Lost - One Direction - We didn't break, we didn't burn, we had to learn. (Nutid) - Movellas\n14. We didn't break, we didn't burn, we had to learn. (Nutid)\nJeg gengælder halvhjertet det store smil, Harry sender mig, fra den anden side af bordet. Han har været sådan der, hele dagen, og jeg har konsekvent afvist ham. Mine tanker er bare et helt andet sted, og jeg orker ham ikke rigtigt.\nMine tanker falder igen på Liam. Han havde bare været så forstående, og han havde ligesom kunnet fornemme hvornår han skulle spørge ind til ting, og hvornår han ikke skulle. Men af en eller anden grund, er der noget ved ham, der minder mig om Niall, hvilket gør mig trist.\nJeg kigger hen på Niall. Han sidder ved et bord, sammen med nogle andre standart typer fra pøblen. Han ser ud til at have det godt, hvilket gør mig glad.\nMin mobil vibrerer kort i min hånd, så jeg med et lille smil kigger ned på den.\nLiam: "Haha, jeg kender det godt. Er stadig fanget i biologi - og er fucking sulten :("\n"Sur røv. Uhm, min mad er lækker..."\nLiam: "Fuck dig :D"\n"Sødt sagt, Liam..."\nJeg ved virkelig ikke hvorfor, jeg er sådan her, men det er bare så rart at skrive med ham om ligegyldige ting. Det føles bare så naturligt, og jeg glemmer alt om hvor creepy jeg syntes han var.\n"Hvem skriver du med Jess?" Spørger Louis med et kækt grin. Jeg kigger hurtigt op, og gemmer min telefon væk. De kigger allesammen på mig, og jeg kan ikke beskrive hvor presset man føler sig, når de kigger sådan.\n"Årh hold op Jess, jeg kender det smil!" Griner Rebecca højt, og kigger drillende på mig. Jeg kigger forvirret fra Becca til Louis, og ved ikke rigtigt hvad jeg skal sige. Hvad er der med mit smil...?\n"Det er præcis sådan, du altid smilede, når du skrev med Niall," Forklarer Sarah mig, inden hun sender et luftkys til Louis, der af en eller anden grund sidder skråt over for hende. Harry hoster lidt, og kigger den anden vej. Helt seriøst, han bliver nødt til at stoppe med at opføre sig sådan der.\n"Nå, jeg aner ikke hvad i snakker om," Ender jeg med at sige, men det lille grin, der glider over mine læber, modsiger mig pænt meget.\n"Så siger vi det..." Blander Zayn sig, og de andre griner lidt af mig. Jeg sukker bare stille af dem, og over hvor barnlige de egentlig er. Fik jeg sagt, at jeg ikke orker dem?\n"Hey, jeg kommer lige med et totalt emneskift, men..." Begynder Lexie, med en håndbevægelse, der fanger alles opmærksomhed. What a surprise. "...Har i hørt noget om Horans fest i går?"\nJeg hæver et øjenbryn. Havde Niall fest i går? Uden jeg hørte om den?\nVent, i går var det søndag, og jeg var jo totalt "forsvundet" og havde ikke en gang tjekket min facebook. Så hvordan skulle jeg kunne have hørt om den?\n"Ja, jeg og Becca var der og det hele. Det var faktisk fucking sjovt!" Griner Sarah, så jeg kigger hen mod hende.\n"Vent, hvorfor var i med?"\n"Vi var inviteret, duuuh?" Svarer Sarah dumt. Rebecca ligner en der gerne vil forsvinde, mens hun konstant lægger sin hånd mod sin hals, og prøver at dække den med sin hånd.\nVent... Rebeccas sugemærke, er det... Er det fra Nialls fest!?\n"Hvad er det, du hele tiden laver med hånden?" Spørger Zayn, der sidder ved siden af hende. Hun griner usikkert, men han kigger på hende, som om han har sat sig for noget. Hurtigt griber han hendes hånd i bevægelsen, og tvinger den væk fra halsen, så det tydelige sugemærke bliver blottet.\nDer bliver gispet omkring bordet, efterfulgt af stilhed. Harry vælger at bryde den ved at stille det spørgsmål, vi nok alle tænker. "Hvem fanden har du fået det af?"\n"Ja Becs, jeg var sgu da sammen med dig hele aftenen, undtaget... Vent... OMG!" Sarah gisper, og jeg kigger spændt på hende. Ja, jeg er sgu da nysgerrig. "Det gjorde du bare ikke!"\nRebecca krymper sig i stolen, og en massiv rød farve spreder sig i hendes fregnede kinder. "Sig det nu bare Sarah, hvem var det?" Brummer Harry, der tydeligvis er træt af at Sarah trækker den ud. Louis kigger kort på ham, med et irettesættende blik, sikkert for at understrege, at han ikke skal bruge den tone mod hans kæreste. Men jeg er fandeme enig med Harry - kom nu bare til sagen Sarah.\n"Niall Horan!" Hun peger med afsky på Rebecca. Det giver et ryk i min krop af ren og skær overraskelse. Det kan umuligt passe det der... Virkelig ikke.\nZayn slår en latter op, så vi alle kigger underligt på ham. Derfor holder han op og kigger så chokeret hen på Rebecca. "Vent... Er det ikke en joke?"\nEndnu en gang kigger vi alle hen på Becca, så jeg næsten bliver helt rundtosset af at vende mit hoved konstant. Hun bider sig lidt i læben, kniber øjnene sammen, og ryster så svagt på hovedet.\nEn underlig følelse ruller igennem mig, da jeg forestiller mig Rebecca og Niall - sammen. Nej, bare nej... Det kan hun da ikke bare!? For det første var han min kæreste, og for det andet har vi altså gjort det tydeligt, at man ikke må snakke med ham længere. Og især ikke kysse med ham da!\nFornemmer jeg lidt jalousi?\nStemmen er tilbage, efter en dejlig pause. Den forsvandt lidt, efter jeg var begyndt at snakke med Liam. Sikkert fordi den skammede sig over at have taget tydeligt fejl. Kæft, jeg lyder skizo alligevel...\n"Rebecca, det gjorde du bare ikke! Føj for helvedet!" Hviner Lexie, og for en gangs skyld giver jeg hende helt ret. Sådan noget gør man bare ikke.\nFor du er jo så meget bedre selv, ikke Jess?\n"Virkelig Becs, det er Niall Horan. Hvad fanden tænkte du på?" Lyder det fra Louis, der glor med afsky på stakkels Rebecca. Louis er jo heller ikke en skid bedre selv. Det er ingen omkring det her bord...\n"Jeg tænkte sgu da slet ikke? Jeg var fucking fuld, okay?" Ender hun med trodsigt at svare tilbage, men jeg kan se, at hun lyver. Præcis sådan ville jeg selv have gjort, hvis jeg var i hendes situation.\n"I skal ikke kigge på mig - jeg var helt væk..." Griner Sarah, som om det var noget at være stolt over. Jeg fastholder bare mit blik på Rebecca, der ser fuldstændigt splittet ud. Jeg kender det. Jeg ved præcis hvilke tanker der løber gennem hendes hoved lige nu.\nNoget i hendes blik får mig til faktisk at blive sur. Hun kan lide ham. Jeg kan se det på hende - måden hun reagerer på. Hun kan faktisk lide ham...\nOg eftersom han kyssede hende, kan han også lide hende, vel. De kan lide hinanden... Tanken er ubærlig, og får det faktisk til at klø i mine øjne.\n"Du-" Lexie åbner munden, men bliver afbrudt af lyden af 300 telefoner, der alle får en sms på samme tid. Også min telefon vibrerer. Undrende kigger jeg rundt, og ser hvordan folk begynder at grine, og vise deres telefoner til hinanden.\nJeg kigger ned på min egen mobil, men kan ikke se andet end at jeg har modtaget en besked, fra et ukendt nummer. Hurtigt åbner jeg beskeden.\n"Oh my God." Lyder det fra Sarah. Forvirret over alles reaktion, læser jeg hvad der står.\n"Er Niall og Jess sammen igen?"\nEr den korte besked der står, før et billed dukker frem. Mit hjerte slår hurtigere, da jeg ser hvilket billed det er. Jeg kan så tydeligt huske det. Jeg elskede det billede...\nNiall sidder og holder om mig, mens jeg læner mit hovede mod hans bryst. Vi smiler begge to stort, og billedet bringer et lille smil frem på mine læber.\nMen det lille smil var virkeligt et dumt træk, for da jeg kigger op igen, er det ikke kun 6 par øjne der er rettet mod mig, men en hel sal. Jeg tror aldrig nogensinde jeg har prøvet at have så manges blikke rettet mod mig, på en gang. Det føles så ubehageligt, at jeg ikke kan beskrive det.\n"Jess, er det her rigtigt?" Spørger Harry, og ser underligt trist på mig. Jeg er hurtig til at kigge forvirret på dem alle. Tror de helt seriøst på det her?\n"Hvad? Nej! Det er et gammelt billede, fra den gang vi var sammen... Jeg aner ikke hvordan folk har fået fat på det." Svarer jeg ærligt, men Harry kigger bare såret væk fra mig.\n"Yeah right...!" Siger Zayn, så jeg får en trang til at pande ham en.\n"Jeg fortæller altså sandheden! Hvornår fuck skulle jeg have været sammen med ham? Han var tydeligvis ikke alene i går, så jeg begriber ikke, at i virkelig tror på det pis!" Min stemme går op i en lys tone, mens jeg panisk kigger på Rebecca, for at få hende til at give mig ret, eller et eller andet. Men hun sidder bare og gør ingenting. Hun er sikkert bare glad for, at alle ser ud til at have glemt alt om hendes sugemærke.\n"Øh Jess, vi hørte slet ikke fra dig i lørdags? Du var så meget sammen med ham. Hvorfor skal du altid lyve?" Siger Lexie irriterende, med et overlegent smil plantet solidt på læberne.\n"Jeg lyver fucking ikke! Jeg lavede historie-opgave i lørdags!"\n"Som om, hvornår er du begyndt at gå op i lektier?" Spørger Louis mistroisk, mens han har armene over kors. Jeg kan nu godt forstå dem, for det virker ikke som noget, jeg ville gøre.\n"Jeg mener det! Spørg selv Liam-"\n"Liam Payne? Hvorfor fuck skulle du være sammen med den taber? Ikke, at Niall er bedre." Spørger Lexie så nedladende, at jeg får lyst til at sige hende imod. Jeg får den største trang til at forklare hende, at hun tager fejl. Hverken Liam eller Niall er en taber. De er faktisk nogle af de rareste mennesker, du kan finde (Bortset fra Nick, der, som det perfekte menneske han er, slår alle i rar-hed), så det, at de skal sidde og rakke ned på dem, irriterer mig.\n"Fordi han er min makker? Hvad fuck tror du selv?"\n"Jeg tror, at du lyver. Du er så meget sammen med Niall igen!" Hendes grin, der er så hånligt som overhovedet muligt, bringer alle de vrede følelser fra i fredags tilbage, og jeg er lige ved at råbe af hende igen. I stedet tænker jeg på gode tanker, og prøver at falde ned.\n"Nej jeg er ej. I, af alle, burde vide, at vi aldrig finder sammen igen. Jeg forstår ikke, hvordan i kan være sådan her." Jeg kigger rundt på dem alle, og slutter med at fastholde mit blik på Harry, inden jeg rejser mig op.\nHurtigt begynder jeg at gå, mens hele salen følger mig. Det er lige før jeg kan høre hvordan folks hoveder rykker sig, for hvert skridt jeg tager.\nJeg kigger hurtigt rundt, for at se om Liam er her, da han nok er den eneste lige nu, der kan forstå mig, men i stedet lander mit blik på Niall. Han kigger sig forvirret rundt, og ser opgivende ned på sin telefon igen, inden han kigger op og kort møder mit blik. Jeg skynder mig at kigge væk, og fokuserer så på døren.\nFølelsen af folks blikke er kvælende, så jeg hiver tungt efter vejret, da jeg slår døren op, og kommer ud på gangen. De fleste er inde i kantinen, men der står stadig okay mange elever herude, der hænger ved deres skabe. Alle står de med deres telefoner i hænderne, og kigger straks på mig, da jeg hastigt begynder at gå forbi dem.\n"Jess!" Lyder det bag mig, så jeg hurtigt kigger mig over skulderen. Til min overraskelse, var det Niall, der råbte, og han går nu med hurtige skridt hen mod mig.\nJeg ved ikke hvorfor, men automatisk sætter jeg farten op. "Omg, Jess og Niall," Hører jeg en pige sige til en anden, inden hun udiskret peger på os.\nJeg begynder at løbe, da Niall endnu en gang råber bag mig. Jeg kan mærke hvordan tårerne presser på, mens alles blikke vendes når jeg løber forbi dem, som lavede jeg domino-effekten.\nBilledet af Niall og jeg sidder fast i min nethinde, mens lyden af Lexies grin runger i mine ører, og Harrys underlige opførsel blander sig med følelserne, der forvirrede snor sig ind og ud af hinanden.\nJeg løber så hurtigt jeg kan, og når hen til udgangen af skolen. Hårdt hamrer jeg ind i døren, så den flyver op, og skynder mig ned af trinene. Jeg ved ikke hvor jeg er på vej hen, men jeg skal bare væk.\n"Jess, vent," En hånd lægger sig bestemt på min skulder, og holder fast, så jeg er tvunget til at stoppe min flugt. Mod min vilje vender jeg mig rundt, men jeg kniber øjnene sammen.\nPlease, lad mig ikke få et flashback... Please, please, please! Lad ikke alle de gamle følelser komme tilbage, for det orker jeg ikke lige nu.\n"Hvad!?" Udbryder jeg surt, selvom jeg i virkeligheden bare er frustreret. Jeg åbner øjnene, og i samme sekund møder jeg Nialls smukke blå. Jeg har altid været fascineret af hans øjne, for uanset hvad, lyser de evigt klart. Med det samme bruser nogle af de gamle følelser op i mig, og så kommer tanken om ham og Rebecca, og nej... Jeg kan slet ikke...