Fyn fik de første: Politiet har 62 kameraer på broer over motorveje - og flere skjulte | Fyn | fyens.dk\nPubliceret 22. januar 2019 kl. 09:00\nLangesøvej-broen ved Skallebølle var en af de første motorvejsbroer, hvor der blev sat overvågningskameraer op efter en række livsfarlige kast med store sten og andre tunge genstande. Foto: Kim Rune\nRigspolitiet har i løbet af 2018 fået monteret 62 permanente kameraer på i alt 30 motorvejsbroer og indkøbt et yderligere antal kameraer, som kan sættes op skjult.\nOpsætningen af de første kameraer hastede så meget, at politiets interne retningslinjer om udbud ikke blev overholdt.\nPå 30 danske motorvejsbroer har politiet nu i alt 62 overvågningskameraer. Kameraerne er blevet sat op i løbet af 2018, efter de første fire kameraer blev sat op på to fynske motorvejsbroer i slutningen af januar sidste år.\nDet fremgår af flere skriftlige svar fra justitsministeren til Folketingets retsudvalg.\nIsær Fyn er blevet hårdt ramt af livsfarlige stenkast. Adskillige gange er tunge genstande blevet kastet fra især broerne ved Langesøvej og og Spedsbjergvej nær Skallebølle.\nVærst gik det i august 2016, hvor en tysk familie på vej hjem fra en ferie i Sverige blev ramt af en stor betonflise. Moren døde af sine kvæstelser, faren blev invalideret og deres dengang femårige søn, der slap med mindre skrammer, vokser nu op uden forældre.\nDe 30 udvalgte broer havde alle videoovervågning fra den 10. oktober, enkelte steder dog i form af midlertidigt opsatte kameraer. I slutningen af oktober var der sat permanent overvågning op på de 30 lokationer, hvor politiet vurderer, at kameraerne gør størst nytte - blandt andet på grund af den forventede præventive effekt mod kast med sten og andre genstande fra broerne.\nForuden de 62 permanente kameraer har Rigspolitiet også indkøbt et ukendt antal kameraer, som kan sættes op skjult. Den hemmelige overvågning skal hjælpe politiet med efterforskningen af de alvorligste sager, og også nogle af disse kameraer er taget i brug, oplyser politiet.\nUdstyr gav problemer\nBeslutningen om at sætte kameraer op på broerne kom i november 2017 efter et stort pres fra især Socialdemokratiets fynske retsordfører Trine Bramsen.\nBåde hun og justitsminister Søren Pape Poulsen udtrykte deres utilfredshed, da Radio24syv i august på baggrund af en aktindsigt kunne fortælle, at kun tre kameraer var kommet op. Ifølge Trine Bramsen havde justitsministeren lovet, at der ville være sat kameraer op på samtlige 30 broer inden januar 2018.\nRigspolitiet beklagede senere, at processen "ikke havde været optimal".\nI et nyt svar til retsudvalget oplyser Rigspolitiet nu, at dets egne interne retningslinjer blev overtrådt. Mens der ikke var problemer med selve kameraerne, som kunne købes gennem eksisterende indkøbsaftaler, gav andet teknisk udstyr problemer.\nUdstyret, som bruges til kameraer placeret i områder uden strøm og netadgang, blev til de otte første kameraer anskaffet uden en juridisk vurdering af, om det skulle ske i et udbud - og om der skulle gives dispensation fra et udbud.\n"Henset til det presserende operative behov for at få opstartet etableringen af kameraovervågning på vejbroer blev indkøbet af delkomponenterne fejlagtigt foretaget uden iagttagelse af politiets interne retningslinjer," lyder det blandt andet fra Rigspolitiet i svaret til retsudvalget.\nForuden udstyret til de fire kameraer på de to fynske motorvejsbroer købte politiet i maj lignende udstyr til yderligere fire kameraer til to broer i Københavnsområdet. Heller ikke her blev retningslinjerne om udbud overholdt.\nFørst i juni vurderede jurister hos politiet, om det var nødvendigt med et udbud. Og det var det, lød konklusionen. Politiet fandt det dog ikke hensigtsmæssigt at skulle vente på et udbud, og derfor blev der i slutningen af juni givet dispensation fra at gennemføre et udbud af delkomponenterne, der er blevet brugt på 22 broer og har kostet knap en million kroner.\nFra oktober er udstyret blevet indkøbt via staten og kommunernes indkøbsservice, som ifølge svaret til retsudvalget ikke kræver et selvstændigt udbud hos Rigspolitiet.


🚗 Biludlejning i Samos fra 1081 DKK / 145 EUR pr uge\nBillig biludlejning Samos\nRentalcargroup.com tilbyder biludlejning på mere end 35.000 steder, på alle større lufthavne og byer og banegårde. Nedenfor på denne side kan du se et kort med alle de udlejningsfirmaer, vi arbejder med i Samos.\nIngen kreditkortgebyrer og gratis afbestilling for biludlejning i Samos\nPark din udlejningsbil i Samos\nParkering af din udlejningsbil i Samos kan bedst foretages i en garage. Det er sikrere for dig og din udlejningsbil. Der kan være mulighed for at parkere din udlejningsbil i udkanten af Samos og bevæge sig rundt med offentlig transport, som ikke er for dyrt, og vil kompensere for det parkeringsgebyr, du skal betale, hvis du har parkering i byens centrum.\_\_r\_\_nHusk at mange store byer har et bycenter, der kun er tilgængeligt for lokalbefolkningen eller leveringsformål.\nKør din udlejningsbil i Samos\nKørsel rundt i byen Samos med en udlejningsbil kan være en besvær, men ikke umulig. Det er en god måde at flytte rundt, men vi anbefaler at kigge på de lokale trafikregler, da de kan variere med det, du er vant til. Husk på, at trafik i rushtiden kan være temmelig tæt, og det kan tage længere tid, før du når din destination.\nNår du rejser med familie og børn, anbefaler vi at du vælger en bil med plads til bagage og plads nok til at passe barnesæder. Børn skal rejse gemme i et barnestol / booster afhængigt af deres vægt eller hvor høj de er. Rentalcargroup.com tilbyder en bred vifte af forskellige stationsvogne, minibusser i Samos.\nNær ved Samos\nLej en bilvirksomhed i Samos


RIAS A/S søger en business supporter indenfor salg - med potentiale til mere | plast.dk\nRIAS A/S søger en business supporter indenfor salg – med potentiale til mere\nRIAS A/S i Roskilde søger en dygtig business supporter til at sikre en videre positiv udvikling i virksomheden.\nFor at sikre en videre positiv udvikling søger RIAS A/S i Roskilde en kollega til deres business support team, som skal have et målrettet fokus på salgs- aktiviteter indenfor virksomhedens Industri/Viskom (visuel kommunikation) division.\nAssistent samt højre hånd til salgsledelsen i forbindelse med salgsmøderog koordinering herunder salgsoplæg, referater m.v.\nSalgsanalyser/salgsstyring/”Sælger pakker” samt opfølgning\nMånedsrapporter til ledelsen\nPris og rabatstruktur\nMarkedsanalyser og -planer samt gennemførelse af disse\nDin baggrund er f.eks. en videregående erhvervsøkonomisk uddannelse på BA niveau eller tilsvarende, der har givet dig evnen til at analysere, over-skue og formidle komplekse sammenhænge. Om du er helt nyuddannet, eller om du fra din stadig unge karriere har opnået de første erfaringer fra erhvervslivet, og nu er klar til næste skridt, betyder ikke så meget.\nDu får i høj grad brug for den kommercielle indsigt samt evne til at præsen-tere og formidle dine planer/ideer og resultater såvel skriftligt som mundt-ligt. Da koncernsproget er engelsk forudsættes det, at du er god til engelsk og meget gerne også tysk.\nKan du se dig selv i Skandinaviens førende handels-, distributions- og forar-bejdningsvirksomhed inden for plast halvfabrikata og har du lyst og evne til at medvirke i at videreudvikle RIAS A/S, så har vi dette spændende og udviklende job til dig.\nSend din ansøgning og CV til hr@rias.dk hurtigst muligt. Vi har ingen fast ansøgningsfrist, idet ansøgninger bliver behandlet løbende. Det er vigtigt for os at finde den helt rette kandidat.\nSåfremt du har spørgsmål, er du velkommen til at kontakte Mikkel Koefoed på telefon 20 12 35 30.Vi glæder os til at høre fra dig.


Oprettet: 27. jan. 2021\nOpdateret: 27. jan. 2021\nFinanstilsynet gennemgik på inspektionen fonds- og fundingområdet, der omfatter risikostyring vedrørende udstedelse af obligationer og placering af midler, herunder markedsrisikoområdet og risici omfattet af balanceprincippet. Finanstilsynet gennemgik instituttets politikker, forretningsgange og arbejdsbeskrivelser samt instituttets delegerede beføjelser på markedsrisikoområdet.\nPå likviditetsområdet gennemgik Finanstilsynet også instituttets politikker, forretningsgange og arbejdsbeskrivelser. Herudover havde Finanstilsynet fokus på sikring af datakvaliteten på likviditetsområdet.Finanstilsynet gennemgik desuden ledelsesrapportering på de undersøgte områder, herunder fra risikostyringsfunktionen, compliancefunktionen og intern revision.\nVedrørende instituttets ledelse og styring konstaterer Finanstilsynet, at instituttet har organiseret direktionen, så det direktionsmedlem, der har ansvaret for funktionerne i anden forsvarslinje, også har ansvar for funktioner i første forsvarslinje. Finanstilsynet finder, at de kompenserende foranstaltninger for den manglede funktionsadskillelse på direktionsniveau ikke er tilstrækkelige henset til den markedsrisiko, som der er mulighed for at tage i afdelinger under den direktionsansvarlige. Instituttet fik påbud om at forbedre de kompenserende foranstaltninger, så de står mål med den risikotagning, der accepteres.\nInstituttet skal endvidere præcisere hvilke ansvarsområder, der henhører under koncernens ansvarlige for CRO-området, herunder angive, om ansvarsområderne tilhører første eller anden forsvarslinje. Instituttet skal i den forbindelse præcisere, hvilke dele af organisationen og opgaverne, der tilhører hhv. første og anden forsvarslinje.\nFor instituttets komiteer på markedsrisikoområdet etableret under bestyrelses- og direktionsniveau påbød Finanstilsynet endvidere instituttet at identificere og vurdere eventuelle interessekonflikter og via forretningsgange og komitéernes kommissorier sikre, at ansvarsfordelingen mellem første og anden forsvarslinje er klar og veldokumenteret.\nVedrørende instituttets styring af datakvalitet konstaterede Finanstilsynet, at instituttet ikke i tilstrækkelig grad har sikret datakvaliteten til brug for risikostyring og rapportering på likviditets- og markedsrisikoområderne.\nInstituttet havde ikke i tilstrækkelig grad konkretiseret, hvornår de forventer, at kildedata på likviditets- og markedsrisikoområdet vil være tilstrækkeligt forbedret, og hvordan man vil sikre og følge op på, om kvaliteten af kildedata forbedres. Fejl i opgørelsen af likviditetsnøgletal og de manglende kontroller på markedsrisikoområdet medfører, at instituttet er eksponeret over for operationel risiko.\nFinanstilsynet påbød instituttet at sikre, at instituttet har metoder og procedurer, der er egnede til at opdage og minimere risiko forbundet med kvaliteten af instituttets kildedata på likviditets- og markedsrisikoområdet. Herunder skal instituttet vurdere behovet for en midlertidig justering af instituttets likviditetsmålsætninger samt behovet for et risikotillæg i søjle II på minimum 100 mio. kr. I beløbet er der ikke taget højde for, at der allerede var afsat 250 mio. kr. til problemer med datakvalitet generelt, og at dette tillæg delvist kan anses for at adressere risici relateret til markedsrisikoområdet.\nVedrørende instituttets rapportering på likviditetsområdet havde Finanstilsynet inden inspektionen kendskab til væsentligt omfang af indberetningsfejl igennem en årrække. Finanstilsynet konstaterede, at ressourcerne til rapportering og til projektet med at skabe en forbedret datastruktur af bl.a. likviditets- og markedsrisici havde været presset i en årrække.\nFinanstilsynet påbød instituttet at sikre fremdriften i etableringen af den fremadrettede datastruktur og samtidig sikre en tilfredsstillende datakvalitet i den mellemliggende periode.\nFinanstilsynet konstaterede, at der ikke er etableret konsistent validering og kontrol af input- og outputdata (fuldstændighedskontrol). Finanstilsynet vurderer, at dette indebærer en risiko for, at instituttets markedsrisiko ikke opgøres på et korrekt grundlag. Vedrørende instituttets styring af likviditetsrisici har der været gentagne eksempler på fejl i de programmer, der genererer opgørelserne og indberetningerne på området. De etablerede kontroller på området er således ikke tilstrækkeligt effektive.\nFinanstilsynet påbød instituttet at sikre, at der foretages regelmæssige interne kontroller af, at rapporteringen i virksomheden er korrekt. Herunder skal direktionen sikre, at de programmer, der anvendes til opgørelser og indberetninger, valideres i tilstrækkelig grad ved oprettelsen og ved ændringer, så det sikres at rapporteringen er korrekt. Desuden skal instituttet sikre, at instituttets markedsrisici måles og opgøres korrekt.\nInstituttets interne revision havde gennemført en ordinær revision af LCR-opgørelsen i juli 2018 som konkluderede, at det interne kontrolsystem vedrørende de berørte områder i handlingskæden samlet set vurderes at være tilfredsstillende. Finanstilsynet har imidlertid kendskab til en længere række af indberetningsfejl, hvoraf de tidligste dateres til september 2017. Finanstilsynet påtalte, at intern revisions gennemgang af Liquidity Coverage Ratio (LCR) ikke har været tilstrækkelig.


