørges der derimod til en maniodepressiv kollega, svarer 65 procent, at de er betænkelige! Seniorforsker Jan Høgelund, der står bag undersøgelsen, mener, at modstanden mod psykisk syge kolleger kan skyldes uvidenhed. Undersøgelsen viser jo en højere tolerance hos medarbejdere, der allerede har handicappede kolleger. Psykisk sygdom er mere diffust end fysiske handicap, og derfor er usikkerheden formentligt også større, siger Jan Høgelund. Kristeligt Dagblad,\n10 Præsentation af de nye bestyrelsesmedlemmer ANGSTFORENINGEN Ved Angstforeningens generalforsamling den 26. maj blev der valgt et nyt bestyrelsesmedlem og to nye suppleanter. De nyvalgte præsenterer sig her. Pia Callesen, cand.psych - nyvalgt bestyrelsesmedlem Jeg er uddannet psykolog fra University of Wales, Bangor og Københavne Universitet og har desuden en videreuddannelse i kognitiv adfærdsterapi. Jeg er daglig leder af CEKTOS Center for Kognitiv Terapi og Supervision, Næstved og København, hvor vi er ti psykologer, der alle arbejder med kognitiv terapi. Jeg har stor erfaring med behandlingen af diverse angstproblematikker, herunder helbredsangst, socialfobi og diverse fobier og har desuden overenskomst med sygesikringen i Næstved. Jeg har i samarbejde med Lennart Holm, udgivet bogen Kognitiv Terapi & Helbredsangst fra Sokratisk Forlag. Udover min bestyrelsespost i Angstforeningen er jeg næstformand i Sektionen for Selvstændige Psykologer under Dansk Psykolog Forening samt Medlem af SAKT Selskab for Adfærds- og Kognitiv Terapi. I mit arbejde i Angstforeningen vil jeg gerne bidrage med min faglige viden samt deltage i arbejdet for at øge information og muligheder for kvalificeret, vidensbaseret og hurtig behandling for personer med angst. Michael Nielsen - nyvalgt suppleant Mine problemer med socialfobi er endnu ikke overstået, men tæt på. I dag, efter 10 måneders aktivt medlemskab af Angstforeningen, er mit liv mere normaliseret end det har været de sidste 9 år. Jeg er til forskel fra tiden med socialfobien begyndt at opsøge socialt samvær igen, begyndt at skabe mig et netværk igen og ikke mindst begyndt at have overskud til at have interessere mig for mig selv igen. Som så mange andre med socialfobi har jeg oplevet ensomheden, mobningen, den manglende anerkendelse og ikke mindst undervurderingen af mine kompetencer. Arbejdsmarkedet er håbløst bagud i forhold til psykisk arbejdsmiljø, herunder i forhold til hvordan arbejdspladsen skaber rum for eksempelvis socialfobi. Og det i en tid, hvor vi meget snart oplever store årgange gå på pension, efterladende gabende huller i arbejdsstyrken. Alligevel er der ikke fokus på at få de angste i arbejde igen. Et både sørgeligt og tragisk faktum, der gør Angstforeningens eksistens mere nødvendig end nogen sinde. Jeg er træt af kun at se angst som en svaghed. Den er efter min opfattelse fuld af styrke. For grundlæggende kræver det styrke at leve med angst. Mit håb er at kunne bidrage med fokus på medlemmerne, medarbejderne og støtterne. Min intuition siger mig, at Angstforeningen er en optimal platform til udvikling af angstrelaterede serviceprodukter, som medlemmerne, erhvervslivet og samfundet kan gøre brug af i fremtiden. Hauge Larsen, ingeniør og projektleder inden for vandmiljø - nyvalgt suppleant Angstforeningens hjemmeside var en god støtte, da jeg i 2006 slap af med socialangsten, der havde plaget mig i 15 år. Jeg kunne genkende mig selv i andres oplevelser på AngstForum og blive klogere på symptomer og behandling ved at læse om rådgivningen. Jeg er stolt og taknemmelig for muligheden for at give tilbage til fælles bedste; som frivillig på Angst- Telefonen og nu som suppleant i bestyrelsen for Angstforeningen. Gennem mit professionelle arbejde har jeg god erfaring med at sætte mig i kundens sted. Et bedre vandmiljø opstår ikke bare fordi, kunden kender det rigtige tekniske fix. Dette gælder også for angstbehandling. Angste og pårørende handler også kun, hvis vores information rammer den enkelte person rigtigt. Min mission i Angstforeningen er at hjælpe vores professionelle rådgivere til at målrette deres kommunikation mod det enkelte menneske, der logger ind på hjemmesiden. Det gælder selvfølgelig de angste selv, men lige så vigtige er deres familie, venner, arbejdskollegaer, læger, behandlere og andre, der kender en med angst. Vi siger, at der er mennesker med angst. Men deres omgangskreds og dermed millioner af danskere, er også i kontakt med angsten, om end indirekte. Disse medlidende kan være i stor vildrede og har selv behov for hjælp for at kunne hjælpe. 