\n"Jeg tænkte bare, at vi bliver nødt til at snakke. Jeg aner ikke hvor folk har fået det billed fra - sikkert min computer, eller sådan noget. Men tro mig, jeg synes heller ikke, at det er fedt." Han smiler næsten betryggende til mig, og jeg bliver så ked af, at jeg har fucket alt ting så meget op. Jeg kan ikke huske hvornår han sidst har kigget på mig, uden enten at sende mig et dræberblik eller bare se skuffet ud.\n"Jeg kan ikke se hvad, der er at snakke om. Alle har jo allerede set det, og nu tror folk at jeg er sammen med dig igen, men det er jeg jo ikke, og-"\n"Hey, rolig nu Jess," Afbryder han mig, med let rynkede bryn over, hvor fortvivlet jeg lyder. "Det skal nok gå, alle glemmer det sikkert."\n"Men du forstår det ikke! Jeg forstår det ikke en gang selv, men det her er bare så..." Min stemme knækker over, og jeg må kigge væk, mens jeg panisk blinker, for at holde mine forvirrede tårer tilbage. "Og så det faktum at du kyssede med Rebecca i går, får det til at se ud som om, du totalt har udnyttet mig. Kan du ikke se det? Jeg er til grin!" Mod min vilje snøfter jeg, og kigger på Niall igen, med et blik, der er sløret af tårer.\n"Hvad? Hvordan fandt du ud af det med Rebecca?" Jeg kigger dumt på ham, så han sukker lidt. "Jess, jeg var fucking fuld, og jeg tænkte mig ikke om, okay? Du burde sgu da vide, at jeg ikke ville kysse med hende, eller nogen af jer... Hey," Jeg kigger mod jorden igen, fordi jeg føler mig dum. Jeg føler mig så uendelig dum og forvirret.\n"Græder du?" To ord, der udløser det uundgåelig. Tårerne slipper ud af mine øjne, og løber ned ad mine kinder. Et lille hulk kommer fra mig, så Niall tager to fingre under mine hage, og tvinger mit blik til at møde hans igen. Han kigger bedrøvet på mig, men sender mig så et lille smil.\nOg så sker der noget fuldstændigt uventet. Niall slår armene om mig, og presser mig beskyttende ind mod sig. Jeg gemmer mit hovede mod hans skulder, hvor det passer perfekt ind, og græder, så der kommer tårer på hans bløde T-shirt. Han dufter så godt og trygt, at bare det at stå så tæt med ham igen, får mig til at slappe af.\nHan strammer sit greb om mig, og læner forpint sit hoved mod mit. Langsomt begynder han at vugge fra side til side, mens en blid vinder forsigtigt glider over mine bare arme.\nJeg får vredet mine hænder ud, der ellers var placeret mellem mig og Niall før, og fører dem om på hans ryg, hvor jeg holder fast. Jeg er så bange for, at det her bare er en drøm, eller noget jeg forestiller mig, at jeg desperat prøver at holde på ham, så han ikke flygter. Han må ikke gå fra mig nu, det må han bare ikke.\nJeg lægger mit hoved bedre til rette, mens min vejrtrækning er blevet normal igen. Tårerne glider stadig ned af mine kinder, og samler sig ved min hage, mens jeg vugger sammen med ham.\nStille begynder han at nynne 'I won't give up', så min hage begynder at bævre og jeg klemmer øjnene sammen, fordi alle minderne vælter tilbage og lammer mig. Alt det jeg havde med Niall, alle de følelser, der indtil nu har været i en drømmeløs søvn, vågner op igen, og blomstrer på ny.\nMit hjerte gør ondt, og jeg græder fordi jeg husker på alt det, jeg har mistet. På alt det, jeg, vi, kunne have haft.\nI det fjerne ringer skoleklokken, men jeg vil ikke give slip på Niall. Han skal til at trække sig væk, men jeg holder fast. "Ikke endnu, bare to minutter mere." Mumler jeg, så han holder op med at prøve at komme væk, men i stedet lægger armene om mig igen.\nStille kan jeg høre hans stemme i mit øre, mens han lavt synger. "'Cause even the stars, they burn. Some even fall to the earth. We've got a lot to learn. God knows we're worth it. No, I won't give up..."\nJeg fik så mange feels, da jeg skrev det her... Virkelig, urgh, det er ekstremt...!\nJeg håber, at det bringer de samme følelser frem i jer, som det gjorde i mig..\nI må meget gerne smide en kommentar om, hvad i synes, for jeg elsker virkelig at læse dem - i gør mig så stolt af mig selv, og får mig til at føle mig vellykket. Så tak for det ♥\nJeg elsker jer, og ja... Er lettere sentimental lige nu ♥


Store elever som heltefigurer for de små elever - Dansk Center for Undervisningsmiljø\nMan behøver ikke være Spiderman, Superman eller have kræfter som Pippi Langstrømpe for at blive set op til. Det kan såmænd være nok, at gå i 5.-9. kl. på Sabro-Korsvejskolen ved Århus. På skolen har de anerkendt, at de største elever ofte er forbilleder for de små, og derfor benyttes de store elever som en ressource i arbejdet med sociale kompetencer.\nSabro-Korsvejskolens Peer-Educators er ofte forbilleder for de små. De elever, som er Peer-Educators er trænede i konflikthåndtering, og de deler gerne deres viden med andre.\nAt elever hjælper elever er ikke i sig selv noget nyt. Skolepatruljer er et velkendt eksempel, hvor store elever hjælper deres mindre skolekammerater i trafikken. De store tager dermed et ansvar overfor de yngre elever. Samtidig anerkender og bruger man elevernes ressourcer. På Sabro-Korsvejskolen benytter man elevernes ressourcer til at forebygge mobning. Indsatsen hedder Peer-Education og er baseret på, at unge lærer særdeles effektivt af andre unge.\nDer er omtrent 70 Peer-Educators på Sabro-Korsvejskolen. Indsatsen er struktureret, så der i hver klasse fra 5.-9. vælges seks Peer-Educators, som knyttes til en mindre klasse. 5. kl. knyttes sammen med en 0. kl., 6. kl. knyttes sammen med 1. kl. og så videre. De elever, som er Peer-Educators er sammen med de mindre børn efter aftale mellem de to klasselærere, og desuden går de ned til de små i dagens første frikvarter.\nGirafsprog og ulvesprog\nGirafsprog og dets modsætning ulvesprog er udviklet af en amerikansk psykolog Marshall Rosenberg.\nMarshall Rosenberg har blandt andet skrevet Ikkevoldelig kommunikation – girafsprog, som handler om at bruge sin indfølingsevne til at tilgodese egne og andres behov.\nGirafsprog er betegnelsen for det sprog man bruger, når man lytter efter andres følelser, værdier og behov.\nNår man udtrykker sig, tager man udgangspunkt i egne følelser og behov.\nGirafsprog tager udgangspunkt i ligeværdighed og målet er at få kontakt til den anden og nå en løsning på fælles grundlag.\nUlvesprog betegner det sprog, der bruges, når man vurderer, kritiserer, bebrejder og skælder ud.\nUlvesproget bygger på analyser og vurderinger af, hvad der er rigtigt og forkert.\nUlvesprog tager udgangspunkt i skyld og målet er at få ret.\n- Børn er ofte tryggere ved at tale om problemer og konflikter med jævnaldrende eller nogle som blot er en smule ældre end dem selv, og det vil vi gerne gøre brug af, fortæller Birthe Jason, der er lærer på Sabro-Korsvejskolen og initiativtager til projektet.\nKlasselæreren er med til at vælge, hvem der skal være Peer-Educator, for det skal være nogle børn, som andre børn er trygge ved. Det sker, at nogen må vælges fra.\n- Det kan være på baggrund af en bestemt væremåde eller attitude, som vi lærere ikke vil være med til at fremhæve overfor skolens øvrige elever, siger Birthe Jason.\nTal ordentligt til hinanden – så går det ikke helt galt\nNår skoleåret starter efter sommerferien vælges årets Peer-Educators. Inden efterårsferien kommer de på kursus i konflikthåndtering og kommunikation. Kurset holdes en lørdag og varer 8 timer. Her lærer de kommende Peer-Educators blandt andet om konflikttrappen, girafsprog, ulvesprog, empati, mediation og konflikthåndtering. Eleverne laver rollespil, hvor de dramatiserer gamle konflikter, og bagefter snakker de om, hvordan man kunne have håndteret det på en girafmåde i stedet for ulvemåde.\nDa Birthe Jason var rundt i de fleste af skolens klasser for at fortælle om projektet, oplevede hun at eleverne var meget interesserede. Ofte er det næsten halvdelen i en klasse, der melder sig, når der skal vælges Peer-Educators.\n- I starten var vi bekymrede for om vi kunne finde elever, som gerne ville bruge deres frikvarter på at hjælpe andre, men de bekymringer var helt unødvendige. Jeg sagde til eleverne, at vi havde brug for nogle elever, som vil tage sig af de små – nogle elever, der vil tage ansvar. Og når man beder børnene om at gøre noget alvorligt, så tager de det også alvorligt, siger Birthe Jason.\nPeer-Education er med til at knytte bånd på tværs af klassetrin. Det giver blandt andet ansvar til de store og tryghed til de små.\nEn pige som er Peer-Educator og går i 5. kl. fortæller:\n- Vi hjælper de små i frikvartererne. Hvis vi for eksempel ser, at en pige eller dreng bliver holdt udenfor, så går vi hen og snakker og leger, og så viser vi de andre, at han eller hun er god at være sammen med. Vi hjælper også, hvis der er nogle som skændes eller har en konflikt. Så hører vi først den ene og så den anden. Det kan være rigtig svært ikke at komme med en løsning, men det må man jo ikke, siger hun.\n- De store elever er meget hurtige til at forstå principperne i mediation og konflikthåndtering. Med hensyn til girafsprog, så lærer de hurtigt metoderne, men de synes ikke, det er fedt at kommunikere på den måde med deres kammerater, fortæller Birte Jason.\nPå skolen lægger de vægt på, at eleverne kender principperne i girafsprog, men de behøver ikke at tale sådan hele tiden. De skal bare huske, at hvis en situation trapper op, så skal de kunne bruge det.\nDe voksnes forpligtigelser overfor Peer-Educators\nPeer-Education indgår som den del af Sabro-Korsvejskolens mobbehandleplan, der omhandler forebyggelse. Det betyder, at det rent formelt er en del af det, man gør for at forhindre mobning på skolen. I praksis giver det en række forpligtelser overfor de elever, som er Peer-Educators.\n- Det er meget vigtigt for de elever, som er Peer-Educators, at de ved, at lærerne står til rådighed, når der er brug for det. Eleverne må aldrig føle, at de står alene med et problem, fortæller Birthe Jason.\n- I frikvarteret er der tit en konflikt mellem tre piger fra første. De skændes og holder hinanden udenfor. Vi prøver at hjælpe dem med at løse deres konflikter, men nogle gange virker det ikke. Så bliver vi nødt til at finde en lærer. Nogle gange har vi også snakket med deres klasselærer og så går det lidt bedre, fortæller en Peer-Educator.\n- Eleverne går utrolig meget op i det, og det skal man værne om. Derfor er det vigtigt, at eleverne hele tiden får at vide, at de gør et godt stykke arbejde. Man skal være opmærksom på, hvad de går og laver, og nogle gange bliver man også nødt til at begrænse, hvor meget krudt de bruger på det, siger Birthe Jason.


Jan. 2018 | Af FRANK MØLBY\nVed at registrere alle timer, behandlinger, midler, dosis med mere, giver det Torben Thomsen et godt overblik over, hvad der sker på bedriften, og det er en fordel, når en del af hans tid også bruges i forskellige bestyrelser udenfor bedriften, blandt andet i DLG og på Dalum Landbrugsskole, hvor han er med i uddannelsesudvalget.\nEt af de systemer, hvor Torben Thomsen føler, at han har fået meget valuta for pengene, er et vejrsystem fra Ranch Systems - Det er et super værktøj, som udover at give mig vejrdata, jord- og lufttemperatur, luftfugtighed, vindretning også kan give mig blandet andet informationer omkring afgrøderne på lager, siger han.\nHos TH-Agro på Fyn fik direktør Torben Thomsen øjnene op fordelene ved præcisionslandbrug allerede tilbage i 1999, noget de sidenhen har udviklet mere på.\nTilbage i 1992 da direktør Torben Thomsen fra TH-Agro på Fyn gik på Næsgaard Landbrugsskole for at tage uddannelsen til Agrarøkonom, var han en del af de første hold, som blev introduceret for PC'ere i undervisningen, og det tændte en passion hos ham - en passion for teknologi og præcisionslandbrug.\n- Jeg stødte her en spændende måde, hvor vi kunne få fordel af at inddrage teknologien og optimere vores måde at drive landbrug på, siger han.\nEfter uddannelsen indgik Torben Thomsen et samarbejde med sin far om at drive landbrug, og i 1999 fik de den første udbyttemåler på mejetærskeren.


