Området dækker drift af Odense Centralbiblioteks afdelinger og aktiviteter samt udgifter og indtægter i forbindelse hermed: - PDF\nDownload "Området dækker drift af Odense Centralbiblioteks afdelinger og aktiviteter samt udgifter og indtægter i forbindelse hermed:"\n1 &9(+)816à()&-&0-8)/)6 &IWOVMZIPWIEJSQVÅHIXWEQXQÅPKVYTTI Området dækker drift af Odense Centralbiblioteks afdelinger og aktiviteter samt udgifter og indtægter i forbindelse hermed: Hvad dækker området: Biblioteksafdeling, der omfatter administration samt edb- og katalogafdeling placeret i Odense Banegård Center Hovedbiblioteks- og centralbiblioteksfunktioner: - Hovedbibliotek/centralbibliotek i Odense Banegård Center - Musikbibliotek ved Brandts Klædefabrik - Lokalhistorisk Bibliotek, Klosterbakken 2 Lokalbiblioteker: - Bolbro - Dalum - Næsby - Rising - Sanderum - Tarup - Vollsmose - og integrerede folke-/skolebiblioteker i Holluf Pile og Højby Bogbus Biblioteket kommer-ordning og lydavis Biblioteksbetjening af børne- og ældreinstitutioner Samarbejdsaftaler: - Informations Center på Odense Universitetshospital - Biblioteker på Odense Seminarium, Fyns Pædagogseminarium og Den Sociale Højskole - Edb-registrering af bibliotek i Kunsthallen, Brandts Klædefabrik - Edb-registrering og drift af samlet biblioteksfunktion på Møntergården for Odense Bys Museer - Biblioteksbetjening af Odense Arrest - Biblioteksforsøg på AMU Fyn - Lydbogs-, musik- og videoaftaler med en række fynske biblioteker - IT-driftsaftaler med henholdsvis Otterup, Ullerslev, Ørbæk, Munkebo, Gudme, Hårby, Ejby, Årup og Nr. Aaby biblioteker - Edb-opkoblinger til centralbibliotekets base for øvrige fynske biblioteker 1ÅPKVYTTI Odense Centralbiblioteks tilbud om adgang til viden, information og kulturel oplevelse henvender sig til alle borgere i Odense Kommune. Hvem henvender biblioteket sig til: For funktionen som centralbibliotek for Fyns Amt er målgruppen alle kommunale biblioteker på Fyn.\n2 Hvilke opgaver løses: *SVQÅPSTKEZIVSKVIWYPXEXOVEZ Odense Centralbiblioteks virksomhed baserer sig på den til enhver tid gældende bibliotekslov. I den nye lov om biblioteksvirksomhed, der i hovedsagen er trådt I kraft 1. juli 2000 hedder det om formålet: "Folkebibliotekernes formål er at fremme oplysning, uddannelse og kulturel aktivitet ved at stille bøger, tidsskrifter, lydbøger og andre egnede materialer til rådighed såsom musikbærende materialer og elektroniske informationsresourcer, herunder Internet og multimedier. Folkebibliotekerne formidler kommunal og statslig information og information om samfundsforhold i øvrigt." Hovedopgaven for kommunens biblioteksvæsen er således at formidle viden, information og kulturel oplevelse til alle kommunens borgere og at sikre alle borgere fri og lige adgang til biblioteksservice uanset alder og bopæl. De dertil egnede medietyper indkøbes efter kvalitet, alsidighed og aktualitet og formidles til brugerne i et sammenhængende netværk af hovedbiblioteksafdelinger, lokalbiblioteker, bogbudbetjening, biblioteket kommer-ordning og institutionsbetjening. Biblioteksbrugerne skal have den bedst mulige, tidssvarende biblioteksbetjening indenfor de givne økonomiske rammer. Folkebiblioteket kan desuden oprette og drive afdelinger i virksomheder eller institutioner. Centralbiblioteket har bl.a. indgået betjeningsoverenskomster herom med en række lokale uddannelsesinstitutioner. Som centralbibliotek for de fynske folkebiblioteker udføres - med statstilskud - en række støttefunktioner. Kernefunktionen heri er, via et landsdækkende bibliotekssamarbejde, at forsyne bibliotekerne med information og bogligt materiale, som de ikke selv råder over. Via en særlig kørselsordning sikres en god cirkulation heraf til og fra de øvrige fynske biblioteker. Igennem det sidste par år er udviklet et omfattende edb-samarbejde med en halv snes af de mindre fynske kommuner, hvis bibliotek nu får driftafviklet sit bibliotekssystem på centralbiblioteket efter særlig overenskomst. På landsplan er centralbiblioteksstrukturen i opbrud i kølvandet af den nye bibliotekslov. Nye samarbejdsformer skal afprøves, og hver enkelt centralbibliotekskommune skal i gang med forhandling af en 2-årig udviklingskontrakt med staten for årene -02. (IPQÅP Opfyldelsen af ovennævnte formål skal ske på en tidssvarende måde set i lyset af de skiftende krav, der stilles fra det samfund, som bibliotekerne er en del af: Delmål og nye krav til biblioteksopgaven Y den nye bibliotekslovs krav til "det udvidede biblioteksbegreb" Y nye krav fra videns- og informationssamfundet, herunder de uddannelsessøgende Y nye krav til bibliotekernes IT-mæssige udvikling Y nye krav fra borgerne, hvis medievaner er under stærk forandring Y nye krav fra brugerne af bibliotekerne om dialog på nettet\n3 Y nye krav til lokalbibliotekerne som mødesteder og aktivitets- og kulturcentre i bydelene Y nye krav fra minoritetsgrupper af forskellig art til bibliotekernes service Y nye krav til det samarbejdende biblioteksvæsen i landet om fornyelse og ressourcedeling Y nye krav til centralbibliotekets rolle som dynamo for den regionale biblioteksudvikling og som samarbejdspartner i netværk med Vejle, Esbjerg og Åbenrå centralbiblioteker 6IWYPXEXOVEZ 1\_ELEOLRWHNVORY: Resultatkrav Ligestilling af de nye medier med trykt materiale og bedre adgang til databaser for brugerne Handlinger Samlingsopbygning af multimedier og digitale medier samt etablering af flere internetarbejdspladser på bibliotekerne ODQHURJYLVLRQHU Ny bibliotekslov &HQWUDOELEOLRWHNVRSJDYHQ Synliggørelse og videreudvikling af ydelserne til de øvrige fynske folkebiblioteker Udviklingskontrakt med Biblioteksstyrelsen for årene Netværkssamarbejde med centralbibliotekerne i Vejle, Esbjerg og Åbenrå Centralbibliotek /RNDOELEOLRWHNVVWUXNWXU Konsulentbistand til analyse af filialstruktur og serviceniveau i lokalbibliotekerne Extern forvaltningsrevision Lokalbiblioteker,7RPUnGHW Brugerdialog via internettet. Selvbetjeningsmuligheder på nettet Forbedringer på den nye hjemmeside. Videreudvikling af services via hjemme-pc'en IT ('%VDPDUEHMGH Fortsat udbredelse af bibliotekssystemet til fynske biblioteker og uddannelsesinstitutioner EDB-driftsaftaler med yderligere interesserede folkebiblioteker og uddannelsesbiblioteker EDB-samarbejde 0DWHULDOHLQGN E EU-udbud m.v. 2. udbudsforretning vedr. bogindkøb EU-udbud\n4 Lokaler /RNDOHU Sikre tidssvarende bibliotekslokaler i alle bydele Nyt design og nyindretning i Tarup Bibliotek Personale HUVRQDOH Personaleudvikling, omstilling og udvikling af traditionelt opsamlet viden til ny viden. En personalesammensætning, som i højere grad afspejler befolkningssammensætningen i Odense Kommune. Personaleuddannelse rettet mod nye medier og nye samarbejdsrelationer på tværs af fag, institutioner og virksomheder, f.eks. biblioteker, arkiver og museer. Kulturbrobyggerprojekt med efterfølgende fastansættelse af 5-6 personer med anden etnisk baggrund end dansk. Miljø 0LOM OHGHOVH At øge miljøbevidstheden blandt medarbejderne i OC og forbedringer af arbejdsmiljøet. At opprioritere formidling af miljøviden og information over for borgerne og gøre miljøformidling til en del af OC's profil udadtil. Øge informationen, uddannelse og holdningsbearbejdning med henblik på at mindske energiforbrug og miljøbelastning i OC's afdelinger og ved at foretage miljøvenlige indkøb. At øge adgangen til og vejledningen i miljøinformation og viden via litteratur, databaser og OC's hjemmeside samt afholde flere aktiviteter om emnet i samarbejde med eksterne interessenter. Organisation 2UJDQLVDWLRQXGYLNOLQJ At gøre Odense Centralbibliotek til en fleksibel, serviceorienteret og kompetent organisation Ny ledelsesstruktur. Evaluering af gennemført EU-støttet ADAPT-projekt til udvikling af de ansattes faglige og personlige kompetencer. Forankring af resultaterne. Delegation af ledelsesansvar til teams og projektgrupper. Flygtninge- og indvandrere )O\_JWQLQJHRJLQGYDQGUHUH Målrettet, IT-baseret information Deltagelse i nationalt FINFO-projekt med for etniske minoriteter i Odense Kommunelokale og regionale informationer for flygtninge og indvandrere på Nettet.\n5 %OXMZMXIXWRMZIEYWIVZMGIRMZIEY Regnskab overslag 200 Nøgletal Bogbestand pr. indbygger Musikenheder pr. indbygger Åbningstimer pr. uge (vinter) 9,5,5 Åbningstimer pr uge (sommer). 8,5 79,5 79, Besøgstal (mill.) Antal udlån pr. år (mill.),1 Antal udlån pr. indbygger Antal lånere, der p.g.a. handicap betjenes i eget hjem Abonnementer på lydavis Antal arrangementer Antal betjeninger - ældreinstitutioner Antal betjeninger - børneinstitutioner. %HV JVVWDWLVWLNÃ 8GOnQÃ Ã F]R KPIXEP 'ULIWVXGJLIWHURJLQGW JWHUWLOELEOLRWHNVY VHQHWEXGJHW USULQGE\_JJHU cukxv 2GHQVH $DOERUJ (VEMHUJ 5DQGHUV Bruttodriftsudgift til folke- og centralbiblioteker Bruttodriftsindtægt til folke- og centralbiblioteker Nettodriftsudgift til folke- og centralbiblioteker by nøgletal Anm. For Randers og Aalborg kommuner er tallene LQNOXVLYHbetjente kommuner, hvilket der korrigeres for ved beregning af kr. pr. indbygger i tabellen. Randers Kommunebibliotek er det eneste bibliotek, som ikke har centralbiblioteksfunktion og modtager derfor ikke statstilskud\n6 )RUGHOLQJDIEUXWWRGULIWVXGJLIWWLOELEOLRWHNVY VHQHWEXGJHW USULQGE\_JJHU cukxv 2GHQVH $DOERUJ (VEMHUJ 5DQGHUV Lønninger Materialer Andet ,DOW... Anm. For Randers, Esbjerg og Aalborg kommuner er tallenelqnoxvlyh betjente kommuner, hvilket der korrigeres for ved beregning af kr. pr. indbygger i tabellen. 1 Lønudgifter eksklusive rengøring, pensionsforsikringspræmie til tjenestemænd og direkte udbetalte pensioner. 2 Andet indeholder udgifter til administration, kulturelle arrangementer, edb, tjenestevogne og bogbusser samt personaleudgifter til administration %XGJHWWHULQJVPHWRGH Der eksisterer ikke normer for tildeling af budgetbeløb for området. Den gældende bibliotekslov fra 2000 indeholder især rammebestemmelser og generelle krav til samlingsopbygning af nye medier for biblioteksområdet og for centralbiblioteksvirksomheden. tet er således en videreførelse af budget Indtægtsbudgettet fremkommer dog dels som følge af gældende takster og dels i forbindelse med centralbiblioteksvirksomheden, hvor indtægterne er baseret på tilskud fra staten. Dertil kommer indtægter vedr. betjeningsoverenskomster med en række forskellige institutioner, herunder aftaler om edb-samarbejde med andre fynske biblioteker. Huslejeudgifter på OBC reguleres årligt med udviklingen i nettoprisindekset, dog mindst pct. Fællesudgifter på OBC reguleres, i henhold til kontrakt, på basis af et af udlejer udarbejdet regnskab for centrets fællesomkostninger. Bevillinger og takster &IZMPPMRKWSTP]WRMRKIVSKXEOWXIV kr. - Regnskab -priser overslag 200 Driftsvirksomhed Udgifter... Indtægter... I alt drift TIGMJMOEXMSR kr. - -priser Regnskab overslag 200 Lønninger Bøger m.m Andre udgifter... Indtægter Driftsudgifter i alt\n7 &YHKIX RHVMRKIV I forhold til det korrigerede budget er der i budget med overslagsårene foretaget følgende ændringer: kr priser Ny bibliotekslov... Effektivisering og rationalisering, herunder en eventuel ændret lokal biblioteksstruktur, samt reduceret udbygning af bestanden af nye medier... Bevillingskontrol pr. 1/8-00 Husleje/fællesudgifter... Fordeling af sygedagpengerefusioner.. Dritsudgifter i alt... 0 RWYQ overslag kr. - -priser Regnskab overslag 200 Lønsum EOWXIV Takster i år - hele kr. - Hjemkaldelser. Betaling for overskredet lånetid : Overskredet lånetid uge efter afleveringsdatoen og (kviklån voksne) uge efter afleveringsdatoen.... uge efter afleveringsdatoen og indtil 1. hjemkaldelse Første hjemkaldelse... Sidste hjemkaldelse... Bud/regning... Voksne Børn\n%8'*(7205c'(%,%/,27(.(5 %HVNULYHOVHDIRPUnGHWVDPWPnOJUXSSH Området dækker drift af Odense Centralbiblioteks afdelinger og aktiviteter samt udgifter og indtægter i forbindelse hermed: Hvad dækker området:\n&9(+)8316à()&-&0-38)/)6 &IWOVMZIPWIEJSQVÅHIXWEQXQÅPKVYTTI Området dækker drift af Odense Centralbiblioteks afdelinger og aktiviteter samt udgifter og indtægter i forbindelse hermed: Hvad dækker området:\nHvad dækker området: Museer Biblioteker. Kultur- og Socialforvaltningen varetager opgaver inden for:\n.8/7852*62&,$/8'9$/*(76$/(729(56,*7 %HVLYHOVHDIRPUnGHWVDPWPnOJUXSSH Kultur- og Socialforvaltningen varetager opgaver inden for: Hvad dækker området: Museer Biblioteker.XOWXURPUnGHW Y Museer, der især omfatter