10\n11 Børn og unge kan få psykiatisk behandling på privathospitaler Psykisk syge børn og unge kan vælge et privat behandlingstilbud, hvis de skal vente i mere end to måneder på behandling på et offentlig sygehus. Danske Regioner har nemlig indgået aftale med Sammenslutningen af Privathospitaler & Privatklinikker i Danmark (SPPD) om udvidet ret til behandling i børne- og ungdomspsykiatrien. Den udvidede ret til behandling betyder, at psykisk syge børn og unge, der er henvist til regionernes børne- og ungdomspsykiatri, kan vælge et privat behandlingstilbud, hvis de skal vente i mere end to måneder på behandling i offentligt regi.»det har været et stort arbejde for forhandlerne og fagfolkene at få denne aftale på plads. Nu er vi heldigvis nået i mål, og vi har fået et godt resultat, som vil være til stor gavn for patienterne, siger Benedikte Kiær, 2. næstformand i Danske Regioner. Den udvidede ret til behandling trådte formelt i kraft den 1. januar 2009, men ifølge Danske Regioner har selve forløbet med at beskrive de kliniske rammer for den udvidede ret til behandling været mere omfattende end først antaget. Aftalen om udvidet ret til behandling i børne- og ungdomspsykiatrien omfatter ambulant behandling samt dagbehandling Offentligt behandlingstilbud i Helsingør Af psykolog Helle Enggaard Som en del af Nordsjællands Psykiatriske Hospital har afdelingen i Helsingør, dagafsnittet, flere tilbud til mennesker, der lider af angst i graden moderat til svær angst. Tilbuddene tilbydes mennesker med alle former for angst i alderen fra18 år og opefter. Behandlingen består af kognitiv adfærdsterapi, primært i en gruppe. Individuelle samtaler anvendes dog også, både inden og efter den gruppeterapeutiske behandling. Der tilbydes endagsgruppe for mennesker, der ikke har mulighed for at deltage i behandling flere gange om ugen, pga. arbejde eller studie. Derudover har afdelingen også en gruppe med behandling to gange dagligt og mulighed for at deltage i aktivitetsgrupper og undervisning. Behandlingstilbuddene er gratis, men forudsætter en henvisning fra egen læge. Dvs. du kontakter din egen læge og fortæller om din angst. Når vi har modtaget henvisningen, indkaldes du og tilbydes en samtale, hvor vi vurderer din tilstand og taler om eventuel behandling. Hvis du har spørgsmål eller andet, er du velkommen til at kontakte Psykolog Helle Enggaard på tlf el eller via mail: 11\n12 Få psykologen hjem i stuen Af Susanne Mitchell Lindhard BEHANDLING Følgende tekst blev bragt i AngstAvisen 24. Vi beklager, at der skete en fejl, så sidste del af teksten ikke kom med, hvorfor vi bringer hele teksten i dette nummer. Angstbehandling via nettet er blandt andet kendt fra Sverige og Norge, men nu har Cand. Psych. Kim Mathiasen taget et spændende, dansk initiativ. Han har i samarbejde med multimediedesigner Karsten Lysholm Flindt netop lanceret hjemmesiden Godstart.nu. Her tilbydes foreløbigt et online selvhjælpskursus mod panikangst, men der arbejdes allerede nu på at kunne tilbyde en række andre kurser på hjemmesiden. Kognitiv adfærdsterapi Psykolog Kim Mathiasen har taget en toårig efteruddannelse i kognitiv adfærdsterapi, der jo har veldokumenteret effekt i angstbehandling, og det er da også den kognitive tilgang til angstbehandling, der er hele fundamentet i kurset. Kognitiv adfærdsterapi, herefter kaldet KAT, er den bedst anerkendte og mest veldokumenterede terapiform til en række psykiske lidelser, som blandt andet depression og alle angstlidelser inkl. OCD. Derfor er KAT også Angstforeningens anbefalede behandlingsform. KAT er, som navnet antyder, en kombination af kognitiv terapi og adfærdsterapi. Kort sagt handler kognitiv terapi om det, vi tænker, og adfærdsterapi, om det vi gør, og begge områder er ekstremt vigtige for, hvordan vi mennesker håndterer angst. Eller for den sags skyld, hvordan vi håndterer alle livets forhold. Lidt om mig Som suppleant i Angstforeningens bestyrelse fik jeg mulighed for at tage panikangstkurset på Godstart.nu som testpilot. Jeg afsluttede således de første ni sessioner lige før jul. Det var med stor interesse og spænding, at jeg startede på første session. Jeg har lidt af panikangst siden 1994 og har prøvet en del forskellig behandling i årenes løb. Antidepressiv medicin tålte jeg ikke, så det blev i sin tid opgivet efter utallige belastende forsøg. Jeg har haft glæde af psykoterapi, men manglede her noget til at kunne håndtere tilbagefald med panikangst. Efter en længere sygemelding i 2003 fik jeg mulighed for at modtage kognitiv adfærdsterapi. Her fik jeg nogle af de redskaber, som