Spastikerforeningen | DenOffentlige.dk\nBlekinge Boulevard 2, 2630 Taastrup , Danmark\nTelefon: +4538884575 Website: www.spastikerforeningen.dk E-mail: [email protected]\nSpastikerforeningen er en handicappolitisk interesseorganisation, der arbejder for at forbedre forholdene for mennesker med spastisk lammelse (cerebral parese).\nKontanthjælpsloftet rammer som en forhammer\nSå kontant udtrykker Spastikerforeningens landsformand Lone Møller sig i en kommentar til det loft over kontanthjælpen, som et flertal i Folketinget er på vej til at vedtage. Loftet vil få store økonomiske konsekvenser for nogle af vores medlemmer.\nTilliden vender ikke tilbage af sig selv\nTilliden mellem det offentlige hjælpesystem og borgere med handicap skal genskabes. Men har man mistet tilliden og vil have den tilbage, så må man forsøge at genfortjene den tabte tillid. Og her er det kun handlinger, der tæller.\nKommunerne må ikke opkræve betaling for ledsagelse til ferie\nSocial- og Indenrigsministeriet slår fast, at kommunerne ikke lovligt kan opkræve betaling for ledsagelse til ferie m.v. Spastikerforeningen kræver tilbagebetaling til borgere, der tidligere er blevet opkrævet brugerbetaling.\nFrygter besparelser på handicapområdet\nRegeringen og KL har netop landet aftalen om kommunernes økonomi for 2016. Og den efterlader, så vidt vi kan se, handicapområdet i skudlinjen for yderligere massive besparelser.\nBorgere med handicap skal have krav på ferie\nLoven skal ændres, så handicappede borgere får krav på at tage deres individuelle hjælp med på ferie i mindst to uger om året.\nEr der afgift på børn med handicap?\nOp til 4.300 kroner om måneden er, hvad forældrene til døgnanbragte børn med handicap kan blive opkrævet for et ophold på en døgninstitution.\nForsvinder et handicap når man bliver folkepensionist?\nEn række handicapkompenserende tilskud forsvinder automatisk, når man bliver folkepensionist. Men det er helt urimeligt, for handicappet forsvinder jo ikke.\nDansk Arbejdsgiverforening foreslår massakre på velfærdsydelser til de svageste\nForslaget fra Dansk Arbejdsgiverforening om en reform af offentlige ydelser burde være en aprilsnar, men bidrager desværre bare til den misforståede fortælling om, at førtidspension og andre sociale ydelser er et tag-selv-bord.\nAnkestyrelsen underkender Aarhus Kommune i sagen om forældrebetaling\nAnkestyrelsen har truffet afgørelse i den første af sagerne fra Aarhus Kommune om forældrebetaling for døgnanbragte børn.