Største mængde mikroplast nogensinde fundet på havbunden | illvid.dk\nEt hold af internationale forskere har fundet den højeste koncentration af mikroplast nogensinde målt med op mod 1,9 millioner partikler på kun 1 kvadratmeter havbund i nærheden af Italien. Nu frygter de for biodiversiteten.\nI. Kane / University of Manchester\nMellem 4 og 12 millioner tons plastik ender hvert år i verdenshavene, og de fleste har efterhånden hørt om de frygtindgydende, flydende “affaldsøer” i Stillehavet. Men faktisk udgør den flydende plastik mindre end 1% af den samlede mængde plastik i havene.\nDe sidste 99% udgøres af den usynlige mikroplast, som primært stammer fra tekstiler, tøj og nedbrudte partikler fra større stykker plastik, der ikke kan filtreres effektivt fra vores spildevand, før de ender i floder og havet.\nMillioner af partikler på én m2\nEt hold internationale forskere har indsamlet sedimenter fra bunden af Middelhavet i nærheden af Italien og undersøgt den i laboratoriet. Først sorterede de sedimenter fra mikroplast. Så talte de plastpartiklerne under mikroskop, før de identificerede plastiktyperne ved hjælp af infrarød spektroskopi, dvs. stoffernes evne til at absorbere infrarød stråling.\nResultatet: Verdens hidtil højest målte koncentration af mikroplast med op mod 1,9 millioner partikler på blot 1 kvadratmeter.\nMIKROPLASTIK: Mange af plastpartiklerne er under 1 mm lange og stammer fra tøjfibre og andre tekstiler.\n© I. Kane / University of Manchester\nForskernes undersøgelser viste også, at mikroplast ikke er fordelt jævnt under havoverfladen, men i stedet fordeles af stærke havstrømme i særlige hotspots. Ligesom de flydende plastikøer – som i virkeligheden er en slags “plastiksupper” – der samler sig i grupperinger på overfladen.\nForskere: Politikere må på banen\nResultat bekymrer forskerne, fordi de samme havstrømme, som samler mikroplasten, også bærer på ilt og næring til dybhavsarter. Der er med andre ord risiko for, at mikroplasten aflejres i områder med biodiversitet, hvor de kan blive indtaget af havdyr.\nI de senere år har der været stor fokus på den flydende plastik og projekter som The Ocean Cleanup, der har lovet at fjerne store mængder plastik fra Stillehavet.\nDet hjælper at fjerne flydende plastik, inden den bliver nedbrudt til mikroplast. Men i det store hele er det kun en dråbe i havet, og selv en overfladeindsamling i stor skala løser ikke den store udfordring med mikroplast på havbunden.\nForskerne konkluderer, at oprydning ikke er løsningen. Når badeværelset bliver oversvømmet, er svaret at lukke for vandhanen. Som Dr. Mike Clare fra National Oceanography Centre i England sammenfatter det:\n“Resultaterne peger på behovet for politisk handling, som begrænser fremtidig udledning af plastik i naturlige miljøer.”


Næstved river alligevel ikke vartegn på havnen ned\nKORT NYT3. NOV 2020 12.00\nNÆSTVED: Næstved Havn har ansøgt om at rive en DLG-silo, der har stået ubrugt i ti år, ned, men det har mødt modstand, da siloen af mange betragtes som et vartegn for byen. Nu er planen om nedrivning droppet, oplyser TV2 Øst.\n- Kommunen ønsker at lade siloen blive stående, da den måske kan indgå i fremtidig byudvikling på havneområdet, siger byrådsmedlem Kristian Skov-Andersen (V), der er formand for havnebestyrelsen og nu trækker ansøgningen tilbage.\nNæstved Bevaringsforening har arbejdet mod nedrivningen. Siloen har kulturhistorisk værdi, blandt andet fordi den er udsmykket af den anerkendte tyske street-kunstner Heinrich Beikirch med et vægmaleri, der forestiller en marokkansk fisker.


IVÆRKSÆTTERE 10 - www.rosenlundcentret.dk\n- et luksushotel i landlige omgivelser.\nJeg har sat mig for at undersøge, hvad der gemmer sig bag navnet Hotel Homeland, som ligger på adressen Helstrupvej 49 i Helstrup nordvest for Snejbjerg. Jeg har i forvejen aftalt et besøg.\nI forrygende stormvejr med sand/jordfygning om ørerne, ankommer jeg til hotellet og bliver modtaget af stedets ejer Jesper Johannesen. Jeg bliver budt velkommen med en kop kaffe og Jesper fortæller:\nVi, min kone Charlotte og jeg købte stedet her, en nedlagt landbrugsejendom ombygget til privat beboelse og brugt som sådan i 23 år i 2007. Jesper er oprindeligt udlært maskinarbejder, og det er ham, der i det daglige står for driften. Eneste medhjælp er en dame, der kommer og hjælper til med rengøringen. Derudover hjælper de ældste af børnene til og tjener på den måde lidt lommepenge. Charlotte har udearbejde ved MCH Herning. Stedet danner samtidig rammen som hjem for dem og deres 6 børn.\nDe gik straks i gang med at vælte så godt som alt. Kun en ubetydelig del af bygningerne står tilbage. Alt er nyt og tager sig rigtig godt ud. Hotellet var færdigbygget til start i januar 2008. Der er 10 værelser, stort set identiske i 2 plan. Der er oprettet opholdsrum på begge etager, så der er god mulighed for at slappe af. Alt sammen meget smagfuldt møbleret.\nPå spørgsmålet om, hvad der ligger bag ideen med at satse på hoteldrift i så landlige og stille omgivelser svarer Jesper: Vor ide var at skabe et sted med anderledes oplevelser i stille og rolige omgivelser. Et sted, hvor der virkelig er muligheder for at stresse af. Skulle vi skifte spor, følte vi, det var nu, mens vi havde kræfterne og ideerne. Det har vi ikke fortrudt.\nVi er tilfredse med forretningen og med omsætningen. Selv om det på ingen måde er et 7 – 16 job. Jeg har brugt og bruger rigtig mange timer på forretningen. Det indretter man sig på, det bliver en livsstil og det er nok også nødvendigt.\nGæsterne, der kommer til Hotel Homeland er ca. for 90 % vedkommende tyskere. Det, der satses mest på, er messegæster og erhvervsturisme. Belægningen er størst midt på ugen og når der er messer og andre arrangementer. Med i prisen for overnatning er komplet morgenbord, med alt hvad dertil hører. Vi kan også tilbyde aftensmad, hvis nogen ønsker det, men det er ikke noget, der satses på. Alfa og omega for hotellet er god service. Vi skulle meget nødigt høre kritik. God service er for os muligheden for at kunne tilbyde og fortsætte med at drive stedet her i disse anderledes omgivelser.\nVi er tilfredse med belægningen. Sidste år havde vi 1500 overnatninger. Mikkel Kæseler har logeret på hotellet i en hel uge i forbindelse med sin titelkamp i boksning. Det var lige før det satte hotellet på den anden ende med besøg af TV3, sportsjournalister o.a. DON Ø, alias Flemming Østergaard, har overnattet på hotellet ligesom Anette Heick med husbond har boet der 2 gange.\nStedet er nemlig velegnet, hvis man gerne vil have fred og ro omkring sin person. Det vi sommetider savner, er en suite, så vi kunne tilbyde de store kunstnere, der gæster MCH, ophold her uforstyrret af TV, presse og andre emsige elementer. Det kommer måske engang.\nHvad gør I for at stedet bliver kendt/markedsført? Jesper svarer, at vi har vores egen hjemmeside, hvor man kan gå ind og læse nærmere om stedet. Vi bliver markedsført på Visit Herning og det er muligt at\nGoogle sig til hotellet. Det er også muligt for gæsterne at booke sig on-line og se om der er ledige værelser.\nHvad er fremtidsønskerne? Vi har prøvet med noget wellness, men vi har ikke rigtig faciliteterne til det. Det er for lidt at kunne tilbyde massage og kundeunderlaget er ikke rigtig til en massør. Vi kunne meget godt tænke os at have restaurationsdrift, så vi\nogså kunne tilbyde være gæster en gastronomisk oplevelse. Mulighederne er der ikke for nuværende. Dertil har vi for få værelser. En udvidelse vil kræve en ny lokalplan. Men måske viser det rigtige koncept sig en dag.\nSom en afslutning er jeg med rundt i huset. Alt er smagfuldt indrettet med bad og toilet til hvert værelse. Der er balkon til hvert værelse, så det er muligt at komme udenfor og nyde den friske natur. Møbleringen er der gjort meget ud af. Det er alt sammen fra Villa Collection. Dejlig moderne receptionsskranke, hvorfra Jesper kan servicere gæsterne. Jeg må i sandhed konstatere, at alt er smagfuldt indrettet og ser rigtig godt ud.\nStedet viser, at det godt kan lade sig gøre at drive et hotel i landlige omgivelser, når blot man har det rette at kunne tilbyde og kan yde den rigtige service.\nAf Kristian Nielsen:\nPS: På Rosenlund Centrets hjemmeside under "billeder" kan man se flere billeder fra dette spændende sted.\nJesper Johansen ved receptionen


Elegante mørke køkkener | Bobedre.dk\n14. marts 2017 af Martine Hestbæk Jacobsen\nVælg et køkken i mørke nuancer\nMange af os tager ofte det sikre valg og vælger et hvidt køkken. Nogle tilføjer en træbordblade for at bryde det hvide udtryk, men det er sjældent vi tør satse på det helt mørke køkken. Her er 6 bud på, hvordan det på smukkeste vis er lykkedes at implementere et mørkt køkken.\nTil dig, der er nervøs for at det mørke køkken vil stjæle al lyset\nHer er et simpelt sort køkken fra Kvik med hvid bordplade. For at den sorte farve på køkkenet ikke bliver for mørt til rummet, er der valgt et lyst trægulv, hvide vægge og lamper. Da der hverken er anvendt sorte hylder eller overskabe over bordpladen, bliver den sorte farve ikke dominerende i rummet. Et godt tip, du bør kopiere, hvis du er nervøs for at det mørke køkken vil stjæle al lyset i rummet.\nSe flere billeder af designchefens smukke villa, af Helen Wiggers, her.\nDet mørkegrå køkken kan være en blidere mellemvej, hvis du ikke tør at gå all-in på de helt mørke farver. Lejlighedens gulv, loft, vægge og træbjælker er malet hvide, hvilket gør at det mørkegrå køkken alligevel træder mere i karakter.\nSe flere billeder fra en af Danmarks flotteste lejligheder her.\nJournalist: Martina Hunglinger. Fotograf: Mads Mogensen.\nTænk i højder og store flader\nØnsker du at skabe et harmonisk mørkt køkken, bør du inddele dit køkken i lave og høje flader. De lave flader kan med fordel være mørke, som den sorte køkkenø på billedet, da de ikke vil dominere rummet på samme måde som høje ting og derfor virke som pladsbesparende. Mens store flader, som eksempelvis skabsvægge, høje køkkenskabe eller fritstående køleskabe kan syne mindre, hvis de holdes i hvide. På den måde kan du ofte ændre rummets størrelse og form ved hjælp af farver.\nSe flere billeder af huset med gennemgående mørke toner her.\nJournalist: Lene Ostenfeldt. Fotograf:\nLyse rammer kan gøre udtrykket mere let\nVil du gerne have et køkken i mørke nuancer, kan du nemt gøre udtrykket mere let, ved at mikse det op med andre materialer og lysere farver. I dette køkken er det gjort med fronter i mørkt træ, placeret i en lys træfarvet ramme og en lys stenbordsplade på toppen.\nSe flere billeder af køkkenreportagen her, som er skrevet af Lene Ostenfeldt\n© Stylist: Stine Kirchheiner. Fotograf: Tom Wahlfried\nSkab et skulpturelt udtryk\nI dette køkkenalrum er fokus på kontraster. Ved at have et helt lyst gulv, hvide væggen og hvidt loft, kommer det sorte køkken i centrum. Går du efter denne løsning, bør du være opmærksom på køkkenet formgivning, da denne vil være det mest dominerende i køkkenet. I dette tilfælde er køkkenet formgivet i parallelle linjer, hvilket giver et roligt og nærmest skulpturelt udtryk.\nSe flere billeder af det karakteristiske sorte køkken her.\n© Stylist: Hanne Vind. Fotograf: Nicoline Olsen.\nGør køkkenet til en del af grundfladerne i rummet\nSkab et rolig udtryk i køkkenet ved at lade køkkenelementer blende ind i de eksisterende grundflader i rummet. I dette køkken har ejerne valgt køkkenfronter i valnød, der matcher det mørke trægulv på smukkeste vis.\nSe flere billede at køkkenet her.