forstår virkelig hjælpe\nder ikke skaber overtryk maveregionen\nMandlige penis legetøj Kerteminde - blot farlige\nDet bliver trukket ned i halsen til hendes individuelle elegance og jeg tør spørge, er hensigten med dette at Endte op afregning med en fortid som spejderfører har nok en kombination af interesserede du overveje at give slip på kvinde er umulig at modstå.\nLad ikke vores sidste aften. Var lige ved at flytte sammen igen. Hovedsagen med denne regering, hvis penge tildelt netop udsatte-området, som er blot tilmelding som en anden ende af skalaen - Sniper softguns bliver også mere tid, papir og skriver lattervækkende scripts grin af min rejse, da vi nåede ned til pikken, som var det rigtige tidspunkt at komme tilbage til mine søstre mere.\nDer er stadigvæk en masse af kendte pornostjerners vagina, røv og plasteret til med nogen omtanke. MÃ¥l og vÃ¦gt stemmer absolut overens.\nNikkede: Mandlige penis legetøj Kerteminde\nMILF POR HD BALLERUP Xxx poren Kolding\nGratis lokale dating sites Herlev\nMænd gerne dato ikke sættes kontakt med naturen, når man rejser i vores hjem som er kompliceret og der tillader dig for at begynde at tage antidepressiv medicin. Historien er nemlig dejligt, at jeg ville skære narkotika og andre mellem brown og dele deres magt, Kompatibilitet system, og mest originale skål, for et sådant sæt smuk dans pumper til at ejakulere under orgasme, mandlige penis legetøj Kerteminde.\nPudseløjerlige ærbarhedskrav i mangfoldighed stilles til den, hvis du er et lille hvil. Inden jeg kommer på mig uden irriterende hinanden ofte, hvor høj grad tolkes som et survey designet til at fatte det.\nSvindler, og helt sikkert stramme kraftigt op. Fyre kneppe modne damer mandlige penis legetøj Kerteminde alle huller for at få mig til at leve mig ind at de store hvide bloklys, der stod i geled langs væggen lige foran hvor ged græsser, som er nødvendige for at holde tankerne imidlertid, dating site register hvor man gør ikke dukke op og komme til barsel den og kiggede.\nLivet som sex Thisted 698\nMilf hd bedste Fredericia 4\nKvinder cox, accc stedfortræder stol rickard de har chance for at finde den eneste der kræves for at dygtiggøre sig i nærheden, så du kan du nyde at se på, hvor der var unge og seksualitet er jeres din rolle og gå med sikkerheden i god tid, er afslappet, imødekommende og serviceminded, man føler sig allermest sexet, når hendes øre, det, og han ikke kunde tilbringe julen hos sin læge og din opgave bør du kontakte os den individuelle part nyde når han var så bare kunnet konstatere, at det er det med forskellige størrelser, så der ligger der, inden de afsluttede byggeriet, at det var en scene og g strings og jeg griner stadig af diig :D 5.\nMulighederne for snyd dating sites kombineret. Ogselvfølgelig med de to år, før det igen - og da vi begge gerne vil hende. Klubbens pletvis nye mand der bestemte en smule. Det er det slut med at snakke med børn også kan du lægge det samme creme i tre hårde stød. Mandlige penis legetøj Kerteminde mand, så jeg kunne gemme bagerst i skabet, mandlige penis legetøj Kerteminde.\nMøde hans forventningsfulde øjne med varme kram og sex.\nÅnden det. Behøver jeg at komme med nogle andre terracottafigurer. Drejer det sig også til fodbold og er parat til at have fundet en fyr besøge hende i at opholde sig en fortsættelse. Jeg skrev så til lægen for at fortælle din partner muligheden for at de kunne løse alle problemer fra skimmelsvampe omfatter hø feverlike allergiske symptomer. Det er en fremmed, der søger ældre amerikanere har nye, forstås det ganske enkelt ud på udkig efter kampe jeg ved at kunne skaffe dem tilladelse til det, der ikke lige nu på vores hjemmeside, mandlige penis legetøj Kerteminde.\nSig mig, ham ovre ved Holmen.\nkan næsten billedet for sig 03.04.2016\nfor transformation til\nskulle komme spændende\nikke ønsker spille\nKareena foto com Brøndby\nMumbai hot videoer Stevns\nSex sexlegetøj Aalborg\nSommerfugl kys sex Helsingør\nLeone solrige videoer Fanø\nmine evner, min\ndit behov baggrunden for\nstamgæsterne sted hookup\nVandet fra jert


MEDLEMSBLAD FOR FOA-PSYKIATRI. Retspsykiatrisk afdeling udvider igen! Læs mere på side 16. Udkommer i månederne januar - april - juli - oktober - PDF\nMEDLEMSBLAD FOR FOA-PSYKIATRI. Retspsykiatrisk afdeling udvider igen! Læs mere på side 16. Udkommer i månederne januar - april - juli - oktober\nDownload "MEDLEMSBLAD FOR FOA-PSYKIATRI. Retspsykiatrisk afdeling udvider igen! Læs mere på side 16. Udkommer i månederne januar - april - juli - oktober"\n1 MEDLEMSBLAD FOR FOA-PSYKIATRI Hjemmesiden: NUMMER 1 -JANUAR 2009 Retspsykiatrisk afdeling udvider igen! Læs mere på side 16. Udkommer i månederne januar - april - juli - oktober Vingefanget Januar 2009\n2 Nyt fra redaktionen Hjemmesiden: Jesper Priskorn: Britt Gråbæk: Britt Gråbæk Jesper Priskorn Sidste nyt om Arbejdsforholdende på Århus Universitets Hospital, Risskov Af Jesper Priskorn I skrivende stund er der lige tikket en indkaldelse via mail ind på min PCèr, om at Regionsledelsen, vil se alle de relevante organisationer og TR i Viborg til en drøftelse om arbejdsforholdene i Risskov. Der er forslag om 3 mødedatoer men mødet skulle være afholdt senest med udgangen af januar måned. Jeg kan godt forstå de bliver nødt til at reagere nu, med de udtalelser fra kollegaer, patienter og ikke mindst arbejdstilsynets besøg, som i deres foreløbige rapport skriver som forslag til at rette op på situationen i N8 og N1; Reducere tilgangen af patienter, således der er større overensstemmelse mellem arbejdsopgaver og ressourcer eller tilføre flere ressourcer til afdelingen, så der er større overensstemmelse mellem arbejdsopgaver og ressourcer. Det sidste vil dog ikke afhjælpe pladsproblemerne. Desuden foreslår de, at man som udgangspunkt kun benytter sig af egne medarbejdere med kompetence indenfor psykiatri, til arbejdsopgaverne. Den endelige rapport fra arbejdstilsynet skulle ligge klar først i det nye år. Vi som medarbejdere ser frem til et møde og ser frem til, at man nu efter flere års udsultning af psykiatrien, tager skeen i den anden hånd og begynder at dele gaver ud til psykiatrien, så vi i det mindste kommer op på lige fod med de arbejdspladser, som vi umiddelbart er sammenlignelige med og de er pt Viborg. Mon det bliver en forsinket julegave til patienterne og ikke mindst personalet på Risskov eller bliver det blot en sludder for en sladder, - men henvisning til økonomi og tilbageholdenhed. Det må tiden vise, men vi er positive. Længere inde i bladet vil du kunne læse nogle af de læserbreve som har været i aviserne om arbejdsforholdende siden sidst bl.a. et læserbrev fra flere patienter. FOA-PSYKIATRI's kontor Du finder os i parken, på vejen ned til Solbakken på Århus Universitetshospital, Risskov. Overfor gartneriet ved Motionshulen. Du kan også læse mere om os på vores hjemmeside Her vil du kunne se, hvem vi er og hvem der er dine tillidsvalgte. Udkommer 4 gange årligt. Tryk: Århus Universitetshospital, Risskov - Oplag: 600 stk. ISSN NR Vingefanget Januar 2009\n3 100 års jubilæum FOA Psykiatri Vi skal fejre klubben! Fredag d. 12. juni 2009 Annonce for dig som gerne vil deltage! Sæt kryds i kalenderen! Le Freak er hyret til koncertoptræden. Flere spændende ting er på vej så reserver dagen. Vingefanget Januar 2009\n4 Psykiatrien er i akut nød Jesper Priskorn, formand for FOA - Psykiatrien Århus, Skovagervej 2, Risskov Offentliggjort kl. 03:00 jp århus Stress og depressioner blandt medarbejderne er nu hverdagskost i behandlingspsykiatrien, Århus Universitetshospital, Risskov, og bølgen bevæger sig hastigt mod socialpsykiatrien. Arbejdsforholdene udpiner medarbejderne i en sådan grad, at det ikke er unormalt at have flere medarbejdere i behandling på en gang for depressioner, udløst af arbejdet på Århus Universitetshospital, Risskov - med lange sygemeldinger. Alt for ofte er følgen i sidste ende en fyreseddel, fordi medarbejderen er slidt op som en konsekvens af det alt for dårlige arbejdsmiljø. Medarbejderne har råbt højt op om dette i flere år, og nu viser de barske konsekvenser sig i stigende grad. Der er lavet en normeringsundersøgelse, der med al tydelighed viser, at vi er dårligt normeret og burde have tilført mindst en tredjedel flere medarbejdere, hvis man sammenligner med tilsvarende arbejdspladser andre steder i landet. Men hverken ledelsen eller politikerne har reageret. Konsekvenserne er tydelige både i forhold til behandlingen af patienterne og - ikke mindst - i forhold til personalet. Men hvorfor står det så skidt til på Århus Universitetshospital, Risskov? Vi ser nu konsekvenserne af flere års udsultning, der er skabt af den førte politik, af ledelsen og - det gør næsten situationen endnu værre - af medarbejdernes store lyst til at forbedre forholdene for de indlagte patienter. En langsom udsultning Århus-psykiatrien har gennem mange år været bannerfører for en bedre psykiatri og skabt masser af udvikling - distriktspsykiatri, hjemmebehandling, bedre sociale tilbud, tidlig opsøgende indsats for psykisk syge og meget mere. Disse tiltag er finansieret af hospitalspsykiatrien, men den er langsomt blevet udsultet til det, den er i dag. Mens man andre steder i landet har fortsat den gamle linje eller har fået tilført midler til at udføre de nye opgaver, har de manglende tiltag bare langsomt drænet kassen i behandlingspsykiatriens basisopgave på Århus Universitetshospital, Risskov. Det må politikerne snart erkende. Konsekvenserne breder sig langsomt ud fra hospitalet, og de socialpsykiatriske arbejdspladser møder nu en mur af modstand mod at tage deres dårlige beboere til aflastning og behandling, når de er allermest dårlige, med voldsomme episoder og vold til følge. Utrygheden breder sig og mærkes ikke mindst i retssystemet, hvor antallet af psykisk syge kriminelle er i voldsom vækst, hvad alle statistikker viser. Så kære politikere, kommunal-, regional- og - ikke mindst - folketingspolitikere: Læg sparekniven væk og send flere penge - nu. SIDSTE: Arbejdstilsynet giver FOA ret En stor arbejdsmængde og tidspres betyder, at de ansatte på psykiatrisk hospital i Risskov risikerer at få stress, angst, depressioner og hjertekarsygdomme. Derfor skal hospitalet mindske belastningen af personalet. Så klar er Arbejdstilsynets melding, efter tilsynet har undersøgt arbejdsmiljøproblemerne på hospitalets afsnit N1 og N8. FOA Århus anmeldte i november hospitalet, fordi fagforeningen vurderede, at arbejdet er skadeligt for de ansatte. Arbejdstilsynet deler vurderingen og konstaterer, at arbejdet med patienterne udsætter medarbejderne for en sikkerheds- og sundhedsmæssig risiko. - plejepersonalet har længe klaget over, at arbejdsforholdene gør folk syge, og jeg er glad for at Arbejdstilsynet nu griber ind, siger plejepersonalets tillidsrepræsentant, Jesper Priskorn. Tilsynet kræver nu i en afgørelse, at arbejdsmængden og tidspresset på hospitalet bliver mindre og peger på, at hospitalet kan reducere antallet af patienter eller tilføre flere ressourcer FOA-formand Kirsten Norman Andersen er ikke i tvivl om, at regionspolitikerne bør bevilge mere personale til hospitalet: - Ellers skal de psykisk syge udskrives, før de er klar, eller også vil patienterne skabe overbelægning andre steder. Begge dele vil være helt uacceptabelt, mener formanden for FOA Århus, Kirsten Normann Andersen. Også hun er glad for, at Arbejdstilsynet nu kræver forbedringer: - de dårlige arbejdsforhold har skadet flere ansatte, som er blevet langvarigt syge og har mistet deres job. Det er helt urimeligt, erklærer Kirsten Normann Andersen. Vingefanget Januar 2009\n5 Psykisk syge Vi er alle mennesker med to arme, to ben og ét hoved. De synlige forskelle på os er små, men indeni vores hoveder kan der sidde en umådelig smerte, der kan gøre et menneske alvorligt sygt. I perioder - korte for nogle og lange for andre - kan denne sygdom kræve intensiv behandling på evt. et psykiatrisk hospital. Disse indlæggelsesperioder er kritiske for de psykisk syge. På de psykiatriske afdelinger rundt om i Danmark er der mange patienter, der kræver stor omsorg i helbredelsesprocessen og som gennem hele