2011/3 2013/1. Marts September Leder, 2. Unge biavlere, 3. Erlands bænk, 5. Fortidens facader, 6 - PDF\n2011/3 2013/1. Marts September Leder, 2. Unge biavlere, 3. Erlands bænk, 5. Fortidens facader, 6\nDownload "2011/3 2013/1. Marts 2013. September 2011. Leder, 2. Unge biavlere, 3. Erlands bænk, 5. Fortidens facader, 6"\n1 2011/3 September /1 Marts 2013 Leder, 2 Unge biavlere, 3 Erlands bænk, 5 Fortidens facader, 6 Rejsegilde for klubhus til vinterbaderne, 7 Badeanstalter i Svanemøllebugten, 8 Sådan er vores energiforbrug, 10 Hjælp til at sommerlukke, 11 VVS-service til fjernvarmeanlægget, 12 Gør kvarteret mere grønt, 13 Komponisten N.W. Gade, 14 Kulturinitiativer i Skt. Kjelds Kvarter, 16 Seneste nyt fra bestyrelsen, 16 Referat af Generalforsamlingen, 17 Kalender, 23 Kilden 2013/1 1\n2 Leder Forsiden er en akvarel af Christian Sonne. Som du kunne læse i det forrige nummer af Kilden, har Christian en særlig veneration for de unikke smedejernshegn, som B&W-arbejdere blandt beboerne smedede på værftet og pyntede kvarteret med. Christians fotos af udvalgte smedejernshegn findes nu på kvarterets hjemmeside sammen med fotos, som Per Elvekjær har taget af samtlige hegn. Se under Dit hus > Haver og hegn. Bestyrelsen Bestyrelsen har konstitueret sig og fået ny formand: Benditte Skyhøj Olsen, og ny næstformand: Chris Pethick, se side 16. Dejligt, at alle bestyrelsesmedlemmerne har lyst og energi til at tage endnu en tørn. Samtidig opfordrede Ole Graugaard til, at flere husejere stiller op, så der sker en gradvis fornyelse i bestyrelsen. Tak til bestyrelsen for jeres store, frivillige indsats med at passe på kvarteret og løse fælles opgaver. Desuden kan man glæde sig over, at der foregår mange andre aktiviteter med folk uden for bestyrelsen, fx halloween, fastelavn, nytår, trafik, energi, grønne initiativer, torvet, facebook, materielkælderen og Kilden. Kontingent via BetalingsService Vores kasserer Lars Bjerregaard opfordrer til, at så mange som muligt betaler foreningens kontingent via BetalingsService. Det vil spare ham for meget ekstraarbejde med at sende indbetalingskort og rykke for forsinkede indbetalinger. Det må kunne lykkes at få procenten op fra de ca 60 %, der betaler over nettet i dag, til 80 %, som er Lars ønske. Og lad os håbe, at rykkere kun bliver nogle enkelte undtagelser. På hjemmesiden (> Din forening > Kontingent) er der et link til Betalings- Service, så du kan melde dig til. Nye skribenter Også i dette nummer har vi fået stof fra andre beboere blandt andet fra to drenge, som har en særlig hobby, læs side 3, og fra Lone Nørmark, som har skrevet om en af vores komponister, se side 14. God påske og glædeligt forår ønsker Ulla og Lise Kilden 2013/1, marts 2013 Medlemsblad for Husejerforeningen i Strandvejskvarteret Udgives 4 gange om året. Oplag 450. Tryk: Frederiksberg Bogtrykkeri A/S Tidligere numre kan findes på Redaktion: Lise Fogh (ansv) og Ulla Liberg Foto: Per Elvekjær m.fl. Indlæg kan sendes til eller til redaktørerne, se adresser på bagsiden. 2 Kilden 2013/1\n3 Unge biavlere i Strandvejskvarteret På foreningens årlige loppemarked i sommer stod to drenge, Marcus på 11 år og hans bror Sebastian på 10 år, og solgte honning. Da vi hørte, at deres fritidsaktivitet var noget så usædvanligt som en biavlerforening, bad vi dem skrive til Kilden. Hvis du ikke var heldig at få købt honning sidste år, kan vi fortælle, at de kommer igen til august. Af Marcus og Sebastian Hauge, Niels W Gades Gade 25 Min bror og mig blev meldt ind i Roskilde biavlerforening af min far, der syntes, at vi skulle lære noget om bier og andre insekter. Familien har en fælles bistade dernede, og vi mødes i foreningen en gang hver anden uge, men ikke om vinteren. Roskilde biavlerforening Roskilde biavlerforening er en forening hvor man kommer og snakker og udfører fodringer på fællesbierne. Man kan også medbringe sin egen honning så alle andre kan smage. Der er altid en årets honning det er den bedste honning lavet Marcus og Sebastians bistade af et medlem. Vores bistade laver ca. 150 liter honning om året. Biens udvikling I Roskilde biavlerforening startede vi på et kursus, hvor vi lærte, at bier i virkeligheden er et meget lille og fredeligt insekt, der passer sig selv. Bien starter som en lille larve lagt af en dronning. I starten spiser den gele royal, som er et specielt produkt lavet af barnepasserbiernes madkirtler, indtil larven er udviklet nok til at få normal larvemad, som forhindrer den i at udvikle sig til en dronning. Bliver bien ved med at spise gele royal, bliver den til en dronning. Når bien er færdigudviklet, bliver den udklækket, og så starter bien et udviklingsforløb, hvor den starter som larvepasser. Den fodrer og tager sig af larverne, senere begynder den som voksbi, den sveder voks ud gennem bagkroppen til kuben. Arbejdsbierne sætter voksen på plads i tavlerne, dernæst begynder den som vagtbi. Biens brod er nu udviklet og giver det værste stik, men i biens sidste fase af dens liv bliver den arbejdsbi, så svinder brodden lidt ind, og bien begynder at indsamle pollen til kuben, indtil den bliver slidt op. En arbejdsbi, der er slidt op, har halverede følehorn, og vingerne er lasede. Arbejdsbien dør af udmattelse og opslidthed når den dør hjemme i bistadet, vil en venligsindet familie flyve den op i et træ og lægge den på dens helt eget blad, og der vil så senere komme fugle, der er Kilden 2013/1 3\n4 vant til, at det er deres spisekammer, og spise dem. Droner Hvis dronningen vælger at lægge ubefrugtede æg, bliver det til en hanbi, også kaldet en drone. Dronen er dobbelt så stor og kan ikke stikke, laver ikke noget og nasser af på arbejdsbierne. Dronen kaldes også for en kælebi, en kælebi kan bare gå ind i et fremmed bistade og tage mad. Dronninger Når arbejdsbierne vil have en ny dronning, laver de en lodret celle i toppen af bistadets tag. Der får de dronningen til at lægge et befrugtet æg, som de fodrer med gele royal, indtil den klækker, det giver den så mange vitaminer, at den udvikler sig til en dronning. Dronningekampen Den unge dronning vil gerne sætte sig på tronen, så hvis den møder den gamle dronning, vil den unge og gamle dronning prøve at slå hinanden ihjel. Den gamle dronning vil gøre alt for at beholde tronen. fredelige og stikker kun, hvis de er presset. Bien dør, efter den har stukket nogle, hvorimod hvepsen kan stikke flere gange uden at dø. Bien ønsker ikke at dø, så den har heller ikke lyst til at stikke, den flygter hellere, hvis den ikke forsvarer kuben. Biprodukter Kommer den unge dronning først ud for at parre sig og retur til bistaden, vil arbejdsbierne slå den gamle dronning ihjel, og bistaden har fået en ny hersker. Hvepsen Mange tror, at hvepse er bier, men det er de ikke! Hvepse er tit aggressive og stikker uprovokeret, mens bier er meget Honning af forskellig slags, produceret på forskellig måde, Propolis, Mjød og andet. Mjød er lavet af spildprodukter som honning, der ikke vil stivne og sådan. Mjød er en slags øl, det er en af de første slags alkohol vikingerne drak. Den skulle være meget sød. Propolis er det, bierne isolerer med, men hvis man tygger det, har det en lindrende effekt på hoste eller snue. 4 Kilden 2013/1\n5 Erlands bænk Historien om et langt og godt naboskab henover en generation og en gade Af Christian Sonne, Heisesgade 49 Erland på sin bænk i baghaven i Heisesgade Som tidligere fortalt i Kilden var nogle af de første