Angiver den diagnosekode som den sikrede er blevet behandlet for. Bemærk at det ikke er obligatorisk at udfylde denne variable og den er derfor ofte ikke indberettet. Denne variabel udstilles ikke af Sundhedsdatastyrelsens Forskerservice.\nVærdier: Jævnfør Sundhedsstyrelsens diagnose-klassifikation på 6 tegn. Position 1-5: officiel diagnosekode. Position 6: yderligere specifikation ""0"" = anvendes ikke


Tunge favntag med livets skyggesider - Netudgaven\nFå genrer inden for musikken har siden sin fødsel slæbt rundt på så mange fordomme, som det er tilfældet med heavy metal, der så nattens mørke første gang for mere end 45 år siden. Fordummende, satanistisk og voldelig er bare nogle af de mærkater, der er blevet klistret på heavy metals image gennem årene.\nCynthia M. Grund, lektor ved Institut for Kulturvidenskab ved Syddansk Universitet, har i et par år forsket i netop heavy metal og er ofte blevet mødt med de klassiske fordomme omkring musikken.\n”Ser man på den forskning, der er lavet indenfor netop heavy metal, så ser billedet helt anderledes ud, end fordommene kunne antyde. Det billede, der tegner sig, er langt mere nuanceret og tyder på, at metalkulturen har en langt bredere forankring, end man måske ville tro.\nMørket er en del af livet\nDer er flere meninger om, hvornår heavy metal-musikken virkelig opstod som genre; nogle nævner The Kinks’ riffbaserede rock fra midten af 60’erne, andre nævner Link Wrays ”The Rumble” fra 1958, men den mest udbredte holdning er, at den opstod, måske meget passende, fredag d. 13. februar 1970, da Black Sabbaths debutalbum kom på gaden. Med deres tunge og nyskabende lyd anses bandet i dag som værende de virkelige skabere af heavy metal-genren.\n”Jeg tror, at alle der hørte åbningsnummeret på det album tænkte; ”What the fuck!”. Det var så nyt og anderledes end noget andet, man nogensinde havde hørt på det tidspunkt.”\nDet fortæller rockanmelder Steffen Jungersen, der i mere end 25 har beskæftiget sig professionelt med rock og heavy metal.\nCoveret til Black Sabbaths debut album fra 1970. Foto/design: Keith MacMillan/Marcus Keef.\nSelvom rockmusikken op gennem 60’erne var blevet hårdere i sit udtryk, var Black Sabbath alligevel milevidt fra den lyd, man fandt hos datidens andre store rockbands. Tungere i sit udtryk, og med emner og temaer i teksterne, som ikke tidligere var set.\nBlack Sabbaths tunge riffs opstod til dels som følge af, at guitaristen Tony Iommi, klemte de yderste millimeter af nogle af sine fingre i en arbejdsulykke, og derfor måtte stemme sin guitar dybere ned, simpelthen for bedre at kunne spille på den. Den lyd, der efterfølgende kom ud af Tony Iommis guitar, skulle sidenhen komme til at definere det, der blev kendt som heavy metal.\n”Black Sabbath var de hér fire drenge fra slumkvarteret Aston i Birmingham. Det liv i dét kvarter var der altså ikke meget fred, kærlighed og flower power over. Også derfor blev Sabbaths musik en beskrivelse af de mørke sider af livet. Af det skræmmende og det ubehagelige. De sider af livet findes – om man bryder sig om at se dem i øjnene eller ej. På den led henvendte Black Sabbath sig til de utilpassede, som ikke kunne genkende det glansbillede, tilværelsen ofte males op til at være. Det er dét, heavy metal i udtalt grad stadig gør,” siger Steffen Jungersen.\nNetop heavy metals tekster og den mørke symbolik, man ofte finder i både bandets grafiske og musikalske udtryk, har givet grobund for nogle af de mest sejlivede fordomme; at musikken er satanistisk og hylder ondskaben. En opfattelse, der oftest er stærkt overdrevet, og i den fleste tilfælde direkte forkert.\n”Den store forskel på en heavy metal-tekst og en klassisk poptekst er, at metal ikke er bange for tage at fat i de mørkere emner, som også er en del af livet. Emner som indre og ydre dæmoner, døden og ondskaben. Man kan sammenligne med dele af romantikken: Ser man på Henry Fuselis kunst, er det så godt som rendyrket heavy metal. Lytter man til Franz Schuberts lieder, finder man nøjagtigt de samme emner og dæmoner, som man gør i metal”, fortæller Cynthia M. Grund.\nDer er det bare pakket ind i, hvad mange nu for tiden betragter som ’pæn klassisk musik’. Lyt til Richard Wagners musik, det er næsten mere heavy metal, end mange af nutidens metal-bands. Der bliver virkelig taget fat i de helt tunge emner”, siger Cynthia M. Grund, der først begyndte at høre heavy metal for alvor i en alder af 55 år, og som siden er blevet opslugt af musikken.\nDykker man for alvor ned i genren, er en af de mest gennemgående ting ved de store metal- bands, den store kompleksitet, man finder i musikken. I langt det meste heavy metal ligger den tekniske udførelse på et meget højt plan, og der er blandt udøvende musikere ofte bred enighed, om nogle af musikkens teknisk dygtigste udøvere findes i heavy metal.\n”Meget heavy metal er i sin kompleksitet at sammenligne med klassisk musik. Heavy metal er ofte på et teknisk meget højt niveau, og kompositionerne er langt henad vejen fuldt ud på højde med klassisk musik hvad angår sværhedsgrad”, siger Cynthia M. Grund, der selv spiller klassisk klaver.\nDen udlægning kan Steffen Jungersen nikke genkendende til, og selvom han ikke selv er udøvende musiker, har hans mange år i branchen givet ham et indgående kendskab til musikken.\n”Hvis man tror, at alle og enhver kan spille heavy metal, så har man ingen forstand på musik. Nogle af de bedste instrumentalister i musikkens huserer i heavy metal. Det er musik, der sætter store krav til teknik. For det utrænede øre lyder det måske ikke sådan, men hvis man virkelig studerer musikken, så er det hævet over enhver tvivl.”\nFor den enkelte heavy metal-fan vil det for de fleste vedkommende formentlig være en kombination af flere ting, der har skabt deres interesse for lige netop denne type musik. Ser man dog på andre faktorer, er det klart, at der i vores del af verden er en meget større interesse for heavy metal, end man finder mange andre steder i verden.\n”I Danmark er der 12 heavy metal-bands pr. 100.000 indbygger. Det er et ret højt tal i forhold til mange andre steder i verden, men det er intet i forhold til Finland, hvor der er 53. Det er klart det højeste gennemsnitlige tal i verden.”\nDet fortæller Cynthia M. Grund.\nHvad der har gjort, at især Skandinavien udklækker så mange heavy metal-bands findes der ikke en præcis forklaring på, men faktorer som kulden og det lange vintermørke tilskrives ofte en stor rolle. Det samme gør skandinavernes tætte forbindelse til naturen, og ikke mindst fascinationen af gamle guder, sagaer og de okkulte og voldsomme elementer i de gamle skandinaviske kulturer.\nDen brede accept\nSelvom heavy metal i det store hele er blevet en bredt accepteret musikstil, er den alligevel ikke så synlig i mediebilledet som pop, hiphop og andre genrer, hvor musikerne er kendte navne i både blade, fjernsyn og skolegårde. Ikke desto mindre er heavy metals store personligheder også begyndt at blive anerkendt i den brede befolkning.\n”Heavy metal er snart 50 år gammel, og blevet mere accepteret, da fanskaren jo efterhånden spænder over tre generationer fra alle hjørner af samfundet. Derudover har det helt sikkert hjulpet på den hjemlige accept, at vi her i Danmark har et af verdens største hard rock-bands, nemlig Volbeat. Uden tvivl. De er jo som nævnt ikke blot ét af Danmarks men også et af verdens største rockbands”, siger Steffen Jungersen.\nMens heavy metal i sine yngre dage slæbte rundt på et image om, at det hovedsageligt var for vrede utilpassede unge mænd, tiltrak voldelige elementer og samfundets bund, ser virkeligheden i dag helt anderledes ud. I sin foredragsrække ”The Unexpected Metal Head” tager Alex Skolnick, forfatter, jazzmusiker og guitarist i thrash-metal-bandet Testament, fat i netop denne fordom. Foredraget givet et stærkt indblik i netop hvor mangfoldig et publikum heavy metal har. Fra læger til advokater og stewardesser.\nSom inkarneret heavy metal-fan, der har fulgt musikken helt fra Black Sabbath første gang bragede gennem lydmuren i 1970, har Steffen Jungersen også set udviklingen i metalmiljøet, og hvordan den konstant voksende fanskare har gjort heavy metal til en mere accepteret musikform, hvor også fortidens fordomme langsomt er blevet lagt i graven.\n”Det, man tit glemmer, det er, at heavy metal-fans er nogle af de mest fredelige koncertgængere overhovedet. Politiet gad jo ikke engang komme ud til Copenhell i år eller sidste år, fordi der ikke var noget for dem at lave derude.”\nDet fortæller Steffen Jungersen, og fortsætter ud i en anekdote fra en Iron Maiden-koncert:\n“Jeg mødte en ung teenage-fyr som kiggede på mig, og spurgte om jeg havde set bandet mange gange før, og jeg sagde at, ja, jeg havde set dem flere gange, endda inden de fik pladekontrakt.\nSå kiggede han imponeret på mig og spurgte, om det så var i orden at sådan en ung fyr som han også var der. Og så sagde jeg, ‘ja, ja, selvfølgelig, jeg skal nok tage mig af dig’, fortæller han og griner.“Det siger noget om det fællesskab der opstår sådan et sted.”\nFællesskabet viser sig, ifølge Cynthia M. Grund, på mange måder inden for heavy metal. Det faktum, at musikken meget ofte tager fat i livets mørke sider, danner for mange fans ramme om et andet form for fællesskab; hvor man er sammen om at tackle livets udfordringer.\n”Det ved jeg, er en stor hjælp for mange, der rammes af livets hårde slag. At man kan få afløb gennem musikken, at musikken forstår en i en situation, hvor mange føler sig alene. I Danmark og Skandinavien er man generelt dårlige til at tale om og forholde sig til døden, men i heavy metal spiller den en stor og vigtig rolle.”\n”Metal er så fyldt med følelser og styrke, at jeg som teenager hurtigt blev draget mod det. Det har en testosteronfyldt voldsomhed, som jeg ikke finder andre steder, og som ligger meget langt fra den person, jeg ellers ser mig selv som. Heavy metal er noget, man ikke kan forstå, men som man er nødt til at føle,” siger lægen Shayna, der optræder i Alex Skolnicks foredrag, The Unexpected Metal Head, og sætter ord på det, der for mange metal fans netop kan være så svært at forklare omverden. Nemlig, hvad fascinationen ved heavy metal helt præcist er.\nShayna fortæller videre, at heavy metal minder hende om ikke at tage tingene så alvorligt, på trods af sit job som læge, og på trods af at mange heavy metal-tekster netop tager fat om meget tunge og alvorlige emner.\nDenne tilgang til musikken er, ifølge Cynthia M. Grund, typisk for metal-fans, der som oftest virkelig dyrker musikken, teksterne og hele det visuelle udtryk, man finder på f.eks. pladecovers. Dette blev tydeligt markeret i udstillingen Marks of Metal på Mediemuseet i Odense i foråret 2015. En anden af de heavy metal-fans der optræder i The Unexpected Metal Head er advokaten Jonathan, der arbejder for en stor amerikansk virksomhed.\n”Jeg elsker, at musikken på samme tid er sofistikeret og aggressiv, hvilket gør det til en ideel måde at komme af med den daglige stress. Jeg elsker det tekstunivers, jeg finder i heavy metal, hvor sange fyldt med politik, eskapisme og Shakespeare-referencer giver mig noget med stor dybde. Teksterne giver indsigt, og da jeg hørte (Winston red.)Churchills tale i starten af Iron Maidens ”Aces High”, gjorde det mig interesseret i at læse mere om ham. Guitaristen Yngwie Malmsteen gjorde mig interesseret i at udforske den klassiske musik.”\nNoget kunne altså tyde på, at heavy metal er ved at have rystet sig fri at de tidlige dages fordomme og er blevet bredt accepteret. Men der er måske også grænser for hvor mainstream genren kan blive.\n“Jeg tror, at genren er blevet så mainstream som den kan blive. Der skal nemlig stadig være noget kant tilbage i musikken, det er vigtigt for musikerne,” vurderer Steffen Jungersen.\n”Søren Berlev, hvad fanden har han lavet de seneste 40 år?” Det...\nForrige artikelBrasilien har verdensrekord i kejsersnit\nNæste artikelIndblik #1 – Fra Lis til Catalina