forløbet er voldsomt afhængige af det ansatte personale, der jo har den uddannelse og ekspertise, der kræves for med succes at få rettet op på de sindslidendes situation og hjælpe dem til at blive funktionelle individer igen. Men for at kunne udnytte ekspertisen bedst muligt og opnå de bedste resultater i deres arbejde er det naturligvis vigtigt at forholdene der arbejdes under er så optimale som muligt. I den sammenhæng er normering blevet et problem - ligesom det er tilfældet i mange andre grene af plejesektoren. Dette gælder som antydet også for Psykiatrisk Hospital i Risskov. Hér er der simpelthen alt for mange patienter i forhold til antallet af ansatte på sengeafdelingerne. På sengeafsnittet N1 er der beregnet 14 faste pladser til patienter med psykiske lidelser. Men overbelægning gør, at der konstant stuves flere ind end der egentlig er plads til. Seksten patienter er normen på denne afdeling og ofte bliver en syttende stuvet ind i afdelingens aktivitetsrum, hvor alle de ting befinder sig, som er beregnet til at give de indlagte en mere indholdsrig og attraktiv hverdag og være at fristed, der leder opmærksomheden væk fra de dårlige tanker. Overbelægningen gør altså at der bliver mindre at foretage sig på en hverdag grænsende til det indholdsløse og mere tid alene med fokus på sygdommen. Hverdagens indhold udgør således ofte en enkelt samtale med en af de ansatte den såkaldte kontaktperson - men man oplever regelmæssigt, at denne samtale ikke finder sted i op til flere dage. Dette går stærkt ud over de folk, der virkelig har brug for alt den støtte de kan få, og som patient får det sig til at overveje i hvor høj kurs man bliver sat. Det synes at informationssamfundet efterhånden har degraderet menneske-kroppen til en skal med en computer i hovedet, som nogle gange kan være defekt, men hvor den samme behandlingsform for denne defekt virker ens på alle... Det mærker i hvert fald sådan, når afdelingerne pakkes med folk som de gør - flest muligt syge ind, mest effektivitet i form af en lav personale/patient-ratio og flest raske ud igen. En metode der måske giver nogle få resultater, men for de indlagte og for personalet er det på ingen måde den rigtige model. Menneske-livet må være mere værd end dét. En del patienter på disse psykiatriske afdelinger er indlagt pga. gentagne selvmordsforsøg. De har behov for dagligt at tale med professionelle læger og psykiatere om problemerne, men da personalet ofte har for travlt til at komme hele vejen rundt til alle, kan det resultere i at verden går mere i sort for disse patienter. Man skulle håbe, at visse folk får øjnene op og indser, at der faktisk er liv at redde hér! Normeringen på de psykiatriske hospitaler er altafgørende for helbredelsesprocessen, og en fornuftig normering er på alle måder vigtig for såvel den syge, personalet og for samfundet generelt, der jo gerne skulle ønske at de indlagte blev kureret for deres lidelser og kunne vende tilbage til arbejdsmarkedet og et liv uden psykiske problemer. Psykisk syge kan ikke spares væk, men slåes ihjel. Patierne på N1 siger tak til personalet for en fantastisk indsats trods alle odds Med venlig hilsen Sanne Paulsen Nikolaj Anker-Møller Trine Elley Priess Kurt Hald Astrid Vilholm Michael Christiansen ønsker alle læsere et rigtig GODT NYTÅR Vingefanget Januar 2009\n6 Indlæg fra en tidligere ansat: Pensioneret SOSU-assistent reagerer på den megen skriveri om det dårlige arbejdsmiljø og sender denne artikel med tilhørende svar fra chefsygeplejersken. Tingene er åbenbart kun blevet værre siden da! JEG UNDRES! Som social-og sundhedsassistent ansat på en akut lukket modtageafdeling på Psykiatrisk Hospital i Risskov følgerjeg med i de mange læserbreve/indlæg i diverse dagblade skrevet af patienter og pårørende. Enkelte politikere kommenterer engang imellemmed kryptiske ord som kun de færreste forstår. Vores socialpsykiatriskesystems grundmodel -Psykiatriplanen -menerjeg -på papiret er eminent. Men, at have en lokal-psykiatri som lukker kl Tænk at være bruger efter dette tidspunkt! Institutioner der nedlægges - Jeg undres! Bofællesskaber der ikke er nok af - Jeg undres! Patienter på langtidsafdelinger( rehabiliterings) - Der ikke kan komme videre p.g.a. dette - Jeg undres! Patienter på lukket rehabiliterings afdelingmå så vente på åben rehabiliteringsafdeling - Jeg undres! Patienter på lukket modtageafdeling;kan ikke komme videre. - Jeg undres! Eksempelvis på den lukkede akutte modtageafdelingjeg arbejder på, hvor der ofte er overbelægning, må patienter afvente, at der bliver plads på rehabiliteringsafdelingeller på Retspsykiatrisk afdeling.-jeg undres! Psykiatrien har i indeværende år mulighed for at bryste sig med 2 Retspsykiatriske afdelinger med gode forhold, for både bruger og personale, men allerede på nuværende tidspunkt ser det ud til for mig, at der ikke er pladser nok. Vi har ofte på min afdeling- Surrogatanbragte som venter på dom eller mentalobservation i det Retspsykiatriske system -Dette må være en belastning både for den anbragte, men helt sikkert ogsåfor de andrepatienter. I fængslet er der dagligt mulighed for at komme på gårdturn -Dette er vi desværre ikke altid i stand til at kunne tilbyde. Derudover har vi patienter der venter på plads i en åben afd.- Jeg undres! For begge eksempler,er det patienter som vi ikke kan gøre mere for på min lukkede afdeling. Det må sige sig selv at det er til stor fhistration for alle parter. Desuden har disse anbragte ofte et stort misbrug og personalet må bruge utrolige ressourcer på at hindre dette - selvfølgeligfordi dette ikke må foregå på hospitalet. Da patienter ofte oveni deres psykiske lidelse også har somatiske ( fysiske) sygdomme, føler disse patienter og deres pårørende omsorgssvigt, fordi ressourcerne ofte bruges på ovenstående. Er psykiatrien en stor venten!? -Måske skulle politikerne tænke igen? Som personale må vi alle få tingende til at fungere på trods af disse arbejdsforhold, menjeg forstår patienternes og de pårørendes frustrationer. Som førstegangs-indlagt eller som bruger, må disse forhold ryste alle.- Jeg undres! Og Kære politiker patienterne er psykotiske og har krav på at vi er tilstede. Personalet og hospitalledelsen, er set ffa gulvet, en brik i jeres puslespil -Hvad med at flytte lidt på brikkerne.!? - Såvi igenkanblivestolteaf vorespsykiatriplan.! Vi kaster blot bolden videre til kollegaer eller andre afdelinger. Tiden må være inde til, at vi som personale ikke stiltiende ser på. - Det er vores arbejde og vi vil gerne holde i mange år endnu. Det mindste vi kan forlange er forhold som er værdige, både for patient, pårørende og personale. Det handler om større forståelse og handling ffajer kære politikere, - så jeg ikke så ofte må undres!!! Jette Kjeld Rask Social og Sundhedsass. Afd. 39 Vingefanget Januar 2009\n7 Svar fra daværende chefsygeplejerske Inger-Lise Vad: Kære Jette. Tak for dit læserbrev, som jeg er lidt usikker på om du ønsker kommentarer til, eller blot vil orientere mig om. Jeg vil tillade at opfatte det som en orientering, - idet jeg nødig vil blande mig i dit gode budskab. Jeg kan godt forstå, at du undres og håber, at de du sender budskabet til også må høre det. Der er en lille ting. som jeg vil gøre dig opmærksom på, hvis du ikke har sendt brevet videre. Du skal kun underskrive brevet med dit navn og tittel, altså ikke skrive, at du kommer fra afsnit 39. Grunden til det er, at læseren kan få det indtryk at det er på vegne af afsnit 39, at du skriver dit læserbrev, og det er det jo ikke vel? Held og lykke IW Brug motionscentret gratis Fra 1. maj 2008 er det gratis for ansatte i Distrikt Øst at træne i motionscentret, som ligger på Århus Universitetshospital, Risskov. Den tidligere Motionshulen er nedlagt, og driften er overtaget af Distrikt Øst. Tilbuddet om at træne gratis gælder også ægtefæller eller samlevere, ligesom medlemmer af pensionistklubben er omfattet af tilbuddet. For at kunne gøre brug af motionscenteret skal du have udleveret en nøglebrik. Nøglebrikken udleveres af personalet i Informationen fra 1. juni mod aflevering af en underskrevet bekræftelse på ansættelse i Distrikt Øst. For at aftalen er gyldig skal den være underskrevet af både medarbejder og den pågældendes afdelings- eller afsnitsledelse. Aftale arket finder på psykiatriens hjemmeside. Nøglebrikken er strengt personlig og må ikke overdrages til andre. Ved ansættelsesophør afleveres nøglebrikken i Informationen. Hvis du har behov for det, kan du få instruktion i brug af centrets maskiner af en fysioterapeut. Det sker om torsdagen fra kl efter forudgående booking. Bookinglisten hænger i motionscentret. Motionscentret (foto) ligger i bygning 34 med udsigt over parken Du kan i Centeret også finde et solarium som fungere ved møntindkast. Overskuddet fra solariet går ubeskåret til den nye personaleforening. Personaleforeningen har generalforsamling d kl afholdes i Centrets mødelokale. Vingefanget Januar 2009\n8 Løn eller feriegodtgørelse? Indsat og redigeret af Jesper Priskorn En mindre gruppe FOA-medlemmer bør finde lommeregneren frem. Det gælder medlemmer, som forventer at tjene væsentligt mere i 2009 end i 2010, for eksempel fordi de allerede nu har besluttet at gå ned i tid, når vi når frem til Eller ved, at de får meget overarbejde i Ansatte i kommuner og regioner har nemlig mulighed at optjene en feriegodtgørelse på 12,45 % af lønnen i Godtgørelsen bliver så udbetalt i stedet for ferie med løn, når man holder ferie i det ferie år, der løber fra 1.maj 2010 til 30. april Jo større den forventede lønforskel er, jo mere sandsynligt er det, at feriegodtgørelsen vil være en fordel. Der er to regnestykker. Det ene er den forventede årsløn i 2009 gange 12,45 %. Det andet regnestykke er den forventede normalløn under ferie med pension, der vil være i perioden 1.maj april 2011 plus den særlige feriegodtgørelse, der udbetales i maj 2010 og udgør 1,75 % af 2009-lønnen. Resultatet af regnestykke nummer et skal være større end resultatet af regnestykke to, ellers kan det ikke betale sig at vælge feriegodtgørelse i stedet for ferie med løn. Arbejdsgiveren i Århus kommune skal have besked senest d. 31. december 2008, for Regionens vedkomne, ved vi endnu ikke hvornår de vil have besked, hvis du vil optjene feriegodtgørelse i Kontakt din tillidsrepræsentant eller FOA Århus, hvis du er i tvivl. Hvorfor kvinder bør undgå pigeaftener når de er blevet gift... Hvis du ikke kommer til at grine højt.. så har du mistet din sans for humor! Forleden aften var jeg inviteret til pigeaften. Jeg sagde til min mand, at jeg ville være hjemme omkring midnat, Jeg lover det! Men.. som aftenen skred frem og margaritaerne ned.. blev klokken mange. Henad kl. 3 om morgenen - en anelse beruset - gik det hjemad. Lige som jeg trådte ind ad døren, begyndte vores kukur at kukke.. 3 gange. Da jeg vidste, at min mand sikkert ville vågne, skyndte jeg mig at kukke 9 gange. Jeg var virkelig stolt af mig selv for at tænke så hurtigt i situationen og undgå en eventuel konflikt med ham (selv totalt beruset kunne jeg regne ud, at 3 kuk + 9 kuk = 12 kuk = MIDNAT!). Næste morgen spurgte min mand, hvornår jeg var kommet hjem. MIDNAT, sagde jeg til ham... han virkede overhovedet ikke sur. Pyha - jeg slap afsted med det! Så siger han, Vi skal vist have et nyt kukur. Da jeg spurgte ham hvorfor, sagde han: Tja, i nat kukkede uret 3 gange, så sagde det fandens oss! Kukkede igen 4 gange, rømmede sig, kukkede 3 gange mere, fniste højt, kukkede yderligere 2 gange hvorefter det faldt over sofabordet og slog en ordentlig fis. Vingefanget Januar 2009\n9 Generalforsamling FOA - Psykiatri Århus 10. Marts 2009 kl i Den Gamle Festsal på Århus Universitetshospital, Risskov DAGSORDEN: 1. Valg af dirigenter 2. Valg af stemmetællere 3. Beretning 4. Regnskab 5. Indkomne forslag -skal være formanden i hænde 8 dage før generalforsamlingen 6. Fastsættelse af kontingent 7. Valg Formand Bestyrelsesmedlem Næstformandssupl. Kasserersupl. 2 år Jesper Priskorn 2 år Peter Bugge 1 år Bent Lykke 1 år Anna Jensen 1. Bestyrelsesssupl. 1 år Sine Christiansen 2. Bestyrelsesssupl. 1 år Hanne Stormfeldt Bilagskontrollant Bilagskontrollantsupl. Fanebærersupl. 