Transportrådet. Udvikling af kapacitetsbegrebet. Dansk Teknologisk Institut TetraPlan A/S Institut for Transportstudier. Notat nr. - PDF\nTransportrådet. Udvikling af kapacitetsbegrebet. Dansk Teknologisk Institut TetraPlan A/S Institut for Transportstudier. Notat nr.\nDownload "Transportrådet. Udvikling af kapacitetsbegrebet. Dansk Teknologisk Institut TetraPlan A/S Institut for Transportstudier. Notat nr."\n1 Transportrådet Udvikling af kapacitetsbegrebet for godstransport Dansk Teknologisk Institut TetraPlan A/S Institut for Transportstudier Notat nr Juni\n2 Titel: Udvikling af kapacitetsbegrebet for godstransport Tekst: Søren Østergård, Dansk Teknologisk Institut Mikael Hougaard Laursen, Dansk Teknologisk Institut Michael Henriques, TetraPlan A/S Tim Gustav Weibel, TetraPlan A/S Lars Dagnæs, Institut for Transportstudier Erik Boeshave/Torben Christensen, Institut for Transportstudier Grafisk design: Pia Santesson - 2 -\n3 Tryk: Vester Kopi Udgiver: Transportrådet Chr. IX s Gade 7, København K Tlf: Fax: Notat nr.: ISBN: ISSN:\n4 Forord Der tales meget om og forskes meget i at optimere transportkæderne i godstransporten for at minimere de miljømæssige og økonomiske omkostninger. En forudsætning for at opnå et bedre resultat, er bl.a. at det er muligt at måle og dokumentere udnyttelsesgraden. Der findes imidlertid ikke megen forskning der fokuserer på hvordan man bedst måler kapacitetsudnyttelsen. Og dermed får et bedre grundlag for at vurdere hvilke faktorer der er begrænsende for en bedre kapacitetsudnyttelse. I dette notat vurderes hvilke effekter man opnår ved at indføre et eller flere supplerende kapacitetsmål indenfor godstransport. Projektet har haft en følgegruppen bestående af: Per Tenstrand, Railion DK Ove Holm, Dansk Transport og Logistik Bent Holm Jørgensen og Poul Brun, International Transport Danmark Palle Egebjerg, Erhvervenes Transportudvalg Carsten Melchiors, Europas Maritime Udviklings Center Rene Piil Pedersen, Danmarks Rederiforening Klaus Topholm, Dansk Speditørforening Erik Grib, Danmarks Statistik Arnt Møller Pedersen, Københavns Havn Niels Kornum, Handelshøjskolen i København Notatets resultater er alene forfatternes ansvar og deles ikke nødvendigvis af Transportrådet. Transportrådet, juni\n5 Indholdsfortegnelse Forord SAMMENFATNING...7 SUMMARY BAGGRUND MÅLING AF KAPACITETSUDNYTTELSEN I GODSTRANSPORT Kapacitetsbegreber og kapacitetsmål Kapacitetsudnyttelsen Begrænsende faktorer (primært for landevejstransport) Samlet effekt Model for effektvurdering EN RÆKKE TYPEBESKRIVELSER AF TRANSPORT AF GODS Indledning Emballage En større stykgodsdistributør En mellemstor vognmandsvirksomhed, med transport af kul, koks, olie og kemiske produkter Miljøoptimering af godstransport indenfor bygge-anlægssektoren; et cases tudie En stor logistik- og transportvirksomhed, der udfører transport af konsum- og industrigods En større dansk transport- og speditionsvirksomhed En stor speditionsvirksomhed En stor transportvirksomhed, der udfører transport af temperaturregulerede produkter Et stort dansk rederi med bulktransporter Et stort nordeuropæisk feederrederi Et stort jernbanegodsselskab DE TEORETISKE ASPEKTER AF KAPACITETSMÅL OG KAPACITETSUDNYTTELSE: KPI, B ENCHMARKING, PLANLÆGNING OG MÅLING Hvad er en Key Performance Indicator (et nøgletal)? Fordele og ulemper ved indførelsen af KPI er Hvilke KPI er er der brug for? MÅLEMETODER OG BEST PRACTICE Erfaringer fra Sverige Eksempler og udviklingsmuligheder Konkrete eksempler på best practice Erfaringer fra TransEco2 projektet Praksis koblet sammen med teori Nogle ideer til hvorledes man kan benchmarke kapacitetsudnyttelse VIRKEMIDLER TIL FORBEDRINGER Godstransporten i hele trafikbilledet Troværdig statistik på alle områder Forbedring af kapacitetsudnyttelsen Informationskampagner Den danske transporttradition Afgrænsning af opgaven Optimering i hele varetransportkæden Transportbranchens virkemidler til optimering af godstransportkæden Samfundets virkemidler til optimering af godstransportkæden Projektets konklusion\n7 Sammenfatning Nærværende projekt har haft som hovedsigte at vurdere hvilke effekter en indførelse af et eller flere supplerende kapacitetsmål indenfor godstransport vil føre med sig. Bagrunden for disse betragtninger skal søges i de forhold, der er blevet afdækket i en række tidligere projekter, der alle direkte eller indirekte har beskæftiget sig med hvor godt den udbudte kapacitet inden for godstransportsektoren udnyttes. Læsevejledning: Rapporten er opbygget på samme måde som projektets arbejdsmetode: 0. Baggrund Her gives en generel indføring i kapacitetsbegrebet i godstransport. 1. Måling af kapacitetsudnyttelsen i godstransport Ser på den konkrete kapacitetsudnyttelse i dansk godstransport, samt diskuterer hvilke begreber, der er relevante. Herunder er der opstillet en liste af nogle af de begrænsende faktorer for kapacitetsudnyttelsen. På baggrund af projektparternes praktiske erfaringer opstilles nogle væsentlige faglige hypoteser og vurderinger. 2. Typebeskrivelser af godstransport Hypoteserne fremsat i kapitel 1 er blevet efterprøvet gennem et større antal typebeskrivelser, hvor andre medarbejdere, end de der har fremsat hypoteserne har prøvet at få dokumenteret om hypoteserne holder i praksis. 3. De teoretiske aspekter af kapacitet Der har gennem årene været forsket internationalt i dette emne. Nogle af de nyere danske og udenlandske resultater er gennemgået i dette kapitel, ligesom KPI/nøgletalsbegrebet gennemgås her. 4. Best practice og målemetoder Her gennemgås en række best practice eksempler på optimering af godstransport indenfor forskellige sektorer, ligesom en række konkrete målemetoder til brug for optimering opstilles. Der afsluttes med et eksempel på hvorledes en benchmarkanalyse kan medvirke til at identificere forholdene omkring den konkrete kapacitetsudnyttelse samt muligheder for forbedringer. 5. Virkemidler til forbedring Her fremsætter projektparterne et antal forslag til hvordan man kan forbedre kapacitetsudnyttelsen i godstransport\n8 Måling af kapacitetsudnyttelsen i godstransport Først gennemgås den officielle danske transportstatistik, hvor der peges på hvor vanskeligt det egentlig er at vurdere tallene opgjort på meget forskellig måde. Mange opgørelsesmetoder giver en samlet udnyttelsesgrad på under 50%. Bemærk dog, at kapacitetsudnyttelsen afhænger af hvilket kapacitetsbegreb der anvendes. En lastbil kan samtidig operere med 50% volumenudnyttelse, 30% vægtudnyttelse og 100% fladeudnyttelse. Der må derfor gives plads til at måle kapacitetsudnyttelsen gennem anvendelse af en række målemetoder. Projektet arbejder videre med disse begreber og inddrager udenlandske eksperters analyser, der bl.a. viser hvor svært fx udnyttelsesbegrebet er. Fx kan gulvet være udnyttet over 80%, mens pladsen er under 30% udnyttet. Projektet har gennem en figur vist hvordan. Da dette kun er en del af sandheden er der fremstillet en lang liste af begrænsende faktorer for kapacitetsudnyttelsen i godstransport. Listen er ikke komplet: 1. Vurdering af kundernes reelle behov med hensyn til emballage og transport 2. Kørsels- og turplanlægning 3. Godsbalancer 2.1 Tidsvinduer 4. Servicering af kunder på turen 5. Transportmidlets konstruktion 6. Udnyttelsen af transportmidlet 7. Godsets effektivitet 2.2 Ruteplanlægning 6.1 Fyldningsgrad ved turens start (volumen, gulvareal eller vægt) 6.2 Balance ved ind- og udkørsel af varer 7.1 Pallehøjde og -vægt 7.2 Emballagens volumen eller vægt 7.3 Godsets stabling/pakning 8. Genfremsendelse efter godsskader - 8 -\n9 Ud fra denne gennemgang af situationen og projektdeltagernes praktiske erfaringer fremsætter projektet nogle vigtige teser og faglige vurderinger: Man må forvente, at det samlede transportsystems effektivitet i dag er (meget) lav. Markante forbedringer af effektiviteten i transportsystemet opnås primært ved at optimere den samlede kæde udfra et helhedssyn. Den kritiske læser kan så omvendt gøre sig en tanke om, hvor høj en kapacitetsudnyttelse systemer vil kunne nå. Og lad det stå helt klart, at projektet absolut ikke forestiller sig tal der generelt/gennemsnitligt kommer bare tilnærmelsesvis i nærheden af 100 (rørtransport undtaget). Udtrykt med lidt andre ord kan man sige, at et helt igennem efficient transportsystem først kan realiseres når der kan etableres (forpligtende) partnerskaber mellem transportkøberne, transporttilrettelæggerne og transportudbyderne. Først i denne situation vil muligheden for at lade transportudbyderne operere under rammebetingelser, der matcher ønsker om en høj samlet efficiens - herunder en høj kapacitetsudnyttelse - kunne realiseres. Indtil denne situation nås bør der dog hele tiden arbejdes på en så høj grad af optimering som muligt inden for de enkelte dele af kæden (og der er oplagt store muligheder her, hvilket bl a tiltag inden for jernbanetransporten har vist), vel vidende, at en deloptimering undertiden kan vise sig at nedbringe eksempelvis den samlede kapacitetsudnyttelse i systemet. Endelig er der udviklet en løg-model til grafisk belysning at problemstillingen\n10 Ikke optimal ruteplanlægning Tom plads ved turens start Smalle tidsvinduer Transportmidlet (Over)emba llering Stabling Effektivitet Skader Paller Køre/hviletids regler (Manglende)Godsbalance Kundeservice Manglende vurdering af kundernes behov Løgmodellen Udover de i modellen skitserede forhold, skal de øvrige samfundsmæssige rammebetingelser såsom vægtgrænser, kørselsrestriktioner m fl naturligvis også inddrages ved forståelsen af effektiviteten. Typebeskrivelser af godstransport Disse beskrivelser er baseret på et antal typebeskrivelser af godstransport, hvor projektdeltagerne har været ude i endda meget forskellige typer godstransportvirksomheder. De fremsatte påstande er her blevet bekræftet, men der er selvfølgeligt ikke tale om et egentligt videnskabeligt bevis. Det er også tydeligt, at hver af de besøgte virksomheder på sin egen måde har gjort sit bedste for at opnå højst mulig effektivitet. Det er jo også muligheden for at tjene mest muligt. Mange er også opmærksom på, at der er yderligere muligheder for effektivisering, men at uheldig adfærd i andre led i kæden ødelægger mulighederne. Disse cases viser også, at det er over en meget bred front, der skal arbejdes for at forbedre situationen. De teoretiske aspekter af kapacitet Der er gennemført undersøgelser og forskning på dette område både nationalt og internationalt gennem flere år. Denne forskning har naturligt altid været meget inspireret af den\n11 faglige udvikling, der er sket indenfor produktion og produktionsstyring i fremstillingsvirksomheder. Denne forskning arbejder netop nu med begreber som Key Performance Indicators (KPI), Benchmarking, Best Practice osv. Den væsentlige konklusion af denne internationale gennemgang er, at disse undersøgelser også peger på dette projekts teser og faglige vurderinger er rigtige. Altså af kapacitetsudnyttelsen er meget lav, og at væsentlige forbedringer kun kan opnås ved at optimere den samlede varekæde udfra et helhedssyn. Samtidig viser gennemgangen, at det er nødvendigt at arbejde med en række forskellige kapacitetsmål. Best practice og målemetoder En række virksomheder har med en række forskellige ofte relativ simple- virkemidler, været i stand til på forskellig vis at udnytte en transportkapacitet bedre. Ligeledes vil forskellige tiltag på samfundsmæssigt plan kunne trække i samme retning. Men samtidig er det vigtigt at gøre sig klart, hvorfor visse virksomheder kan have en bedre praksis end andre samt under hvilke betingelser erfaringer fra en virksomhed kan overføres til en anden. Det sidste kan en benchmarkanalyse være med til at afdække, og der skitseres inputelementer til en sådan analyse. Virkemidler til forbedring Omkring den offentlige statistik når projektet til den konklusion, at en kombination af vanskeligheder ved at skaffe valide data fra det samlede system og internationale aftaler om opbygningen af denne statistik gør det særdeles vanskeligt hurtigt at opfylde en række begrundede ønsker til et bedre statistisk beslutningsgrundlag. Projektet foreslår derfor, at man erkender, at den normale offentlige statistik kun langsomt forbedres, samt at man med mellemrum på 1-2 år supplerer denne offentlige statistik med en dybdeborende undersøgelse. Denne undersøgelsesteknik skal først udvikles så den har optimal sammenhæng til den offentlige statistik, samtidig med at den får undersøgt alle de relevante beslutningsniveauer i varekæden. Det er vigtigt at kende udviklingen og årsagerne for at kunne foretage løbende forbedringer. Projektet konkluderer også, at det er endnu mere vigtigt at forbedre kapacitetsudnyttelsen i praksis. Erhvervet har været økonomisk presset gennem længere tid og alligevel bliver megen kendt viden om, hvordan man kan effektivisere ikke indført i praksis. Alle dette projekts resultater tyder på, at alle aktørerne faktisk hver på sin måde forsøger at optimere ud fra egen viden og muligheder. Viden på området slår ikke altid til i transportbranchen bl a på grund af manglende uddannelse. Virkemidlerne er her information og uddannelse, samt ansætte uddannet personale. Mulighederne for firmaerne i branchen er ofte begrænsede, fordi firmaet er begrænset af kun at kunne kontrollere en relativ lille del af varekæden. Man må derfor leve med uheldige beslutninger eller adfærd andre steder i distributionskæden. Det er vigtigt, at nogen påtager sig et overordnet ansvar for den samlede distribution. Det kan være enten afsenderen af varerne eller et specialiseret firma eller en dygtig transportør. Logistikvirksomheder der kan kontrollere den samlede kæde og optimere ud fra\n12 en helhedsbetragtning er et godt bud på hvorledes samlet set mere efficiente løsninger kan findes. Det offentlige har i nogen udstrækning virkemidler til at fremme denne udvikling, som grundlæggende gavner alle aktørerne. Disse virkemidler kan være en kombination af støtte, krav og begrænsninger. Støtten kunne være uddannelse, rådgivning, informationskampagner ol. Krav og begrænsninger kunne være omkring transportjura, krav til transportkvalitet og udnyttelsesgrad samt krav om alle transporter skal søges optimeret i kædeperspektiv osv. Projektet peger på, at disse tiltag skal og kun kan gennemføres i et meget nært samarbejde med transportbranchen, og at hovedvægten klart bør ligge på de tiltag der har karakter af gulerod, mere end de der har karakter af pisk. Projektet advarer om at benytte traditionelle virkemidler som skatter og afgifter, samt direkte offentlig styring af godstransport. Disse virkemidler har indtil nu ikke vist nogen positiv virkning på effektiviteten i godstransport\n13 Baggrund Kapacitet fra latin: capacitas; evne til at rumme, optage, præstationsevne Herværende projekt er udsprunget af de erkendelser og spørgsmål arbejdet med en række projekter omhandlende transport af gods og mulighederne for at optimere disse transporter såvel ud fra en økonomisk som miljømæssig synsvinkel, har affødt. Overflytning af gods fra vej til bane og skib som led i ønsket om at reducere landevejstrafikken har resulteret i opbygning af intermodale transportkæder, som i en lang årrække har været et central tema for undersøgelser såvel på nationalt som på internationalt plan. Disse undersøgelser har afdækket en række af de forskellige transportformers stærke og svage sider, ligesom det oprindelig meget sort-hvide billede af specielt de miljømæssige gevinster ved en overførsel af gods fra vej til bane og skib er blevet afløst af en række mere nuancerede forklaringer. Set i bakspejlet har det måske ikke helt overraskende vist sig, at en række de styrker de enkelte transportformers placering på markedet er udtryk for, i nogen udstrækning kan genfindes ved nærmere undersøgelser af omkostningsstrukturen og miljøbelastningen for de samme transportmidler. Et godstog eller et fragtskib med en lav kapacitetsudnyttelse er hverken miljømæssigt eller økonomisk konkurrencedygtigt med den langt mindre men veludnyttede lastbil - bare for at nævne et eksempel. Størrelsen på de enkelte forsendelser samt placeringen af afsender og modtager er derfor en blandt flere parametre, der kan vise sig at være afgørende for det pågældende transportmiddels konkurrencemæssige styrke. Et andet forhold der generelt har vist sig at have ganske stor indflydelse såvel på omkostningsbilledet som på miljøbelastningen, er den måde hvorpå det enkelte transportmiddels lasteevne eller kapacitet udnyttes. Forenklet udtrykt kan man sige, at jo bedre transportmidlets kapacitet udnyttes, desto mindre vil den økonomiske omkostning- samt miljøomkostningen per transporteret enhed som hovedregel være. Nedenstående figur (der er hentet fra MC Kinnon: A logistical perspective of fuel effeiciency of road freight transport) viser med al tydelighed hvilken betydning netop en ændring i kapacitetsudnyttelsen kan have for energibesparelser, sammenholdt med andre tiltag\n14 Udvikling af kapacitetsbegreb for godstransport Så for en umiddelbar betragtning skulle man antage, at transportmidlerne altid var så veludnyttede som det teknisk og praktisk er muligt. Dette er muligvis også tilfældet, men ud fra den begrænsede statistiske belysning af emnet (der opgøres kun kapacitetsudnyttelse for godstransport med lastbil), har der dog tegnet sig et billede af en kapacitetsudnyttelse, der set over en årrække på år har været jævnt faldende i de nationale transporter, omend i en vis udstrækning kompenseret af et markant fald i antallet af tomme ture. I princippet er billedet ret entydigt, men ved en lidt nærmere granskning begynder spørgsmålene dog at melde sig i en lind strøm: Er de gennemførte analyser, der er baseret på stikprøver korrekte, anskuet såvel ud fra en statistisk som ud fra en begrebsmæssig synsvinkel? Er det korrekt at måle en udnyttelse af kapaciteten i tons, eller bør denne måling suppleres med målinger af udnyttelse af fladen i transportmidlet eller udnyttelsen af transportmidlets volumen, målt i kubikmeter, idet godset løbende har ændret karakter i retning væk fra tungt gods, med stor vægt pr volumenenhed, til mere volumiøst gods, med en relativ set mindre vægt pr godsenhed? Målinger, hvor en given godsmængde kan vejes såvel ud fra en vægt som ud fra en volumenvinkel har som hovedregel medført, at kapacitetsudnyttelsen på det pågæ l- dende transportmiddel forøges. Samtidig må det meget seriøst overvejes at supplere de tre nævnte standardmål med mål, der mere præcist er knyttet til det pågældende transportmiddel. Der kan her være tale om at måle antallet af paller, containere/veksellad, udnyttede lanemeter (på færger og RO/RO skibe) o.a. Eller sagt med lidt andre ord: Det vigtigste er at gennemføre målinger på et konsistent grundlag, hvorefter en oversættelse af disse målinger til en fælles enhed så må komme som næste trin i processen. Bør tolkningen af målingerne af en given kapacitetsudnyttelse ikke inddrage den dynamik og udvikling, der er knyttet til transportmidlernes og deres udvikling? For lastbilerne gør det sig eksempelvis gældende, at størrelsen på bilerne er forøget kraftigt indenfor de sidste år, hvilket i sig selv har medført et forøget kapacitetsudbud, der såfremt det ikke bliver matchet af en tilsvarende stigning i efterspørgslen, automatisk vil føre til en forringelse af det statistiske billede af erhvervets evne til at udnytte den givne kapacitet på en optimal måde. Dette forhold skal sammenholdes med, at meldingerne fra transporterhvervet er, at selv i en situation hvor der findes en vis overkapacitet blandt udbyderne, er de faldende kapacitetsudnyttelser svært genkendelige. Samtidig blev det allerede gennem det indledende arbejde med projektet klart, at kapacitetsmålinger og kapacitetsbegreber ikke kan ses isoleret fra en række andre nøglefaktorer, der på afgørende vis er med til sætte de rammebetingelser under hvilke godstransporter skal afvikles. Disse forhold der omfatter eksempelvis tid, kvalitet og pris kan sammen med kapaciteten benævnes key performance indicators eller på dansk nøgletal. Og skal man forstå kapacitetsbegrebet og kunne anvende det som et blandt en række forandringsværktøjer, er det af lige så stor vigtighed at forstå de øvrige parametre og det samspil der er mellem de enkelte nøgleindikatorer\n15 Også de øvrige markedsbetingelser transporterne fungerer under, har vist sig at være af afgørende betydning for forståelsen af kapacitetsproblemstillingen. Den generelle udvikling hos flere og flere virksomheder bort fra lagerproduktion over mod en ordrestyret produktion medfører et krav om hyppigere og til dels mindre leverancer, der kan være svære at forene med en god udnyttelse af kapaciteten på transportmidlerne. Tendensen mod en markedsstyret- dvs ordrestyret produktion- fremgår eksempelvis klart såfremt man sammenligner de sidste fire års udgaver af Den Danske Logistikanalyse (Børsen Logistik 28/8-01 p2). Og med det hovedønske at skubbe lageret så langt tilbage i forsynings/ produktionskæden som overhovedet muligt, og i det hele taget at reducere lagrene i alle kædens led, kan det ofte være svært at undgå en forøget transport. Dette betyder dog ikke, at små lagre ikke kan forenes med rationel transporttilrettelægning. En forudsætning herfor vil dog være, at virksomhederne har indsigt i hinandens lagre både opad og nedad i værdikæden, et forhold der formentlig først kan realiseres gennem forskellige former for partnerskaber. Og netop partnerskabstankegangen indebærer blandt meget andet en mulighed for en mere optimal tilrettelæggelse af transporten, herunder en høj udnyttelse af kapaciteten, idet det ikke mindst på sigt bør være muligt at tilpasse transportmidlet til transportopgaverne. Endelig har projektet søgt at underbygge, at en tankegang der ser transporten som led i en kæde med en række aktører er af afgørende vigtighed for at forstå hvorfor den konkrete kapacitetsudnyttelse ser ud som den gør, og for at kunne fremdrage de rigtige værktøjer til konkrete forbedringer af transportkæden- og dermed af kapacitetsudnyttelsen. Projektets oprindelige fokuspunkt: Behovet for et eller flere kapacitetsbegreber til erstatning for eller som supplement til det almen anvendte vægtbaserede begreb har dog hele tiden haft en plads som et afgørende omdrejningspunkt i undersøgelsen. Men samtidig er det undervejs i projektet blevet erkendt, at det er nødvendigt at give plads til en række forskellige målemetoder i kapacitetsudnyttelsen. Og samtidig er kernen i projektet blevet forskudt mod vurderingen af optimeringen af de enkelte dele af transportkæden, altså formålet med kapacitetsopgørelser. Lidt populært kan dette forhold udtrykkes derhen, at såfremt der optimeres på hvert led i kæden uden at der skeles til optimeringen af den samlede kæde effektiviseres processen, men det samlede resultat kan vise sig at være beskedent. En virkelig efficiens kan derimod nås, når den samlede kæde søges optimeret ud fra en helhedsbetragtning, således at optimeringen af det enkelte led sker med skyldig hensyntagen til den samlede kæde\n17 1. Måling af kapacitetsudnyttelsen i godstransport 1.1. Kapacitetsbegreber og kapacitetsmål Betragter man den officielle transportstatistik ser man, at denne allerede arbejder med kapacitetsbegrebet. Beregningen af kapacitetsudnyttelsen tager udgangspunkt i en opgørelse over mængden af transporteret gods samt transportafstanden. For godstransport arbejder statistikken med begrebet tonkm. Det betyder, at man registrerer læssets vægt og multiplicerer med den faktiske transportafstand. Kapacitetsudnyttelsen beregnes herefter ved at dividere det faktiske antal tonkm med transportmidlernes officielle lasteevne gange de faktisk tilbagelagte km. De tilbagelagte km kan omfatte enten samtlige km eller alene km med læs. Mens godstransportarbejdet målt i tonkm opgøres for samtlige transportmidler, opgøres kapacitetsudnyttelsen imidlertid alene for lastbiltrafik (ekskl. renovationskørsel). Det tal man kommer frem til i denne statistik ligger på ca 50% kapacitetsudnyttelse for lastbiltrafik i indenlandsk kørsel, når der ses på ture med læs. For samtlige ture er tallet ca 10 pct. point lavere, dvs. ca 40 %, som vist i nedenstående boks. Transport nr. 20, 2001:(Danmarks Statistik) Samlet kapacitetsudnyttelse i 1999: Samlet kapacitetsudnyttelse i 2000: 39.6% 39.9% Korrigeret for volumengods i 1999: Korrigeret for volumengods i 2000: 42.1% 41.4% Kun ture med læs i 2000: Kun ture med læs i korrigeret for volumengods: 48 % 50.6 % Kapacitetsudnyttelse opgjort i tonkm for indenlandsk godstransport med lastbil Korrigeres der for andelen af volumengods stiger udnyttelsen med ca 2.5 pct point, hvilket ikke indikerer en stor andel af denne godstype i den indenlandske transport. Som nærværende rapport fremover vil demonstrere kan det dog diskuteres om disse korrektioner, der som princip udføres af vognmanden eller chaufføren, til fulde afspejler virkeligheden. Som noget nyt er Danmarks Statistik også begyndt at opgøre udnyttelse af lasteevnen opgjort i pålæssede tons på hele turen. Herved bortfalder korrektionen for det forhold, at meget gods transporteres på rundture (se nedenfor). Dette fremgår da også tydeligt af\n18 opgørelsen, idet en måling udført på antal tons ved turstart viste følgende værdier i henholdsvis 1999 og Transport nr 20, 2001:(Danmarks Statistik) Kapacitetsudnyttelse målt i tons Samlet kapacitetsudnyttelse i 1999: Samlet kapacitetsudnyttelse i 2000: 51.9 % 51.2 % Korrigeret for volumengods i 1999: Korrigeret for volumengods i 2000: 53.0 % 52.6 % Kun ture med læs i 2000: Kun ture med læs i 2000 korrigeret for volumengods: 70.7 % 72. 6% Kapacitetsudnyttelse opgjort i tons for indenlandsk godstransport med lastbil At kapacitetsudnyttelsen ligger højere ved denne opgørelsesmetode er ikke underligt, men det er påfaldende, at der er næsten 40 % bedre kapacitetsudnyttelse på turene med læs målt i forhold til samtlige ture ved denne metode, hvor forskellen i opgørelsen der baserer sig på tonkm kun er på ca 22 %. Forklaringen på dette skal søges i det forhold, at der ved opgørelse i tons ikke korrigeres for rundture, for hvilke der rent metodisk antages at den samlede kapacitetsudnyttelse aldrig kan overstige 50%. Hvorvidt det ene sæt målemetoder (baseret på udnyttelsen målt i tonkm) er bedre end det andet sæt målemetoder (baseret på en udnyttelse målt i tons for alt pålæsset gods) kan ikke afgøres. I praksis supplerer de to målemetoder hinanden, idet målingen i tons viser bilens udlastning ved starten, mens målingen i tonkm viser en gennemsnitlig belastning. Forskellen opstår derfor i de situationer, hvor der undervejs på turen sker en på- eller aflæsning af gods. Målingen i tonkm giver derfor nok det mest sandfærdige billede af ressourceudnyttelsen, mens målingen i tons mest realistisk afspejler dagens situation i praksis, ikke mindst set fra den transportudførende virksomheds synsvinkel. Det afgørende er dog, at disse opgørelser med al tydelighed viser, at forskellige målemetoder kan give relativ forskellige resultater samtidig med at de understreger, at set under et er kapacitetsudnyttelsen- med eller uden korrektion for volumengods- på et niveau, der burde levne muligheder for forbedringer. Lastbiler i international trafik udnyttes generelt bedre end biler i indenlandsk trafik. I international kørsel er kapacitetsudnyttelsen (målt i tonkm) således mellem 60% og 65% på\n19 ture med læs og mellem 55% og 60%, når tomkørsel medregnes. Når kapaciteten udnyttes bedre i international kørsel hænger det givetvis sammen med, at godset ofte samles over længere afstande, hvorimod national kørsel bl.a. omfatter en del opsamlings- og distributionskørsel fra primære afsendere og til slutbrugere, hvor det i sagens natur kan være vanskeligt at udnytte bilernes kapacitet fuldt ud. Hertil kommer, at en høj kapacitetsudnyttelse har større betydning for driftsøkonomien på transporter over længere afstande og dermed formentlig også større bevågenhed hos transportørerne Kapacitetsudnyttelsen Vi tillader os at definere kapacitetsudnyttelse som forholdet mellem godstransportsystemets faktiske ydeevne og systemets teoretiske maksimale ydeevne. Kapacitetsudnyttelsen = Faktisk ydeevne Teoretisk ydeevne Det er måske en rimelig opgave at registrere, hvad der faktisk transporteres, men et transportsystems teoretiske ydeevne er et meget vanskeligt begreb. For at kunne opgøre den teoretiske ydeevne, er det nødvendigt at definere, hvad der reelt er transportsystemets vigtige begrænsende faktorer. Transportmidlernes lasteevne er kun én af disse begrænsende faktorer. Rapporten vil gennemgå nogle vigtige begrænsende faktorer. For skibstrafikken er det afgørende at kunne skelne mellem tre grundlæggende transportformer, med hver sine karakteristika: Bulkskibet, hvor godset enten i tør eller flydende form transporteres i store lastrum. Godset vil som hovedregel være tungt gods med lav til middelhøj værdi, og der vil i overvejende grad være tale om råvarer eller let forarbejdet gods. Skibets fleksibilitet er afhængig af godsets art og specialiseringsgraden på skibet. Målingen af kapaciteten kan med fordel udføres i tons eller kubikmeter. Containerskibet eller lo/lo skibet udmærker sig ved en høj grad af specialisering i relation til lastebæreren, idet denne alene kan udgøres af containere. Derimod er der endog meget brede muligheder for at sammensætte lasttyperne, idet det eneste krav er, at disse skal kunne indeholdes i en container. Målingen af kapaciteten kan med fordel udføres i TEU, subsidiært i antal tons, idet begge mål kan være den begrænsende faktor på udnyttelsen. Den tredje skibskategori omfatter færgetyperne passagerfærge og ro/pax færgen. Passagerfærgen er kendetegnet ved som udgangspunkt at være designet overvejende til transport af passagerer og personbiler, med lastkøretøjer som en option. Et godt eksempel herpå er DFDSs færger mellem København og Oslo. Ro/pax færgen er designet såvel til transport af passagerer og personbiler som til transport af lastkøretøjer. Der er ved designet taget ganske meget hensyn til at færgen skal kunne transportere gods, eksempelvis ved at der kan være lastbærende køretøjer på flere dæk. Et godt eksempel på denne type skib er Mols Liniens to kombifærger. Målingen af kapacitet vil med størst fordel kunne udføres i såkaldte lanemeter (vognbanemeter) idet en sådan måling vil kunne tage højde for en blandet sammensætning af personbiler, lastbiler, jernbanevogne og løstrailere\n20 Den sidste type er den deciderede ro/ro lastfærge, der som udgangspunkt alene er beregnet til transport af lastbærende køretøjer, i visse tilfælde suppleret med muligheden for også at medtage containere. Passagerfacilliteterne er yderst begrænsede, ofte begrænset til 12 chauffører, men samtidig er færgen optimeret på en sådan måde, at antallet af lastbiler- eller ofte løstrailere pga muligheden for at spare forvogn og chauffør- er optimeret. Både 3. og 4. dæk er en mulighed på disse skibe, hvilket kan resultere i lanemetertal på op til næsten 4000 meter. Som for ro/pax færgen gælder, at en måling i lanemeter også her er mest optimal. En sidste bemærkning skal gøres om færgerne. Når de i det videre arbejde ikke er blevet gjort til genstand for en mere detaljerede undersøgelser må dette ikke tages som et udtryk for, at de som transportform ikke er interessante. Adskillige undersøgelser (Herunder TransECo2, OMIT m fl) har understreget færgernes betydning bl a i en miljømæssig sammenhæng. Men samtidig kan man hævde, at færgerne i modsætning til de øvrige transportformer ofte kan betragtes som en form for sejlende infrastruktur, og derfor ikke har samme selvstændige rolle som de andre transportformer. Men naturligvis gælder betragtningerne om en så god kapacitetsudnyttelse som muligt, og en indpasning af færgerne i transportkæden fortsat. Et tog kan indenfor nogle relativ vide rammer oprangeres eller konfigureres på mange forskellige måder, og dermed udbyde en endog meget svingende kapacitet. Det typisk europæiske udgangspunkt ligger mellem meget små tog med ned til tre vogne, op til store tog med op til vogne. Afhængig af vogntype, akselantal mm. giver det mulighed for at transportere mellem 80 og 2000 tons. I praksis vil de fleste europæiske infrastrukturudbydere sætte grænser for togstørrelsen, således at denne som hovedregel ikke overstiger 25 vogne og en totalvægt (ekskl. lokomotiv) på cirka 2000 tons. Det sidste betyder i praksis - igen afhængig af vogntype - at der kan transporteres mellem 1200 og 1500 tons på et gennemsnitligt stort tog. Målingen af kapacitetsudnyttelsen kan udføres i tons eller i volumen, men for en række transporter vil antal paller være et mere anvendeligt mål, ligesom der for intermodale transporter bør måles i antal veksellad eller containere. De mange konfigurationsmuligheder for vogne i den enkelte togstamme gør, at kapaciteten indenfor en enkelt stamme vil kunne måles i flere forskellige enheder, hvilket naturligvis besværliggør processen, ikke mindst hvis ønsket er at gennemføre sammenligninger over tid. Nedenstående figur (der er hentet fra OMIT projektet) illustrerer på glimrende vis problemstillingen i tilknytning til transport af for et tog. Men lignende forhold kan gøre sig gældende såfremt et containerskib må sejle med tomme containere på grund af ubalancer i varestrømme, eller en lastbil må flytte en tom container mellem to kunder eller tilbage til en lagerplads. Så ud over de rent måletekniske problemer vil en række forhold af mere definitorisk/organisatorisk karakter yderligere komplicere problemstillingen. Den del af transportstatistikken der måler godsvægten i ton eller volumen vil her beskrive en tomtur, mens en anden statistik der beskriver hvorvidt transportmidlet er disponibelt for gods vil nå et andet resultat. Så specielt i forhold til transport af (tomme), intermodale lastebærere er denne problemstilling af stor betydning