jeg havde efterlyst siden 1994, og jeg fik gradvist et helt andet forhold til min angstlidelse; knapt så meget offer og meget mere medspiller.. Jeg blev raskmeldt og fik et spændende arbejde. Angsten mærkede jeg ikke meget til. Men, da jeg så efterfølgende troede at jeg kunne gå på vandet, og derfor brændte mit lys i begge ender, kom overbelastning og stress tilbage, og så poppede angsten godt og grundigt op igen i Så, da jeg startede på kurset på Godstart. nu, havde jeg bestemt brug for hjælp og nye, gode input. Forventningerne var derfor ret store. Ikke mindst da jeg også kunne se nogle forrygende perspektiver i en langt nemmere og lynhurtig adgang til angstbehandling. Især for mennesker der for første gang stifter bekendtskab med angst. Min angst nåede i hvert fald at brede sig vildt og ukontrolleret, da min panikangst startede i 1994, og jeg måtte vente halvandet år på en kommunal bevilling til 10 timers psykologassistance! På det tidspunkt forslog de 10 timer som en dråbe i havet.. Men, kunne dette nye net-initiativ mon holde vand, og var der kød på? Kursets opbygning Kurset består af ni sessioner og to senere opfølgningssessioner, efter henholdsvis 3 og 6 måneder.. Hver session består typisk af 4-6 videoklip, til tider forskellige skemaer, og der afsluttes hver gang med hjemmeopgaver. Gennem disse hjemmeopgaver og øvelser, der demonstreres, samt skemaer, grafik og fakta, opnås en stor viden om panikangst og om en række redskaber og metoder til at forstå, beherske og forhåbentligt komme helt af med sin angst. Som kursist er der også tilbud om at benytte kursets forum, hvor man kan stille spørgsmål og kommunikere med andre kursusdeltagere. Efter hver session tilbydes daglige påmindelser om hjemmeopgaver, via sms eller mail. Beløbet på 750 kr. er et engangsbeløb for hele kurset, og man kan altid gå tilbage og repetere tidligere sessioner, printe skemaer ud osv. 12\n13 Livet som kursist I første session skal man lige blive fortrolig med layout, læse instruktioner osv., men det hele er enkelt og indbydende bygget op, og man er hurtigt med. Man indleder første session med at udfylde et skema over egne symptomer på angst og styrken af dem, samt hvilke situationer man eventuelt undgår og i hvor høj grad. Dette skema udfylder man igen efter niende session, så man direkte kan måle sine resultater. Så toner psykolog Kim Mathiasen frem på skærmen og begynder at fortælle om angst generelt, panikangst og kognitiv adfærdsterapi, og så er man i gang. Senere i efterfølgende sessioner gennemgås en lang række temaer, lige fra detaljerede forklaringer og eksempler på øvelser i at gå ud og møde angsten og overvinde den, viden om vores tankemønstre og deres magt, til introduktioner i afspændings- og vejrtrækningsteknikker. Alt virker solidt, velfunderet og tillidsvækkende. Man kan altid spole frem og tilbage i videoerne fra de gennemgåede sessioner, og der står også forklarende tekst under billedet. Godstart.nu er et selvhjælpskursus til dig, som døjer med panikangst og kunne tænke dig at gøre noget ved det. Det er bygget op over kognitiv terapi som er den bedst dokumenterede behandlingsmetode i forhold til panikangst For at opnå det bedste resultat benytter vi os både af klassiske metoder samt de fordele som internettet kan levere. Rabat til Angstforeningens medlemmer Angstramte i Danmark har fået et nyt behandlingstilbud! Alt hvad der kræves er en computer, internetadgang, en personlig og målrettet arbejdsindsats - og 750 kr. (- eller 650 kr. for medlemmer af Angstforeningen). Du kan læse mere om, hvordan du opnår rabatten ved at gå ind på På forsiden (lidt nede på siden) finder du rubrikken: Medlemsrabat på panikangstkursus Her klikker du på: Læs mere her Kim Mathiasen Godstart.nu Man bliver altså taget i hånden lige fra starten og behøver derfor ingen forudsætninger for, at få et stort udbytte af kurset. Alt bliver forklaret og uddybet, med øvelser, skemaer, tekster og eksempler. Når man afslutter en session, der typisk består af 4-6 trin, så bestemmer man selv, hvilken dato og klokkeslæt man ønsker at fortsætte med næste session. Der skal som minimum gå fem dage mellem hver session, for at få tid til at gennemføre hjemmeopgaver. Man skriver i øvrigt selv sin påmindelse, der så bliver sendt dagligt pr. sms, eller mail. Hjemmeopgaver Der kommer hjemmeopgave til slut i hver session. I første session er hjemmeopgaven for eksempel at registrere, hvad der sker, når man oplever angsten? Dette gøres i et 4 kolonne-skema; Hvad skete der? Hvor stærk var angsten? Hvilke tanker fløj gennem hovedet? Hvad gjorde du? Man printer skemaet ud og registrerer så dagligt, helst på et fast tidspunkt. Hjemmeopgaverne er helt essentielle for udbyttet af kurset, ja de er faktisk den største del. Det er her, at man som kursist suverænt har indflydelse på hovedudbyttet af hele kurset. Jo mere man arbejder med hjemmeopgaverne, jo større positiv effekt vil kurset have på ens angsttilstand. 