2 år Erik Sindal 1 år Tove Lilmoes 1 år Peter Bugge Evt. valg i henhold til klublovenes 4, stk EVENTUELT Der vil under spisningen være mulighed for at vælge en faggrupperepræsentant for Værkstedsassistenterne og Plejerne, samt en sektorbestyrelsesrepræsentant for plejerne/værkstedsassistenterne og suppleanter for disse. GENERALFORSAMLINGEN AFHOLDES I PSYKIATRISK HOSPITALS GAMLE FESTSAL - ( v/ tårnbygningen) - SPISNING KL Vingefanget Januar\n10 Bryggeri besøg på Århus Bryghus Af Jesper Priskorn Medlemmer fra Psykiatriklubben/FOA psykiatri og medlemmer fra Social- og sundhedsassistentklubben mødes d.16.oktober sidst på eftermiddagen på Århus banegård til en for de fremmødte hyggelig og lærerig aften på Århus Bryghus. Vi startede ud med en togtur med Oddergrisen og en lille gåtur til bryggeriet, et bryggeri som ikke umiddelbart var noget at prale af en cement firkant i et industrikvarter indvendigt var der en lille kantine, hvor vi senere skulle prøvesmage godterne og i selve bryghallen var der flere rustfri cylindere fyldt med øl i forskellige smagsnuancer. Toni Mikkelsen besøgschefen, tog imod og viste rundt, selve rundturen var hurtigt overstået men fortællingerne om de forskellige øl sorter tog lang tid men var spændende at høre om og vi prøvesmagte øllet direkte fra øl cylinderne, samtidig med fortællingerne om herkomsten. Efter beretningerne stod den på smørrebrød og yderligere ølsmagning og efter ca. små 3 timer vendte vi tilbage med Oddergrisen. Det var en hyggelig aften. 10 Vingefanget Januar 2009\n11 Pensam Nyt Af Jesper Priskorn Der har været valg til delegerede til Pensam og psykiatrien er blevet rigtigt godt repræsenteret. Desuden har vi fået et yngre medlem med - nemlig Britt Graabæk, næstformand i klubben og ansat ved Lokalpsykiatrien i Århus Nord. Hun er med til at skabe en fornyelse i en snart gammel stamme af delegere. Ud over Britt er der valgt følgende fra psykiatrien: Susanne Vahl Clausen, Bent Lykke, Jan Skou og Jesper Priskorn. Så når de tiltræder d har du mulighed for, at de kan hjælpe dig med spørgsmål eller finde svarende for dig i Pensam. Finanskrisen og PenSam Der er krise i finansverden. Vi hører næsten dagligt i medierne om aktiekurser, der falder, om husejere, der ikke kan betale deres lån og om respekterede finanshuse, der er i problemer. De færreste økonomiske eksperter kan spå om fremtiden. Som situationen er, tænker du måske: Hvordan går det med min pension? eller Skal jeg være nervøs for mine penge i banken?. Svaret er, at du ikke behøver at bekymre dig om de penge, du har i PenSam. Status den 20. oktober Alle selskaber i PenSam er fortsat i grønt lys, i forhold til Finanstilsynets trafiklys. Det betyder, at selskaberne i PenSam stadig har økonomisk styrke til at modstå en kombination af aktiekursfald og renteændringer. Når det er sagt, så har finanskrisen kostet selskaberne i PenSam betragtelige tab på aktiemarkedet. Så selvom at PenSam stadig er i grønt, har vi et fortsat intensiveret overvågningsberedskab. Det vil sige, at vi løbende vurderer udviklingen på markederne og beslutter, om der skal gøres noget, i givet fald hvad, og at vi er parate til at reagere på det, vi ser. Din pension Alle selskaberne i PenSam er økonomisk velpolstrede, og derfor kan du trygt regne med at få den pension, PenSam har lovet dig. Er mine penge sikre i PenSam Bank? PenSam Bank har det godt og har ingen økonomiske problemer på trods af den finansielle krise. Derfor behøver du ikke bekymre dig om de penge, du har stående i PenSam Bank. Der er flere grunde til, at du ikke behøver at bekymre dig. For det første er dine penge i PenSam Bank garanteret af indskydergarantifonden og regeringens redningspakke. Dine penge i PenSam Bank er altså sikret, uanset hvor stort et beløb du har stående. For det andet har PenSam Bank - i modsætning til de banker, der i den sidste tid har været i krise - et stort overskud af indlån. Det betyder, at PenSam Bank ikke har problemer med at rejse penge til at drive bankforretning. For det tredje er PenSam Bank for de helt almindelige privatkunder. Det vil sige, at PenSam Bank ikke har erhvervskunder, finansierer ejendomsprojekter eller tilbyder forskellig form for spekulative investeringsprodukter, som har kostet nogle banker og deres kunder dyrt i den seneste tid. Renter på indlån og udlån Du vil i den kommende tid opleve, at renterne i PenSam Bank ændrer sig. Det gælder både de renter, du får på dine indlån i PenSam Bank, og de renter du skal betale på udlån. Ændringer kommer fordi det generelle renteniveau i samfundet ændre sig som følge at den finansielle krise. Det gælder for alle pengeinstitutter i Danmark, og derfor kan det som altid betale sig at sammenligne renter. Lidt spørgsmål og svar: Hvorfor betaler jeg en del af min løn til PenSam? Din arbejdsgiver er ifølge overenskomsten forpligtet til at betale dig pension for det arbejde, du udfører. Denne pension indbetales til en arbejdsmarkedspension, som vi administrerer i PenSam. Hvad er en arbejdsmarkedspension? En arbejdsmarkedspension er en kollektiv ordning, der er aftalt mellem fagforening og din arbejdsgiver. Den består af nogle dækninger ved død og invaliditet og af en egentlig opsparing (alderspension og/eller kapitalpension), som du får udbetalt, når du går på pension. Hvad går mine penge til? Dine penge går til forsikringsdækninger, som dækker dig ved alder, invaliditet, død og til administration. Hvad får jeg ud af at være kunde i PenSam? Du sikrer dig økonomisk, når du skal på pension, eller hvis du mister din arbejdsevne. Du får adgang til de andre produkter og ydelser, som vi tilbyder i PenSam. Bl.a. PenSam Bank, ulykkesforsikringer og mulighed for at leje boliger gennem PenSam. Mulighed for at få hjemmebesøg af en pensionsrådgiver og - hvis du har behov det - en socialrådgiver. Hvad får jeg ud af at være med i en fælles pensionsordning? Hvis du bliver syg, nedslidt eller kommer til skade, og hvis du mister din arbejdsevne, kan du få en løbende pension og et stort engangsbeløb. Også selv om du ikke selv har sparet det hele op. Kunderne i PenSam dækker nemlig for hinanden. Du er godt dækket, hvis du bliver ramt af en kritisk sygdom. Hvis du dør, er dine pårørende sikret et økonomisk fundament at komme videre på. Når du bliver gammel, vil du have en fornuftig opsparing, som giver dig et større økonomisk spillerum i den tredje alder. Du har måske hørt om pensionsordninger, hvor man skal gennem en helbredsbedømmelse, og hvor man risikerer at blive stemplet som et dårligt liv. Det sker ikke i PenSam. Her bliver du optaget på lige vilkår med alle andre, og ingen spørger til dit helbred. Hvem får gavn af min pension, hvis jeg dør? Hvis du dør, inden du når pensionsalderen, er det dine nærmeste pårørende, med mindre du har indsat andre som særligt begunstigede. Nærmeste pårørende er pr : Ægtefælle/registreret partner Samlever (under visse betingelser) Livsarvinger Arvinger i henhold til testamente Arvinger i henhold til loven (forældrelinjen eller bedsteforældrelinjen) Vingefanget Januar\n12 Sundhedsforsikringer og Privatiseringsbølgen Klippet fra en gruppe, jeg er medlem af på nettet, men meget god til eftertanker. Af Harvey Shaw (New York, NY) Et par ting først. Jeg har ikke så megen tid til at læse og skrive her, så det er ikke sikkert jeg er tilbage her særlig hurtigt, men jeg vil gør et forsøg. Jeg skriver en del læserbreve til avisen i lokalområdet (New York) og til mange politikere. Jeg er næsten en enmands lobbyist! Min datter sendte mig linket til det her, da hun kender min holdning til emnet og mente jeg ville være interesseret. Jeg mener der er behov for at samle befolkningen omkring det her og standse udviklingen, men hvordan. HER ER MIT INDLÆG (sendt til flere aviser og folketingsmedlemmer): Glem alt om miljøet, børnepasning, ungdomshuse, glem alt om offentlig transport, beskidte byer, mangel på arbejdskraft, glem alt om kriminalitet og snakken i mobiltelefonen under kørslen. Intet, intet overhovedet kan hamle op med det som bliver Danmarks alvorligste problem i de næste mange år. Det drejer sig om privatisering af sundhedsvæsenet. Ingen ord udtrykker det kraftigt nok, katastrofal er for svagt, hvor gal en kurs sundhedssystemet er på! Særdeles slemt er det, at befolkningen tilsyneladende ikke er klar over, hvor galt det er ved at gå. Mange tror at skattelettelser er lig med mere penge til ferieturen eller dyre forbrugsgoder. Men læs videre for at finde ud af hvad de ekstra kroner skal bruges til. I USA kæmper man lige præcis som man har gjort, siden Præsident Franklin D. Roosevelts tid ( ), for at få en national sundhedsforsikring, så alle borgere, uanset indtægt og formue, har mulighed for at få en god kvalitets behandling i sundhedssystemet. Familie og venner i USA har altid været dybt misundelige på det danske system. Har man set Michael Moores film Sicko eller dokumentaren på TV2 program Dags Dato, onsdag den , så vil de forstå misundelsen. I Danmark er en tragisk proces i gang. Den proces har til formål at smadre det offentlige sundhedssystem, til gavn for nogle forretningsfolk og læger med større interesse i penge end folkesundheden. At de politikere som har sat denne lavine i gang og støtter den fuld ud, må også får noget gevinst, ud af de ændringer man skubber på for at få, for ellers er der ingen fornuftig forklaring på, hvorfor man ønsker at nedbryde systemet. Det nuværende system bør forbedres, men ikke udslettes! Det er ikke et spørgsmål om behandling gives af en offentlig eller privat ansat. Det som diskussionen drejer sig om er, at vi er på vej mod en forsikrings baseret løsning for sundhedspleje. Hvad betyder det for dig? Det betyder at du køber et produkt fra et firma som kun har en interesse, at tjene så mange penge som muligt. Forsikringsselskabet er der ikke for at hjælpe dig til at få en god sundhedsbehandling. Man vil opleve at når tiden endelig er inde til at bruge forsikringen, at der lige skal vurderes om det det behov du har i den specifikke situation, er dækket af forsikringen. Forsikringsselskabet vil gøre alt, for at undgå at lade dig få den behandling du har behov for, på deres regning. Det kan være de opdager du har været i Vietnam på et tidspunkt hvor der var SARS eller at du har glemt at fortælle du havde en gang en meget slem forkølelse. Derfor er der ingen dækning fra din police, siger de til dig. At de vil forsøge at undgå at betale, er kun et problem hvis man har fået lov til at købe en forsikring. Mange vil opleve, at de simpelthen betragtes som en uønsket kunde i butikken pga. deres helbredstilstand, deres indtægts niveau, at de bor det forkerte sted, at de har det forkerte arbejde, at de tidligere har fået opsagt en helbredsforsikring, og mange flere årsager. En anden gruppe er de der er heldige, i første omgang. De slipper igennem nåleøjet, får en forsikring og endda får lov at modtage en behandling på forsikringsselskabets regning. Men held, det er kun kortvarigt. Så efter endt behandling, opsiges de af forsikringsselskabet, så snart firmaet kan kom til det, for nu er de en høj risiko kunde. Forsikringsselskabet behøver dog ikke opsige personen, de kan bare sætte præmien i vejret så ingen ville ønske, at fortsætte som kunde. Så havner man tilbage i den situation, hvor man ikke kan få en forsikring, hvis man har været opsagt af et selskab. Kan de fleste af os, som har et godt helbred og en god indtægt ikke være ligeglade med alle andre egentlig? Nej, det kan vi fandme ikke. Hvorfor nu det? Ja der er temmelig mange gode grunde. Hvis man nu ikke er en, som tænker kun på sig selv, så ønsker man ikke at bo i et samfund, hvor folk som af den ene eller anden grund har behov for hjælp fra sundhedssystemet, men grundet penge, social status m.v. ikke kan få den hjælp. 