Få 3 tilbud på omfangsdræn i Aars – billig omfangsdræn i Aars\nDu er her: Forside / Omfangsdræn / Få 3 tilbud på omfangsdræn i Aars\nOvervejer du at få etableret et omfangsdræn? Aars har flere autoriserede kloakmestre, som kan lægge et dræn omkring dit hus. Det er nemlig en opgave, som kun må udføres af kloakmestre med autorisation. Vil du gerne have et tilbud på at få lavet et omfangsdræn i Aars, kan du her bestille 3 tilbud. Det er nemt, hurtigt og helt gratis for dig.\nHar du problemer med fugt i dit hus i Aars? Hvis du kan se fugtige skjolder på din sokkel og måske også ydervæggene i din kælder, kan det være en god idé at etablere et omfangsdræn. Ellers risikerer du, at der opstår skader på husets fundament, eller at din bolig bliver plaget af råd og svamp. Det kan hurtigt udvikle sig til at blive en ganske dyr og omfattende skade, som forårsager dårligt indeklima. Får det lov til at udvikle sig, kan det gøre dit hus ubeboeligt, fordi skimmelsvamp er skadeligt for dit helbred.\nDerfor kan et omfangsdræn i længden spare dig for mange penge, selv om det ikke er en helt billig løsning her og nu. Vil du gerne spare penge på at få etableret et omfangsdræn i Aars, kan du prøve at bestille flere tilbud fra forskellige kloakmestre. Der kan sagtens være stor forskel på priserne, så du kan være heldig at få en forholdsvis billig pris på at få lavet omfangsdræn i Aars.\nMan skal være autoriseret kloakmester for at etablere et omfangsdræn. Aars har heldigvis mange autoriserede kloakmestre, som kan klare arbejdet med at grave et omfangsdræn ned og slutte det til kloakken.\nDet er afgørende, at arbejdet med at lægge et dræn omkring dit hus i Aars bliver udført korrekt, så det virker efter hensigten. Kloakmesteren skal blandt andet tage højde for jordtypen, dybden i forhold til huset og faldet på drænrøret. Selve tilkoblingen af omfangsdrænet til kloaksystemet skal altid udføres af en autoriseret kloakmester.\nPrisen for et omfangsdræn afhænger typisk af, hvor langt det skal være, men det kan sagtens løbe op i flere tusinde kroner pr. meter. Vil du gerne have etableret et omfangsdræn i Aars så billigt som muligt, kan det derfor godt betale sig at bruge lidt tid på at indhente flere tilbud på et omfangsdræn. Aars har mange kloakmestre, som du kan kontakte, så det er bare med at gribe telefonen. Eller du kan prøve at bestille tre tilbud på nettet, hvis du gerne vil være fri for at ringe rundt.\nNår du alligevel får gravet jorden omkring dit hus i Aars op, kan der være god økonomi i samtidig at foretage en efterisolering af ydermurene omkring din kælder. Gamle kældervægge er som oftest uisolerede og derfor kolde og fugtige. Efterisolering vil give dig flere fordele: varmetabet bliver mindre, og kældervæggen får en højere temperatur, så der bliver mindre risiko for kondens og svamp på den indvendige side af væggen. Dermed får du både et bedre indeklima i huset og en billigere varmeregning. Derfor kan udgifterne til efterisolering godt tjene sig selv hjem igen over en årrække.\nBestil 3 tilbud på omfangsdræn i Aars\nEr du bekymret for, hvad det vil koste at få etableret et omfangsdræn i Aars, kan det være en god idé at indhente flere tilbud. Det giver dig mulighed for at sammenligne priser, inden du indgår en aftale med en autoriseret kloakmester om at få anlagt et omfangsdræn i Aars.\nPrevious Post: « Stoppet kloak i Balle\nNext Post: Få 3 tilbud på omfangsdræn i Aarup »