13\n14 Kurset kan klart anbefales Helt ny med panikangst eller med lang historie bag sig? Uanset hvilken situation man måtte befinde sig i, er der meget at hente i dette godt gennemarbejdede og yderst lødige kursus. Man bliver klogere på sig selv og sin tilstand og får en masse redskaber til at håndtere sin panikangst. Jeg fik mine forventninger indfriet og har helt klart fået det betydeligt bedre i løbet af kursusforløbet. Psykolog Kim Mathiasen tvivler ikke på, at det kan lykkes at blive angsten helt kvit ved hjælp af KAT, og derfor kommer han også yderst overbevisende gennem skærmen. Konceptet fungerer altså rent faktisk imponerende godt, også selvom kommunikation er envejs. Og så er der fordelen ved, at man på denne her måde kan gå til psykolog, helt når det passer i det daglige program og i øvrigt få fortrolighed med, hvad en kognitiv psykolog egentlig udretter. Har man ikke erfaring med psykologbehandling, kan man jo have lidt forbehold mod at henvende sig personligt til en. Et af de allerstørste fortrin ved dette kursustilbud er, at man nu ved hjælp af nettet kan starte op på et intensivt kursus i panikangst, fem minutter efter man har oplevet sit første angstanfald! Måske panikangst så langt hurtigere bliver til noget man bare forstår og kan håndtere og sætte sig ud over, frem for at ende i en mangeårig og opslidende tilstand? Havde dette kursus eksisteret i 1994, tror jeg i hvert fald bestemt, at meget havde set anderledes ud for mit vedkommende. Kurset kræver, at man er godt motiveret, og kan udøve en vis selvdisciplin og arbejdsmoral. At have nogen at dele det med, er heller ikke en dårlig ide. En træningsmakker måske eller en god ven, der vil agere sparringspartner, mens kurset kører? Ellers er der hjemmesidens forum, hvor man kan udveksle erfaringer og måske se, om man kan finde en makker i lokalområdet? Men selv helt på egen hånd kan man få stort udbytte ud af kurset. Hvem skal nu betale? Prisen på 750 kr., for et helt kursus i KAT og panikangst er yderst rimelig, og pengene er givet virkelig godt ud. Hele kurset koster mindre end en enkelt time hos en psykolog, og man får virkelig meget for det beløb, så jeg mener ikke at prisen bør afholde nogen. Når det så er sagt, så kunne jeg godt tænke mig, at Sundhedsstyrelsen for alvor fik øjnene op for de millioner af samfundskroner, der kunne spares ved en bred vifte af hurtig, gratis og effektiv angstbehandling. Angst rammer højt og bredt i alle samfundslag, ofte med meget langvarige sygemeldinger til følge. Sådan behøver det ikke at være, så lad os håbe på, at gratis angstbehandling i flere former en dag i nær fremtid bliver en selvfølgelig del af vores velfærdssamfund. Log ind på Godstart.nu og se nærmere. Britney Spears angstanfald som 18-årig Steve Dennis står bag bogen «Britney: Inside The Dream», og han hævder, at Britney tog prozac mod depression og angstanfald allerede som 18-årig. Spears skal have fået angstanfaldene under «Oops! I did it Again»-turneen i 2000, da hun turnerede i Europa. En kilde som skulle stå stjernen nær, siger følgende: Hun havde problemer med at sove og græd meget. Natten var det eneste tidspunkt, hvor hun var alene, og hun havde det svært med det. Kun når hun var helt udkørt, kunne hun finde hvile. Dennis skriver også om, hvorfor Britney klippede sit hår af i 2007, og om hendes forhold til moren Lynne\n15 Stillehavsdrik dæmper angst og depression Ekstrakt fra stillehavsplanten kava hjælper mod angst og depression, viser ny australsk undersøgelse. Kava-planten har længe været en vigtig del af det religiøse og rituelle liv på stillehavsøerne Fiji, Tonga, Samoa og Vanuatu, hvor også den drik, som de fremstiller af planten, kaldes kava, eller kavakava. Den traditionelle drik indeholder ikke alkohol, men har en svag berusende effekt. På Fiji fremstilles drikken af tørrede rødder, og på Vanuatu laves den på friske blade, noget som giver en stærkere rus. Frygt for leverskader har betydet at kava er blevet fjernet fra de europæiske og australske markeder, men i 2007 opfordrede verdenssundhedsorganisationen WHO forskere til at undersøge planten nærmere. Nu er den første kliniske undersøgelse på mennesker fuldført, og