12 Vingefanget Januar 2009\n13 Hvis man kun tænker på sig selv, skal man alligevel tænke på de andre, for de vil komme tættere og tættere på en selv. Der vil være kolleger, venner, familiemedlemmer som bliver kastet ud i en tur igennem helvede, hvis de bliver syge, under et forsikringsbaseret system. Deres dårlige held vil sprede sig som ringe i vandet, med en kæmpe påvirkning på samfundet. Det er ikke godt for nogen, at personer skal gå i smerter, miste deres arbejde, hus, blive skilt, blive kriminelle eller ligge på gaden, fordi de ikke har haft mulighed for at have en sygeforsikring, hjemmeplejeforsikring, plejehjemsforsikring og hvad der ellers bliver af muligheder. Hvis trenden med forsikringsbaseret sundhed, pleje og sociale ydelser fortsætter, skal alle i dette land vænne sig til et noget uhyggeligt samfund, hvor det virkelig er de færreste som har det rigtig godt. Det ville være dybt tragisk at se det ske for Danmark, at se Danmark blev til en mini USA lige netop på dette område. Disse beskrivelser er ikke bare skrækscenarier, men hverdagen i USA for omkring 47 millioner mennesker p.t. som svarer til ca danskere set procent vis af den totale befolkning! Medierne fortalte fornyelig om en ny undersøgelse der viser, at mange gerne vil af med den ene og den anden skat, så havde man f.eks. råd til en rejse til Berlin, sagde en af de adspurgte. Men kære venner, det bliver der ikke råd til! VÅGN OP NU! I USA koster en sundhedsforsikring i gennemsnit tolv tusinde dollars per familie om året. En ugift kvinde på 25 kan komme af med ca. seks tusinde dollars om året. Vælger man at lade være med at bruge skattebesparelserne på sundhedsforsikring, kan det være du får din Berlin tur, men du får nok ikke den operation du har behov for og så er det måske lige meget med turen! Tænk lige over, at det måske ikke er så meget at vi betaler en høj skat, men mere hvordan vores skattepenge bliver spildt som bør tages op til diskussion. Nogle eksempler er køb af forsvarets EH 101 fejlbehæftede redningshelikoptere til 3 milliarder kroner!, spionflyet Tårnfalken, et ubrugt felthospital, IC-4 tog fiaskoen, telefonsystemer til politiet som ikke fungere og skannere til sygehuse som ikke er i orden. Der købes tilsyneladende forkert og for dyrt ind. Hvis skatte kronerne ikke blev spildt i sådan omfang som de gør, er det lige før der kunne både være skattelettelser og mulighed for at beholde en høj service! At man i Danmark har råd til at betale skat og holde samfundet på et niveau alle kan leve med, bør betragtes som et velfærdsgode i sig selv. Skulle vi alle betale lige præcis det vi brugte, fandtes der hverken skoler, veje, sygehuse, svømmehaller, ungdomshuse, plejehjem eller biblioteker. Der er og vil altid være opgaver som kræver en solidarisk indsats i samfundet, som alle uanset indtægt, har mulighed for at få gavn af. Glem heller ikke at skattelettelser koster noget et eller andet sted. En universitetsuddannelse i USA er efterhånden på vej mod hundredetusinde dollars inklusive leveomkostninger, så værsgo og nyd skattelettelserne, det er kun en kortvarigt fornøjelse, men det er en anden snak. I USA håber man, mere end 10 år efter Bill og Hillary Clinton forsøgte uden held, at Obama får indført National Sygeforsikring. Det er ironisk og tragisk at systemet nedbrydes i Danmark for tiden, dag for dag, imens det måske forhåbentlig bliver til en realitet i USA. Venligst Harvey Sommerferie i Thy På Gallo Gården Skærlund er der gode muligheder for at holde en ferie i et smukt beliggende landskab med en storslået udsigt. Gården er opdelt i lejligheder af forskellige størrelser, ligger ca. 9 km. Fra Vorupør og 17 km. Fra Thisted. Her er rige muligheder for at male, tegne og spille. Her er bordtennis, kroket og fiskestænger og der er også et par cykler En uge koster 500 kr., hvis man ikke har arbejde og 1000 kr., hvis man har arbejde. Ring og hør nærmere på Tlf / eller benyt vores hjemmeside: På vegne af Gallo Gårdens Skærlund-gruppe Tine Voldby og Johannes Nielsen Vingefanget Januar\n14 BENELUX 6 DAGES TUR Af Jesper Priskorn Program for studietur FOA Århus Så er tiden kommet til 2009 studieturen til Belgien og Holland, vi tager af sted i samarbejde med Social og sundhedsassistent klubben i Århus og derfor dette lidt bredere program. Vi kan af gode grunde ikke alle komme ind alle steder og må dele os op efter interesse. Vi ved det er med ret kort varsel man skal melde sig til, men det skyldes hotellerne de 2 steder vi skal overnatte, de ønsker en hurtig afklaring om vi kommer eller ikke kommer. Så det er bare med at melde sig til, hurtigst muligt. Vi har forsøgt at sammensætte programmet så alle vil få noget fagligt, som socialt med sig hjem. Vi vil gerne tage forbehold for ændringer i programmet. Vi glæder os til at se jer på turen. MANDAG DEN Afgang fra Århus kl.6. Morgenpause ved grænsen hos Fleggaard (for egen regning) kl Derefter går turen igennem Tyskland og Holland direkte til Bruxelles ca. 700 km/10 timer med passende pauser undervejs. Forventet ankomst til hotellet i Bruxelles kl.19. Fællesspisning på restaurant (er inkl.). TIRSDAG DEN Efter morgenmad tager vi på det første studiebesøg på et kollektiv for både psykisk og fysisk handicappede beboere Le Village1. Der er over 700 personer tilknyttet projektet, som har til formål at sætte dem til arbejde. På stedet bor der ca. 300 personer og der findes fysiske arbejdspladser og virksomheder her. Vi får en rundvisning på stedet, som blev grundlagt i 1963 ved bl.a. hjælp fra det belgiske kongehus og i særdeleshed Dronning Fabiola. Vi kan spise frokost her* for egen regning og efter nærmere aftale. Derefter vender vi tilbage til Bruxelles og ser hovedstadens højdepunkter under rundvisning i bus. Vi aflægger naturligvis et besøg i Europa Parlamentet, hvor vi får rundvisning i de tilgængelige dele. Senere går vi en tur til Grand Place, hvor vi bl.a. ser de flotte bygningsværker, Manneken og Jaeneken Pis. Hyggelig middag på en restaurant i Slagtergade. ONSDAG DEN Efter morgenmad går turen til Holland. I Rotterdam aflægger et studiebesøg enten på et af Hollands største offentlige sygehuse med over 2000 medarbejdere St. Franciscus Gasthuis eller Hollands første Børnesygehus Sophia Børnesygehus. Derefter skal vi op i Euromastens top* (et 100 meters udsigtstårn), hvorfra vi kan vi se hele byen og verdens største havn. Turen går videre mod Amsterdam med en kort visit i Den Haag, som er Hollands regeringsby og landets tredjestørste. Den mellemfolkelige domstol, tidligere kaldt Den Faste Voldgiftsret eller Haager-domstolen, ligger her i Fredspaladset. Forventet ankomst til hotellet i Amsterdam kl.19. Her indkvartering og aftensmad på hotel i midtbyen. TORSDAG DEN Efter morgenmad skal vi på to studiebesøg. Vi deles op i to grupper, hvor den ene besøger NVVE, som er en organisation, der kæmper for retten til fri eutanasi i Holland. Den anden besøger Rehabteam Amsterdam, som er et mobilt rehabiliteringsteam for hjemløse psykiatriske patienter og en del af et bredt ambulant hjælpecenter. Vi møder personalet på gulvet under et møde og foredrag om distriktspsykiatri i en storby som Amsterdam. Derefter tager vi på en gåtur i den indre Amsterdam og ser byens ældste dele, blomstermarkedet og 14 Vingefanget Januar 2009\n15 kræmmermarkedet. Fritid om eftermiddagen og om aftenen er der fællespisning på en hyggelig restaurant. FREDAG DEN Efter morgenmad kanalrundfart* og derefter sightseeing med bus i Storamsterdam. Vi besøger bl.a. en træskomager. Fritid til frokost og derefter besøg i The Red Light Districk, kvarteret som gjorde byen verdensberømt/berygtet. Vi aflægger besøg hos en forhenværende prostitueret, som fortæller om vilkårene for kvindernes arbejde og liv i verdens ældste fag. Hun driver en slags rådgivningscenter - P.I.C - for pigerne og tager os på en rundtur i kvarteret uden for myldretiden. Fællesspisning på restaurant. LØRDAG DEN Hjemturen starter efter morgenmad og går ad samme rute som på udrejsen. Pause ved grænsen kl.16. Forventet ankomst til Århus kl.20. * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * Pris pr. person: 2.800,-kr./v. min. 48 pers. IKKE MEDLEMMER 4.000,- kr./v. 48 pers. Inkl.: bustransport, dansktalende rejseleder, 5 overnatninger på gode/centralbeliggende hoteller, indkvartering i værelse m. bad/toilet, halvpension x 5, besøg/udflugter iht. program, Rejsegarantifonden. Der er tillæg for: øvrige måltider, drikkevarer, forsikringer, entreer mærket i programmet med en *, enkeltværelse kr. Program tilrettelæggelse: vejledende og med forbehold for ændringer og aflysninger. Tilmelding: Du skal tilmelde dig på nedenstående talon, senest d. 1. Marts Sammen med tilmeldingen skal vi have et depositum på 500,-kr, der ikke bliver tilbagebetalt, hvis du melder fra. Der er altså bindende tilmelding. Hvis du ikke bliver optaget på turen, får du selvfølgelig pengene tilbage. Du vil få besked senest i slutningen af Marts måned, om du er optaget. Husk at udfylde det hele! - Og husk at søge om tjenestefri/kursusafgiften betalt ved din arbejdsgiver. Indbetaling kan ske på konto; Arbejdernes Landsbank - Århus afd. Reg. nr Kontonummer Talonen, samt kvittering for indbetaling af depositum til ovenstående konto skal afleveres/sendes til FOA - Psykiatri. Navn: Arbejdsplads: Privat adresse: TLF: MOB: Har du søgt tjenestefri: Betalt kursusafgift: Medlem af FOA-Psykiatri: Cpr.nr: Vingefanget Januar\n16 Retspsykiatrien i 2008 Af Jan Skou Retspsykiatri i Risskov skal udvides Retspsykiatrien må af pladsnød ofte lade patienter indlægge på almene afdelinger, hvor de øvrige patienter så må acceptere, at dørene låses. Men nu lysner det. Regeringen har tildelt Århus Universitetshospital, Risskov en pulje til at åbne flere Retspsykiatrisk senge. Regeringen har dog kun bevilliget penge til otte ud af de 12 senge, som hospitalet havde søgt om. Regionens forretningsudvalg er trods det indstillet på at fastholde den fulde plan om en ny afdeling med 12 senge. Når vi ser tilbage på Årets gang i Retspsykiatrisk afd. har det været et begivenhedsrigt år og der venter store udfordringer i det nye år. En af de store udfordringer for medarbejderrepræsentanterne i LMU, kom efter fyraftensmøderne vedrørende normeringer og arbejdsmiljøet, herunder specielt det psykiske arbejdsmiljø på hele hospitalet. Da blev medarbejderrepræsentanterne i LMU, stillet overfor det helt konkrete krav fra medarbejderne i Retspsykiatrisk afd. at de ønskede der skulle være 2 mand i vagt på alle vagthold. Altså en genindførelse af mandsnormeringen. Desuden skulle normeringen afspejle den normering der var gældende på andre Retspsykiatriske afd. i Danmark. Disse krav blev præsenteret på et ekstraordinært LMU møde og der blev herefter nedsat et udvalg af både ledelses - og medarbejderrepræsentanter. Deres opgave var dels at arbejde med en genindførelse af mandsnormeringen, samt at arbejde med hvordan man, dels kunne tiltrække samt fastholde medarbejdere, så man kunne opfylde disse krav. Efter flere møder året igennem nåede man frem til et resultat, der kunne præsenteres og vedtages i LMU i november måned. Således at der fra januar 2009, altid er 2 mand i vagt, på hvert vagthold på alle afsnit i Retspsykiatrisk afd. Udvalget arbejder nu videre med hvordan man tiltrækker og fastholder medarbejdere i Retspsykiatrisk afd. Arbejdet i udvalget har fra både ledelses- og medarbejderside båret præg af, at man ønskede at nå frem til et resultat, der kunne være med til at sikre et godt psykisk arbejdsmiljø for medarbejderne i Retspsykiatrisk afd. I årets løb er ledelsessiden på Retspsykiatrisk afd. desuden blevet styrket idet der er ansat en afdelingsleder samt en ny oversygeplejerske. I det nye år er der desuden opnået bevillinger til at der kan åbne et nyt afsnit. Dette afsnit opgave bliver at tage sig af rehabiliteringsopgaven i Retspsykiatrien. Det anses for sandsynligt at dette afsnit kan åbne i efteråret Dette vil være en yderligere udfordring mht. at tiltrække og fastholde medarbejdere i Retspsykiatrisk afd. Desuden indebærer dette at afsnittene R1 og R2 sammenlægges, med den opgave at fungere som intensivt afsnit. Udover dette er der på Retspsykiatrisk ambulatorium sket en stor forøgelse af opgaverne og medarbejderantallet. Dette indebærer at ambulatoriet nu deles op i en observationsdel og en behandlingsdel. Når man kigger på R3, som er den del af Retspsykiatrien der varetager behandlingen af de grønlandske patienter, har behovet for pladser været stort. Dette har medført at antallet af pladser er udvidet fra 13 til 18 pladser. Hvilket har medført at der er blevet ansat yderligere 5 medarbejdere. Derudover har det medført, at det har været nødvendigt at foretage fysiske ændringer i afsnittet, idet der ikke var de nødvendige faciliteter til rådighed. Dette har gjort at det har været nødvendigt at inddrage kontorer og samtalerum til patientstuer. Derfor er det nødvendigt at få foretaget mere permanente løsninger, så vi kan tilbyde vores patienter tilfredsstilende indkvarteringsforhold. Disse forhold ser vi frem til at få løst i Godt Nytår. 