gravid uden ægløsning gratis dating over 50 Line kyed knudsen hvor dyb er en kvinde 26.06.2016 26.06.2016\nÆgløsning gravid chance gratis dating sider for ældre. Mit Dating er for dig som ønsker en kæreste, uden at det skal koste dig noget. Mænd vs kvinder gratis dating hjemmeside, Hans erik rasmussen seniordate. Kan man blive gravid uden for ægløsning spirituel dating · kan man . Gamle kvinder uden tøj gratis dating over 50 ·. Danmarks nye store mødested for aktive singler over 50 år. Alene på det danske datingmarked findes der masser af gratis datingsider - altså dating sider uden.\nDating After 60: What is the Real Reason Older Men Prefer to Date Younger Women? Mangler: ægløsning gravid. dating 50 plus match moden erotik 40 plus pono Det nye dating & mødested for dig over 50 Senior date - mød den rigtige her OP AT STÅ, Kan man blive gravid uden at have samleje doktor dating stilling til at blive gravid Brøndby · Natasha friis saxberg dating gratis sites. Dating for singles over 40 år - algarve-seminar.eu! Mange singleforældre står tidligt op, gør børnene og sig selv klar, afleverer børnene i. Kan man få menstruation uden ægløsning gratis dating 50 Min kæreste og jeg forsøger at blive gravide. og hos Mangler: dating. kvinder over 50 fsh level kommer bliv gratis datingsider i danmark tubar, sygdom vores virke.\nAltid iklædt: Gravid uden ægløsning gratis dating over 50\nGravid uden ægløsning gratis dating over 50 Her kan du søge venner og veninder, rejsefæller, og folk med samme interesser som dig selv. Alene på det danske datingmarked findes der masser af gratis datingsider- altså dating sider uden betaling. Udvalget er rigt, og der findes datingsider til alle formål og alle ønsker. Er du interesseret i landbrug findes der sider til det, er du interesseret i andre mennesker med den samme størrelse som dig selv, ja så er der også sider til det. Vi ser dem altid inden de når at lave ulykker.\nJeg har kobberspiral bivirkninger 607\nGravid uden ægløsning gratis dating over 50 Brystreduktion hvornår kan man ikke blive gravid\nMænd vs kvinder dating sider for unge over 18 726\nGravid uden ægløsning gratis dating over 50 Gode babser baltic dating\nGravid uden ægløsning gratis dating over 50 - det\nDer findes et par stykker mere, men denne side er unik i den forstand at det er en side udelukkende for folk over 50 år. På andre sider vil du se at det er en blandet landhandel med folk helt fra år, og så op til de ca. Reklamer vil du ikke blive udsat for her på senior! Det kan ses ved at man f.\n0 thoughts on “Gravid uden ægløsning gratis dating over 50”\nBrystoperation homo dating dk\nHvordan får jeg orgamse Fanø\nAt blive gravid Jammerbugt\nDen glemte have kristne datingsider


BIRKENSTOCK Arizona er en ægte klassiker, der med sit tidløse design har begejstret kvinder og mænd i flere årtier. Den bløde fodseng sørger med det ekstra skumindlæg for yderligere komfort og forkælelse til foden – dagen lang. Den kontrastfarvede udvendige sål og spænderne skaber en effektiv kontrast til overmaterialet og gør looket komplet. Et naturligt design sikres med overmaterialet af særligt blødt ruskind, der smyger sig til foden som en slags ekstra hud.\nDetaljer: to remme med hver et individuelt justerbart dornspænde af metal; udvendig sål og spænder i kontrastfarve


Hvornår skal jeg have en ny tid | Scleroseforeningen\nHvornår skal jeg have en ny tid\nJeg har et spørgsmål vedrørende kontrol hos læge/klinik, som jeg håber I kan hjælpe mog med at besvare.\nFor et par år siden fik jeg stillet diagnosen sklerose. Forløbet var dog lidt rodet:\nPå et tidspunkt kommer jeg ind til en læge der skal undersøge mig og give feedback på nogle tests. Han starter med at fortælle, at han har temmelig travlt. Herefter gennemføres testen (balance, muskelkraft m.v.). Afslutningsvis siger han, at alt tyder på sklerose, og at vi nok kommer til at se hinanden en gang om året i fremtiden (til kontrol).\nHerefter får jeg et visitkort, og dog tilsagn om at måtte kontakte ham når som helst.\nEfterfølgende var jeg til mange andre prøver, og lang tid efter ovenstående samtale var jeg til den ”endelige dom”. Her var det et okay roligt forløb, med forklaring og også oplysning om mulighederne for brug af særlig sygeforsikring. Dog ingen besked om løbende kontrol. Jeg har efterfølgende mailet til skleroseafdelingen, men har ikke fået svar.\nDer er ikke tvivl om at jeg er blevet ramt af et af de mildere sklerosetilfælde - er også blevet ramt relativt sent. Det sidste halve år er det dog, stille og roligt, gået ned ad bakke og flere ting er forværret.\nMen mit spørgsmål går som sagt på kontrol: Den første læge meddelte, at jeg skulle gå til kontrol hvert år, jeg har dog stadig, et par år efter, intet hørt. Jeg føler nu, at jeg har behov for at få checket mine symptomer og drøftet mulighederne, men hvad er ”forretningsgangen”. Skal jeg kontakte egen læge, skleroseklinikken eller hvordan fungerer det?