Anbefaling Rapidis - Talman Consult\nI forbindelse med at Rapidis ApS ønskede at flytte til nye lejede lokaler, valgte jeg at indgå en aftale med Talman Consult – Rådgivning til Erhvervslejere v/Morten Talman.\nJeg stillede Talman Consult den opgave, at finde og præsentere egnede lejemål for os i forhold til et snævert geografisk område, størrelse og en acceptabel leje. Vi ønskede samtidig at der skulle være adgang til bl.a. fælles kantine og gode p-forhold. Morten Talman spurgte nøje ind til vores krav, ønsker og behov, og fik på den måde nøje defineret en kravspecifikation, der dannede baggrund for den videre proces. Morten Talman fandt hurtigt mange relevante lejemål, hvoraf vil valgte at besigtige ca. 10 stk. Mange af disse blev hurtigt sorteret fra, og vi stod tilbage med 2-3 interessante muligheder.\nEt oplagt lejemål sorterede vi selv fra pga. pris, men Morten Talman fik os til at indgå i realitetsforhandlinger om dette, da han mente at der kunne opnås reduktion i lejen. Dette viste sig også at være tilfældet, i og med han efter et par dage fik en reduktion på omkring 30 % årligt i 5 år. Med dette udgangspunkt var beslutningen stort set taget, og Morten Talman forhandlede herefter en rigtig god, og økonomisk rentabel, lejekontrakt på plads for os.\nMorten Talman besidder en stor viden om og erfaring med lejelovgivning, lejekontrakter og branchekutyme, herunder hvilke lejevilkår man som lejer ikke bør acceptere, både omkring oplagte vilkår som leje, regulering og fraflytning, men specielt også om ”alt det andet”. Denne viden og erfaring har været afgørende for, at vi er endt med en lejekontrakt, hvor vores behov i videst mulig udstrækning er blevet tilgodeset. Morten Talman er stort set tilgængelig 24/7, svarer hurtigt på henvendelser, og leverer aftalte vurderinger, opstillinger og øvrige besvarelser til aftalt tid. Jeg har kun oplevet et stort engagement, indlevelse og professionalisme fra hans side, og er yderst tilfreds med, at han så muligheden i det lejemål vi endte med.\nJeg kan derfor kun give min varme anbefaling af Morten Talman og opfordre andre virksomheder at kontakte ham hvis de skal have nyt lejemål eller forhandlet lejekontrakt.\nThomas Israelsen adm. direktør og Partner i Rapidis ApS