forskerne konkluderer, at kava hjælper mod både angst og depressioner. Der blev ikke fundet nogen uønskede bivirkninger, bortset fra én person, som meldte om noget kvalme, men blev frisk igen efter et par dage. En skålfuld af den traditionelle kava-drik indeholder mellem 100 og 200 mg af det virksomme stof kavalaktoner, men øboerne i Stillehavet indtager ofte mange skålfulde i løbet af en aften med kava-drikning. I løbet af et helt liv drikker en gennemsnitlig fijianer omkring skålfulde af drikken. De piller deltagerne fik, indeholdt 250 mg af det virksomme stof. Forskerne anbefaler yderligere undersøgelser af kava-ekstrakt, men skriver også at planten trygt kan anvendes i små doser over en kort periode, inden man eventuelt går videre med angstbehandling med farmakologiske stoffer Hypokondere kan kureres Gruppen, man tidligere kaldte hypokondere, bliver i dag taget seriøst og får oftere og oftere hjælp. Omkring fem procent af patienterne i lægens venteværelse skønnes at lide af helbredsangst.»hypokondri har tidligere været lidt af en vittighed. Man har ikke taget denne gruppe helt alvorligt, selvom de kan være alvorligt invalideret af deres sygdom. I dag ved vi, at der er tale om en angstlidelse, og at der er gode muligheder for behandling,«siger Per Fink, ledende overlæge på Forskningsklinikken for Funktionelle Lidelser ved Århus Universitetshospital. Her er man i øjeblikket ved at opbygge et nyt behandlingstilbud, der fra foråret 2009 vil være klart til årligt at behandle 80 patienter med helbredsangst. Også på Bispebjerg Hospital behandler man et stigende antal af denne gruppe. Her viser en undersøgelse, at ud af 80 patienter blev en tredjedel fuldstændigt raske, mens endnu en tredjedel fik det markant bedre. Helbredsangst er en angstlidelse, hvor man er overopmærksom på kroppens signaler og optaget af frygten for at lide af en alvorlig sygdom. Man kan kun kortvarigt acceptere forsikringer om, at man ikke fejler noget. Tidligere brugte man betegnelsen hypokondri. Urban Øst,\n16 Når angsten tager magten BOGREOLEN Når angsten tager magten om angstlidelser blandet unge Peer Straarup Søndergaard Turbine, Århus. 2009, 144 sider ISBN Jeg blev bange, svedte, rystede og fik kvalme og blev mere bange. Til sidst havde jeg det så dårligt, at jeg troede, jeg skulle dø. Sådan beskriver den 22-årige Tanja oplevelsen af sit første alvorlige angstanfald, der fandt sted, da hun var 15 år gammel. I dag efter terapi og hårdt arbejde ser Tanja ikke længere angsten som en modstander, men snarere som noget, der har været med til at gøre hende til den, hun er i dag. (Tanja arbejder som frivillig foredragsholder for Angstforeningen og er på den måde med til at inspirere og bringe håb til andre angste.) I alt ti unge fortæller om deres angstlidelse i bogen, og det er meget forskelligt, hvordan angsten er kommet til udtryk i deres liv. Tanja oplevede panikangst, Nadia følte angst i sociale sammenhænge; Casper har haft OCD og udført tvangsritualer i et forsøg på at forhindre ulykker, Benjamin har lidt af svær eksamens- og præstationsangst, mens andre har været plaget af panikangst, angst for sygdomme og angst for at forlade deres hjem. De unge fortæller, hvordan angsten gradvist har taget magten over deres liv, men også om kampen for at vinde den tilbage. De unges beretninger bliver sat i perspektiv af fagfolk, der har hver deres vinkel på bogens tema. Der er interview om angstens biologi og væsen, om angst og eksistens, om angst i det moderne samfund og om kognitiv behandling. Der er desuden mange faktaoplysninger, en omfattende litteraturliste og en oversigt over relevante links. Bogen kan læses af unge, der gerne vil vide mere om angst og angstlidelser. Forældre og fagfolk, der arbejder med unge, kan også erhverve sig indsigt. Desuden kan bogen fx i folkeskolen og på ungdomsuddannelserne indgå i undervisningsforløb og projektarbejde. Når angsten tager magten sælges med rabat til Angstforeningens medlemmer. Se bagsiden. Haveterapi er mere end glade grønne fingre Haveterapi vinder frem til hjælp for behandling af bl.a. stress. Et nyt projekt skal gøre det lettere at designe flere danske terapihaver. Specialdesignede terapihaver kan blive en vigtig del af plejen af forskellige patientgrupper herunder stresspatienter. Det er en af anbefalingerne i en ny model for den kommende Terapihaven Nacadia i Hørsholm, som Skov & Landskab ved Københavns Universitet netop har præsenteret. Modellen skal inspirere til mere haveterapi i Danmark. Interessen for havens positive indvirkning på sundheden er de senere år