husejere ansat på B&W og desuden ophavsmænd til mange af de gamle smedejernshegn i kvarteret. Også på andre måder har denne gruppe af husejere sikkert sat deres præg på kvarteret - blot mere tilfældigt og individuelt. Som et kuriosum kan jeg i den forbindelse fortælle om vores havebænk, som vi har fået overdraget af vores første genboere i Heisesgade 54: Erland og Dora Frederiksen. De var begge meget søde og venlige mennesker, men også tilbageholdende og ydmyge personer, som man ikke sådan lige kom i kontakt med! Erland var født i Viborg i fattige kår i 1903 og da han fandt ud af, at jeg også kom fra Viborg, åbnede det døren til en god kontakt med ham og hans kone, en kontakt, der varede lige til hans død i Dora var død 3 år tidligere. Erland og Dora fik til deres sorg aldrig nogen børn. Den dag, vores 3-årige datter uopfordret løb over Heisesgade og kastede sig i armene på Erland, kom derfor til at betyde meget for dem og blev en yderligere styrkelse af båndene mellem de to sider af gaden. Et liv med musik Ud over sin skolegang havde Erland i Viborg også lært at spille klaver. Efter skolen startede han i boghandlerlære. I 1922 flyttede han til København, hvor han fik ansættelse hos Wilhelm Hansen (Musikforlag) som musikarkivar. I sin fritid komponerede og spillede han musik og noder blev hans liv! I 1959 blev Erland hentet fra Wilhelm Hansen til det Kongelige Teater som musikarkivar et arbejde som han var meget glad for, og hvor han fik lejlighed til at stifte bekendtskab med mange af tidens kunstnere, musikere, dirigenter Kilden 2013/1 5\n6 mm. Ud over arbejdet (det var før edb- ens tidsalder) håndskrev han i fritiden noderne til utallige musikværker, transponerede værker osv. Han spillede og komponerede også og i 1937 komponerede han musikken til Lad tonerne fortælle (med tekst af Victor Skaarup), som blev et stort hit med Elsa Sigfuss. Svigerfar var klejnsmed på B&W De første 5 år i København boede han hos sin søster og hendes mand og søn i en toværelseslejlighed på Islands Brygge. Erland sov på en ottoman i stuen - så det var trangt. Dora og Erland mødte hinanden i 1927, blev gift i 1929 og flyttede ind i stuelejligheden i Heisesgade 54 hos svigerforældrene klejnsmed Anders Madsen og hustru Sophie. Klejnsmeden havde tidligere arbejdet på B&W og det er ham, der nede i kælderen i nr. 54 har lavet det smukke smedejernshegn, der stadig står foran huset. Af trærester fra B&W lavede han også en fin havebænk til haven. Den overtog Erland og Dora sammen med huset, da svigerforældrene døde. Da Erland var blevet alene, forærede han sin gamle havebænk til os, så vi kunne passe på den. Til gengæld inviterede vi gerne Erland over til en sommerfrokost selv om han som regel var svær at overtale så han kunne få lejlighed til at gense og prøve sin bænk og snakke om Viborg og tidens udvikling. Bænken pryder fortsat vores baghave fint istandsat, så den kan holde mange år endnu. Fortidens facader En lokalhistorisk fotoudstilling af journalist Marie Varming viser eksempler på facader og skilte fra en forgangen tid, blandt andet denne facade. Den lille udstilling kan ses på Østerbro Bibliotek, Dag Hammarskjölds Alle 19, fra den 13. april til 11. maj Hvad er mere passende end at handle med fisk, når man kommer fra Lemvig? Ikke meget, tænkte Henry Jensen, da han i 1944 åbnede Fiskebørsen på hjørnet af Landskronagade og H.C. Lumbyes Gade. Den havde dog allerede i nogle år været fiskehandel med skiftende ejere. Man skal faktisk helt tilbage til 1906 for at finde en anden og måske mere velduftende funktion. Dengang var huset nemlig kaffebrænderi. Ind i 70 erne var Fiskebørsen stadig en livlig forretning, men da var Henry fra Lemvig for længst gået på pension. /lf Teksten er fra udstillingen, Foto af Per Elvekjær 6 Kilden 2013/1\n7 Rejsegilde for nyt klubhus til vinterbaderne Den første søndag i Advent var der både frost og sne, men det forhindrede ikke mange af de tilmeldte vinterbadere i at tage en tur i det kolde vand. Vi andre nøjedes med at beundre det flotte nye klubhus, som efter 2 ½ uge var kommet så langt, at det var mere end bare et rejsegilde. Huset er bygget med bæredygtige materialer overalt, og der skal lægges græs og solfanger på taget. I talerne til de mange gæster, som var kommet til indvielsen, fremhævede både formanden Klaus Lange og SBBU s leder det fantastisk gode samarbejde, der har været imellem de to foreninger. Et samarbejde som også vil fortsætte i fremtiden, fx med saunagus i den gamle sauna ind imellem. Denne søndag var der mere end de 50 gæster ad gangen, som saunaen var bygget til, som spiste bajerske pølser med kartoffelsalat, drak fadøl og nød udsigten fra det store vindue ud mod Øresund. Alle var meget imponeret over de flotte nye rammer for Svanemøllebugtens Vinterbadelaug. Jan Væver, som er kasserer i foreningen, fortæller, at der allerede er medlemmer og en lang venteliste. Det er endnu uvist, hvornår det nye klubhus kan tages i brug, og desuden skal der anlægges en ny badebro og trappe, forklarer han. Med så mange medlemmer må man håbe, at de ikke får lyst til at bade på samme tid. /ul Kilden 2013/1 7\n8 Badeanstalter i Svanemøllebugten Nøgenbadning, vinterbadning og store svømmestævner tilsat hornorkester og restaurant. Alt dette har Svanemøllebugten kunnet byde på i gamle dage. Kildens tidligere redaktør Carsten Ohmsen tog allerede hul på dette emne i Kilden nr. 1, Helgoland 1 Den første badeanstalt Helgoland 1 åbnede i 1885, opkaldt efter den nordfrisiske ø Helgoland i Nordsøen, som var kendt for sit kursted og fine badestrande. Dengang lå strandlinjen helt inde ved den nuværende vej Vesterled, og der var temmelig lavvandet, så man gik ud i vandet på en lang badebro. Badeanstalten var bygget på zinkpontoner, og den 10. marts 1896 stak den flydende badeanstalt til søs. Vinteren var udsædvanlig hård, og hele Sundet var frosset til med store isflager. En kraftig vestenvind rev med isens hjælp hele badeanstalten løs fra fortøjningerne. Den drev under stor dramatik i land først på Middelgrundsfortet og senere på Saltholm, hvor den led totalforlis. Høyers friluftsgymnasium dog kun for mænd Før end Svanemøllebugten blev opfyldt af udgravet jord fra Boulevardbanen, lå der tre badeanstalter, nemlig "Helgoland", militærets og Høyers Friluftsbadeanstalt. Nærmere vandet (...) var der et lille areal omgivet af et plankeværk, som dækkede for Høyers Friluftsgymnasium. Der gik mændene helt nøgne, og der var forskellige gymnastikredskaber, som de kunde benytte, det har været en forløber for nudistlejre, dog kun for mænd. Der hørte også egen badeanstalt til. Da plankeværket jo ikke var helt tæt, kunde man se kvinder, der tittede gennem revnerne og nød synet af de nøgne mænd. Sådan skriver hhv Theodor Birch ( ) og G. Bukhave (født i 1898) i deres erindringer om livet i København. Helgoland 2 og den første vinterbadeanstalt I 1897 blev Helgoland 2 bygget på pæle, bl.a. af resterne fra Helgoland 1. Den fik kælenavnet Bondegaarden på grund af sin trækonstruktion. Tæt ved land byggede man i 1900 også en vinterbadeanstalt med en sal omgivet af otte værelser for herrer og seks for damer. Desuden var der fem store kakkelovne, et styrtebad, en vægt og gymnastikredskaber. Illustreret Tidende beskriver det sådan i februar 1903: Den, der en vintermorgen kommer tidligt ud af Strandvejen vil da træffe en skare tættilknappede damer og herrer cyklende eller til fods med kurs