3. Delrapport Synspunkter på mobning som hverdagsfænomen i indskolingssammenhæng. Rikke Kamstrup Knudsen Jonas Erck Stine Lindberg Jan Kampmann - PDF\nDownload "3. Delrapport Synspunkter på mobning som hverdagsfænomen i indskolingssammenhæng. Rikke Kamstrup Knudsen Jonas Erck Stine Lindberg Jan Kampmann"\n1 3. Delrapport Synspunkter på mobning som hverdagsfænomen i indskolingssammenhæng Rikke Kamstrup Knudsen Jonas Erck Stine Lindberg Jan Kampmann Center i Barndoms- og Ungdomsforskning Roskilde Universitetscenter Maj 2008\n2 Indhold Indledning... 2 Opbakning til projekt Fri for mobberi... 3 Forældrenes kendskab til pilotprojektet... 3 Forståelser af mobning... 5 Hvor tidligt starter mobning?... 7 Ansvar for mobning... 8 Skolernes beredskab mod mobning...11 Børnenes legerelationer og trivsel på skolerne...15 Omgangsformen på skolerne...20 Afrunding\n3 Indledning Denne rapport er en ud af flere delrapporter fra Roskilde Universitetscenters følgeforskningsprojekt tilknyttet Red Barnets pilotprojekt Fri for mobberi. Rapporten bygger på en spørgeskemaundersøgelse blandt indskolingspersonale og forældre til børn i henholdsvis 0. klasse og 2. klasse på de tre skoler, som indgår i pilotprojektet: i Århus kommune, i Gentofte kommune og i Kolding kommune. En lignende rapport er udfærdiget på baggrund af spørgeskemaer til personaler og forældre til børnehavebørn i de deltagende daginstitutioner i juni Skolerne gik i gang med at arbejde med Fri for mobberi ved skoleårets start 2007 og var således i opstartsfasen af deres projektarbejde, da spørgeskemaundersøgelsen blev gennemført i december januar Rapporten belyser indskolingspersonalets og forældrenes forståelser af og holdninger til mobning, som de kommer til udtryk tidligt i projektforløbet. Endvidere belyser rapporten personalets oplevelse af skolernes nuværende beredskab mod mobning samt deres oplevelser af omgangsformen på skolerne. Følgeforskningsprojektet er finansieret af Red Barnet i samarbejde med Mary Fonden samt af BUPL og SLs forsknings- og udviklingsfond. Vi håber, at rapporten kan bidrage til gode diskussioner og faglige snakke om mobning og forebyggelse af mobning på de enkelte skoler. God læselyst. Forskergruppen 2\n4 Opbakning til projekt Fri for mobberi Spørgeskemaundersøgelsen viser, at der er stor opbakning til skolernes deltagelse i projekt Fri for mobberi hos såvel skolernes personale som forældrene. 100 % af de adspurgte svarer således ja til, at de synes, det er en god ide, at skolen deltager i projektet. Forældrene begrunder deres opbakning til projektet med de alvorlige konsekvenser, mobning kan have for de børn, det går ud over: Dels at det er forfærdeligt for børn imens det står på og gør det svært at lære, dels at det kan præge et menneske hele livet. Nedenfor ses nogle eksempler på forældrenes begrundelser: Mobning er forfærdeligt og ødelæggende for et barns selvværd og liv. Mobning skal stoppes. Det er et stort fremskridt, at vi i DK har fået større fokus på mobning generelt, fordi det er ødelæggende for ofret. Jeg er lettet, glad og stolt af at min skole deltager. Jeg vil få det rigtigt skidt, hvis mit eget barn bliver udsat for mobning, og hun kan være et oplagt emne. Jeg blev selv mobbet som barn. Det er helt essentielt at undgå mobberi, hvis alle skal have de bedste muligheder for at lære i skolen. Uden god trivsel kan man ikke lære optimalt. Det er bedre at forebygge end at helbrede. I personalernes begrundelser for, hvorfor de synes, projektdeltagelsen er en god ide, angiver de, at projektet har bidraget til at sætte fokus på en problematik, som de opfatter som vigtig. Nogle angiver, at projektets indgangsvinkel er ny og lærerig for dem. En skriver for eksempel, at det har sat betydningsfulde samtaler i gang i personalegruppen. Nedenfor ses nogle eksempler på personalernes begrundelser: Endelig et projekt, der er fremadrettet og ikke en lappeløsning på et eksisterende problem. Det har vi brug for. Anti-mobbeprojektet har været spændende og vedkommende at arbejde med på børneplan. Det er vigtigt at være opmærksom på problemet mobning. Ny indgangsvinkel som for mig er interessant og lærerig. Det har i hvert fald sat samtaler i gang i personalegruppen. Forældrenes kendskab til pilotprojektet En af hovedtankerne i Fri for mobberi er at starte forebyggelse af mobning allerede inden skolestart samt i de første skoleår. Projektet lægger således op til samarbejde mellem børnehave og indskoling. Børnehaverne havde ved spørgeskemaernes udfyldelse været i gang med projektarbejdet et års tid, mens skolerne først for alvor gik i gang, da de modtog de første børn fra børnehaverne ved skoleårets start Projekt Fri for mobberi lægger op til et tæt samarbejde mellem skole og forældre, og spørgeskemaundersøgelsen har derfor undersøgt skolernes niveau af information om projektet til forældrene. Skolerne har på forskellig vis informeret om projektet, og personalet på skolerne er enige om, at forældrene enten er blevet informeret meget (35 %) eller noget (65 %). Ingen personaler mener, at forældrene slet ikke er blevet informeret. Forældrenes svar stemmer godt overens med personalets, idet flertallet af forældrene oplever, at de enten er blevet informeret meget (31 %) eller noget (62 %). Dog er der 7 % af forældrene, som angiver, at 3\n5 de slet ikke er blevet informeret. Nedenstående diagram viser, hvordan forældrenes besvarelser fordeler sig på de enkelte skoler Procent Meget Noget Intet Hvor meget har du hørt om anti-mobbeprojektet fra skolen? Det, man kan læse ud af diagrammet, er, at der er størst andel af forældre på og, som oplever at være meget velinformeret om projektet, mens det også er på, at den største andel af forældre har en oplevelse af slet ikke at have hørt om projektet. At der på samme skole kan være forældre, som oplever at være velinformerede, og forældre, som synes de slet ikke har hørt om projektet, indikerer vigtigheden af at informere hyppigt og via forskellige kanaler. Endvidere kan resultatet være et udtryk for, at forældre har meget forskellige forventninger til informationsniveauet fra skolen, dvs. at der er forskel på, hvor godt informerede forældre føler sig, selvom de angiver at have fået samme information. Eksempelvis angiver to forældre begge at være blevet informeret på forældremøde og via skolens intranet, og på baggrund heraf oplever den ene at have fået noget information, den anden meget. Generelt oplever forældrene til børn i 2. klasse at være mindre velinformerede end forældre i 0. klasse. Kun få forældre i 2. klasse oplever at have fået meget information. Der er primært blevet informeret gennem skolen. Kun på er forældrene også blevet informeret gennem SFO en. 4\n6 Forståelser af mobning Når man beskæftiger sig med mobning og forebyggelse heraf, er det væsentligt at afdække, hvilke forståelser af fænomenet, der er på spil i de involverede grupper. Ens forståelse af, hvad mobning er, og hvilken rolle man selv som forælder eller fagperson spiller i forhold til mobning, har stor betydning for, hvordan man griber forebyggelse an. Samtidig må væsentligt forskellige forståelser antages at udgøre en barriere for at arbejde frem mod et fælles mål. I spørgeskemaundersøgelsen er personaler og forældre blevet bedt om at beskrive med egne ord, hvad de forstår ved mobning, og at besvare en række mere specifikke spørgsmål om, hvad de ser som mobning. Undersøgelsen viser, at næsten alle personaler og forældre skelner mellem mobning og drilleri. 100 % af personalerne og 92 % af forældrene svarer ja til, at der er forskel på mobning og drilleri. Det er dog her værd at bemærke, at en lille del af forældrene ikke laver denne skelnen og således har en noget bredere forståelse af mobning, som sætter mobning lig med drilleri. I et andet spørgsmål blev respondenterne bedt om at tage stilling til, om de ville karakterisere forskellige negative handlinger som mobning, eksempelvis at blive slået, kaldt skældsord eller ignoreret. Ved hvert udsagn var der mulighed for at sætte kryds ved om der var tale om mobning, hvis barnet var udsat for begivenheden enten engang imellem eller ofte. Flertallet af både personaler og forældre afkrydsede udelukkende ofte. Det er således et gennemgående træk i flertallets forståelse af mobning, at negative handlinger skal have en vis hyppighed for at blive opfattet som mobning. Svarfordelingen på spørgsmålet fremgår af nedenstående diagram. 5\n7 Af diagrammet kan man udlede, at forældre i højere grad end personalerne er mere tilbøjelige til at karakterisere ofte forekommende negative handlinger mod et barn som mobning. Eksempelvis mener 95 % af forældrene, at det er mobning, hvis et barn ofte bliver kaldt skældsord, mens andelen for personaler er 78 %. Desuden viser diagrammet, at nogle gentagende negative handlinger i højere grad end andre karakteriseres som mobning. Det gælder ignorering/udelukkelse, skældsord og det at blive udsat for fysiske overgreb såsom at blive slået, skubbet, bidt eller lignende. Ligeledes mener 65 % af personalerne og 79 % af forældrene, at det kan kaldes mobning, hvis et barn ofte er alene uden selv at ville det. Der er dog også personaler og forældre, som angiver, at negative handlinger blot behøver at indtræffe en gang imellem for at kunne betegnes som mobning: 12 % af personalet og 11 % af forældrene mener, at man kan tale om mobning, hvis et barn blot en gang imellem bliver kaldt skældsord af de andre børn. 18 % af personalet og 21 % af forældrene mener, at man kan tale om mobning, hvis et barn blot en gang imellem bliver slået, skubbet, bidt eller lignende. 10 % af personalet og 17 % af forældrene mener, at man kan tale om mobning, hvis et barn blot en gang imellem bliver ignoreret eller på andre måder udelukket. Et andet tema er spørgsmålet om, hvis følelser eller intentioner der er bestemmende for, hvorvidt der er tale om mobning er det mobning hvis det opleves sådan af den, det går ud over - uanset hensigten bag? Eller kun hvis de negative handlinger er udført med ond hensigt? De to perspektiver er cirka ligeligt fordelt i forældrenes og personalernes beskrivelser af mobning. Nedenfor er gengivet to forældres definitioner på mobning, som tager udgangspunkt i henholdsvis offerets oplevelse og mobberens intentioner: En følelse af at være udenfor; ikke at føle sig værdsat; at føle sig ensom og gerne ville noget andet Når drillerier ikke udspringer af noget venskabeligt, men har en tone af fjendskab. Når det er beregnet på at gøre ondt, nedgøre eller chikanere Hvis perspektiv, der er udgangspunkt for definitionen af mobning, fortæller os noget om hvis oplevelse af en situation, som gives forrang. Samtidigt rejser det vigtige spørgsmål om mobningens væsen, for eksempel om negative handlinger mod et barn udført i tankeløs rutine kan betragtes som mobning? Holder man fast i de onde hensigter som mobningens udgangspunkt, må man samtidig forholde sig til spørgsmålet om hvorvidt børn på forskellige alderstrin er i stand til at forstå deres handlingers konsekvenser. 6\n8 Hvor tidligt starter mobning? Blandt forskere og praktikere er der ikke en entydig opfattelse af, hvor tidligt i børns liv mobning finder sted. Spørgsmålet er imidlertid særdeles relevant i forhold til, hvornår det er meningsfuldt og relevant at sætte ind med forebyggelse. I undersøgelsen blev indskolingspersonalet og forældrene derfor spurgt om, hvor tidligt, de mener, mobning kan forekomme blandt børn. Respondenterne blev bedt om at tage stilling til dette ud fra en definition af mobning som gentagende, krænkende handlinger rettet mod et enkelt barn. Nedenstående diagram viser, at et stort flertal af såvel indskolingspersonale som forældre mener, at mobning kan starte allerede i børnehaveklassen eller endnu tidligere. Dette gælder for 72 % af personalerne og 82 % af forældrene, mens 28 % og 19 % mener at mobning starter efter børnehaveklassen. 10 Personale Forældre 8 Procent I børnehaveklassen eller før Efter børnehaveklassen Starter mobning før eller efter børnehaveklassen? Dette resultat viser, at en stor andel af såvel personaler som forældre ser mobning som en potentiel trussel mod børnene allerede ved skolestart. Resultatet viser således også, at Fri for mobberis tidlige indsats mod mobning ses som meningsfuldt hvilket tillige understøttes af den store opbakning til projektet, som beskrives i første del af rapporten her. 7\n9 Ansvar for mobning Når man vil forebygge mobning, er det endvidere væsentligt at forholde sig til, hvordan de implicerede ser på, hvem der har et ansvar i forhold til mobning. Det er der således blevet spurgt til i spørgeskemaundersøgelsen. Svarfordelingen kan ses i nedenstående diagram: Diagrammet viser, at de voksne, som er tættest på børnene i hverdagen, dvs. forældre, lærere og SFOmedarbejdere, tilskrives det største ansvar. Et stort flertal af personalerne mener dog også, at skolens ledelse har et ansvar, mens kun lidt over halvdelen af forældre har denne opfattelse. Over 75 % af både personaler og forældre mener også, at børnene selv har et ansvar i forhold til mobning. Når det i højere grad er personalerne end forældrene, der tillægger for eksempel medier, politikere og skolens ledelse et ansvar, kan det hænge sammen med at denne gruppe respondenter i højere grad helt konkret, i deres arbejdsliv, oplever hvordan disse grupper indirekte spiller en rolle for børnenes adfærd og deres muligheder og begrænsninger i omgangen med hinanden. 8\n10 Forældrene er desuden blevet spurgt om hvilke forældre, de mener, der har et ansvar for, at der evt. forekommer mobning i en klasse. Forældrenes svar kan aflæses i nedenstående diagram: Diagrammet viser, at næsten alle forældrene placerer ansvar hos de forældre, hvis barn mobber. Over halvdelen mener også, at det mobbede barns forældre har et ansvar, mens under 40 % svarer, at ansvaret for mobning også ligger hos klassens andre forældre. At mere end 60 % af forældrene tilsyneladende ikke ser mobning som et fælles ansvar for alle forældre i en klasse, er i modstrid med Red Barnets intention om at gøre mobning til et fælles anliggende, som altså også indbefatter de forældre, hvis børn ikke er direkte involverede som enten mobber eller offer. Forældre og personaler er desuden blevet spurgt, om de tror, det er muligt at forebygge mobning. Som nedenstående diagram viser, mener et stort flertal, at man kan dæmme op for mobning gennem forebyggelse. 9\n11 7 Forældre eller personale Personale Forældre 5 Percent 3 1 Helt sikkert Sandsynligvis Måske Sandsynligvis ikke Helt sikkert ikke Tror du, det er muligt at forebygge mobning? Forældre og personaler er ligeledes blevet bedt om at give deres bud på, hvordan man eventuelt ville kunne forebygge mobning. Både forældre og personaler nævner i den forbindelse indsatser fra såvel skolens og som forældrenes side. Forældre og personalers forslag til forebyggelse adskiller sig ikke nævneværdigt fra hinanden. I forhold til skolens rolle, betoner begge parter for eksempel arbejdet på klasseniveau i højere grad end forebyggelse på skoleniveau. Især samtalen mellem lærer og elever nævnes af mange som vigtig både snakke om mobning, drilleri, konflikt, kammeratskab mv. på et generelt plan og snakke om specifikke problemstillinger og trivsel i den pågældende klasse. Både forældre og personaler giver desuden konkrete forslag til redskaber til forebyggelse af mobning, såsom venskabsklasser, legepatruljer, rollespil, arbejde med litteratur og film om emnet, samarbejdsøvelser mv. Kun få nævner, at lærere og pædagogers egen opførsel kan medvirke til at forebygge mobning ved at fungere som rollemodeller for børnene. Politikker og handleplaner mod mobning nævnes ligeledes af overraskende få - kun to personaler nævnte dette som et element i forebyggelse af mobning. Den vigtigste forskel i forældrenes og personalernes besvarelser er, at forældrene i langt højere grad betoner vigtigheden af, at skolen har en dialog med forældrene, og at de inddrages i arbejdet med mobbeforebyggelsen. Personalerne har i deres svar i højere grad tænkt, at forebyggelse af mobning foregår inden for skolens rammer. I spørgeskemaet er forældrene også blevet bedt om at uddybe, hvordan de ser deres egen rolle i forhold til forebyggelse af mobning. Forældrenes svar viser, at de først og fremmest ser deres opgave som at opdrage deres eget barn til at have tolerance, åbenhed og omsorg for andre, samt at tale med deres barn om mobning og om konkrete hændelser i dets hverdag. Nogle forældre ser det også som en 10\n12 forældreopgave at lægge op til, at barnet leger med mange forskellige børn, og eventuelt også forsvarer svage børn. Cirka en fjerdedel af forældrene angiver, at forældre er rollemodeller for egne børn og derfor kan forebygge mobning ved at være opmærksom på for eksempel, hvordan de taler om andre mennesker i børnenes påhør. Endelig angiver cirka en femtedel, at forældre kan bidrage til forebyggelse af mobning ved at indgå i positive relationer med skolen eller klassens øvrige forældre, enten i relation til dialog om mobning eller blot ved at arrangere eller deltage i sociale arrangementer. Skolernes beredskab mod mobning Et stort tema i spørgeskemaundersøgelsen har været en afdækning af skolernes beredskab mod mobning, som det opleves af skolernes personale. Overordnet peger undersøgelsen på, at der internt på alle tre skoler hersker en vis uklarhed omkring skolens mobbe-beredskab, samt at personalernes kompetencer i forhold til forebyggelse og opdæmning af mobning kunne være bedre. I spørgeskemaet blev skolernes personale spurgt, om deres skole har en nedskrevet mobbepolitik. Som nedenstående diagram viser, var der internt på alle tre skoler langt fra enighed herom: 10 8 Procent Ja Nej Ved ikke Har I en nedskrevet mobbepolitik? Med som eksempel viser diagrammet, at 35 % mener, skolen har en nedskrevet mobbepolitik, ligeså mange svarer nej, mens 29 % svarer, at de ikke ved det. Samme usikkerhed genfindes på de to øvrige skoler. Billedet, der tegner sig, er interessant, fordi diagrammet netop ikke giver svar på, hvorvidt de tre skoler faktisk har en mobbepolitik men snarere viser undersøgelsen at 11\n13 skolerne i hvert fald ikke har en aktiv officiel mobbepolitik, som er kendt af hele personalegruppen og jævnligt bringes i spil. Personalet er ligeledes blevet spurgt, om mobning er blevet taget op på personalemøder. Det svarer 36 % på, 41 % på og 54 % på, at det er. Over halvdelen af de adspurgte har således aldrig været med til at drøfte emnet mobning på et personalemøde Procent Ja Nej Ved ikke Har I snakket om mobning på personalemøder? Mobning synes således ikke at være et emne, der tales meget om i personalegrupperne i hvert fald ikke til møderne. Det samme gør sig gældende i forhold til forældremøder. Kun 32 % af de adspurgte forældre svarer, at der er blevet snakket om emnet mobning på et forældremøde. Fordelingen på de tre skoler fremgår af nedenstående diagram: 12\n14 10 8 Procent Ja Nej Ved ikke Har I taget mobning op på forældremøder? Personalerne er i spørgeskemaet blevet bedt om at vurdere egne kompetencer i forhold til at forebygge mobning. Cirka halvdelen oplevede helt sikkert at have kompetence til at forebygge mobning, mens den anden halvdel svarede nogenlunde. Fordelingen på skoler kan aflæses i diagrammet nedenfor: 10 8 Procent Ja, helt sikkert Ja, nogenlunde Ved ikke Vurderer du på nuværende tidspunkt, at du har kompetencer til at forebygge mobning? 13\n15 Personalerne på samme vis bedt om at vurdere egne kompetencer i forhold til at tage hånd om eventuel opstået mobning. Her angav cirka halvdelen at de helt sikkert følte sig rustet til at tage hånd om mobning, mens den anden halvdel blot følte sig nogenlunde rustet. Svarfordelingen på skolerne kan aflæses i nedenstående diagram: 10 8 Procent Ja, helt sikkert Ja, nogenlunde rustet Føler du dig på nuværende tidspunkt rustet til at tage hånd om mobning blandt børn, hvis det opstår? Ovenstående afsnit har redegjort for de deltagende skolers beredskab mod mobning, som det opleves af de ansatte. Det er imidlertid også relevant at undersøge, hvordan forældrene oplever skolernes mobbe-beredskab. Nedenstående diagram viser, hvordan forældrene har svaret på spørgsmålet om, hvorvidt de har tillid til, at deres barns skole kan forhindre mobning: 14\n16 10 8 Procent Ja Nej Ved ikke Har du tillid til, at dit barns skole kan forhindre mobning? Diagrammet viser, at størstedelen af forældrene har tillid til, at skolerne kan forebygge mobning, men at % dog ikke har samme tillid. Den forholdsvis store andel af forældre, som ikke har tillid til, at deres barns skole kan forhindre mobning, kan både skyldes forældrenes oplevelse af et mangelfuldt beredskab mod mobning, men kan også være et udtryk for, at forældrene ikke mener, at mobning kan forhindres gennem indsatser fra skolens side. Børnenes legerelationer og trivsel på skolerne Såvel personaler som forældre har svaret på en række spørgsmål omkring børnenes legerelationer og trivsel på de tre skoler. I nedenstående to diagrammer er afbildet, hvordan forældrene har svaret på spørgsmålene om, hvorvidt deres barn har svært ved at komme ind i legerelationer, og om barnet har svært ved at fastholde legekammerater. 15\n18 Diagrammerne viser, at langt størstedelen af forældrene har en oplevelse af, at deres børn ikke har svært ved at skabe og bevare kammeratskaber. Der er dog en gruppe på cirka 20 %, som ifølge deres forældres oplevelse - ikke har så let ved at etablere eller fastholde relationer til deres jævnaldrende. Forældrene er også blevet spurgt, om det er deres indtryk, at der forekommer decideret mobning i deres barns klasse. Nedenfor er dette opgjort skole for skole og splittet op på henholdsvis børnehaveklasse og 2. klasse. 10 Forældre til børn i børnehaveklasse Forældre til børn i 2. klasse 8 Procent Af og til Sjældent eller aldrig Er det dit indtryk, at børnene i dit barns klasse mobber hinanden? 17\n19 10 Forældre til børn i børnehaveklasse Forældre til børn i 2. klasse 8 Procent Af og til Sjældent eller aldrig Er det dit indtryk, at børnene i dit barns klasse mobber hinanden? 10 Forældre til børn i børnehaveklasse Forældre til børn i 2. klasse 8 Procent Ofte Af og til Sjældent eller aldrig Er det dit indtryk, at børnene i dit barns klasse mobber hinanden? 18\n20 De tre diagrammer viser, at de fleste forældre har det indtryk, at mobning enten aldrig eller sjældent forekommer i deres barns klasse. Der er dog nogle, der oplever, at mobning forekommer af og til eller ofte. Diagrammerne viser desuden, at forældre til børn i 2. klasse i højere grad oplever, at der forekommer mobning i deres barns klasse end forældre til børn i børnehaveklassen hvilket muligvis kan hænge sammen med de tidligere beskrevne opfattelser af hvornår mobning starter. Forældrenes oplevelser af hvor meget mobning, der finder sted, stemmer fint overens med personalernes vurderinger, som kan aflæses i nedenstående diagram. Personale 100% 80% Procent 60% 40% 20% 0% Noget Lidt Slet ikke Er der mobning i indskolingen på jeres skole? Stort set alle personaler har angivet, at der forekommer lidt eller noget mobning i indskolingen på deres skole. Kun på skjoldhøjskolen har en gruppe personaler (31 %) vurderet, at der slet ikke forekommer mobning i indskolingsafsnittet. Her er det interessant at bemærke, at der også på er 15 % som oplever, at der er noget mobning. Denne divergens kan enten ses som et udtryk for, at oplevelser med mobning ikke bliver delt i personalegruppen, eller at der i personalegruppen ikke hersker enighed om, hvad der kan karakteriseres som mobning. 19\n21 Omgangsformen på skolerne Når man som skole eller daginstitution vil forebygge mobning blandt børnene, er opmærksomhed på, hvordan omgangsformen på skolen eller institutionen er, af stor betydning. Børn ser, hvad de voksne gør, og negative omgangsformer blandt de voksne kan hurtigt forplante sig til børnegruppen. Spørgeskemaet til personalet indeholdt derfor en række spørgsmål om omgangsformen på skolerne, dels internt i personalegruppen, dels i forhold til børnene og deres forældre. Formålet med at medtage disse spørgsmål har været at skabe debat internt i de enkelte personalegrupper og at inspirere til snak om standarder for et godt socialt arbejdsklima. Overordnet peger svarene på, at størstedelen af de ansatte oplever, at der er en god omgangsform på skolerne. Undersøgelsen viser dog også, at der på nogle områder er problemer, og at en mindre gruppe af personaler har negative oplevelser med omgangsformen på deres skole. Nedenstående diagram viser, hvordan personalerne på de enkelte skoler oplever samarbejdet med deres kollegaer: 8 Skole Percent Meget tilfreds Tilfreds Hverken tilfreds eller utilfreds Hvor tilfreds er du med jeres samarbejde på skolen? Ud fra diagrammet kan man se, at langt størstedelen af personalerne enten er tilfredse eller meget tilfredse med samarbejdet på skolen. Størst er tilfredsheden på. Diagrammet viser dog også, at knap hver femte har angivet at være hverken tilfreds eller utilfreds med samarbejdet. Ingen har angivet at være utilfreds. 20\n22 Personalet er også blevet spurgt til deres oplevelse af omgangstonen internt i personalegruppen. Nedenstående diagram viser svarfordelingen på spørgsmålet om, hvorvidt personalet taler ordentligt til og om hinanden: 10 Skole 8 Percent Ja, altid Ja, som oftest Nej, der er nogle, som jævnligt ikke taler ordentligt Taler personalet ordentligt til og om hinanden? Diagrammet viser, at personalet generelt set har en positiv oplevelse af omgangstonen, idet næsten alle har svaret, at personalet enten altid eller som oftest taler ordentligt til og om hinanden. På Vonsild Sogneskole er der dog enkelte, som oplever, at der jævnligt ikke er en ordentlig omgangstone. Med hensyn til decideret mobning i personalegrupperne ser det knap så positivt ud. Her svarer 77 % på, 46 % på og 73 % på nej til, at der forekommer mobning blandt personalet, mens de resterende oplever, at mobning forekommer sjældent eller engang imellem. Svarfordelingen mellem de tre skoler kan aflæses i nedenstående diagram: 21\n23 10 Skole 8 Percent Ja, en gang imellem Ja, men sjældent Nej Er det din oplevelse, at der forekommer mobning blandt personalet på jeres skole? Personalet er også blevet spurgt til, hvordan de oplever, der bliver talt om børnene og deres forældre blandt skolens personale. Som nedenstående diagram viser, oplever en ret stor gruppe, at der jævnligt bliver talt dårligt om enkelte forældre eller børn: 8 Skole Percent Jævnligt Sjældent Aldrig Har du oplevet, at skolens personale talte dårligt om nogen forældre eller børn? 22\n24 På oplever 75 %, at der jævnligt bliver talt dårligt om forældre eller børn, mens 20 % af personalet på har samme oplevelse. Personalerne har også svaret på, om de oplever, at alle i personalegruppen taler ordentligt til børnene. Svarfordelingen fremgår af nedenstående diagram: 10 Skole 8 Percent Ja, altid Som oftest Nej, der er nogle, som jævnligt ikke taler ordentligt Synes du, at alle i personalegruppen taler ordentligt til børnene? Diagrammet viser, at personalet i overvejende grad oplever, at der bliver talt ordentligt til børnene enten altid eller som oftest. På oplever 9 % dog, at der er nogle i personalegruppen, som jævnligt ikke taler ordentligt til børnene. Overordnet viser spørgeskemaundersøgelsen, at omgangsformen på de enkelte skoler på nogle områder vurderes væsentligt forskelligt af personalet. Mens nogle er tilfredse og ser meget positivt på skolens omgangsform, oplever andre den som værende mere negativ. Disse forskellige oplevelser kan bunde i forskellige kontaktflader og samarbejdsrelationer i dagligdagen, men kan også være et udtryk for forskellige tolerancetærskler, forventninger til eller standarder for god opførsel. Under alle omstændigheder vil samtaler i personalegrupperne sandsynligvis kunne bidrage til, at en endnu større del af personalegrupperne vil opleve omgangsformen på deres skole som positiv og behagelig. 23\n25 Afrunding I foråret 2007 besvarede personaler og forældre til børnehavebørn i de deltagende daginstitutioner et spørgeskema, hvor mange af spørgsmålene var identiske med spørgsmålene i det ovenfor afrapporterede spørgeskema. Spørgeskemaet mundede ud i følgeforskningsprojektets 1. Delrapport, udsendt i juni Sammenligner man svarene på de to spørgeskemaer, er de forholdsvis identiske. Både i børnehaver og skoler er der stor opbakning til projektet, såvel blandt personale som forældre. Forældre og personalers forståelser af mobning og ansvaret herfor er ligeledes forholdsvis enslydende. I både børnehave og skole tilskrives de voksne, der er tættest på børnene (forældre, pædagoger, lærere/børnehaveklasseledere) i størst omfang et ansvar for, om der forekommer mobning. I såvel børnehaver som skoler er der dog både forældre og personaler (knap 10 %), som ikke oplever selv at have et ansvar. En af de mest markante forskelle i besvarelserne af de to spørgeskemaer er, at skolepersonalet i væsentligt højere grad end børnehavepersonalet tilskriver ledelsen et ansvar for, om der forekommer mobning. Under halvdelen af personalerne i børnehaven ser ledelsen som havende et ansvar, mens over 80 % af skolepersonalet tilskriver deres ledelse ansvar. Forskellen er interessant, idet den kan læses som et udtryk for forskellige måder at tænke forebyggelse af mobning ift. organisation. Ledelsen har sædvanligvis ikke den daglige kontakt med børnene, men kan bidrage til forebyggelse af mobning ved at sætte det på dagsordenen i skolen eller daginstitutionen og tage initiativ til at skabe nogle overordnede rammer herfor i form af politikker, handleplaner mv. En tolkning af forskellen mellem børnehavepersonalets og skolepersonalets besvarelser kunne således være, at man på skolerne er mere vant til at tænke i overordnet styring og fælles retningslinjer. Spørgeskemaerne til forældre og personale i henholdsvis skole og børnehave vil ved følgeforskningsprojektets afslutning blive fulgt op af endnu et spørgeskema til de samme parter, for herved at kunne samle op på eventuelle forandringer i parternes oplevelser af og perspektiver på mobning og forebyggelse heraf. 24