øget kraftigt. At bruge både vild natur og særlige terapihaver som en vigtig del af plejen af forskellige patientgrupper såsom stressramte vinder fortsat frem. Forskningen har de seneste 30 år bevist, at natur har en kraftfuld rehabiliterende effekt på kriseramte mennesker. Når det gælder helbredelse af stress, har haveterapi i specialdesignede haver vist sig at være en yderst effektiv behandlingsform, siger lektor Ulrika K. Stigsdotter fra Skov & Landskab\n17 Se deg rundt! Af Claus Sersar Thomsen Se deg rundt! et selvhjelpsoplegg for deg med sosial angst Asle Hoffart, Gyldendal Akademisk 2008, 119 sider. ISBN Her er så endelig en selvhjælpsbog, ikke på dansk, men på norsk, til alle dem der døjer med socialfobi. Det er en bog der er skrevet af en norsk professor i psykologi, som også er specialist i klinisk psykologi, så det er ikke Hr. hvem som helst, der har forfattet den. Metoden, han har valgt at anvende i bogen, bygger på Clark og Wells kognitive model for socialfobi. De to har lavet indgående undersøgelser af, hvordan socialfobi opleves, og hvordan den kan ændres. Således har de bragt ny viden til torvs om socialfobi, som kan give nye redskaber i arbejdet med at ændre den. Metoden adskiller sig væsentligt fra andre behandlinger og har vist sig meget effektiv. Bogen lægger meget passende ud med en beskrivelse af, hvad socialfobi er, nemlig en tydelig frygt for sociale situationer, hvor man tror, man kan komme til at optræde på en pinlig måde og dermed blive bedømt negativt af andre. Man får dog kun diagnosen, hvis ens frygt for sociale situationer forstyrrer ens daglige rutiner, funktion på arbejde/uddannelse eller socialt liv i betydelig grad. Op mod 13% af den norske befolkning lider af socialfobi, der altså følger lige i hælene på depression og misbrug, som er de mest udbredte psykiske lidelser. Hver gang vi møder en situation eller hændelse, søger vi i vores hukommelse efter lignende situationer for at vurdere, hvordan vi skal tackle den situation, vi befinder os i. Den kognitive model viser, hvordan følelser og adfærd opretholdes af hhv. hukommelse, opmærksomhed, automatiske tanker og ikke-bevidste tanker. De ubehagelige følelser og den hæmmede adfærd kan ændres ved at ændre på en eller flere af disse faktorer. Den kognitive model fokuserer i særdeleshed på tankerne. I mange situationer kan det være vældigt praktisk, at vi husker, hvordan vi sidst forholdt os til en lignende situation, så vi ikke skal opfinde den dybe tallerken hver gang, men det er meget uhensigtsmæssigt, at tanker og adfærd i situationer, hvor vi bliver angste for noget, der ikke reelt udgør en fare, får lov at køre helt på automatgear, så vores frygt ikke bliver mindre, men derimod større for hver gang, vi er i en lignende situation. Og her er den kognitive terapi ret genial, for den går ind og udpinner hver enkelt situation, hvis man vil det, de tanker og følelser man har i den, og hvordan ens adfærd var i den givne situation. Så langt ned går man sjældent selv i sin analyse af, hvor det går galt, når man fx sidder og hakker i det i en samtale med doktormanden eller blokerer helt, når man skal smalltalke under tørrehjelmen hos frisøren. Det jeg personligt godt kan lide ved denne bog er, at den kun fokuserer på socialfobi, og at den metode, den er bygget på er udviklet og baseret på forskning i lige præcis socialfobi. Mange af de selvhjælpsbøger, jeg har læst, tager udgangspunkt i kognitiv terapi, og det gør denne bog også, men en del bøger tager altså ikke højde for at nok er principperne for behandling den samme, men det føles altså ikke ens at have OCD og socialfobi fx, og det er ikke nødvendigvis helt de samme greb, der virker. Bogen er fyldt med øvelser, der, hvis man følger dem, kan hjælpe én af med en god portion socialfobi. Men problemet med selvhjælpsbøger er, at man ofte blot læser bogen uden at lave øvelserne, og så sidder man der bagefter og undrer sig over, hvorfor det ikke virker. Det kan man måske ikke klandre forfatterne for, men Asle Hoffart har taget lidt højde for det i bogen, og er lidt efter én med, om man nu har lavet det, man skal, dog ikke helt nok efter min mening. Det bedste man nok kan gøre er at finde én, der også har socialfobi eller gå ind i en af vores socialfobigrupper og slå sig sammen om at arbejde med bogen og gøre det stille og roligt, det er både nemmere at holde sig selv fast i det, når man skal stå lidt til regnskab for sine makkere med det, og det er sjovere at lave øvelserne sammen med andre. Alt i alt er det en virkelig fin bog, som jeg håber snart bliver