mod badeanstalten Helgoland, hvor de hver morgen om vejret er aldrig så forrygende tager deres bad i Øresunds salte vover. Dem har beboerne herude givet tilnavnet Vikinger og Strandmænd. Nordens største - Helgoland 3 Helgoland 2 blev afmonteret i 1914 og flyttet ca. 500 meter sydpå, ud for Strandvænget. I 1915 åbnede så den flotte store badeanstalt Helgoland 3, også bygget på træpæle. Den blev Nordens største badeanstalt og kaldt Den hvide By. Ved de store idrætsstævner kunne anlægget huse tilskuere rundt om 8 Kilden 2013/1\n9 Den hvide By, Helgoland 3, Fra Illustreret Tidende 100 m bassinet, som var et konkurrencebassin med vipper og udspringstårne. Der var bassiner til skolebørn, herre- og kvindebade, liggepladser til solbade, bassiner til konkurrencesvømning, i alt syv bassiner, omklædningsrum og yderst ude en restaurant. Illustreret Tidende bragte i 1916 en anmeldelse af Helgoland 3: Badeanstalten Helgoland Badeanstalten Helgoland, den store nye Sø-Badeanstalt, der ligger i Svanemøllebugten ved den ny Strandvej, og som sidste Aar blev aabnet for Publikum, har allerede forlængst vundet saa stor Tilslutning fra Publikums Side, at Aktieselskabet, der ejer Anstalten, har udvidet den i Forvejen omfattende Virksomhed, saa den i Vinter har kunnet byde Velkommen i sin fortrinlige Vinderbadeafdeling. Men ikke mindst nu, hvor Sommer- Badesæsonen er inde, vil Københavnerne vide at vurdere, hvad der ude ved Svanemøllebugten er gjort for at skabe et for Byen fuldt ud moderne Badeetablissement. Det store Kompleks, Anstalten omfatter, ligger med sine hvide Tage i Solen omgivet af Øresunds blaa Vand, og er Anstalten tiltalende set udefra, er dens Indretning det ikke mindre. Bandeanstaltens samlede Afdelinger - Skolebade-, Herre- og Dame-afdeling, Sportsbasin, Vinterbadeanstalten og Restauranten - kan rumme 4000 Mennesker paa Badeafdelingerne og 4000 Tilskuere omkring Sportsbasinet. For Badegæster, der dyrker Søbade hele Aaret, har det Interesse, at der findes Centralvarme i de hyggelige Omklædningsrum, ligesom der er indrettet overdækkede Bassiner. De varme Saltvandsbade er Helgolands Specialitet, Vandet oppumpes direkte fra Sundet, og Badet gives som Karbade med Doucine eller med Afsæbning i Badet og endelig som Saltvand Fyrrenaalsbade. Endelige er Anstalten forsynet med fortrinlige Gymnastiksale og en Afdeling for universel og lokal Massagebehandling. Kilden 2013/1 9\n10 Lukket på grund af forurening Badeanstalten måtte lukke i 1931, da badevandskvaliteten i Svanemøllebugten blev for dårlig. Kloakeringen fra kvarteret omkring Stockholmsgade betød, at skidtet blev ført ud i Svanemøllebugten gennem de nye kloakrør. Først i 1937 blev bygningerne fjernet, da en lovet forlængerledning til kloakrørene lod vente på sig. I stedet byggede man lystbådehavnen, som stod færdig i Der var også et løfte om en ny badeanstalt, som dog aldrig kom. Helgoland blev flyttet til Amager Da Helgoland i Svanemøllebugten blev lukket, flyttede den til Amager Strand, hvor vandet stadig var rent. Gymnastikforeningen Hermes overtog badeanstalten i 1936, og de brugte den til skolesvømning. Vinterbadeforeningen Det Kolde Gys blev oprettet i I 2008 blev Helgoland totalt renoveret. I 2010 åbnede Svanemøllestranden, og nu i 2013 åbner vinterbadeklubben et nyt, flot klubhus. /lf Kilder: Illustreret Tidende, nr. 37, 1916, img.kb.dk/iti/56/pdf/iti_56_0720.pdf Københavns Stadsarkiv Pensionisterindringer, 1969, Websiden Sådan er vores energiforbrug Takket være, at mange nu har besvaret energigruppens spørgeskema, har vi fået spændende viden om vores energiforbrug Af Søren Borch, Energigruppen I gennemsnit bruger vi i tusinde kroner: Fjernvarme 16, elektricitet 8, vand 4 og gas ½. Det største totale forbrug er mere end det dobbelte af det mindste forbrug. For elektricitet alene er forskellen en faktor 5, dvs, at det hus, der bruger mest, bruger fem gange så meget el som det hus, der bruger mindst. Hvis vi afgrænser os til små mellemhuse med to beboere, er forskellen på totalt forbrug hos mindste og største forbruger dog kun 50 % eller kr pr år; men det er jo da også en del. Sjove data om os Spørgeskemaerne viser også en række andre data om livet i husene, fx: en fjerdedel har uopvarmet trapperum, en tredjedel har brændeovne, halvdelen af husene har badekar, gulvvarme, gas Stor spredning for samme antal beboere 10 Kilden 2013/1\n11 til madlavning eller tørretumbler. Desuden har trefjerdedele terrassedøre, og de huse, der har fået skiftet tag og isoleret spidsloft, udgør også trefjerdedel. Der er kommet svar fra 10 % af husene, som virker repræsentative, og analyser og rådata kan hentes fra vores hjemmeside under menuen Dit hus > Energiråd. Udfyld selv spørgeskemaet Når du udfylder et spørgeskema, belønnes du med dit hus' ID-nummer, så du kan se dit eget forbrug i forhold til andres i kvarteret. Desuden bidrager du til, at energigruppen kan lave analyser, så vi kan målrette indsatsen i retning af, at vi alle belaster miljøet og privatøkonomien mindre. Du kan hente spørgeskemaet på websiden nævnt ovenfor. Fjernvarmedata fra Københavns Energi Mens HOFOR endnu hed Københavns Energi, gav de os fjernvarmedata for alle vores huse i Her kan du altså se dig selv ift alle knap 400 huse, og ikke kun ift dem, der indtil videre har besvaret skemaet. Disse fjernvarmetal er desuden omregnet til et standardår, så du fx i 2014 vil kunne se, om dit forbrug er gået ned. Hjælp til at sommerlukke for varmen af Jørgen Frederiksen, Energigruppen I maj arrangerer Energigruppen en aften, hvor vi gerne hjælper med at sommerlukke for radiatorerne hos dem, der måtte ønske det. I uge 18 sidst i april vil vi omdele en flyer, hvoraf det fremgår, hvem man kan kontakte i udvalget, hvis man gerne vil have hjælp. Links: > Dit hus > Energiråd De fleste kan selv Man kan spare op til kr. på fjernvarmen på et år ved at lukke for varmen til radiatorvandet om sommeren, og dertil sparer man en del elektricitet på cirkulationspumpen. I artiklen "Sommerluk fjernvarmeanlægget i maj" på vores website kan man se en video om fordelene ved at sommerlukke og om, hvordan man gør det selv. Kilden 2013/1 11\n12 VVS-service til fjernvarmeanlægget for 400 kr En rammeaftale, der passer til vore huse Af Christian Werenberg og Søren Borch, Energigruppen Energigruppen har udviklet en "rammeaftale" med et VVS-firma, som du kan bruge for at få gået dit fjernvarmeanlæg i kælderen igennem. Aftalen omfatter fx påfyldning af vand, tjek af trykekspansionsbeholderen, tjek af termometre, pumper og måler, rensning af snavssamlere, afmærkning af sommerventil mmm. Ting, som du bør gøre årligt. Meget af det gør mange beboere allerede selv, men visse dele kræver specielt måleudstyr. Hvis du ikke synes, at du har helt styr på dit fjernvarmeanlæg, så kan vi varmt anbefale ordningen. Den koster 400 kr incl moms. Ekstraydelser kan tilkøbes ifm besøget. Efter kontakt med flere VVS -firmaer, er aftalen udviklet sammen med Michael Storgaard fra MS TOTAL VVS ApS. Og vi har testet ordningen sammen med ham og seks beboere. Stor tak til disse forsøgspersoner. Hvis du vil benytte aftalen Hent aftalen på > Dit hus > Energiråd Læs hvad du får, og hvad du skal huske at sørge for selv Kontakt Michael Storgaard, MS TOTAL VVS ApS, kontor , Landskronagade 80 (I teorien kan du også kontakte et andet VVS-firma, men kun Michael kender aftalen og har været hele vejen igennem testfasen) Det er en standardaftale mellem dig og din VVS'er. Energigruppen skal ikke involveres. Aftalen omfatter ikke alt, fx ikke: Længerevarende instruktion i brug af anlægget Dybere rådgivning om udskiftning eller større renovering af anlægget Uvildig energigennemgang og -rådgivning for hus og anlæg. Energigruppen ønsker at få energiforbruget væsentligt ned. Denne serviceordning skal give et bidrag til, at alle husejere justerer deres fjernvarmeanlæg korrekt. 