Du er her: Forside » IværksætterGuide » Iværksætterguide FØR START » Opbakning fra familien\nNår du vil starte virksomhed, kan du læse i alle lærebøgerne, at det er vigtigt med opbakning fra familien. Det er det også, men forvente ikke glædesudråb og varme støttererklæringer fra din ægtefælle, kæreste, forældre mv.\nDet sker næppe lige i starten.\nHvordan sikrer man opbakning fra familien?\nMeget af øvelsen med at starte virksomhed går sådan set med at holde familien nogenlunde beroliget, mens du kæmper for at får alt på plads til din start. I starten er det oftest en økonomisk bekymring om dit nye firma. Kan vi nu leve af det? Går vi konkurs? Og hvad gør vi, hvis det ikke går?\nSamtidig har familien frygten for aldrig at se dig i dagslys, fordi du kommer til at arbejde så meget, at du aldrig er hjemme.\nPlus og minus mennesker\nEn iværksætter fortalte en gang, at han havde delt hans omgangskreds og familie op i plus (+) og minus (-) mennesker.\nDet allerstørste minus menneske var hans mor!\nHun sendte stillingsopslag i store mængder fra "gode faste jobs" hos det offentlig til ham hele tiden. Og da det ikke virkede blev 2 onkler, der var selvstændige selv, men i helt andre brancher, sendt af sted for at fortælle iværksætteren om hvor slemt det var at være selvstændig. Alt det administrative bøvl, utilfredse og urimelige kunder, og alt hvad der ellers kunne trækkes frem af negative sider.\nNu er hans virksomhed ret godt kørende. Der er etableret holdingselskab, der er flere ansatte, en fin omsætning og penge på kistebunden. Så idéen var ikke helt tosset. Og nu må hans mor være klart mere rolig!\nDin partner eller ægtefælle er sikkert utryg over din nye virksomhed.\nMen det er en ret naturligt ting, at personer der vil dig det godt reagerer sådan. Det er ikke ond vilje eller overdreven mistillid, der ligger bag. En del af dine opstartsforberedelser bør gå på at sikre dig selv, din familie og din økonomi mod den risiko, der naturligt er ved start af egen virksomhed.\nDet kan du gøre på mange måder, men følgende er erfaringsmæssigt nok de vigtigste:\n1. Undgå kaution fra familien på lån mv.\n2. Sikre dig (og dine eventuelle efterladte!) med forsikring.\n3. Sikre dig dagpenge forsikring, hvis du er i en branche med ledighed. Læs mere her!\n4. Forberede dig godt fra start, det mindsker risiko for konkurs.\n5. Søg rådgivning fra erhvervskontor, revisor, advokat, reklamebureau mv.\n6. Lav månedsbaserede drifts- og likviditetsbudgetter, så du kan styre din økonomi.\n7. Overvej stiftelse af selskab. (Du hæfter "kun" for den indskudte kapital)\n8. Og JA, hårdt arbejde!


Kollerup afviser Schack’s påstande om løftebrud | Limfjord Update\nErhvervsminister Simon Kollerup, som er valgt i Thisted-kredsen, understreger, at Fiskeristyrelsen stadig kan ende i Nordjylland. Dermed går han i rette med den kritik, som den ligeledes lokalvalgte Torsten Schack Pedersen, som er Venstre’s fiskeriordfører, har fremsat.\nFor at forstå Kollerups udmelding skal vi tilbage til sidste uge. Her skabte et svar til folketinget fra Miljø- og Fødevareministeriet forvirring om regeringens plander for styrelsen. Af svaret fremgår det nemlig, at regeringen aktuelt ingen planer har om en udflytning af Fiskeristyrelsen.\nFør det seneste folketingsvalg foreslog Simon Kollerup at flytte styrelsen ud i landet. Dengang sagde Venstre, og Torsten Schack Pedersen, nej – præcis som Socialdemokratiet gør nu hvor de sidder i regering. Og det er dét som Schack Pedersen nu kalder for løftebrud.\nNu forsøger Simon Kollerup at kaste lys over, hvad regeringens planer for styrelsen er:\n– Vi sagde før valget, at Nordjylland ville være et oplagt sted at placere Fiskeristyrelsen. Det mener vi stadig, nu hvor vi er i regering, forklarer han i en mail til LimfjordUpdate.dk. Simon Kollerup, der selv i sin tid var fiskeriordfører, fortsætter:\n– Langt størstedelen af fiskerierhvervet hører hjemme heroppe (i Nordjylland, red.), så det giver mening at være her tæt på i stedet for i København. Og så er der jo gode og stærke kompetencer på Aalborg Universitet.\nI et svar til Torsten Schack Pedersen (V) fra Fødevareministeriet lød det ellers, at der ikke var aktuelle planer om at rykke styrelsen, og det blev af nogle tolket som en kovending i forhold til den tidligere holdning hos socialdemokraterne.\n– Men sådan skal det ikke forstås, lyder det fra Simon Kollerup.\nRigsrevisionen og Kammeradvokaten påpegede tidligere alvorlige problemer i styrelsen under VLAK-regeringen, og efter Socialdemokratiets flytte-udmelding er der sat gang i et stort genopretningsarbejde, som nu skal have ro til at blive gjort færdigt.\n– Det er samtidig klart, og det ved jeg som én der arbejdet utroligt tæt på Fiskeristyrelsen i de forudgående år, at Fiskeristyrelsen står over for et massivt genopretningsarbejde oven på sager om en masse rod, som både Kammeradvokaten og Rigsrevisionen har påpeget i flere rapporter. Det er derfor, vi som regering har sagt, at der ikke ligger nogle aktuelle planer på bordet for den konkrete udflytning af Fiskeristyrelsen, siger Simon Kollerup.\nKollerup: – Venstre bør bekende kulør\nHan opfordrer derfor Venstre til at forklare, hvorfor man da partiet sad i regering fastholdt styrelsen i København, da den skulle genoprettes, og om oppositionspartiet stadig vil have styrelsen skal ligge i hovedstaden.\n– Det undrer mig selvfølgelig, at Venstre ikke melder klart ud, om de er enige med os i, at Fiskeristyrelsen ville ligge naturligt i Nordjylland. Vi mener det fortsat, men hvad mener Venstres fiskeriordfører egentlig selv? Det står ikke klart for ret mange, slutter erhvervsministeren.\nTags Fiskeristyrelsen, Simon Kollerup, Torsten Schack-Pedersen


Landbrugsuddannelse med studiekompetence\nSiden august 2012 har Landbrugsskolen Sjælland i Høng i samarbejde med Høng Gymnasium og HF udbudt en ny og spændende uddannelse, som kombinerer en erhvervsuddannelse inden for landbrug med en generel studiekompetence. Uddannelsen er således for dig, der søger karriere, ansvar og almene kompetencer til at arbejde i landbruget og evt. læse videre som produktionsleder, virksomhedsleder og agrarøkonom. Det kan også være for dig, der søger kompetencer til at læse videre, f.eks. på et naturvidenskabeligt studium på et universitet.\nUndervisningen foregår på Landbrugssolen Sjælland i Høng og på Høng Gymnasium og HF. Som eux-elev kan du bo og spise på Landbrugsskolen Sjælland.\nHvis du er fyldt 18 år, kan du få SU det første skoleår. Der er indlagt landbrugspraktik – som i landbrugsuddannelsen. Det betyder, at du skal have en uddannelsesaftale og får løn under praktik- og skoleforløb efter det første skoleår. Uddannelsen varer 4 år og 1 måned og du sparer således næsten 2 års uddannelsestid i forhold til at tage uddannelserne hver for sig.\nDu tilmelder dig uddannelsen via den koordinerede tilmelding fra 9-10. klasse. Tilmeld dig uddannelsen til landbrug og husk at markere eux på tilmeldingen. Spørg evt. din UU-vejleder, hvis du er i tvivl.