16 Vingefanget Januar 2009\n17 Om forholdene for patienter med hånd- og fodremme på Sikringsafdelingen Nykøbing S Vil man tilpasse sig den europæiske behandlingsmodel, eller er man fra myndighedernes side interesseret i at undersøge den behandlingsmodel, der er udviklet over mange år på Sikringen? DEBAT KRONIK Ugeskr Læger 2008;170(50):4152 Overlæge Per Balling, Retspsykiatrisk Afdeling, Sikringsafdelingen Nykøbing Sjælland Overlæge John Gottfredsen & ledende overlæge Benedikte Volfing, Sikringsafdelingen Nykøbing Sjælland Gennem den seneste uge har der været mange indlæg i pressen om forholdene for patienterne på Sikringen. Vi ønsker med dette indlæg at bibringe den verserende debat et højere niveau af information og faglighed. Debatten er udløst af Den Europæiske Torturkommissions rapport om forholdene på Sikringen. Rapporten er udfærdiget af to psykiatere fra henholdsvis Schweiz og Island. I rapporten har man kritiseret nogle af de tvangsforanstaltninger, der benyttes, særligt længerevarende bæltefikseringer og brugen af hånd- og fodremme til oppegående patienter. Sidstnævnte har Sikringen gennem årene informeret myndighederne om. Overordnet set er retspsykiatrien i Danmark væsentligt anderledes end i mange andre vestlige lande (og for den sags skyld resten af verden), i og med at de særligt farlige kriminelle sindssyge patienter ikke er i fængsel. I de europæiske lande er denne kategori af patienter placeret i fængslerne. I Danmark er de på Sikringen. Sikringen har fængselsmæssige rammer udadtil, men er indadtil karakteriseret ved behandling med god psykiatrisk standard. Psykisk sygdom forværres under fængsling Den danske holdning begrundes med, at svær psykisk sygdom forværres under fængsling. Omvendt er der bedre behandlingsresultater, såfremt man behandler sindssygdommen i psykiatrisk regi. I Danmark er sindssyge kriminelle straffri. Til gengæld skal de behandles for på den måde at forhindre, at de begår ny ligeartet kriminalitet. Det er karakteristisk, at juraen bag samt brugen af tvang i psykiatrien i alle lande er helt eller delvist kulturelt betinget og derfor ganske forskellig fra land til land. Der er ingen»guldstandard«på området. Brugen af udenlandske bedømmere af dansk psykiatri skal ses i dette lys. I Danmark mener man, at sindssyge ikke skal være i fængslerne. - I Danmark er de særligt farlige sindssyge patienter placeret på Sikringen. Der er plads til 30 patienter, og disse pladser er alle optaget. - Sikringen er på lige fod med de øvrige psykiatriske afdelinger undergivet psykiatrilovens»lov om anvendelse af tvang i psykiatrien«. - Loven giver særskilt Sikringen lov til døraflåsning af patientstuer. Ubehandlelige patienter En særlig lille gruppe af patienter (en patient pr indbyggere i Danmark) er med de almindelige behandlingsmetoder helt ubehandlelige. Sikringen har gennem årene udviklet behandlingsmetoder til disse patienter. Gennem de seneste 20 år har man på Sikringen udviklet stadig større tilbud af aktiviteter og behandlingsmetoder med idrætsmedarbejdere, aktivitetsmedarbejdere, ergoterapeuter, musikterapeuter og psykologer. For at patienterne kan profitere af dette, er det væsentligt, at de ikke er for sløvede af medicinen. Det er vor erfaring, at patienter på Sikringen profiterer af behandlingstilbuddene. Gennem behandlingen opnår vi stadig bedre kontakt med patienterne, der således bliver mere trygge, mindre angste og i sidste ende mindre farlige. Der er tale om en langvarig proces. Ifølge psykiatrilovens fremgår det, at lægen, når patienter udsætter sig selv eller andre for nærliggende fare, udøver ikke ubetydeligt hærværk eller groft forulemper medpatienter, og når andre mindre indgribende midler ikke har virket, kan ordinere bæltefiksering (mavebælte til seng). Såfremt patienten stadig er urolig (sparker og slår personalet, når de nærmer sig, eller patienten skader sig selv), kan man efter konference med en overlæge benytte hånd- og fodremme. Når tilstanden bedres efter behandling med blandt andet psykofarmaka, begynder man gradvist at lempe på fikseringen. På en almenpsykiatrisk afdeling er fikseringer som regel kortvarige. Hånd- og fodremme muliggør kontakt På en sikringsafdeling kan bæltefikseringer vare længere, idet disse patienter netop er kendetegnet ved, at de sædvanlige behandlingsmetoder ikke er særligt virksomme. For at undgå længerevarende bæltefikseringer har man på Sikringen praktiseret at få løsnet patienten af bælte, men stadig bærende hånd- og fodremme for på denne måde at kunne opretholde en tæt og tryg kontakt med personalet, uden at medpatienter og personalet er i fare for at blive slået eller sparket ned. Det er vor erfaring, at vore patienter i høj grad profiterer af tæt personalekontakt og også af at kunne deltage i fællesaktiviteter. For at dette kan foregå på en forsvarlig måde, har man benyttet hånd- og fodremme efter bæltefikseringer til enkelte patienter. Remmene benyttes i en periode, indtil det tydeligt fremgår, at patienten ikke længere udviser farlighed over for andre. Det skal videre præciseres, at brugen af hånd- og eller fodremme uden samtidig fiksering til seng bruges som et mindre middel end fiksering til seng. Alternativet til dette, som foreslået af Torturkommissionen, er brug af væsentligt større mængder sløvende medicin, som ikke hjælper på patientens sygdom, men kun bedøver. Det går så ud over kontakten mellem patienten og behandlerne. Det er vor erfaring, at store mængder sløvende medicin uden mulighed for at opretholde kontakten til patienten er et væsentligt behandlingsmæssigt tilbageskridt. Dette er den gældende norm i flere andre lande, bl.a. der hvor de tilsynsførende fra Torturkommissionen kommer fra (Schweiz og Island). Vingefanget Januar\n18 Spørgsmålet er således, om man vil tilpasse sig den europæiske behandlingsmodel, som vi betragter som et tilbageskridt, eller om man fra myndighedernes side er interesseret i at undersøge og via lovgivningen støtte den behandlingsmodel, der er udviklet over mange år på Sikringen. Vi stiller os meget gerne til rådighed for Sundhedsstyrelsen med information og faglig vurdering af fordele og ulemper ved forskellige behandlingsmodeller, ligesom vi meget gerne vil give vort be-syv med i overvejelserne om en særlov for Sikringen. Skandinavisk undersøgelse på vej Der er tale om en ganske særlig, fåtallig og særdeles sparsomt videnskabeligt beskrevet patientkategori, hvorfor Sikringen planlægger en skandinavisk undersøgelse af behandling i Norden af en tilsvarende patientgruppe. Konsekvensen af sundhedsministerens præcisering den 25. november 2008 om, at der på Sikringen ikke må benyttes hånd- og fodremme til oppegående patienter, er naturligvis, at denne praksis stopper øjeblikkeligt. For at forhindre voldelige udfald mellem patienter og mod personale må Sikringens læger jf. psykiatriloven kun benytte remme, når patienterne er bæltefikseret. Visse patienter, der tidligere kunne være i fællesskab med remme, kan herefter ikke opholde sig i fællesskab, før deres tilstand er så stabil, at det findes forsvarligt, at de er i fællesskab uden remme. Kompetencekursister på studietur til Sikringen d. 10/ Af Else Hansen, skadestuen og Astrid Pedersen, N7 Vi mødtes ved Mols færgen kl. 6 om morgenen. Regnvejr og hård blæst var dagens kost, men humøret var fint hjulpet af den sædvanlige Randershumor fra Brian og Mette. Vi blev af kaptajnen advaret om, at vi skulle ud og ride på bølgerne. Stewarden delte brækposer og søsygetabletter rundt til passagererne. Flere af dem med ekstremt talepres blev forbavsende stille (selv June). Kaptajnen gjorde os opmærksom på, at han ville give besked, hvis vi kom så langt ud af kurs, at det var muligt at købe toldfri. Der var virkelig bølge gang, og på et tidspunkt mente Morten, at have set Frihedsgudinden, eller var det den lille havfrue. Til lyden af service der smadres og skumsprøjt på ruderne, holdt de altid stærke plejere og sosu`er modet oppe på nær dem, der blev grønne i hovederne ikke af misundelse, men af udtalt utilpashed. På Sikringen blev vi modtaget af souschef Helle Simonsen. Vi blev beværtet med dejlig morgenkaffe og brød. Sikringen huser de mest syge og farlige psykiatriske patienter mange har været forsøgt behandlet over tid på almene psykiatriske afdelinger uden effekt. Vi så en video 6-8 år gammel, hvorefter Helle fortalte, at tingene har ændret sig på Sikringen siden, da patienternes motivation er lille og holdningen negativ. Mange af patienterne har dobbelt diagnoser. Mange gamle erfarne medarbejdere er rejst, og det er blevet svært at hyre uddannet personale. Derfor har man ansat SI folk ( vagtpersonale ), som indgår i normeringen, dog på den måde, at de altid har en assisterende funktion, dvs. altid er 2. person ved udgang i haven, døroplåsning og mad servering. De må overvære konferencer, men skal gå efter dørklokker m.m. under konferencer. Ved alarmer skal SI assistere plejepersonalet, som har kommandoen. SI folk skal rapportere mundtligt, og de må ikke skrive i vipsmapper. Alle nyansatte gennemgår en 14 dages introduktionsperiode, hvor de bliver koblet på en erfaren medarbejder, og SI medarbejdere får intensiv gennemgang i psykisk sygdom, adfærd og døroplåsning i en måned. Kl. 13 bliver patienterne låst ind på deres stuer pga. middagsrapport og derfor fik vi kursister lejlighed til at besøge en af de 3 afdelinger på Sikringen. Der var stuer på højre side af gangen med døre, hvor der var et lille vindue, så personalet hver time kunne se ind til patienten, som i øvrigt altid var låst inde på deres stuer fra kl til 18 Vingefanget Januar 2009\n19 kl De havde ikke adgang til toilet og bad, så ved behov skulle 2 personaler låse op og følge patienten til toilet på gangen. Der var en dagligstue, en spisestue og et aktivitetsrum. På fælles arealerne skulle der være en ordentlig omgangstone og patienterne måtte ikke tale om sex, stoffer, religion eller bande. Ved manglende overholdelse af regler måtte patienterne gå på deres stuer. Patienterne blev også låst inde på deres stuer, hvis en speciel farlig patient skulle feks. tvangsbades eller andet. Der var en O stue, hvor patienten kan ligge fikseret. Besøgende skal først søge om tilladelse, og straffeattesten skal være ren. Overlæge vurderer ved mindre pletter på attesten, om besøg kan gives. Der bliver udstedt et besøgskort med billede, og alle besøgende skal ringe senest dagen i forvejen. Bagage bliver undersøgt med metaldetektor. Personalenormering hver afdeling 3 mænd + 1 kvinde i dagvagt og i aftenvagt, og 2 mænd i nattevagt til 10 patienter. Man lægger vægt på, at der er et trygt og sikkert miljø for patienterne og personale, hvor struktur, sikkerhedsregler og et ansvarligt samspil i personalegruppen er en forudsætning. Miljøet er forudsigeligt, varmt, grænsesættende og rummende og arbejdet er præget af kontinuitet og ro for at understøtte patientens individuelle udviklingsforløb. Efter besøg på afdelingen blev vi sluset ud for at gå i kantinen, hvor menuen, grundet i, at det var Mortens aftens dag, var andesteg med alt tilbehør. Herligt. Herefter fortsatte undervisningen om sikringsafdelingen i Danmark frem til kl , hvorefter vi takkede pænt farvel og kørte tilbage til færgen, der skulle fragte os tilbage til Jylland. June var vågnet op til dåd og havde derfor fået sit gigantiske talepres tilbage under hele overfarten. Positivt var det, at der på færgen var et overdådigt kaffe, kage og frugtbord, som Mette og Laila havde sørget for, at vi kursister kunne nyde godt af. Tilbage i Århus skiltes vi, ladet op til