12 Kilden 2013/1\n13 Gør kvarteret mere grønt Lad os bidrage til de mange initiativer til at gøre Østerbro grønnere. Som led i Områdefornyelsen i Skt. Kjelds Kvarter findes projektet Klimakvarter, som samarbejder med Miljøpunkt Østerbro. Læs her om forårets aktiviteter. Grøn pulje i Områdefornyelsen Som led i Områdefornyelsen og projekt Klimakvarter er der afsat en sum på kr til en grøn pulje, som skal uddeles til små klimatilpasningsprojekter i Skt. Kjelds Kvarter. Man regner med at give tilskud til ca 10 projekter i 2013, fx til etablering af plantekasser, regntønder eller grønne tage. Puljen støtter kun med 50 % af budgettet, så man skal selv skaffe resten. Desuden skal projektet være med til at inspirere andre til at gøre noget lignende, og man forpligter sig også til at hjælpe nye projekter i gang. Desuden vil de foretrække projekter, hvori indgår samarbejde mellem flere borgere. I vores kvarter kunne man måske opnå tilskud til et demonstrationsprojekt om nye ideer til forhaver med 50 % grønt eller til grønne tage på skurene i baghaverne. Det ville kræve, at flere husejere slår sig sammen. Du kan blive inspireret til at dyrke tomater i en kapillærkasse på taget af et skur. Se om et projekt på Nørrebro: Den første ansøgningsrunde var den 15. marts 2013, og derefter modtages ansøgninger løbende. Læs mere her: Kontakt Pernille Andersen, tlf: Flere grønne aktiviteter Klimakvarteret inviterer til nye arrangementer i foråret: 21. april: Forårsrengøring på Østerbro. Mød op på Tåsinge Plads kl maj: Workshop: Dyrk din by og lav din egen have. 26. maj: Vi ser på byens smarte regnbede. 9. juni: Vi besøger byens grønne tage. Se mere på Andre klimainitiativer Som Adrian Schelling nævnte på generalforsamlingen, arbejder Områdefornyelsen desuden med forslag til, hvordan man kan omlægge til grønnere gader, som samtidig kan fungere som skybrudsgader i tilfælde af voldsomme regnskyl som i juli På kan du hente brochuren om Københavns første klimakvarter. Det har i øvrigt vakt opmærksomhed i Sverige, hvor projektet blev omtalt i et arkitekturtidsskrift. Ligeledes har det været omtalt i Politiken og i P1. /lf Kilden 2013/1 13\n14 En af vores komponister: Niels Wilhelm Gade, I mange år havde P1 et fast indslag hver dag kl ved navn "Danmark kort. I maj 2001 sendte Lone Nørmark denne historie om Niels W. Gade. Af Lone Nørmark, Niels W. Gades Gade 41 Det er godt, for ikke at sige nødvendigt, at have selvtillid at tro på egne evner og kræfter, hvis man gerne vil frem i verden. Det kan selvfølgelig være lettere sagt end gjort. Men hvis der er noget man virkelig brænder for, så kan man prøve at gøre som elitesportsfolk og andre, der skal yde en stor præstation man kan visualisere. D.v.s. at man på sin indre billedskærm gentagne gange forsøger at fremkalde den eller de situationer, man godt ville befinde sig i i fremtiden for derefter at styre intuitivt mod målet. Længe før begrebet visualisering var opfundet, forestillede nogle unge mænd sig forventningsfuldt deres gloriøse voksenliv. Ung og ambitiøs Én af dem, Niels hed han, manifesterede det tilmed i form af en plakat, hvorpå han skrev 25 år. Plakaten hængte han over sin seng, så den dagligt mindede ham om, at han inden han fyldte 25 år ville være blevet til noget stort. Niels forældre havde været gift i fem år, før sønnen kom til verden, så han var ventet med længsel og blev modtaget med stor glæde. Familien boede i Borgergade i København. Der var ikke for meget at rutte med, men sønnen, deres eneste barn, - Niels Wilhelm Gade skulle have det bedste af det bedste. Faren var uddannet snedker, men sammen med sin bror var han begyndt at fremstille musikinstrumenter guitarer og violiner. De solgte godt og fik råd til at etablere sig med hver sin forretning. Niels legetøj bestod fortrinsvis af musikinstrumenter. Hans far havde aldrig lært at spille, men musikalsk var han, og han kunne spille på de fleste instrumenter. Moren var også glad for musik, men allermest for teater. Interesse for teater og musik Da Niels var 5 år tog forældrene ham med i teater for første gang. Det var 14 Kilden 2013/1\n15 operaen Jægerbruden og det gjorde et voldsomt indtryk på den lille dreng. Hjemme i stuen spillede han teater, og sammen med legekammeraten Frederik byggede han et dukketeater. Niels gik i skole fra han var 11 til han blev konfirmeret som 14-årig. Han drømte om at blive skuespiller, men blev i stedet sat i snedkerlære hos faren. Efter et halvt års tid erklærede han, at hvis han ikke måtte blive skuespiller, så ville han i hvert fald være musiker. Samme år 1840 udskrev Musikforeningen en konkurrence, hvor Niels W. Gade blev opfordret til at deltage. Det var han først ikke meget for, men han endte alligevel med at indsende ouverturen til Efterklange af Ossian. Værket blev kåret med 1. præmie af et enigt dommerpanel og uropført den 19. november 1841 i Musikforeningen. Snart efter gik den sin sejrsgang ud i verden. Han fik sin vilje og blev sendt til undervisning hos violinisten Frederik Wexschall og organisten A.P. Berggreen. Plads i Det kgl. Kapel 16 år gammel debuterede han ved en koncert på Det kgl. Teater. Stor succes! Og den skaffede ham en elevplads i Det kgl. Kapel. Han mødte brødrene Edvard og Carl Helsted, og det var sammen med dem og med barndomsvennen Frederik Høedt, at de store fremtidsvisioner blev til. Niels skulle jo tilmed nå det, inden han blev 25 år, så han havde fart på. 18 år gammel komponerede han ouverturen Sokrates, som han fik Det kgl. Kapel til at spille igennem. Det var ikke godt. Det lød slet ikke sådan, som han havde hørt det for sit indre øre. Det sled noget på selvtilliden og Sokrates endte sit korte liv i kakkelovnen. Fire år senere opfordrede teatret ham til at skrive noget scenemusik til Aladdin. Og året efter fik han nogle melodier udgivet, bl.a. melodien til B.S. Ingemanns På Sjølunds fagre sletter. Titelblad fra Gades Ouverture Niels W. Gade var da 24 år gammel, så han nåede sit visualiserede mål om at blive til noget stort inden han fyldte 25 tre måneder senere. Også brødrene Helsted og Frederik Høedt kom godt i vej inden for musik og teaterverdenen. Om det nu skyldtes deres visualiseringer i ungdommen er svært at sige, men det kan vel aldrig skade selv at prøve!? PS: Brudevalsen, som N.W.G. skrev til balletten Et Folkesagn i 1854, var nær ved at dele skæbne med Sokrates. Det siges, at det var balletmester August Bournonville, der fiskede den op fra papirkurven. Og det gjorde han vist ret i. Kilde: Dansk Biografisk Leksikon Kilden 2013/1 15\n16 Kulturinitiativer i Skt. Kjelds Kvarter Hvad drømmer du om? Hvad drømmer folk på Ydre Østerbro om i forbindelse med ændringen af Tåsinge Plads og Skt. Kjelds Plads. For at få det at vide havde Områdefornyelsen lavet et festligt arrangement lørdag den 1. december sammen med spejderne i Oriongruppen. Der var spørgeskemaer til de voksne gæster, men også julemand med risengrød og gløgg, levende musik, boder med hjemmelavede kager, slik og