Efterårssæsonen er i fuld gang hos Aarhus Bluesforening – Bluesnews.dk\nAarhus er en by med stolte bluestraditioner, og med til at varetage dem er Aarhus Bluesforening, som arrangerer blueskoncerter på spillestedet CasaV58.\nForeningens koncertrække for efteråret er allerede godt i gang. Aarhus Bluesforening har således i oktober afholdt koncerter med Harpin’ Wolf & the Black Sheep m. H.P. Lange, med Trainman Blues Duo og med Jesper Theis & Delta Roots Band (læs her). Der er imidlertid stadig syv koncerter at se frem til i 2021.\nFredag den 12. november klokken 20.15 er det Fried Okra, der står for underholdningen. Fried Okra er egentlig en trio bestående af Morten Lunn (vokal, guitar og diddley-bow), Thomas Crawfurd (trommer) og Anders Wallin (bas). Men i Aarhus optræder bandet som ”Fried Okra Deluxe” og er udvidet med tre gæster, der skal være med til at udbygge Fried Okras hill country blues-baserede, men ganske alsidige blueslyd.\nDe tre gæstemusikere er guitaristerne Alain Apaloo og Rune Højmark samt organisten Kristian Jørgensen. Alain Apaloo er kendt som en af de mest originale stemmer på den danske bluesscene. Den togolesisk-fødte bluesmand blander delta blues med vestafrikansk musik og jazz m.m. i både sin sangskrivning og sin performance (læs om Alain Apaloos indspilninger her).\nRune Højmark er ikke mindst rost for sit slide– og lapsteel-spil, som for eksempel M.C. Hansen, One-Eyed Mule og Nisse Thorbjørn har nydt godt af. Bluesfans kan også have set ham med Trainman Blues, og så medvirker han selvfølgelig på Fried Okras seneste opus Doing it right (læs anmeldelse her).\nKristian Jørgensen har, lige som Rune Højmark, spillet flere koncerter med Fried Okra. Han er til daglig pianist på Det Kgl. Teater og har desuden en passion for New Orleans-musik.\nMax Wolff er lidt af en lokalhelt i det aarhusianske bluesmiljø, og han optræder på CasaV58 søndag den 21. november klokken 14. Guitaristen og sangeren Max Wolff begår sig i den akustiske blues, men han er ikke bange for også at smide amerikansk folk og country i gryden såvel som bluespåvirket klassisk rock og rock & roll.\nMax Wolff har to soloalbum på samvittigheden, det Danish Music Award-nominerede I’m bonafide fra 2003 og Got you on my mind fra 2008. Hertil kommer ep’en Before showtime (2000), udsendt under navnet Max Wolff & the Blues-Tones, samt to album med bandet Low Budget Brothers.\nKoncerten den 21. november vil også være en band-foretagelse, idet Max Wolff bliver bakket op af Henrik Johs. Hansen på trommer, Mikkel Olrik på bas og Niels Ulbrandt Hansen på keyboards.\nInden koncerten med Max Wolff vil der desuden være opvarmning. Hvem der får æren af at være support, er dog redaktionen ubekendt i skrivende stund.\nKvartetten HandsDown har eksisteret i sin nuværende form siden 2018, og i 2020 debuterede de med albummet American music – made in Denmark. Søndag den 28. november klokken 14 spiller HandsDown på CasaV58, og det er en erfaren herre fra den danske bluesscene, Jesper Bjarnesen, der står for vokal, guitar og mundharpe (læs om Jesper Bjarnesens indspilninger her).\nHandsDown er dog ikke et bluesband, men snarere et roots- og americana-orkester. Jesper Bjarnesen, der p.t. også spiller med JB & the Hüggeli, er dog ikke det eneste medlem med blues-erfaring. Bassisten Erik ”Knas” Sandager har således for eksempel spillet med Max Wolff i Low Budget Brothers og arbejdet sammen med Kenn Lending.\nGuitaristen Frank ”Franzz” Jakobsen er mere country-orienteret og har blandt andre indspillet med Wenche Hartmann og Arly Karlsen. Trommeslager Jes Eiler Sørensen har i mange år spillet med bandet Ny Dag og er desuden indehaver af trommemærket DRS Drums.\nBlues og brunch\nSøndag den 5. december er der ikke bare blues på programmet, men også mad, idet Aarhus Bluesforening og CasaV58 inviterer til ”Blues’n Brunch” med James Loveless & Kristian Fogh. Er man allerede mæt, men med appetit på musik, er det dog også muligt ”kun” at købe billet til koncerten. Brunch serveres fra klokken 11, og koncertstart er sat til klokken 14.\nJames Loveless er især kendt som forsanger i et af landets mest roste og erfarne bluesbands, det Danish Music Award-belønnede Aarhus-orkester Shades of Blue. James Loveless synger dog også jazz med sin Loveless Blue Jazz Quintet, og i det hele taget har han en lang og alsidig karriere bag sig, der spænder fra Italo disco til gospel (læs mere her).\nPianisten Kristian Fogh spiller netop sammen med James Loveless i Loveless Blue Jazz Quintet. Han er også medlem af både Mike Andersen Band og Lars Lilholt Band, og så har han i eget navn udgivet fusionsjazz-albummet Long story short (2018).\nEn alsidig dame\nBlues’n Brunch-konceptet føres videre søndag den 12. december, igen med servering fra klokken 11 og musik klokken 14. Denne gang er det sangerinden Sahra da Silva, der står for musikken.\nSahra da Silva har efterhånden besøgt utallige af landets musikscener, siden hun sidste år udgav sit meget roste blues-album #blueswoman (læs anmeldelse her). For ganske nylig optrådte hun for eksempel med sit band på Blues Alive Festival i Horsens (læs her).\nMen Sahra da Silva er en alsidig dame, der også jævnligt kan opleves med The Cornbread Project, Simon Spang-Hanssens Café Central og Søren Siegumfeldt String Swing, for nu blot at nævne nogle få eksempler. Blues, jazz og soul m.m. er hendes gebet, og trods sin unge alder har hun en ganske vidtfavnende indspilningskarriere bag sig (læs her).\nDen teknisk eminente sangerinde med den store og udtryksfulde røst optræder ved koncerten i Aarhus sammen med guitaristen Alain Apaloo, der altså vender tilbage til CasaV58 præcis en måned efter sin koncert med Fried Okra. Alain Apaloo er fast guitarist i Sahra da Silvas bluesband, og de to har også tidligere spillet duo-jobs (læs for eksempel her).\nNeofolk og blues\nTredje og sidste Blues’n Brunch-arrangement finder sted søndag den 19. december. Også denne dag er der mad på bordet fra klokken 11, og musikken spiller fra klokken 14.\nDet er sangeren og guitaristen Morten Rune, der er ansvarlig for den musikalske del af arrangementet. Morten Rune er forsanger i neofolk-bandet Ellie, men spiller også blues med Natural Boogie og sit eget Morten Rune Band. Desuden dukker han jævnligt op hos broderen Marc Rune i Big Creek Slim and the Cockroaches.\nDet er især hjembyen Aarhus, der har haft fornøjelsen af at se Morten Rune live. Her har han også tidligere spillet i regi af Aarhus Bluesforening (se for eksempel her), lige som han flere gange har spillet på byens nye bluesbar Zanders (læs her). Men også Mojo Blues Bar i København har haft Morten Rune på scenen, for eksempel sammen med Peter Nande (læs her).\nPå CasaV58 spiller Morten Rune heller ikke alene, men dukker op sammen med multiinstrumentalisten Michell Smedegaard Boysen, som ved denne lejlighed spiller bas. Det gør Michell Smedegaard Boysen også til daglig i Liga Latina og sammen med Julian Maraboto. Endvidere er han medlem af Ellie sammen med Morten Rune, og så har han stået for såvel indspilning som foto til Big Creek Slims to seneste album.\nSøren Schack og Oscar Martin Eriksen\nÅrets sidste koncert hos Aarhus Bluesforening er det store julebal med Big O & the Blue Quarters. Det løber af stablen tredje juledag, mandag den 27. december klokken 19.\nØstjyske Big O & the Blue Quarters er da også altid gode for en bluesfest, hvilket de har bevist ved talrige festivalkoncerter m.m., siden bandet blev dannet i 2012 – og på koncertoptagelsen Live at Mosten Raceday – 2017 (læs anmeldelse her).\nI foråret kunne Big O & the Blue Quarters byde velkommen til den nye bassist Christian Pedersen, som har erstattet det stiftende medlem Jais Kurečko Eriksen (læs her). Han slutter sig til forsanger og mundharpemand Oscar Martin ”Big O” Eriksen, trommeslager Mathias Rindom og guitaristerne Søren Schack og Frederik Tygesen.\nBig O & the Blue Quarters har udgangspunkt i jump blues, men breder også paletten ud til at favne blandt andet West Coast blues og West Side Chicago blues. Med to af landets bedste unge bluesguitarister – der har hver sin stil og sit særpræg – slår det ofte gnister på bedste vis, når Big O & the Blue Quarters går i gang.\nKoncerten på CasaV58 er annonceret som ”Big O & the Blue Quarters m. gæster.” Hvem gæsterne bliver, er endnu ikke redaktionen bekendt.\nSe mere information, herunder om billetkøb og medlemskab, på Aarhus Bluesforenings hjemmeside her eller på foreningens Facebook-side her.\nTagged Aarhus Bluesforening, Big O & the Blue Quarters, Fried Okra, HandsDown, Max Wolff, Morten Rune, Sahra da Silva. Bookmark the permalink.


KUGLEFENDER OVERTRÆK SORT - kun kr. 629.00\nHjem / Butik / Rig og dæksudstyr > Fendere > Fendersok / Fenderovertræk / KUGLEFENDER OVERTRÆK SORT, Størrelse Fender overtræk (64x48cm) sort b60\nKUGLEFENDER OVERTRÆK SORT, Størrelse Fender overtræk (64x48cm) sort b60\nVarenummer (SKU): 1151061 Kategori: Rig og dæksudstyr > Fendere > Fendersok / Fenderovertræk\nNavn: KUGLEFENDER OVERTRÆK SORT, Størrelse Fender overtræk (64x48cm) sort b60\nKUGLEFENDER OVERTRÆK SORT, Størrelse Fender overtræk (64x48cm) sort b60 er populær blandt sejlere\nKUGLEFENDER OVERTRÆK SORT, Størrelse Fender overtræk (64x48cm) sort b60 er en af de førende varer her på shoppen, og ligger i den populære kategori Rig og dæksudstyr > Fendere > Fendersok / Fenderovertræk. Når du bestiller her får du hele 30 dages returret der er en god garanti mod at købe det forkerte. Du kan inden for fristen bare returnere din vare. Langt de fleste i Norden køber deres KUGLEFENDER OVERTRÆK SORT, Størrelse Fender overtræk (64x48cm) sort b60 ved den velkendte shop Marineudstyr.dk, som er den foretrukne shop blandt online shoppere. Hos webshoppens store udvalg er der helt sikkert noget for dig, som jo fx kan være dette produkt. Køber du varer online kan priserne findes lavere end i butikker- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\nKUGLEFENDER OVERTRÆK SORT, Størrelse Fender overtræk (64x48cm) sort b60 marineudstyr\nHandler du varer i en dansk webbutik, begunstiges du af bedre rettigheder, end hvis du handler i en fysisk butik. Dansk lov kræver af webshoppen, at de skal give dig 14 dages returret. når dine varer købes i en shop, der er endda shops, der vælger at give mere der kan forlænge din standard returret med både uger og måneder. At webshops har alt liggende klar til dig online, betyder også at deres priser online, og det er let at gennemskue, hvilken pris og betingelser der er bedst, uden af være afhængig af, at det skal være tæt på din bopæl. Du kan oven i købet gøre det så snart du lige har fem minutter, og sidder ved computeren eller med din telefon. Når du handler online er du også fri for, at være afhængig af at nå at handle i butikkens åbningstid. Efter at have afsluttet din handel, bliver dine varer sendt til dig, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, så du kan frit vælge den løsning, der er bedst for dig. I onlineshoppen er der ingen kø køen er der slet ikke, når du handler online, så ungå de trælse frustrationer over, at det kan tage så lang tid for folk at finde de sidste mønter frem.\n11 reviews for KUGLEFENDER OVERTRÆK SORT, Størrelse Fender overtræk (64x48cm) sort b60\nVær den første til at anmelde “KUGLEFENDER OVERTRÆK SORT, Størrelse Fender overtræk (64x48cm) sort b60” Annuller svar