oversat til dansk, for der er så vidt vi ved her på redaktionen ikke nogen selvhjælpsbøger om socialfobi på dansk endnu ud over er fx Gillian Butlers at overvinde socialangst og generthed og Esben Hougaard Kognitiv behandling af panikangst og socialfobi. Heldigvis er bogen skrevet på et ret letfatteligt norsk, så de fleste vil sagtens kunne læse den Du kan finde information om bogen og skemaer på no/sedegrundt 17\n18 Mindfulness-kursus hjemme i stuen BOGREOLEN Nu er det muligt at tage på 8 ugers mindfulness-kursus hjemme i stuen! Morten Hecksher, KognitivGruppen, introducerer komplet DVD- KURSUS (ialt 2 timer og 45 minutters film ) i mindfulness og mindfulness baseret kognitiv terapi (MBCT). Mindfulness henvender sig til alle, der gerne vil træne nærvær og finde indre ro og er et effektivt og veldokumenteret redskab til stress- og angstreduktion samt forebyggelse af depression. Det er videnskabeligt bevist at mindfulness-træning virker. Eksempelvis vil risikoen for yderligere depressive episoder hos personer som har været deprimerede nedsættes markant efter de har introduceret mindfulness-redskaberne i deres liv. DVD-kurset er et selvhjælpsprogram beregnet til hjemmetræning i mindfulness. Du har således selv mulighed for at arbejde med din depression eller træne fokus og nærvær. I løbet af 8 sessioner af 8 ugers varighed optræner du gradvist grundlæggende mindfulness-færdigheder så som opmærksomhed, koncentrationsevne og nærvær. Kurset kræver ikke forudgående kendskab til mindfulness, men hvis du allerede har deltaget i et mindfulness-kursus, kan DVD-kurset bruges til at støtte, fastholde og udvikle din træning. I kurset indgår film, manual, guidede meditationer og yoga-programmer, der supplerer hinanden og motiverer dig gennem kurset. Kurset består af Skriftlig manual: overblik over hele kurset (32 sider) Introduktionsfilm (20 min.) 8 film. 1 film til hver session/ uge: (i alt 1 time og 37 min.) 11 Lydfiler med guidede meditationer (i alt 2 timer og 36 min.) Film med yogaprogram (30 min.) Film med yogastræk program og åndedrætsmeditation (26 min.) I introduktions- og sessionsfilmene møder du Lotte, der har taget mindfulness-kurset for at komme igennem en sygdomsperiode med kræft, Lis, der efter sin mands død har haft angstanfald og en depression og Jens, der tog kurset i forbindelse med et rygestop. I løbet af de 8 uger du er på DVD-kurset kan du spejle dig i deres erfaringer og vej gennem de 8 sessioner. Kurset præsenteres af psykolog Morten Hecksher, som gennem 7 år har arbejdet med mindfulness baseret træning både individuelt og i gruppe og med adfærdsterapi siden Morten Hecksher træner klienter og underviser psykologer og læger i mindfulness baseret kognitiv terapi i Danmark og i udlandet. Han er forfatter til en række artikler, lyd- CDer og bogudgivelser om kognitiv terapi og mindfulness. Kursus-DVD en kan købes for kr porto kr. 22 på eller tlf Medlemmer af Angstforeningen får 100 kr. i rabat. Se bagsiden. For yderligere information kontakt Morten Hecksher, KognitivGruppen , 18\n19 Praktiserende læger overser angst Læger ved for lidt om angst, derfor går alt for mange danskere rundt med lidelsen uden at vide, at de har den, og det kan i værste fald være invaliderende. Det fastslår sundhedsøkonom Jakob Kjeldbjerg fra Dansk Sygehus Institut, der vurderer, at behandlingen af angstplagede danskere kunne beskæftige medarbejdere.»vi ved, der sker en massiv underdiagnosticering på angst. Og vi ved, der sker en fejldiagnosticering hos disse patienter. Og det er en frygtelig masse mennesker, vi taler om«, siger Jakob Kjeldbjerg til Politiken. Allerede i 2007 fastslog eksperter, at danskere lider af angst, og at kun hver fjerde får stillet diagnosen. Men situationen er ikke blevet bedre siden, mener Jakob Kjeldbjerg: Han bliver bakket op af Merete Lundsteen, der videreuddanner praktiserende læger i psykiatrien:»når patienter med angst kommer ind til den praktiserende læge, har de ofte fysiske symptomer som diaré, hjerte- eller vejrtrækningsproblemer. Og når lægerne ikke er opmærksomme på angst, så fokuserer de på det fysiske«. Formanden for Praktiserende Lægers Organisation, Michael Dupont, er overrasket over de mange fejldiagnosticeringer:»vi har ikke tradition for at tvinge folk til efteruddannelse. Men det ville hjælpe på det her«, siger formanden Angst forværrer opmærksomhedsproblemer Børn som har angst, oveni opmærksomhedsproblemer, har det sværere i skolen og socialt end børn, der udelukkende har opmærksomhedsproblemer. Hos børn med opmærksomhedsproblemer (fx ADD eller