julegaver. Kulturcenter Østerbro Områdefornyelsen er også med i planlægningen af det nye kulturcenter, som skal etableres i tilknytning til Kildevældsskolen. Der er udgivet en folder med idéoplægget om, hvad kulturcentret skal indeholde. Den kan hentes på sekretariatet Vennemindevej 39 eller fra hjemmesiden. Nyt kulturtidsskrift Områdefornyelsen Skt. Kjelds Kvarter har startet et nyt tidskrift, Skt K, som skal fokusere på de folkelige kulturaktiviteter, som foregår i kvarteret. Du kan hente et eksemplar på sekretariatet Vennemindevej 39. /ul Seneste nyt fra bestyrelsen Tak for en god generalforsamling Der var mange gode indlæg. Læs referatet herunder. Konstituering Bestyrelsen har nu konstitueret sig. Ny formand er Benditte Skyhøj. Som næstformand er valgt Chris Pethick. Se bagsiden for information om bestyrelsen og ansvarsområder. YouSee YouSee starter igen i uge 14, og forventer at være færdige i uge 25. Nyt kælderlokale Vi har fået nyt kælderlokale. Adressen er Hornemansgade 36. Der er nøgler hos Niels Ingvartsen, Hornemansgade 29 Jørgen Frederiksen, Kildevældsgade 9 Benditte Skyhøj, Hornemansgade 22 Vær opmærksom på, at vi bliver noget mere restriktive med adgangen til kælderen, og derfor kan man ikke være så spontan. Kontakt en af ovenstående i god tid, hvis du har brug for adgang. Havevandring Som tidligere år, planlægger vi havevandring i foråret. Har du ikke allerede fået rykket din postkasse ind i haven, så er det nu, hvis du vil undgå bøvl og ballade. Arbejdsgruppe om Kildevældsgade og torvet På generalforsamlingen blev der nedsat en arbejdsgruppe med henblik på udarbejdelse af en helhedsplan for Kildevældsgade og torvet. Du kan stadig nå at tilmelde dig, hvis du er interesseret i at deltage. Kontakt Ole Graugaard (se bagsiden for kontaktinformation). 16 Kilden 2013/1\n17 Referat af Generalforsamlingen Referat fra ordinær generalforsamling i Husejerforeningen Strandvejskvarteret 26. februar 2013 klokken på Svanemøllens Kaserne Dagsorden 1. Velkomst 2. Valg af dirigent 3. Bestyrelsens beretning 4. Foreningens regnskab Forslag til beslutning - Forslag om ændring af vedtægter. Opkrævning af gebyr ved manuel opkrævning og præcisering af omkostningsdækning ved rykkere og retlig inddrivelse. - Forslag om nedsættelse af arbejdsgrupper til udarbejdelse af plan for ændringer i Kildevældsgade og på torvet med henblik på forbedring af trafiksikkerheden og sammenhængskraften mellem kvarterets nordlige og sydlige del - Forslag om opsætning af hjertestarter i kvarteret ved Lene Lerche-Thomsen. 6. Budgetforslag Orientering fra Energigruppen 8. Valg af 2 bestyrelsesmedlemmer og 2 suppleanter til bestyrelsen På valg er Ole Graugaard og Jan Væver og som suppleant Claus Engelsen 9. Valg af revisor og revisorsuppleant 10. Eventuelt. Deltagere fra bestyrelsen: Ole Graugaard, Benditte Skyhøj Olsen, Jan Væver, Chris Pethick, Grete Kladakis og Claus Engelsen (suppleant) og uden for bestyrelsen: Lars Bjerregaard (kasserer). 50 huse var repræsenteret. 1. Velkomst Formanden bød velkommen til generalforsamlingens nye og gamle husejere og opfordrede til, at flere husejere møder op til de kommende generalforsamlinger. 2. Valg af dirigent Peter Lambert blev valgt til dirigent. Dirigenten konstaterede, at generalforsamlingen var lovlig og beslutningsdygtig. 3. Bestyrelsens beretning Formanden, Ole Graugaard gennemgik bestyrelsens beretning, som var udsendt inden generalforsamlingen. Arbejdet med udrulning af ledningsnettet udføres af YouSee, og især hjørnehusejere og deres naboer har været meget berørt af arbejdet. Formanden Kilden 2013/1 17\n18 takkede disse for deres tålmodighed. Der har været nogle ekstraudgifter ved nødvendigt gartnerarbejde i forbindelse med beskæring af haver før arbejdet kunne udføres. Efter vinterpausen mangler vi de to sidste karreer, og YouSee planlægger at gå i gang i uge 11 igen. En husejer havde fået klippet beplantning ned uden grund. På et spørgsmål fra Kildevældsgade 14 blev der svaret, at de nye bokse er eller vil blive tinglyst på husene. Bestyrelsen vil afklare dette med YouSee. Det blev foreslået, at der planlægges en fælles evaluering, når arbejdet er færdiggjort af hensyn til YouSees videre arbejde andre steder. Ole Graugaard ville gerne stå som modtager af evalueringer fra husejere og formidle dem til YouSee. Papircontainere Diskussionen om placering af papircontainere var oppe på sidste generalforsamling, hvor bestyrelsen havde orienteret om, at kommunen ville sætte papircontainere ud til husene. Der blev forespurgt, om den nye regel om yderligere affaldssortering også gælder i kvarteret. Dette svarede bestyrelsen nej til, da ordningen gælder udlejningsejendomme med mindst 5 lejemål. Mindre containere kan bestilles gennem kommunens hjemmeside. Ulla Liberg foreslog, at man kunne dele en container med en nabo. Bestyrelsen foreslog, at den ene nabo kunne stille den ene container ned i kælderen, og at naboerne deles om en container. Bestyrelsen roste Brøndrenserdagen som et rigtigt godt initiativ fra bl.a. Jørgen Frederiksen. Formanden håber, at det vil blive taget op igen. Gaderne I Berggreensgade er der problemer med de store rønnetræer, fordi rødderne vokser op i asfalten og ødelægger den. Asfalten er derfor blevet repareret, efter at træerne er blevet beskåret. Der er mulighed for, at det går ud over de træer, der er blevet beskåret. Men det var nødvendigt for at bevare asfalten hel. I sydgaderne vil der blive sat Paradisæbletræer, fordi der ikke kan plantes rønnebærtræer, hvor der tidligere har stået rønnebærtræer. Bestyrelsen har lavet en vedligeholdelsesaftale med en ny gartner. Flere nævnte, at der er behov for beskæring, f.eks. på hjørnet af Kildevældsgade, hvor der er lav beplantning, der tager udsynet i Kildevældsgade. Det er kommunens opgave i Kildevældsgade, men bestyrelsen opfordrede til, at man bruger Giv et praj-funktionen, der er en opgavefunktion, hvor man kan melde til kommunen, at der er behov for beskæring m.v. Trafik Trafikken er blevet værre, parkeringsproblemerne ligeså. Torkil Groving orienterede om arbejdet med Nordhavnsvej. Det er foran sin tidsplan og bliver færdig ult Østerbrogade er med i bydelsplanen, og der er tegnet på ny stil, mere grønt. To køreplaner, parkering. Der er et cykelstiprojekt i gang i forbindelse med Svanemølleruten, der går langs med banelegemet, på to broer over Helsingørmotorvejen og Lyngbyvej og videre over mod vest. 18 Kilden 2013/1\n19 Adriaan Schelling orienterede om områdefornyelsen i Sankt Kjeldskvarter, der er i gang med et klimatilpasningsprojekt til afledning af regnvand. Det vil kunne udnyttes rekreativt. De to gader, der skal bære dette, er Kildevældsgade og Tåsingegade. Områdefornyelsen har målt trafik og hastigheder for et år siden, og der vil ske nogen omlægning af den kollektive trafik. Lone Nørmark stillede et spørgsmål, om det kunne tillades, at man parkerer i legegaden om aftenen. Adriaan Schelling besvarede dette med et nej. Det er ikke muligt at ændre parkeringsforbud i opholds- og legeområder. Ole Graugaard orienterede om, at bestyrelsen mener, at det er vigtigt at fastholde, at kvarteret forbliver grønt, og at den såkaldte 50 procents regel (maksimalt 50 % belægning) er vigtig også af hensyn til absorbering af regnvand. Det blev foreslået, at man kunne overveje at tillade belægninger, der giver et grønt præg, og at det derfor kunne overvejes at ændre reglen. Formanden: Det er en