Mos Mosh - Brands - DAME\nVICTORIA SATEEN B.DENIM/410 126710\nMATTIE ULTRAMARINE/431 11990\nKENIA GLAM STRIPE S.BLUE/425\nBERLIN ZIP D.BLUE/480 127070\nBRADFORD LARY B.DENIM/410 126960\nNAOMI INCA D.BLUE/480 126600\nMARY HAYES GREY/919 124322\nMAUDE GOLDEN BLACK/801 125080\nVICTORIA GLAM FLOWER BLACK/801\nBLAKE BLAZER CHOCOLATE/630\nABBEY GLAM ZIP CHOCOLATE/630\nBLAKE BLAZER J.GREEN/502 112570\nLEVON LEATHER BLACK/801 124000\nBLAKE NIGHT J.GREEN/502\nETTA INCA 7/8 ZIP GREY/852 123980\nROME PYRAMIDE BLACK/810 123890\nNAOMI SHINE D.BLUE/480 123940\nBLAKE NIGHT SKIRT BLACK/801\nBLAKE NIGHT SKIRT NAVY/469\nBERLIN ZIP 7/8 B.DENIM/410 123080\nETTA 7/8 ARMY/510 121860\nBLAKE BLAZER ANTRACITE 112570\nBLAKE BLAZER BLACK/801 112570\nBLAKE BLAZER NAVY/469 112570\nNAOMI SHINE STITCH 480 121730\nBLAKE PANTS NAVY/469 111620\nBLAKE PANTS ANTRACITE 112620\n1 til 27 ud af 31\nPassion, kærlighed og hjerte!\nSiden 2010, har Mos Mosh leveret jeans og bukser til kvinder verden over. Det er med disse, at Mos Mosh startede, og i dag stadig excellerer! De har udvidet deres kollektioner med alt fra fine toppe, rå jakker, fantastiske lædervarer, og ikke mindst elegante Mos Mosh jakkesæt. Mos Mosh jeans er at finde i nogle af Europas bedste modebutikker, og selvfølgelig også hos Jill & Joy.\nMos Mosh stræber efter perfektion i alt hvad de gør, og det viser sig i tøjet. Mos Mosh jeans har chikke detaljer og fantastiske pasforme. Derudover laver Mos Mosh jakkesæt til kvinder, som er elegante og sporty på samme tid.\nIntet er efterladt til tilfældighederne, alt er lavet med hjertet! Mos Mosh er et brand, som du bør holde øje med. De udvikler sig hele tiden, både nationalt og internationalt. De startede i Kolding, men ses nu overalt! Tjek vores udvalg af Mos Mosh jeans og bukser, Mos Mosh jakkesæt, samt de andre fantastiske varer, her på shoppen, eller i vores butik.


Gamle luftfotos skaffer ny viden om gletsjerne i Grønland – Københavns Universitet\nGletsjerne i Grønland\nGletsjerne i Sydøstgrønland er på kraftig retur med den nuværende globale opvarmning. Men ny forskning på Københavns Universitet viser nu, at gletsjerne også er robuste og kan gendannes i løbet af relativ kort tid, hvis klimaet ændrer sig i koldere retning. Forskernes resultater bygger bl.a. på en samling danske luftfotos fra 30’erne, kombineret med moderne metoder som satellit-overvågning, computerbearbejdning af data og feltarbejde. Forskningsresultaterne har vakt så stor international opsigt, at de er offentliggjort som forsidehistorie i det anerkendte videnskabelige tidsskrift Nature Geoscience.\nSlagsmål mellem Danmark og Norge\nDen danske opdagelsesrejsende Knud Rasmussen og hans 7. Thule-ekspedition i 1932-33 er en væsentlig årsag til, at Anders Bjørk og forskningsleder og lektor Kurt H. Kjær fra professor Eske Willerslevs Grundforskningscenter for GeoGenetik på Københavns Universitet nu ka n fremlægge videnskabeligt materiale, som har interesse på verdensplan. Det skyldes, at Grønland er en slags lakmusprøve på, hvordan de nordlige breddegrader har indflydelse på resten af klodens klima – inklusiv ændringer i gletsjernes tilstand og dermed fx vandstandsstigning.\nOprindeligt blev de mange luftfotos, som har været arkiveret hos Kort og Matrikelstyrelsen i København, været brugt til at producere landkort af den østgrønlandske kyststrækning fra Kap farvel i syd og til Scoresbysund i Nord i begyndelsen af 30’erne, da Danmark og Norge kæmpede om ejerretten til det barske område. Og som bekendt fik Danmark i 1933 tildelt retten til Østgrønland af Den Internationale Domstol i Haag i Holland.\nFotos får renæssance\nMed hjælp fra forskerne og Kort og Matrikelstyrelsen har de unikke luftfotos nu fået en renæssance i en helt anden sammenhæng, hvor det handler om klimaændringer og teorier som 'The Tipping point-' – altså hvornår naturen er nået til et punkt, hvor ændringerne ikke kan genoprettes – 'Mission of no return'.\n- Vi har undersøgt ikke færre end 132 gletsjere på en 600 km lang strækning i Sydøstgrønland. Både dem som har deres udspring på land og dem som 'lever og kælve' i vandet. I den sammenhæng spiller de gamle luftfotos af kyststrækningerne en væsentlig rolle. Ud fra disse luftfotos, andre taget af amerikanerne under krigen, andre igen i 70'erne og 80'erne og satellitfotos eller spionfotos fra 60'erne under Den Kolde Krig har vi kunnet dannet os et kl art billede af, hvordan gletsjerne har udviklet sig over en så relativ kort periode i historisk sammenhæng. Bl.a. var der varme temperaturer i begyndelsen af 20’erne og 30’erne på højde med dem i dag, som påvirkede gletsjernes afsmeltning. Mange gletsjere oplevede dengang en afsmeltning på højde og højere, end hvad vi har set de seneste 10 år. Da det senere blev koldere igen i 50-60'erne stoppede afsmeltningen og for en stor dels vedkommende begyndte gletsjerne rent faktisk at vokse, siger lektor og forskningsleder Kurt H. Kjær og understreger:\nKurt H. Kjær har tidligere i samarbejde med sin kollega Svend Funder fra Grundforskningscenter for GeoGenetik været med til at undersøge sommerhavisens udbredelse i Det Arktiske Ocean i det nordligste Grønland. Resultaterne viste, at isen gennem de seneste 10.000 år langt fra havde været stabil, men ændret sig pga. af blandt andet temperaturen.\nLæs forskernes nypublicerede artikel i det anerkendte videnskabelige tidsskrift Nature Geoscience.\nPh.d.-studerende Anders Bjørk, mobil: 29 92 17 42\nLektor Kurt H. Kjær, mobil: 30 58 97 30\nPh.d.-studerende Anders Bjørk\nLektor Kurt H. Kjær\nPressen kan frit anvende billederne. Krediter venligst Arktisk Institut i København.


kvinde søger elsker Langeland, dame chocolate telenovela completa online dating\nårhundrede i stadig stigende grad et spørgsmål, som man ikke kunne påtvinge noget individ.Det var et samvittighedsvalg for den enkelte, som ingen stat kan blande sig i. Problemet er, at den tætte forbindelse mellem religion og individualitet, som blev knæsat i Oplysningstiden som et valg, den enkelte selv må træffe, har haft en meget uheldig konsekvens for de forskellige landes uddannelsessystemer.Allerede i 1975 fik folkeskolen dog en formålsparagraf, der gjorde det klart, at fagets formål ikke var forkyndende, men kundskabsdannende.\nJeg finder situationen i de andre lande ikke alene uholdbar, men også fordummende og i grundlæggende modsætning til den oplysningstradition, vi hylder som fundament for det moderne vesterlandske skolesystem.\nVi kalder heller ikke historiefaget for dansk historie, uagtet at fokus af indlysende virkningshistoriske grunde ligger på dansk, europæisk og vesterlandsk historie.\nPointen er, at dansk og europæisk historie ikke på nogen måde er mere væsentlig end\nReligion blev med oplysningstænkere fra slutningen af det 18.\nJeg finder situationen i de andre lande ikke alene uholdbar, men også fordummende og i grundlæggende modsætning til den oplysningstradition, vi hylder som fundament for det moderne vesterlandske skolesystem.Vi kalder heller ikke historiefaget for dansk historie, uagtet at fokus af indlysende virkningshistoriske grunde ligger på dansk, europæisk og vesterlandsk historie.Pointen er, at dansk og europæisk historie ikke på nogen måde er mere væsentlig end Jeg finder situationen i de andre lande ikke alene uholdbar, men også fordummende og i grundlæggende modsætning til den oplysningstradition, vi hylder som fundament for det moderne vesterlandske skolesystem. Den Westfalske Fred i 1648 og den begyndende oplysningstid var ikke mindst en reaktion på de religiøse stridigheder, som Europa gennem århundreder havde været martret af.Religion blev med oplysningstænkere fra slutningen af det 18.Det var et skridt i den rigtige retning, men ikke tilstrækkeligt.


Her er der plads til gode grin og hosteanfald - VD Online - Forside - Korsør\n26. juni 2019 - kl. 09:27\nDer blev dystet i forskellige spil, da Café Lungen mødtes i det gode sommervejr.\nSend artiklen Her er der plads til gode grin og hosteanfald til din ven.\nPatienttilbud. Café Lungen er et af de tilbud, der er til lungepatienter i Slagelse Kommune. Her samarbejder Lungeforeningens Lokalafdeling med kommunen om at lave aktiviteter, der giver livskvalitet.\nLivskvalitet: Sommeren er for alvor kommet til Korsør denne mandag formiddag. Strålende sol og temperaturer et stykke over de 25 grader. På græsset bagved Aktivitetscentret Teglværksparken er der fuld gang i aktiviteterne. Her bliver der spillet stigegolf, dystet i 'mega kryds og bolle' og spillet med store frisbee's. Ved et bord i skyggen sidder der to kvinder fordybet i samtale over en kop kaffe, og jævnligt høres deres sejrsudbrud og en masse grin.\nDet er den 2. mandag i måneden, og det betyder, at der er lungecafé i Korsør. Et tilbud for alle med en lungesygdom, i Slagelse Kommune, der gerne vil ud og møde andre i samme situation, hygge sig og få lidt nyt indhold i hverdagen.\nSamarbejde mellem forening og kommunen\nDet er Lungeforeningens lokalafdeling der sammen med Slagelse Kommune arrangerer lungecaféerne, og de afholdes både i Slagelse og Korsør, og er bare en af de aktiviteter foreningen står bag.\nLokalafdelingen er en relativ ny forening, der blev oprettet i oktober 2018, men der var fra start stor opbakning, og både medlems- og deltagerantallet, til de forskellige aktiviteter, er vokset støt og roligt siden da.\n- Det er rigtig godt, at vi har fået en lokalafdeling af Lungeforeningen. Tidligere havde vi ikke nogen frivillige tilbud til borgere med en lungesygdom. Der er et behov, og med det frivillige initiativ er det nemmere, at have nogle gode aktiviteter til målgruppen. Vi synes, der er et rigtig godt samarbejde mellem os som kommune og foreningen, siger Pernille Gøttske, der er udviklingskonsulent i Center for Sundhed og Ældre i Slagelse Kommune, og som er en af to medarbejdere, der bakker op om aktiviteterne i Lungeforeningens lokalafdeling.\nHos Gine Søndergaard er der ingen tvivl. Hun har stor glæde af at deltage i de forskellige aktiviteter.\nHun lider af KOL, og deltager både i cafeerne og synger i Lungekoret.\n- Det er et godt sted at komme, når man har KOL. Det giver et boost at få rørt sig, og der er et godt sammenhold og altid et godt grin. Vi har alle sammen nogle sure dage indimellem, men man går altid glad herfra. Koret er også rigtig godt. Man kan simpelthen ikke være sur, når man synger.\nTil trods for at der er stor tilslutning til aktiviteterne, er der stadigvæk plads til flere, og formand for lokalafdelingen, Kirsten Christensen er overbevist om, at der også er mange, som vil have glæde af det.\n- Det kan være svært at få nye med, fordi mange med en lungesygdom har skyldfølelse. Jeg tror, de fleste har tænkt: 'er det min egen skyld, fordi jeg har røget, og hvad siger folk så?' Men det skal vi væk fra. Her er der ingen, der dømmer. Det handler om at komme, og om at få den bedst mulige livskvalitet. Det får man af at være sammen med andre. Vi vil gerne give lungepatienter gode oplevelser og et godt liv med sygdommen.\nOplysning til unge og patienter\nEn del af Lungeforeningens arbejde i lokalområdet handler også om oplysning, og om at engagere flere mennesker, frivillige som fagpersoner, i arbejdet for lungesyge i kommunen.\n- Vi vil gerne tage ud på skolerne, og tale med de unge der begynder at ryge. Fortælle dem om livet med en lungesygdom - ikke som løftet pegefinger, men som oplysning. Rygning er jo vejen hen til det her liv med dårlige lunger og alt det besvær, det giver. Vi har også tilbudt at komme ud på sygehuset og snakke med de patienter, der er indlagt med en lungesygdom. Som det er nu, bliver man udskrevet uden opfølgning, og der vil vi kunne gøre en forskel. Vi er her for alle, og i hele kommunen, siger Kirsten Christensen.\nDe faste aktivitetstilbud til lungepatienter er i øjeblikket netværkscafeerne, Café Lungen i Korsør og Café Åndenød i Slagelse. Derudover er der lunge og KOL-kor en gang om ugen i Slagelse og Korsør, samt tilbud om træning en gang om ugen. Derudover laver Lungeforeningens Lokalafdeling engang imellem arrangementer som for eksempel foredrag.\nLungeforeningens lokalafdeling kan findes på facebook. Der er også information om de forskellige aktivitetstilbud på kommunens hjemmeside slagelse.dk.