ADHD) findes der hyppigt følelsesmæssige problemer såsom angst. Ifølge cand.psych. Lin Sørensen, der har forsket i emnet, findes der imidlertid meget lidt viden om, hvordan denne sammenhæng påvirker børns funktionsniveau i hverdagen. Nu viser hendes forskning, at børn med både opmærksomhedsvanskeligheder og emotionelle problemer har betydeligt flere vanskeligheder i forhold til skolefag og social omgang med venner, sammenlignet med børn, der kun har opmærksomhedsvanskeligheder. Hendes forskning viste, at når et barn har følelsesmæssige problemer og opmærksomhedsproblemer samtidigt, nedsætter det evnen til at kunne bearbejde kompleks information og evnen til at tænke fleksibelt. Endvidere fandt hun frem til, at angst hos børn med ADHD gav flere vanskeligheder med at hæmme sine impulser, med at optræde fleksibelt og med at regulere følelsesmæssige udtryk, når de blev sammenlignet med børn med ADHD, der ikke havde angst. xml,\n20 Slip bekymringerne løs! Af Marie S. Andersen BOGREOLEN Slip bekymringerne gør op med lykkens værste fjende Irene Henriette Oestrich Politikens Forlag 2009, 263 sider. ISBN Så er den her endelig bogen, der kan hjælpe os med at komme bekymringerne til livs. Et redskab især til mennesker med generaliseret angst, men også til alle andre, der bekymrer sig om stort og småt og lader det overskygge glæden ved nuet. Det er selvfølgelig ikke så nemt, som det lyder. Man slipper ikke uden videre bekymringerne i henhold til en opskrift i en bog. Men læser man bogen og lader sig inspirere af alle de vinkler, den griber sagen an på, og lægger man dertil et målrettet og bevidst stykke arbejde krydret med den tålmodighed, det kræver at indøve nye tankemønstre og vaner, ja så er jeg ikke i tvivl om, at vi her har fået serveret et slaraffenland af muligheder at tage udgangspunkt i. Da jeg sad med bogen i hånden første gang parat til at begynde min læsning, tænkte jeg Ih det bliver spændende at få noget at vide om, hvordan man holder op med at bekymre sig, og så forestillede jeg mig, at hele bogen ville være en lang opskrift på, hvordan man stopper formålsløse og nedbrydende bekymringer. Men jeg blev hurtigt klogere og opdagede, at bogen bestemt også handler om at udvikle modstandskraft og copingstrategier, så at man i højere grad kan stå imod, rejse sig og komme videre, når ulykken er ude. Og det er den med mellemrum, for ingen går gennem livet uden forhindringer. Helt grundlæggende findes der to slags bekymringer: Dem der tjener til at forhindre ulykke, fordi de bidrager til, at man i en given situation kan tage nogle fornuftige forholdsregler og dem, der alene forpester tilværelsen, fordi de drejer sig om ting, man alligevel ikke er herre over, uanset hvor meget man bekymrer sig. Bekymringer, der ikke tjener noget formål, er opslidende og ødelægger nuet, og det kommer måske ikke som nogen overraskelse, at for mange bekymringer nedbryder ens immunforsvar og gør, at man ældes hurtigere. Den gode nyhed er, at glæde og nydelse til gengæld er modgift mod sygdom og bekymring. Og mens jeg læste bogen, slog det mig, at hvis den skulle have haft en anden titel, kunne det have været Find glæden. For den indeholder rigtig mange gode anvisninger på, hvordan man i højere grad kan lære at fokusere på det, der glæder og tilfredsstiller, så man kan give sig selv et tryk på den dopaminknap, der er så vigtig for ens velbefindende. Et forholdsvist nemt og konkret sted at starte kan være, at man tre gange om ugen noterer mindst fire ting ned, som man er taknemmelig for. Eksperimentelle undersøgelser har vist, at mennesker, som gør dette, bliver mere lykkelige og tilfredse end dem, der ikke gør det. Lykke kommer i øvrigt i høj grad af, at ens liv har mening og retning, at man har god harmoni mellem sine tanker, følelser og adfærd. Da 40 procent af dispositionen til at skabe lykkefølelse netop har med tanker og adfærd at gøre, har vi gode muligheder for at ændre på vores evne til at føle lykke. (Af de resterende 60 procent er 50 procent genetisk bestemt, mens 10 procent skyldes livsomstændigheder). Forfatteren, Irene Henriette Oestrich, kommer generelt godt omkring nogle centrale områder som selvværd, helbred, sundhed, kærlighed, positivt og negativt livssyn, traumer og meget mere, så der er nok at kigge på og arbejde med, hvis man vil opbygge styrke og ballast til at stå imod med. I Angstforeningen er vi glade for endelig at have en lærerig bog at henvise til, når problemet er bekymringer. Og til sidst et citat fra bogen, som er værd at have i baghovedet: Lykke er en rejse, ikke en destination. 20