regel, som bestyrelsen ikke har mulighed for at håndhæve. Flere husejere bakkede op om dette, fordi den grønne belægning sikrer, at der er biodiversitet i haverne. Desuden sikrer det mod regnvand i kældrene. Det blev fastslået, at det er vigtigt at blive ved med at diskutere emnet for at sikre, at haverne forbliver grønne. Der var et forslag fra Heisesgade 38 om, at der kunne der laves cykelparkering for enden af gaderne for at løse husejernes problem med manglende plads til cykler mv. i forhaverne. Formanden forklarede, at vejarealerne skal være frie, så et udrykningskøretøj skal kunne komme rundt. Men at forslaget tages op på næste generalforsamling, hvis nogen ønsker at fremsætte det. Kommunikation Kilden Formanden takkede de to redaktører for et meget fint arbejde med udvikling af Kilden. Den er vi stolte af. Facebook anvendes til al hurtig kommunikation om løst og fast. Vores hjemmeside: skal gøres mere stationær, men med en midtersektion til bestyrelsen og Energigruppen mv. Der har været afholdt ni arrangementer i kvarteret i Det er meget flot af et kvarter som vores. Bestyrelsen takkede alle de frivillige - uden dem ville kvarteret ikke være det, som det er, nemlig et rart, levende og unikt kvarter. Facader Trapper i baghaver er ofte et problem for naboer, hvis der er store reposer, og reposer har hidtil skullet godkendes i kommunen efter forudgående høring af foreningen i henhold til lokalplanen. Kommunen har i efteråret meddelt foreningen, at størrelsen af en repos nu er omfattet er bygningsreglementet af 2010, kapitel Derfor skal bestyrelsen ikke længere høres der er ganske enkelt ikke længere tale om en dispensation fra lokalplanen. Beboere er dog stadig velkomne til at kontakte bestyrelsen for råd og vejledning, inden man sender ansøgning til kommunen. Problemstillingen med Bohn Ejendommes ændringer af to huse i H.C. Lumbyes Gade, der betød, at der blev lavet lyskasser ud til gaden og gennembrudt fundamentet i strid Kilden 2013/1 19\n20 med lokalplanen. Dette er nu heldigvis i det ene af de to tilfælde ved at blive reetableret i forlængelse af den afgørelse, som Naturklagenævnets afgørelse af 2007 traf om, at ændringerne var ulovlige. I det andet tilfælde er ejendommen under salg, og ejendomsmægleren er blevet gjort bekendt med, at ejendommen skal lovliggøres. I en anden sag er der sket brud på facaderegulativet ved et gennembrud i facaden til gårdsiden. Kommunen har mod forventning godkendt ændringen. I henhold til lokalplanen og foreningens facaderegulativ må ændringer i facader både til gade- og gårdside kun ske, hvis bredden på de eksisterende murhuller og kviste bevares, men det fremgår også, at gesimsen ikke må gennembrydes. Dette indebærer, at eksempelvis franske altaner i kvisten kun må etableres, hvis gesimsen ikke gennembrydes eller fjernes helt eller delvist. En husejer har i sommer søgt om kommunens tilladelse til at få en efterfølgende godkendelse af en fransk altan, som var etableret i kvisten, og hvor netop hele gesimsen var blevet fjernet ved samme lejlighed. Kommunen har her i januar besluttet at give husejeren en efterfølgende godkendelse af den franske altan med den begrundelse, at bredden på de eksisterende murhuller og kvisten er bevaret. Kommunen har her valgt at bortfortolke kravet om, at de oprindelige gesimser skal bevares og dermed tolke lokalplanens og facaderegulativets bestemmelse radikalt anderledes, end kommunen hidtil har gjort. Kommunen har således ikke tidligere på noget tidspunkt været tvivl om, at en fransk altan kun kunne tillades, hvis gesimsen også blev bevaret. Heller ikke i bestyrelsen eller blandt de tidligere bestyrelsesmedlemmer, som sammen med kommunen udarbejdede lokalplanen, har der været tvivl om, hvordan bestemmelserne skulle fortolkes. Da kommunens tilladelse er i åbenbar strid med de intentioner, som ligger til grund for lokalplanens vedtagelse i 1992 at bevare det oprindelige ved vores kvarter, og da kommunens tilladelse er et brud på 20 års administration af lokalplanen, har bestyrelsen anket kommunens tilladelse til Naturklagenævnet. Bestyrelsen mener, at det er vigtigt at fastholde husenes særkendetegn med ens facader. Den pågældende husejer fortalte om naboer med samme franske altan på 2. sal i husene omkring. Formanden nævnte, at bestyrelsen ikke kan gøre noget ved forkerte ombygninger, der er sket før facaderegulativets ikrafttræden. Det er i øvrigt heller ikke muligt for bestyrelsen at se de ændringer, der blev foretaget i gårdene. Derved var bestyrelsen afhængige af at blive gjort opmærksom på dem. Husejeren ønskede en præcisering af beskrivelsen af mulighederne for husfacaderne bagtil. Husejeren mente, at det er uklart, hvad kravene er. Han havde derfor følgende forslag til regulativet: Bestyrelsen sikrer i et regulativ en tydeliggørelse af de forandringer, der kan tillades på bagsiderne af husene i kvarteret i lighed med, hvad der findes for husenes forside facader. Herunder præciseres hvor og hvordan franske altaner og havedøre kan placeres og se ud, og hvilke farver døre og vinduer i området i sin helhed kan indmales i. Denne præcisering forelægges foreningens ordinære generalforsamling til endelig godkendelse senest i Kilden 2013/1\nReferat af Generalforsamlingen Referat fra ordinær generalforsamling i Husejerforeningen Strandvejskvarteret 26. februar 2013 klokken 19.30 på Svanemøllens Kaserne 50 huse var repræsenteret. Dagsorden\nReferat fra Strandvejskvarterets generalforsamling den 22. februar 2011\nReferat fra Strandvejskvarterets generalforsamling den 22. februar 2011 Dagsorden 1. Velkomst 2. Valg af dirigent 3. Bestyrelsens beretning 4. Foreningens regnskab 2010 5. Forslag til beslutning a. Forslag


Underlagsplader og undergulve - Gefion PROfiler\nAlle vores undergulvsplader er produceret af Unifloor BV Holland.\nVi forhandler plader til udjævning samt isolering under de fleste typer gulvbelægning. I det følgende er beskrevet de lagerførte typer plader som egner sig til underlag under trægulv, laminat, vinyl, linoleum, kork, sisal, alm. gulvtæppe osv.\nVi forhandler 10 forskellige slags underlagsplader.\nQuickFinder: Vælg montering Laminat Lamelparket Tæpper Tæpper fuldklæb Tæpper, contract Tæpper fladvæv Sisal Vinylfliser, selvklæbende Vinyl, løst monteret Vinyl, fuldklæb Vinyl, homogen Linoleum LVT/LVT-Click Gulvvarme\nVis alle underlagsplader\nFloorfifixx Fini er en renoverings plade der udligner små revner og højde forskelle. Det selvklæbende overlap system, søger for et jævnt og plan gulv, der er hurtig at lægge. Før FloorFixx installeres skal pladerne akklimatisere i rummet i 48 timer. Temperatur 15-20 C På betongulve skal der lægges 20 my\nFloorfifixx Smart undergulvssystem til renovering af undergulve i bolig og let erhverv. Floorfifixx Smart er lavet med selvklæbende interaktiv lim og med et 7,5 cm. overlap, som gør det nemt at montere med kniv og gummihammer. Lægges som svømmende gulve og giver ingen ventetid. Før Floorfifixx Smart installeres, skal pladerne\nHeat-Foil® er specielt udviklet til de krav der stilles, ved montering af klik-gulve ovenpå gulvvarme. Her må underlag eller belægninger ikke skabe unødige hindringer for varmegennemstrømningen. På kort sigt skaber det ingen umiddelbare problemer, hvis der er anvendt forkerte materialer, men på lang sigt vil det medføre højere varmeudgifter pga. den\nAnvendes som underlag for EcoPearls® på trægulve for at undgå at Ecopearls® siver ned i sprækker og huller.