Danske erhvervsledere tog godt imod Røde Kors Julestafet | CSR.dk\nAnders Ladekarls' julestafet blev godt modtaget af dansk erhvervsliv\nKort før jul havde danske erhvervsledere en mulighed for at gøre en forskel sammen med Røde Kors, da Røde Kors Julestafet gik på rundtur. 12 erhvervsledere takkede ja til at tage imod stafetten.\n”Det er første gang, vi sender vores julestafet rundt, og jeg må bare sige, at det gik over al forventning. Jeg vil gerne sige tusind tak til de erhvervsledere, der tog imod stafetten. De har helt sikkert gjort deres kunder og kollegaer stolte op til jul,” siger Anders Ladekarl, generalsekretær i Røde Kors.\nNår en erhvervsleder tog imod stafetten, skulle man give et bidrag og sende stafetten videre. Sammen gav de 12 erhvervsledere en donation på 465.000 kroner, som går til Røde Kors’ arbejde for udsatte i Danmark og resten af verden.\nStolte over at modtage stafetten\nDen første til at tage imod Røde Kors’ Julestafet var Peter Høgsted, direktør i Coop i Danmark, som gav et bidrag og sendte stafetten videre til Poul Pedersen, direktør i Thise Mejeri. For Peter Høgsted, administrerende direktør i Coop, var der ikke nogen tvivl om, at Coop skulle tage imod stafetten.\n”At være den første der modtog Dansk Røde Kors´ Julestafet betragter jeg nærmest som en hædersbevisning. For en virksomhed som Coop er en del af vores DNA, at ’sammen gør vi verden bedre’, som var overskriften for stafetten. Og da vi ovenikøbet har et efterhånden mangeårigt godt samarbejde med Røde Kors, var det helt naturligt at være den del af dette fine projekt, som passer til vores profil som den ansvarlige dagligvarevirksomhed,” siger Peter Høgsted.\nFlere af virksomhederne, som deltog i julestafetten, har et eksisterende partnerskab med Røde Kors, mens Røde Kors’ Julestafet for andre er første gang, de samarbejder med organisationen. Det er en af de fordele, Anders Ladekarl ser ved stafetten.\n”Vores julestafet er en god mulighed for at gøre en forskel op til jul, men det er samtidig en invitation til et partnerskab med Røde Kors, hvor vi sammen kan gøre verden bedre. Vi har mange års erfaring med at spille bold med erhvervslivet og bruge hinandens kompetencer, som vi bygger videre på,” siger han.\nEn invitation til et partnerskab\nUdover Coop, Thise Mejeri og AVK var stafetten også forbi, Mascot, ISS, Nordea, Topdanmark, Netcompany, Espresso House Denmark, Grundfos Fonden, Nordex Food og en anonym donor. Netcompany er en af de virksomheder, der ikke før har haft et samarbejde med Røde Kors.\n”I Netcompany har vi klar ambition om, at vores digitale løsninger skaber bedre livskvalitet for os alle. Den mission ligger også i Røde Kors’ fantastiske humanitære arbejde både i Danmark og i verdens brændpunkter. Derfor greb vi julestafetten og den gode mulighed for at støtte organisationens indsatser,” siger Gustaf Löfberg, Country Managing Partner Denmark i Netcompany.\nRøde Kors Julestaf forventes at blive en årligt tilbagevendende begivenhed, hvor erhvervsledere får en mulighed for at gøre en forskel op til jul og gøre deres kunder og ansatte stolte.\nTags: Røde Kors, Direktører, Anders Ladekarl, Ansvar, Ansvarlighed i erhvervslivet, CSR


Forældrenes Landsforening - Nyheder: Åbent brev til Børne- og undervisningsminister Christine Antorini\n25 March 2019 13:19:35\nÅbent brev til Børne- og undervisningsminister Christine Antorini\nÅbent brev til Børne- og undervisningsminister Christine Antorini: ”Øremærk tilskuddet og giv det til vuggestuerne”\nKære Christine Antorini!\nVi er yderst positive i forhold til at dagtilbudsområdet er kommet i fokus og at et flertal i Folketinget har valgt at prioritere de mindste i vores samfund højt og samtidig har anerkendt betydningen af normeringer som en vigtig parameter i kvaliteten i dagtilbuddet. Vi er overbeviste om at investeringer i børnene vil give mere velfungerende børn og unge og at resultatet samtidig vil blive faldende udgifter på andre udgiftstunge områder. Det er således glædeligt, at også investeringer i børnene er blevet en integreret del af Regeringens løsning på de økonomiske udfordringer.\nMålet er stadig, som det nævnes i regeringsgrundlaget, at vi får nationale minimumsnormeringer, som sikrer de mindste et minimum af pædagoger i deres daginstitution. De 500 mio. kr., som er afsat på finansloven og udmøntes i 2013, ser vi som det første vigtige skridt mod minimumsnormeringer. Dette forudsætter naturligvis, at midlerne øremærkes til bedre normeringer i daginstitutionerne, men også at effekten af midlerne blive synlige og ikke blot betyder drypvise forbedringer, som reelt vil have en minimal effekt og deraf meget lille efterklang. For vi må også erkende, at beløbet på ingen måde kan stå alene, og at det ikke er en bevilling, der kan dække hverken det akutte behov for ekstra personaleressourcer, eller de normeringer vi og andre peger på. Derfor har vi et forslag til en prioritering af beløbet.\nTidlig indsat er afgørende for børns udvikling[i]. På den baggrund foreslår vi, at de bevilgede 500 mio. anvendes til at forbedre normeringerne i vuggestuerne. Ved at starte investeringerne i vuggestuen starter vi dér, hvor behovet er størst og på et område hvor vi samtidig kan opnå et reelt og synligt løft for pengene, således at børn, forældre og skatteydere generelt oplever, at de ekstra penge gør en forskel. Vi vil ligeledes foreslå at midlerne specifikt anvendes til flere uddannede pædagoger i vuggestuerne. Ønsket om flere uddannede pædagoger baserer vi bl.a. på rapporten fra Det Nationale Forskningscenter for Velfærd (SFI)[ii], som understreger, at de ansattes uddannelsesniveau er afgørende for kvaliteten og dermed for børns udvikling og trivsel.\nVi vil anbefale at koble såvel forskning som udviklingsarbejde på tiltagene i vuggestuerne. Dette kan sikre os viden og erfaringer i det videre arbejde omkring minimumsnormeringer. Også her henviser vi til forskningsresultater, der påpeger, at også ledelse, struktur og tilrettelæggelse af det daglige arbejde har stor betydning for kvaliteten og graden af voksenkontakt. Bl.a. bør vi se på, om netop daginstitutionsstrukturen og de eksisterende ledelseskompetencer fremmer og understøtter et godt og udviklende børneliv, og om der er organisatoriske tiltag, som alene kan frigøre ressourcer til det direkte arbejde med børnene.\nØremærkning af de 500 mio. kr. er nødvendigt, hvis vi skal sikre at beløbet netop anvendes til flere pædagoger og ikke til at dække eventuelle huller i den kommunale pengekasse. De meget store lokale forskelle på, hvor mange børn hver ansat har ansvaret for vidner om meget forskellige prioriteringer i kommunerne. Risikoen for, at kommunerne vælger at bruge deres del af beløbet til at dække andre kommunale udgifter, er overhængende, derfor foreslår vi, at beløbet øremærkes til pædagogisk personale. Vi henviser i den forbindelse til FOA og Bureau 2000 undersøgelsen fra november 2011 (Komparativ analyse af dagtilbud), hvor opgørelsen over svenske normeringer viser en bedring i årene 2005 og 2006, hvor den svenske stat gav øremærkede tilskud til normeringerne i de svenske institutioner. I 2007 konverteredes tilskuddet til bloktilskud, hvormed normeringen forringedes.\nFormand for Forældrenes Landsforening\n[i] Jf. forskning af bl.a. Ole Henrik Hansen, Ph.D.-studerende, Aarhus Universitet, Institut for uddannelse og pædagogik (DPU).\n[ii] Børnehavens betydning for børns udvikling. Alva Albæk Nielsen & Mogens Nygaard Christoffersen, SFI 2009\n· LH d. 26 March 2012 · I Ukategoriseret ·\n2,322,485 Unikke bes�g


Visitationsregler – Klinik Psykiatri Nord\nInstruksen skal sikre, at Klinikkens patienter visiteres korrekt og ensartet, samt sikre at den enkelte læge kender visitationsreglerne i afdelingen.\nHvordan kan patienter henvises til Klinik Psykiatri Nord?\n1. Patienter henvises telefonisk fra egen læge, vagtlæge, ambulatorium, praktiserende psykiater eller anden læge til akut indlæggelse. Der skal som hovedregel medfølge en skriftlig henvisning.\n2. Patienter lægehenvises til ambulatoriet, der som oftest laver en forvisitation med forslag til videre behandling, ambulant eller under indlæggelse.\n3. Patienter henvises skriftligt fra somatiske sygehuse mhp psykiatrisk tilsyn, som normalt foretages af bagvagten. Tilsyn i somatikken (Thisted) foretages af læger i amb. Thy/Mors.\n4. Patienter henvises telefonisk til indlæggelse på lukket eller åbent afsnit fra Aalborg skadestuen, hvor patient henvender sig selv uden lægehenvisning (se instruks om samarbejde mellem BPS og Psykiatrisk Skadestue).\n5. Der modtages patienter til indlæggelse på røde eller gule papirer, og patienter med behandlingsdom henvises fra behandlingsansvarlig overlæge til indlæggelse.\nVed henvisning af akutte patienter fra praktiserende læge skal bagvagten foretage visitation. Bagvagten kontaktes via Psykiatriens Information, tlf. 97 64 30 00, som viderestiller til den relevante bagvagt, afhængig af optageområde. Bagvagten foretager klinisk beslutning om enten indlæggelse direkte i Klinik Psykiatri Nord eller vurdering i Psykiatrisk Skadestue. Såfremt der vurderes behov for vurdering i Psykiatrisk Skadestue, melder bagvagten patienten dertil.\nPatienter som skal modtages:\n• Patienter, der tvangsindlægges på røde papirer\n• Svære psykotiske tilstande med manifeste symptomer, herunder:\n• Skizofrene præget af angst og forpinthed\n• Svære depressive tilstande\n• Svære maniske tilstande\n• Misbrugere med abstinenspsykose\n• Suicidalfarlige patienter\n• Patienter som er visiteret til indlæggelse via Psykiatrisk Skadestue eller bagvagt i Klinik Psykiatri Syd\nPatienter der bør modtages:\n• Patientkategorier med tilstande som ovenfor anført, hvor indlæggelsesindikationen er knap så absolut, men alligevel så alvorlig, at de vanligvis bør modtages.\n• Indlæggelsestrængende psykotiske patienter i øvrigt, herunder:\no hvor en akut indsats, måske kan betyde afbrydelse af et behandlingssvigt\no patienter, der søges indlagt på gule papirer, hvor der er behov for akut intervention kan modtages akut efter aftale med overlæge\no sværere krisetilstande (herunder akut opblussen af sværere PTSD-tilstande og voldsomme affektreaktioner)\no sværere depressive tilstande (eksempelvis på niveau, hvor ECT kan overvejes)\no sværere dementielle tilstande med psykiatriske komplikationer\nPatienter, der vanligvis ikke modtages akut:\n• Patienter, hvor akut indikation for "skal/bør indlægges" - ikke er opfyldt.\n• Patienter, hvor problemstillingen nok er alvorlig, men ikke kræver akut intervention, herunder:\no patienter på gule papirer der indkaldes på vanlig vis\no patienter, der med fordel kan henvises til distriktspsykiatrisk regi af egen læge\no mentalt retarderede, der ikke opfylder ”skal/bør” kriterierne ovenfor\no ukomplicerede afrusninger\no børn og unge, hvor specialintervention er mulig. Specialafdeling på Aalborg Psykiatriske Sygehus kan kontaktes. Denne afdeling tager dog ikke imod akut.\n• Patienter, der har brug for intervention, men af anden karakter end psykiatrisk service, f.eks. forsorgshjem, social hjælpetjeneste, krisecenter\n• Patienter, der henvises til "vurderende samtale".\n• Narkomaner mhp. afgiftning\nDet bør efter denne gennemgang af visitationsregler være klart undtagelsen, at en patient indlægges akut på et åbent afsnit. Efter at indlæggelse er aftalt med vagtlæge, er det vigtigt, at modtagende afsnit hurtigst muligt informeres om patientens komme.\nPå indlæggelsesdagen skal alle patienter have skrevet journal, hvor de om muligt altid vurderes både somatisk og psykisk.\nPrincipielt bør alle nyindlagte patienter vurderes medicinfrit hvad angår psykofarmaka inkl. hypnotika med henblik på diagnosticering. Igangværende relevant behandling bør dog ikke afbrydes.\nLigeledes bør det bemærkes, at patientens tilstand kan retfærdiggøre akut iværksættelse af psykofarmakologisk behandling. Behov for akutte blodprøver bør vurderes i forbindelse med somatisk gennemgang.\nI vagten er det endvidere forvagtens opgave, at rådgive praktiserende læger, at tage akutte blodprøver såfremt dette er indiceret og i øvrigt forestå andet akut vagtarbejde.\nVagtinstruks for læger – Klinik Nord\nKlinik Psykiatri Nord; Klinik Psykiatri Syd\nEnkelte rettelser vedr. N4