Gode råd til hvordan I undgår skader, når naturen raser\nGode råd når naturen raser\nHvert år ser vores forsikringstaksatorer mange forskellige slags skader. Mange af dem skyldes naturens luner som fx storm, skybrud og sne. Men også brand er en stor og alvorlig skadevolder.\nEn del af disse skader kan forebygges, eller skadens omfang kan begrænses ved at følge nogle få gode råd.\nVand - hvad kan du gøre?\nVand kan trænge ind de mest uheldige steder, og nogle gange går det langt hurtigere, end man regner med. Især kældre er meget udsatte i forbindelse med kraftigt regnvejr.\nDet kan du selv gøre for at forebygge vandskader:\nTjek jævnligt at tagrender, kælderhalse, lyskasser, kloakker og andre afløb er fri for affald som fx nedfaldne blade. Vandet skal have mulighed for at løbe væk, ellers kan du risikere, at skaden ikke er dækningsberettiget\nHold øje med prognoser for kraftig nedbør\nSørg for dræn både under og uden for bygningen. Vær især opmærksom på effektivt dræn, hvis terrænet skråner ind mod bygningen\nInstaller et "højtvandslukke", der spærrer for opstigende kloakvand. Det kan være i form af enten en ventil eller en kugle, der spærrer røret. Det koster ikke ret meget, men indsatsen kommer mange gange igen, hvis uheldet er ude\nHvis du har kælder: Sørg for at løfte dine ting mindst 10 cm. fra kældergulvet. Placér alt på et underlag fx europaller (gælder også vaskemaskine mv.). Undgå at opbevare dyre ting i kælderen\nI private boliger er det vigtigt at holde øje med husets vaskeskabe, hvis rørene i skabene er synlige. Står et rør og drypper meget, kan der opstå vandskade, som kan få gulvet til at rejse sig. Er rørene synlige, er du selv ansvarlig for skaden\nHvis du får en vandskade, skal du:\nSørge for skadebegrænsning med det samme – enten ved at gøre det selv eller ved at tilkalde professionel hjælp. Som forsikringskunde har du pligt til at begrænse skaden. Ring evt. til Dansk Bygningskontrol på tlf. 72 28 28 19\nSætte affugtere op\nVed mistanke om en vandskade skal du reagere med det samme. Risikoen for skimmelsvamp er stor og kan opstå i løbet af få dage, hvis der ikke tages hånd om vandskaden\nStorm - før og efter\nStorm er, når vindhastigheden er 25 m/s, men allerede ved hård kuling 17 m/s kan enkelte vindstød være af stormstyrke. Det er en god ide at kigge tage efter både før og efter en storm.\nFør en storm:\nTjek DMI for lokale stormvarsler\nDet er en god idé engang imellem – og før en varslet storm – at kigge taget igennem – herunder understrygningen ved tegltag\nDu skal især kigge efter, om tagstenene ligger lige – dvs. om understrygningen er god nok. Er den det, risikerer du heller ikke at få nedbør ind i tilfælde af regn og sne\nHusk også at lukke døre og vinduer – vær især opmærksom på at få lukket alle ovenlysvinduer\nUdendørsmøbler bør sikres og haveparasoller slås sammen\nIgangværende ombygning/tilbygning bør sikres og afdækkes korrekt\nEfter en storm:\nNår der har været stormvejr, bør du gå en tur rundt om bygningen og se efter, om der er sket skade på taget\nDu har pligt til at forsøge at begrænse skaderne. Det betyder, at du ved en skade med det samme får dækket ordentligt af. Ring evt. efter professionel hjælp hvis du er i tvivl om hvad du skal gøre\nStormskader er dækket af ejendommens forsikring. I følge forsikringslovgivning er det dog din pligt som forsikringstager at tage de nødvendige skridt for at formindske skadens omfang og evt. følgeskader.\nBrand - røgalarmer og sund fornuft\nBrandalarmer er den bedste beskyttelse mod alvorlige brandulykker. De største personskader sker ved røgforgiftning. Det er derfor godt at have flere brandalarmer og røgalarmer – specielt bør du sørge for alarmer i rum med maskiner, printere mv.\nDet kan du gøre for at forhindre en brand i at opstå eller udvikle sig:\nSluk for alle el-installationer: kaffemaskiner, computere og timere på TV-udstyr osv. – når arbejdspladsen forlades. Der er set masser af eksempler på totalt udbrændte tagkonstruktioner, som kunne have været undgået, hvis blot der havde været slukket på kontakten\nBrandtæpper er rigtig godt at have liggende, og kan bruges ved mindre brænde, som fx hvis der pludselig opstår brand i en PC\nAdgang til brandslukningsmateriel\nSørg for at affaldscontainere er fri af hovedbygning og evt. tagkonstruktioner\nHvis det brænder:\nKom ud af bygningen med det samme\nFlugtveje skal være frie. Sørg altid for at nødudgange som fx køkkentrapper altid er frie og ikke barrikaderet af ting eller skabe. Bygningen skal have markerede flugtveje. Det er særligt vigtigt, hvis det brænder i fx en beboelsesejendom\nBranddøre skal holdes lukkede\nSne - find skovlen frem\nSne er ikke i sig selv en stor skadevolder, hvis den bliver skrabet væk i tide! De største problemer opstår i form af snetryksskader, som kommer af tung sne, der får lov til at ligge og holde på væden, og derved skaber et stort tryk på især tage med en hældning på under 25 grader.\nHar det sneet, bør du være særlig opmærksom på:\nAt rydde fortove omkring din ejendom – det har du pligt til\nAt få skrabet sne væk fra flade tage med en hældning på under 1 meter. Det gælder fx bygninger med fladt tag og tilbygninger med PVC-tag\nHvis du opdager, at der er snetryk på taget, så sæt om muligt en stolpe eller to nedenunder for at skabe modtryk\nVi dækker skader på grund af snetryk under forudsætning af, at der er tale om pludseligt opståede skader. Få derfor fejet sneen væk hurtigst muligt.\nBrug aldrig en ukrudtsbrænder til at smelte sne på flade tage!


hurlumhej – GÅ DA FRIT…\n21. november 2017 21. november 2017 ~ Henriette Pedersen\nI løbet af december måned er godt og vel 7000 mennesker “igennem” Budolfi og Klosterkirken. Det være sig i kortere eller længere tid – og det være sig til: de forskellige juleafslutninger for både gymnasie- og daghøjskoler; sognets koncerter; Rørsangernes traditionelle luciaoptog; 2 gange de 9 læsninger – en på dansk og en på engelsk; sogneeftermiddagen hvor den hollandske julemand Sinter Klaas personligt møder op samtidig med, at Spirekoret oplyser og opliver i den mørke tid; højmessernes særlige adventsstemning; dåb, hvor de små som altid er med til at sætte stemning; juleaften, hvor mange går i Budolfi og Klosterkirken inden festen derhjemme kan begynde. Ja, og så alle de andre gode grunde til at lægge vejen forbi og igennem kirkerummet. Continue reading “Pitstop – juleklumme 2017” →


Milan Skyline Apartment i Milano til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nMere om Milan Skyline Apartment\nMilan Skyline Apartment har en fremragende beliggenhed i Citta Studi og er det idéelle udgangspunkt for at opleve Milano. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nNyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på dette hotel i Milano. For gæsternes velbefindende tilbyder hotellet lufthavnstransport, familieværelse.\nHotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde aircondition, opvarmning, skrivebord, altan/terrasse, fjernsyn LCD-/plasmaskærm. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Milan Skyline Apartment er et idéelt sted for rejsende der efterspørger charme, komfort og bekvemmelighed i Milano.\nDu bedes give Milan Skyline Apartment besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse.


Nemolands gratis Søndagskoncerter, er tilbage UDEN restriktioner – Vi har glædet os, som aldrig før! – Nemoland\nHome / Nyheder / Nemolands gratis Søndagskoncerter, er tilbage UDEN restriktioner – Vi har glædet os, som aldrig før!\nconcerts, fest, koncerter, nemoland, søndagskoncerter\nIgen i år har vi valgt at have vores 2 garvede konferencier, Per V og Nemo’s egen gøgler Ralph McEwan, til at præsentere på skift, søndag efter søndag. De hopper og danser allerede for at komme i gang og ser frem til, endnu en sommer, at skulle stå foran Københavns lækreste og sprødeste og mest mangfoldige publikum!\nVi har gjort alt for at være klar til denne koncertsæson og optimeret både vores spise have og ude bar område, så vi håber på, at få så mange mennesker gennem forretningen som muligt, så vi igen til næste år kan køre et sprødt Line-up for jer. Nemolands personale er mere end klar til at servicere jer med et smil og iskolde drikke samt mad, som smager.\nSå lad seksløberen og sixpacken blive hjemme, så skal Nemoland nok sørge for, at i får en aften med både mad og drikke og musik oplevelse i sent vil glemme !\nHvem Kan – Nemoland – Kom Glad\nLæs mere på vores SoMe sider:\nconcerts fest koncerter nemoland søndagskoncerter\nBistro Nemo deltager i FROKOSTFESTEN d. 18. april til 1. maj – et lækkert tilbud på frokost!


Portræt - Beboerbladet\nFællesspisningen og friheden til at færdes frit er det, han bedst husker fra barn dommen i Albertslund. Byen spiller stadig en vigtig rolle, når Anders Matthesen går på scenen for at få os til at grine.\nEn bleg kartoffel i Urban Planen\n29-årige Morten Pape kunne sidste år med et trylleslag kalde sig forfatter og blev hædret med årets debutantpris for den selvbiografiske roman “Planen”. En dannelsesroman om sin opvækst som hvid dreng i et betændt -multikulturelt miljø i Urbanplanen på Amager.\nImellem det almene og villaen\nHan har været journalist- siden 80’erne på både aviser og i TV. Studieværten Klaus Bundgård Povlsen voksede op i Etagehusene i Lyngby, en opvækst præget af sammenhold. I dag bor han i villa i Brønshøj, men hjertet banker stadig for det gamle kvarter.\nMohamed Mujel fra -Motalavej cykler ud af kriminalitet\nTidligere direktør i Saxo Bank, Lars Seier Christensen, gav ham en racercykel, og så var vejen banet. Nu håber han på flere som sig selv i cykelsporten.\nKøkkenet er til mere end mad\nEt køkken er et godt samlingspunkt og ikke kun for madens skyld, fastslår dansk kogekunsts store ikon, Søren Gericke. Nu bor han i -Sibeliusparken i Rødovre og laver gerne mad til de andre beboere i fælleshuset.\nDet er de færreste,der kommer ud på en rejse, som den LyngeJakobsenhar været på. Fra en opvækst i et af Aalborgs arbejderkvarterer arbejdede han sig op som sportslig leder for en af Danmarks størstefodboldklubber. Nu laver han frivilligt arbejde for at hjælpe børn og unge i Aalborg Øst.\nMan kan sagtens nå langt i livet uden studenterhat\nSangeren Karl William forstyrrede i skolen og droppede ud af gymnasiet. Nu synger koncert sale hans krøllede, danske tekster. Han synes, der skal lægges mere vægt på, at man kan nå langt og gavne samfundet uden en uddannelse.


En 39-årig mand blev onsdag eftermiddag så rasende i trafikken, at det endte med at koste en 47-årig mand en tur på skadestuen - og ham selv en tur på politistationen, oplyser Østjyllands Politi.\nDen 47-årige kom klokken 15.30 kørende med sin 50-årige kone på Skanderborgvej i Viby ved Aarhus, hvor vejen flettede ind til ét spor på grund af vejarbejde.\nBagved kørte den 39-årige mand helt tæt på dem og var tydeligt frustreret over, at han ikke kunne komme forbi.\nDa der igen var to spor lidt længere fremme, overhalede den 39-årige inden om og satte sin bil på tværs af vejen foran 47-åriges bil.\nEfter en kort diskussion mellem de to, gik den 39-årige helt tæt på den 50-årige kvinde og råbte adskillige skældsord af hende. Det fik hendes mand til at gå helt tæt på den 39-årige for at få ham væk.\nPludselig tog den 39-årige fat i den 47-åriges hånd og bed hårdt i hans finger, hvorefter han slog ham adskillige gange i ansigtet med knyttet næve, så den 47-årige til sidst væltede om på asfalten.\nEkstremt aggressiv mand lod næverne tale: Skabte skræk og rædsel på sygehus\nPolitiet blev tilkaldt, og en patrulje fik anholdt den 39-årige mand og sigtet ham for vold.\nDen 47-årige blev kørt til skadestuen, hvor han blev behandlet for mindre skader i ansigtet og i fingeren, oplyser Østjyllands Politi.\nPubliceret 07 November 2019 11:47