\nEcoPearls® er et nivelleringsmateriale, der er fremstillet af naturlige materialer og giver en perfekt nivellering. Træspånerne konserveres med et mineralsk lag, og derved bibeholder materialet alle træets fordele, mens det har den samme styrke som sten. På den måde skabes et langtidsholdbart og ensartet materiale af bæredygtige råstoffer. I kombination\n– Giver et perfekt jævnt undergulv – Velegnet til fuldlimning af alle gulvbelægninger – Fungerer fint med gulvvarme – Enkel montering – stabilt undergulv Dette er løsningen til, på en enkel måde, at skabe et meget stabilt undergulv og lettere at bruge end en traditionel spartling. 8 mm tykkelse\n– Giver et perfekt plant undergulv – Tid og penge besparende – Varmeisolerer ekstra godt – Direkte anvendelig ovenpå trægulve – Ekstrem belastbar – Miljøvenlig\nEgalsoft® er et 6,5 mm selvklæbende filtunderlag, der øger holdbarheden og komforten ved gulvtæpper og laminat. Underlaget er nemt at installere og ødelægger ikke undergulvet. Egalsoft har selvklæbende bagside, som reducerer omkostninger og tid til lim og installation. Det øverste lag af Egalsoft® består af et imprægneret filtlag, hvilket er velegnet til\nJumpax® HD er et dobbelt 10 mm undergulvssystem, der er udviklet til anvendelse på steder med tung belastning. Det gælder både statisk i form at f.eks. tunge reoler samt dynamisk i form af f.eks. gaffeltruck. Det dobbelt undergulvssystem udjævner gulvet uden spartling. Specielt udviklet til linoleum, kork, Amtico og vinyl, men kan anvendes til de fleste\n10 mm undergulvsplade til alle fuldklæbede belægninger og løst lagt vinyl. Kræver ikke spartling. Dobbelt undergulvssystem der udjævner gulvet uden spartling. Specielt udviklet til linoleum, kork, Amtico og vinyl, men kan anvendes til de fleste typer gulv. Der kan limes direkte på pladerne. Ved anvendelse af Jumpax® undgår man at bruge\nJumpax Basic er et 7 mm frit flydende undergulv, specielt designet til installation oven på gulvvarmesystemer. Dette specielle undergulvssystem giver et meget stabilt undergulv, hvorpå alle typer gulvbelægning kan lægges. Jumpax Basic giver et perfekt jævnt undergulv, som vil beskytte din gulvbelægning mod genskin fra undergulvet. Derfor er dette undergulv særdeles velegnet til\nMarathon Super® består af et hårdt toplag af MDF træfiber og en blød bagside af XPS polystyren. Det bløde underlag udligner ujævnheder på op til 2 mm og bidrager dermed til et perfekt udseende af den elastiske vinyl, der skal lægges. Marathon Super® modvirker trykmærker fra stoleben, skohæle og andre\nMarkedets mest formstabile isoleringsplade til tæpper, tæppefliser, parket og laminat. Underlagspladerne er 7,5 mm tykke. Thermofelt® er fremstillet af trærester fra fyr og grantræer og kan efter endt anvendelse 100 % komposteres. Pladerne udligner ujævnheder på op til 3 mm i det eksisterende gulv, hvilket giver et pænt plant gulv og forlænger\nGefions miljøvenlige og genanvendelige 7 mm thermoplader er produceret af trærester fra fyr og gran. Pladerne kan efter endt anvendelse komposteres 100%. Underlagspladerne udligner ujævnheder på op til 3 mm på det eksisterende gulv og giver en god lyd og varmeisolering. • Lyd og varmeisolerende. Luner på kolde gulve •


Nordisk Institut » arbejdsmarked\nPosts Tagged ‘arbejdsmarked’\nSocial dumping handler om forhold hvor udenlandsk arbejdskraft ansættes uden de samme vilkår der er aftalt på arbejdsmarkedet. Det foregår oftest i byggebranchen, hvor mange udlændige der leder efter job i Danmark ansættes til en langt lavere løn end den der er aftalt mellem branchen og fagforeninger.\nUdenlandske og danske virksomheder synder\nSelvom regeringen arbejder på en forbedring af vilkårene for den udenlandske arbejde, så er der rigtig mange både udenlandske og danske virksomheder der ikke overholder regler omkring skat og sikkerhed. Regeringen har nemlig med finansloven i 2012 lagt fokus på problemet og det samme har flere danske fagforeninger. Det virker dog som et hårdt og sejt træk, der skal til for at overvinde den sociale dumping.\nHvordan forhindres social dumping?\nDer er flere institutioner og myndigheder involveret i kampen imod social dumping. Blandt andre er Arbejdstilsynet, politiet og SKAT en del af indsatsen. Det er vigtigt at sikre arbejdsvilkårene på arbejdsmarkedet og derfor er det et vigtigt tiltag.\nEt af de tiltag der bliver taget er, at Arbejdstilsynet, politiet og SKAT vil foretaget en række uvarslede tjek af arbejdspladser rundt om i Danmark. Gennem dette tiltag håber de tre myndigheder på at kunne udvikle samarbejdet på kryds og tværs og derved forhåbentlig minimere den sociale dumping.\nTags: arbejdsliv, arbejdsmarked, social dumping


Naboplanter Arkiv - Helt hen i haven\nForårsbed i sarte farver\nOn 23. april 2017\nIn Blomsterløg, Stauder, Yndlingsplanter\nDer er ved at udvikle sig trængselslignende tilstande i bedet under den opstammede kristtjørn, hvor påskeklokkerne ellers længe har haft scenen nogenlunde for sig selv. Påskeklokke, Helleborus x orientalis, er stadig lidt af en diva, der bare bliver ved med at se godt ud, selv om blomsterne modner og begynder at gå i frø. Men nu er den kommet i godt selskab. Den i mine øjne perfekte selskabsplante til påskeklokke, sommer hvidblomme, Leucojum aestivum, er lige begyndt at blomstre med sine utroligt dejlige blomster, der dingler som små, hvide klokker med grøn blondekant fra de høje stængler. Ugens yndlingsplante er fundet! Sommer hvidblomme blomstrer i ugevis, så showet er kun lige begyndt. I efteråret lagde jeg en masse løg af den super søde narcis, Narcissus ‘Minnow’, der også lige er begyndt at blomstre som en af de seneste narcisser. Den er så sød med de bittesmå narcisblomster i en sart lysegul nuance. Jeg er sikker på, at den hvide balkananemone, Anemone blanda, der fortsat blomstrer lystigt, nyder det gode selskab. Hundetand, Erythronium toulumnense ‘Pagoda’ har også taget hul på en blomstringsperiode, der forhåbentlig varer længe i det kølige forår. De sart gule blomster, der bøjer deres lysegule kronblade koket bagud, når de springer helt ud, er slet ikke til at stå for.\nGode naboer er guld værd – også i staudebedet\nOn 14. september 2016\nI begejstringen over den enkelte staude er det nemt at komme til at glemme, at det ikke er nok, den er smuk og dejlig. Den skal også gå godt i spænd med sine naboplanter, hvis staudebedet skal blive en flot helhed. Farver og strukturer, højde og drøjde er alle ingredienser i opskriften på det vellykkede staudebed. Det er ikke altid, det lykkes i første hug, selv om der ligger mange tanker bag, men så er det jo heldigt, at stauder er til at flytte rundt på. Her er det den søde hedemynte, Calamintha nepeta ssp. nepeta, der enes virkelig godt med anisisop og sart lysegule margeritter. Den lysegule skønhedsøje, Coreopsis auricolata ‘Limoncello’ og den helt sart gule slægtning, krans-skønhedsøje, Coreopsis verticillata ‘Moonbeam’ er heller ikke noget ringe match. De har begge blomstret længe og gør det heldigvis endnu.\nNår det kniber med at fylde staudebedene helt ud, er sommerblomster der udplantes de kritiske steder en god hjælp. Her har gulerodsblomst, Daucus carota ‘Dara’ vævet sig nok så fint ud og ind mellem forskellige sorter af purpursolhat, Echinacea purpurea. De lette skærme giver sådan et lækkert modspil til de bastante solhatte, synes jeg.