Neets styrker sin\nDanske Neets opruster med nyansættelser på både salgs- og produktsiden, idet Bo Jordansen indtræder som salgschef og Michael Rumph som produktchef. Begge skal de fokusere på at styrke virksomhedens internationale tilstedeværelse.\nSom produktchef skal Michael Rumph lede det tværfaglige arbejde med at udvikle AV-produkter, der gør billedpræsentationen nemmere for foredragsholdere rundt om i verden. Han har mere end 20 års erfaring inden for både salg og systemdesign i AV-branchen.\nBo Jordansen får som salgschef ansvaret for alt direkte salg og for forhandlerfunktioner uden for EU, hvor Neets fortsætter med at ekspandere på markeder i Nord- og Sydamerika, Mellemøsten, Asien og Stillehavsområdet. Han har tidligere været ansat som salgsdirektør hos de internationale teleselskaber Auerswald GmbH & Co. KG, Spectralink og Polycom, og han har mange års erfaring med at udvikle distributørprogrammer med værdi for både distributionskanalen og kunderne.\nBegge indtræder i deres nye stillinger den 3. april 2017.\nFakta om Neets\nNeets er Skandinaviens førende leverandør af løsninger til styring af AV-udstyr i klasseværelser, mødelokaler og konferencefaciliteter.\nNeets er et dansk firma med et distributør- og forhandlernetværk der dækker det meste af verden.\nNeets har hovedsæde i Horsens og har pt 18 medarbejdere.\nYderligere information på www.neets.dk.\nNeets har ansat Michael Rumph (tv) som produktchef og Bo Jordansen som salgschef. Den nye produktchef skal lytte til input fra kunderne, forhandlere, systemintegratorer og andre interessenter, mens salgschefen skal udvikle virksomhedens eksportmarkeder uden for EU.


Kilden fra Probana. Del 2. - SWEET CHILI\nSweet Chili - The Blog 30. juni 2017 DEN DIGITALE VERDEN\nHer følger en kort opdatetering ix sagen om Probana & Søstrene og Peter, fortalt til mig af mine hemmelige kilder. (Du kan læse Kilden fra Probana. Del 1 HER)\nDe gik til venstre.\nI går kom, hvad medarbejderne formodede var, kuratorerne på firma-adressen til Probana & Søstrene. Ifølge mine kilder, havde Peter hverken været til stede i retten, da han blev meldt personlig konkurs eller på firmaadressen. Men han var åbenbart forberedt til tænderne.\nFor medarbejderne og de vigtige harddiske var flyttet en andet sted hen.\nKort tid efter Peter Sonne launchede den nye kursusvirksomhed IFPE.DK, nu ejet af det engelske selskab som Peter er blevet direktør for, og som er helt identisk med hans danske kursusvirksomhed ifp.dk, flyttede han også medarbejderne over i andre lokaler, og kontraktmæssigt også over i hans engelske selskab.\nSå da kuratoerne – eller var det Skat eller SØIK – i går kom til firmaadressen, og her gik til venstre, var der intet andet end gamle computere uden interessante hard-diske.\nVar de gået til højre, og ifølge min kilde, op af et par trapper, ned ad en gang, hvor der stod Ingen adgang, så havde de der fundet medarbejderne og alle de interessante harddiske.\nDen konkurs var uden tvivl forberedt. Nu er spørgsmålet blot, om Peter Sonne samtidig har flyttet pengene?\nI torsdag blev de mange websites med probana-udannelsen (Probana.dk, .se og .no) lukket ned. Fredag er de andre selskabers websites, hvor de også udbyder næsten identiske kurser, også lukket ned. Det engelsk-ejet selskab IFPE.DK, der på dansk sælger helt de samme kurser, som det nu lukkede ifp.dk er dog fortsat aktivt. Og så længe der er liv, er der mulighed for, at nogen køber et af Peters mange kurser uden indhold.\nDa medarbejderne jo har fået ny kontrakt, hvor de nu er ansat af Peters selskab i London, betyder det at de naturligvis arbejder videre.\nI går blev medarbejderne sendt hjem grundet meldingen om konkurs. I dag har de modtaget ny besked fra Peter. De skal alle møde kl. 07.30 på mandag.\nDet er tidligere end de plejer og måske -håber Peter at kuratoerne sover. Men mon ikke de bare er blevet endnu mere vågne og forberedt?\nLæs med i del 3 som snart er på vej, om Amber der skal til eksamen hos Probana, men… (ren clickbait afslutning 😉\nHistorien er blevet fortalt af flere kilder der har været tæt på Peter Sonne og hans virksomheder. Jeg har har lovet at de må være anonyme. Mest af alt, fordi de er bange for Peters reaktion, da han er kendt for et iltert temperament. Denne del har jeg af gode grunde, ikke kunne få fysiske beviser for, men der stoler jeg på mine kilders ord, da de ingen økonomiske eller personlig interesse har i, at gøre Peter eller Probana ondt.


Byens Bedste Bryster Ekstra Blad Massage Annoncer - Finde Casual Sex\n19-04-2017 Ambrose Seedorf\nByens bedste bryster massage og ekskort Ekstra Bladet Nyheder Side 9 Pigen øster Skovby Byens Wellness Aarhus Tykke Piger Sex Kerte. Om siden Vilkår og rettigheder Datapolitik Annoncer Nyhedsbrev Gyldendal. Annonce Massage. Byens Bedste Piger. VELKOMMEN TIL SØNDERJYLLAND''S Hot CharlotteRigtig feminin sexet og pige og store Naturlige E Skals will du really nyde bryster. .. varm sexet Bella til alle jeg 23 cm og 51 kg og ekstra god dag til dig jeg kan t. Alt indhold på markpol.biz er copyright Ekstra Bladet og. Kun et par snese massagepiger fulgte i første omgang opfordringen om at boycotte Ekstra Bladet til Dermed kunne Ekstra Bladet ånde lettet op efter frygt for at miste det lukrative »Vi sætter ikke prisen ned, for vi mener, vi har Danmarks bedste produkt. Haarby på Fyn er en af de byer, hvor kun et ud af....\nOnce you try me, Meget sexet dame, som tæ Lær Jeannie at kende. Ny Latina på blytækkervej 4 i holbæk. Derfor elsker vi sex med fremmede i det fri. Nu skal det være slut 15 min.\nD-skåls bryster, uimodståelig luksuselskerinde, superfransk. Ifølge tidligere udtalelser fra Jens Peter Svendsen selv, lejer de sig blot ind på hans ejendomme. Journalisten har virkelig gravet dybt og gjort et stort arbejde for at finde alvorlige eksempler på menneskehandel. Klik på et valgt område for at fravælge igen. Luder i fredericia hvordan har samleje Teenagers are increasingly being pressured into anal sex - sometimes 'coercive' - according to disturbing research published in the British. Eksempelvis er mange af dem på præcis kroner, som svarer til en time med en escortpige uden ekstra ydelser. Jeg er altid smilende og imødekommende Tip Ekstra Bladet - E-mail eb. I have 22 cms for your your ass. MusikNYT 7 timer siden. Jeg er en sød thaipige på henholdsvis 25 år, med flot slank krop. Ifølge advokat Morten Bjerregaard har Ekstra Bladet kun gjort noget galt, hvis avisen kendte til ordningen. Tilfredsstiller læserne En anden, der bestemt Danske private porno brune piger ikke havde lyst til at havne i byens bedste bryster ekstra blad massage annoncer situation, men som ikke blev spurgt, var den britiske prins Williams' kone, hertuginde Kate. Tanken om, at Marcon og Merkel kunne drive EU længere frem, er blegnet, lyder det fra investeringsdirektør. Trods massiv markedsføring internt blandt de prostituerede og mulighed for at annoncere til en fjerdedel af normalprisen i Ekstra Bladet, valgte kun en lille håndfuld piger at satse alene på Den Blå Avis. Vi kan dog her på ekstrabladet. Nederst fra venstre er kunstmuseer Sjælland kino helsingør\nMest læste Business Danske landmænd om Coop: Jeg er 27 ÅR, supersmuk og meget behagelig Christiane Schaumburg-Müller - nu nygift og derfor med det ekstra efternavn O'Connor til samlingen og Lene Nystrøm er et par af de kendisser, der ganske ufrivilligt har vist formerne frem i de danske medier i løbet af året. Så meget tjener mediebosserne i DIN region. Det kan vi ikke, svarede annoncesælgeren. Odense zoo kort nøgen kvinde billeder Det er jo i sagens natur er lettere at afgøre, at manden kommer, når han sprøjter sin sæd udover kvinden i en facial eller en pearl necklace , end kvindens knap så visuelle orgasmeudtryk - alligevel mener forskerne, at de har belæg for at sige: Få breaking news og det bedste overblik fra Business.\nSØSTRE KAPELLET AALBORG SMAG Hovedretten var saltet og røget ande- bryst. Generne ved pco er meget private. Smukt naturalle Latina sexbomb, dejlig blode hud og smukt kurve. Seneste nyt Business Berlingske Staten har ikke råd til at slippe elbilerne løs. Jeg skal nok sørge for at du får en dejlig s\nPiger nøgne pornostjerne strimmel The Golden Girl, hvid hud, ser fræk og forførende ud med store sexede øjne. Ønsker du at vide mere om BrandView, bedes du kontakte content marketing afdelingen Public Impact via e-mail: Frækt og varm Drømmeprinsesse. Men der er endnu flere bordeller med tilknytning til Svendsen. Jeg hedder Julia a Velkommen til luksusmassageklinik på Gammel Viborgvej 59 i Hvam, Aalestrup.\nHØJE PIGER PARTY PORNO Anatomiske implantater før og efter billeder xxdark copenhagen\nStor pattter gamle udtryk og ordsprog En blondine og en brunette 23 og 25 år gamle usædvanlig frække tilbyder uimodståelige frække sengekants oplevelser t Han understreger, at det clubs åbyhøj swing klub meget vigtigt for avisen, at de overholder loven til punkt og prikke:. Ugens op- og nedture: I de seneste år har Låsby-Svendsen solgt ud af sine ejendomme, blandt andet til sin tidligere samlever Lis Hansen og til sine to sønner. Se hvem der er meldt på lige nu på vores hjemmesideWWW. Nederst fra venstre er det:\nSimone bryster levende pind