\n'Sommerblomster - Fra frø til fryd' er udkommet. Bogen guider dig gennem alle processer fra frø til færdig plante. Den er fyldt med ideer til hvor og hvordan, du dyrker dine egne sommerblomster. Blomster i krukker, i en skærehave, blomster til tørring og meget meget mere. Bestil den der, hvor du køber bøger. Der er smagsprøver fra bogen på www.forlagetlinnea.dk\nArkiver Vælg måned april 2020 marts 2020 februar 2020 januar 2020 december 2019 november 2019 oktober 2019 september 2019 august 2019 juli 2019 juni 2019 maj 2019 april 2019 marts 2019 februar 2019 januar 2019 december 2018 november 2018 oktober 2018 september 2018 august 2018 juli 2018 juni 2018 maj 2018 april 2018 marts 2018 februar 2018 januar 2018 december 2017 november 2017 oktober 2017 september 2017 august 2017 juli 2017 juni 2017 maj 2017 april 2017 marts 2017 februar 2017 januar 2017 december 2016 november 2016 oktober 2016 september 2016 august 2016 juli 2016 juni 2016 maj 2016 april 2016 marts 2016 februar 2016 januar 2016 december 2015 november 2015 oktober 2015 september 2015 august 2015 juli 2015 juni 2015 maj 2015 april 2015 marts 2015 februar 2015 januar 2015 december 2014 november 2014 oktober 2014 marts 2014 februar 2014 januar 2014\nProduktion af sødkartoffel-stiklinger i vindueskarmen\nEn mærkedag, men en mærkelig dag med tre aflysninger\nForårskrukke med rosa skilla og rustfarvet hornviol


Overgartnerens dagbog og erfaringer: Lidt om ophavsret!\nDet kan altså også godt være lidt svært, når det nu er så nemt!\nDet undskylder bare ikke overtrædelser!\nJeg forsøger så godt jeg kan at overholde reglerne, men skulle der være en smutter, så må du endelig sige til og jeg sletter straks.\n“Hvor er du latterlig“. Ordene stammer fra Ekstra Bladets chefredaktør Poul Madsen, efter han blev konfronteret med sine egne og medarbejdernes ulovligheder.\nDet er ophavsret, der gør, at piratkopierede musiknumre, som i øvrigt jævnligt kører i radioen,koster 2.000 dollars.\nEkstra Bladet kopierer fra YouTube og mener endda, at deres ulovligheder gør folk en tjeneste – uden at de samtidig forklarer, hvorfor de så tilfældigvis behøver at sætte deres egne reklamer ind foran, som kun de tjener penge på.\nSvaret er – ikke overraskende – nej. Når det går den anden vej, så begrænser Ekstra Bladet journalister i at rapportere om Ekstra Bladets journalistiske svindel. Her bliver ophavsret brugt til at stække adgangen til klar journalistisk og relevant dokumentation.\nMagtforholdet mellem medierne og den almindelige borger i verden er slet og ret ikke balanceret. Dem, som råber op om hårdere sanktioner er samtidig dem, som misbruger lovgivningen. Antipiratgrupper piratkopierer i arrogant stil selv. Gennem ACTA-arbejdet ville medierne kunne få myndigheder til at handle udelukkende fra en forespørgsel – ellerpartsindlæg, om man vil – fra en sagsøger. Der er ingen interesse i hverken at sikre fair rettigheder og ingen tendenser i retning af at overholde lovgivningen og stoppe misbruget.\nGæsteindlægget er skrevet af Peter Brodersen.\nFra: Den Fri


Tom Ford parfume | Køb Luksus parfume med FRI fragt | Spar penge\nForside / Parfume / Tom Ford\nTom Ford parfume noget unikt\nTom Ford er en mester i dufte og disse er skabt på viden, erfaring og personligt touch. At træde ind i dette univers af skønhedskollektionerne, er som at åbne en detaljeret garderobe. Alle de små spidsfindige detaljer bevidner om unikke kosmetik produkter og parfumer. Tom udviklede sine parfumer for at matche charme, feminin glamour og en perfekt maskulin stil, hvor fokus er på individualitet og at komplimenterer det personlige udtryk, igennem en passende duft.\nTom Ford er meget glad for selv at bruge parfume, og han bærer faktisk også duftene oven på hinanden. Han beskriver sig selv som besat af dufte, og takket være den røde tråd i parfumerne er der ingen disharmoni i kompositionen, når de mikses.\nFra DKK 891,00\nFra DKK 2.188,00\nFra DKK 591,00\nFra DKK 1.669,00\nPrivate Blend Vert D’encens\nFra DKK 1.652,00\nPrivate Blend Tobacco Oud\nFra DKK 1.636,00\nPrivate Blend Oud Wood Intense\nEn kærlighed for patchouli\nHan elsker specielt duften af patchouli, som altid vises i Tom Ford parfume. I sin luksuriøse “White Patchouli” kvindeduft udtrykker han sin kærlighed til den sensuelle, glamourøse duft. I hans herre parfumer som “Noir” eller “Noir extreme” bemærker du, hvor vigtige krydret topnoter er for det sandelige i en duft, og at blomster noter sagtens kan kombineres succesfuldt med en herre parfume. Alle hans parfumer har et fælles tema: alt i alt er de varme, men indeholder et køligt touch, og Tom Ford mener, at mænd også kan bære blomster og tunge dufte.\nSom det er med hans dufte, er det også let at skue til Tom Ford. Amerikaneren, der født i Austin, Texas og primært bosiddende i London, er original og unik præcist som hans kollektioner. Alt som Tom Ford skaber, med sin sjæl og hænder passer til tidens tendenser og opfylder kravet om karakteristisk individualitet, hvor det indeholder det attraktive strejf af glamour og luksus.\nTom Ford selv lever og elsker denne blanding af livskvalitet og manerer, kombineret med nysgerrighed og moderne elegance, som han også præsenterede på catwalken i en ung alder, hvor elegante aftenkjoler blev kombineret med sneakers. Den vigtigste ting for Tom Ford er, at hans produkter er fantastiske. Som en fantastisk mand lever han op til sine egne forventninger.\nFra Gucci til YSL for at stifte sit eget Tom Ford.\nDen berømte amerikanske designer begyndte sin succesrige rejse i 1986 som designassistent hos Cathy Hartwick. Allerede i 1988 fik han job som designer hos Marc Jacobs for Perry Ellis Ameriacan jeans-serien. Fra 1990 arbejdede han hos Gucci, hvor han blev kreativ direktør og fik international anerkendelse i 1995 med den spektakulære Gucci-samling.\nMed den moderne, kreative glamour af sine kreationer for kvinder og mænd, sko, ure og tasker, fik Tom Ford, Gucci til at glitre mere end nogensinde før. For sit store engagement modtog Tom Ford den internationale pris fra Council of Fashion – Designers of America i 1995. Derfor var det heller ikke overraskende at, Tom Ford overtog rollen som kreativ direktør og kommunikationschef, da Gucci Group blev en del af YSL i 1999. Siden år 2000 har han men en kontroversiel tilgang og langsigtede planer, høstede succes med reklamekampagner for Gucci- og YSL-mærkerne og han er blevet specielt kendt for at vise halv- og helnøgne kroppe.\nTom Ford, et mærke i sin egen klasse.\nI 2006 præsenterede den kreative designer, der blev udnævnt til en af de 50 smukkeste mænd i verden af People Magazine, sin første parfume serie med dufte til mænd og unisex, under sit eget mærke Tom Ford parfume. Den uforlignelige magi i de første dufte fra den legendariske samlingen er uovertruffen.\nParfumerne “Black Orchid”, “Private Blend Patchouli Absolu” og “Tom Ford for Men” fortryller straks en sanser på en elegant og forførende måde. Den mest indflydelsesrige designer i vores tid og mester i markedsføring, bruger den samme aggressive og provokerende reklamestil til sit eget label som han tidligere har haft succes med for Gucci Group. Tom Ford blev fascineret af dufte i sin ungdom og som barn var han interesseret i “gode duftstoffer”, især i bedstemors parfumeskuffe blev der fundet inspiration, og som teenager var det de orientalske duftolier fra 70’erne, der inspirerede ham, noget han aldrig har sluppet igen.