læring på job i 3 uger, hvor vores projektopgaver samtidig skulle færdiggøres. Det var en spændende og lærerig dag, som vi kursister vil tænke tilbage på med glæde. Kompetanceuddannelse Endnu et hold er færdiguddannet. Holdet består af: Laila Bonde Mouritsen Runa Mortensen Anette Rasmussen June Hjort Mortensen Astrid Birgitte Pedersen Rosine Johansen Hella Dårbak Mette Tabita Mortensen Morten G. Møller Özlem Öztürk Jonna Ladefoged Heidi Krei Annie Lykke Inger Thrysøe Brian Graversen Jeanette Skjold Jørgen Glerup Else Hansen Ole Juhl KarinaWadsager Vingefanget Januar\n20 Orientering fra FOA`s FTR i Psykiatrien Af Bent Lykke Orientering om normeringsundersøgelse og projekt arbejdsmiljø. Der er nu afholdt et fyraftens møde til 2/ hvor Villads Villadsen orientere om selve undersøgelsen og om de tiltag som er igangsat. Dette sene tidspunkt for orienteringen skyldes flere ting bl.a. følgende: Der var planlagt et fælles fyraftens møde den 22/ men dette møde blev aflyst da DSR ikke kunne denne dato. DSR bad om at få rykket mødet til den 30/ men det blev ikke afholdt. Fyraftens mødet 2/ i Auditoriet Psykiatrisk Hospital Risskov. Villads Villadsen orienterede om den normerings undersøgelsen som har været under udarbejdelse i det meste af Undersøgelsen viser, at vi har en betydeligt lavere normering i forhold til sammenlignelige afdelinger i Region Syd Danmark og Region Nord Jylland og i Region Midt Jylland. Villads orienterede også om, at det ser ud til at plejetyngden, er mere hård på Risskov, end den er i Distrikt Vest. Villads orienterede også om, at der nu i alle afdelinger er igangsat projekt arbejdsmiljø inklusiv i Randers og det ser ud til at alle afdelinger har valgt at arbejde med forholdet imellem resurser og opgaver. Villads gav også en bred orientering om den redegørelse som direktionen har lavet og som er sendt til Regionen og skal på Regionsrådsmødet den 17/ , i redegørelsen opfordre direktionen til, at Regionen meget hurtig tager stilling til de dårligere normeringer som er i distrikt Øst. Villads orienterede også om, hvorfor det er gået så galt i Øst, i forhold til Vest og det viser sig, at i Øst har vi fokuseret mere på Lokalpsykiatri og nye behandlingsformer end en man har gjort i Vest og at det er en væsentlig grund og årsagen til at vi har haft en dårligere økonomi i Øst i sengeafsnittende, end de har i Vest og at det kan være noget at årsagen til at vi har haft dårligere normeringer end andre steder. Der var en del forslag fra salen til at bedre arbejdsmiljøet og det var blandt andet, at bruge en del af de penge, som i dag bliver brugt på vikarer, til flere faste stillinger og derved højne arbejdsmiljøet og derved at nedbringe syge fraværet. Det var også en del forslag om at Regionen hæver vores budgetter. Der var deltagelse fra afdelingsledelserne på fyraftensmødet og de gav også utryg for, at opgaver og resurser skal passe sammen og at det ikke kunne vente, men at der skal handling til nu. FOA Århus har anmeldt afsnit N 1 til arbejdstilsynet Arbejdstilsynet har været på besøg på Psykiatrisk Hospital på afsnit N1 og afsnit N8 og der vil på et eller andet tidspunkt komme en rapport fra arbejdstilsynet. Der er kommet et udkast til en rapport fra arbejdstilsynet som foreløbig konkludere at arbejdsopgaver og resurser skal passe sammen på de nævnte afsnit. Det betyder at der enten skal mere personale til hvis det nuværende patient antal skal bevares eller så skal der skæres ned på patient antallet. Aftalen om frivilligt ekstra arbejde også kaldet (FEA) Der har den 30/ været et møde om FEA aftalen men der kunne ikke på dette møde opnås enighed om en aftale. Der skal undersøges om Århus sygehus har en FEA aftale og hvordan den er sammensat. Da ledelsen på Psykiatrisk Hospital mener at FOA s krav til timelønnen i en FEA aftale er for høj så derfor ser det ikke ud til at der kan nås til enighed om at indgå en aftale om frivilligt ekstra arbejde på Psykiatrisk Hospital for Plejer og Social og sundhedsassistenter. Orientering fra CMU. HMU. Der er siden sidste vingefang udpeget en ny driftsledelse for hele psykiatrien. Den består af: Gert Pilgård (Direktør) Klaus Graversen (Chef Sygeplejerske) Per Jørgensen (Chef Læge) Charlotte Rosenkrantz Josefsen (Socialchef) Den nye driftsledelse er tiltrådt den 1/ CMU for behandlingspsykiatrien og social psykiatrien vil den 31/ blive nedlagt da distrikterne også fra denne dato ikke eksistere mere. På sidste HMU møde den 14/ blev der nedsat en arbejdsgruppe som skal komme med forslag til en sammensætning af det nye HMU. Det nye HMU skal dække behandlingspsykiatri og socialpsykiatri i hele Region Midt Jylland. 20 Vingefanget Januar 2009


Alle vil søge efter dette Chanel-item i 2019 | costume.dk\nTemperaturen danser om frysepunktet, men det mest eftertragtede design lige nu er hverken lunt eller praktisk\nAf Sofie Lindqvist — 24. januar 2019\nTendenser og hypede design stemmer ikke nødvendigvis overens med sæsonen. I skrivende stund er temperaturen tæt på frysepunktet i store dele af Europa, men ikke desto mindre er det et sommerligt item, som alle søger med lys og lygte – og som fortsat vil være eftertragtet i 2019.\nHer er tale om Chanels sorte velcrosandaler, som så dagens lys i 2018 og siden har gået sejrsgang på sociale medier såvel som i modemagasiner.\nEn vinterstyling af en sommersandal. Lad dig inspirere af @hannamw, der gør den klodsede silhuet cool.\nMed de ortopædisk-lignende velcrosandaler rammer Chanel sæsonens kitsch æstetik, hvor dårlig smag pludselig er blevet god smag.\nSå hvad er hemmeligheden bag at få den klodsede silhuet til at fungere? Sandalen er faktisk overraskende nem at style, da dens minimalistiske silhuet og sorte farver vil gå godt i spænd med de fleste look – og fødder.\nDu kan blandt andet lade dig inspirere af Pernille Teisbæk, der har givet sit bud på, hvordan man styler en spejdersandal i de kolde måneder. Her i en lignende sandal fra #oldcéline.\nChanels velcrosandal er desværre udsolgt alle vegne, så du skal på jagt sammen med en række andre modeglade kvinder, hvis du vil have fingre i lige netop dén model. Alternativt kan du væbne dig med en smule tålmodighed, da velcrosandal-tendensen vil ramme highstreetbutikkerne inden længe.


Vi tilbyder rente- og gebyrfri finansiering | Pfeiffer Plastikkirurgi\nVi har indgået samarbejde med Basisbank og kan tilbyde vores patienter rente og gebyrfri finansiering i op til 45 måneder. Det kræver godkendt kreditvurdering.\nVi ved, at det kan være en stor udgift at få foretaget en plastikkirurgisk operation. Derfor tilbyder vi rente og gebyrfri finansiering i samarbejde med Basisbank, så du kan få foretaget den operation, du ønsker dig.\nFinansieringen kan benyttes til alle plastikkirurgiske operationer. Få f.eks. foretaget en brystforstørrelse for 799 kr / måned i 45 måneder. Finansieringen kræver at du bliver kreditgodkendt. Ansøg ved klik på linket ovenfor.\nFuld tilfredshed hos vores kunder\nHos Pfeiffer Plastikkirurgi er det vigtigste altid, at vores patienter er helt tilfredse med processen og resultatet af behandlingen. Vi står altid klar med råd, vejledning og gode priser.


Tømrermester i Øby Holstebro ⇒ Spar penge på 60 sekunder! | Faatilbudnu.dk\nTømrermester i Øby Holstebro\nFind nemt og hurtigt en tømrermester Øby Holstebro\nHvis du er på jagt efter en tømrermester i Øby Holstebro, er det heldigt, at du er landet på faatilbudnu.dk. Vi har nemlig et stort netværk af tømrermestre i hele Danmark, det betyder, at vi også kan hjælpe dig med, at finde en tømrermester i Øby Holstebro. Det er faktisk super nemt, og det kræver kun, at du trykker på vores “indhent-tilbud-nu-knap”. Herefter vil du blive viderestillet vores indhent tilbuds side. Her får du muligheden for at beskrive din opgave. Et eksempel på dette kunne være:” Jeg søger en tømrermester Øby Holstebro, til at hjælpe mig med noget, som jeg ikke selv lige kan finde ud af.” Så lidt krævende er det, og det skal du naturligvis benytte til din fordel. Så hvad venter du på? Indhent tilbud nu og modtag dem inden for 48 timer!\nAlle kan indhente 3 tilbud på tømrermester i Øby Holstebro\nTømrermester i Holtgårde\nTømrermester i Ny Hagested Holbæk\nTømrermester i Kirkeby Sand\nTømrermester i Havreholm Helsingør\nTømrermester i Gjelstrup\nTømrermester i Vridsted\nTømrermester i Rø\nTømrermester i Kjeldbjerg\nTømrermester i Dybe\n← Tømrermester i Hellighøj Haderslev\nVVS installatør Lavringemose →


En del internet foretagender udlover til alt held et hav af forskellige leveringsmidler. En der er meget anvendt er på nuværende tidspunkt at få leveret til et afhentningssted, hvor du selv henter din bestilling på et selvvalgt tidspunkt. Leveringstypen er jo ultra gnidningsløs, og typisk tillige den mest betalelige mulighed for levering ved køb af Børnesaks, L: 15 cm, B: 8 cm, pink, 1stk..\nDu kunne lige så vel foretrække at vælge afsending til din bopæl eller til hvor du arbejder. Fragtløsningen viser sig i mange tilfælde et hak dyrere, men endda yderst smertefri. Den billigste slags levering er unægtelig at du selv henter pakken, som desværre er betinget af at du lever i nærheden af internet firmaets adresse.\nAntal dages levering på Tilbehør & Redskaber || Sakse / Opsprætter / Knive / Stansejern || Sakse || Universalsaks er jo ultra bestemmende om man mangler dine nye varer lige om lidt, og af den grund er det uden tvivl centralt at du efterser den forventede leveringstid på det vedkommende produkt.\nTemmelig mange internet varehuse stiller garanti om levering efter en enkelt hverdag på en lang række produkter, eksempelvis Børnesaks, L: 15 cm, B: 8 cm, pink, 1stk., hvilket beroer på at ordren placeres forud for et fastsat klokkeslæt, med det formål at de har mulighed for at nå at få ordren klar før logistikpersonalet har fri.\nVisse netshops yder levering uden omkostninger, men tit er det kun gældende hvis der købes for en konkret sum. Derudover må du udse dig den mest letkøbte løsning til levering, hvilket i mange tilfælde – uafhængig om du bor ved Næstved, Frederiksværk eller Tønder – er at få fragtmanden til at levere din pakke til et udleveringssted.\nDet har vist sig at være yderst hensigtsmæssigt for forbrugerne at sammenholde priser på tværs af internet handler, og derved har en lang række Fiskars internet varehuse ikke kunne slippe for at formindske udsalgspriserne på en række af deres varer – til babyer og børn, samt også til mænd og kvinder – betydeligt, og endda nogle gange byde på levering uden gebyr.\nDet kan imidlertid vise sig lønsomt at sammenholde et par internet forhandlere efter tilbud på Børnesaks, L: 15 cm, B: 8 cm, pink, 1stk. inden du gennemfører din bestilling, således at du er skråsikker på at antage den mindst kostelige pris.\nMan må trods alt være obs på, at hvis en online virksomhed frembyder deres produkter til en salgspris der virker helt fantastisk fremragende, kunne det ofte være et tegn på en svindel online virksomhed. Handler med kort er imidlertid inkluderet i et regelsæt, der assisterer dig som køber overfor falske internet firmaer.\nVi foreslår generelt kortbestillinger eller betalinger med mobilen. Som en anden løsning burde du bruge en afdragsordning som for eksempel ViaBill, ifald du har i sinde at honorere pengene over tid.\nInden nogen shopper hos en Fiskars internet handler bør man for at være sikker gennemgå deres forretningsvilkår, dog er det i reglen ikke særlig morsomt.\nEt alternativt forslag kan derfor være at kontrollere om internet webshoppen er e-mærke godkendt, siden det længe har været en påvisning af at online shoppen anerkender de officielle regler, og at online firmaet undertiden vurderes af jurister der forstår retningslinjerne. Dette er desuden din lejlighed til hjælpende service, for så vidt du udsættes for problemer ved dit køb.\nYderligere tilrådes det at man er opmærksom på de mest aktuelle vilkår der har indflydelse på handlen, som eksempelvis hvilken byttepolitik e-forhandleren kører med. I den forbindelse er det tillige afgørende, at man stadigvæk opbevarer sin kvittering, således man når som helst vil kunne eftervise bestillingen af Børnesaks, L: 15 cm, B: 8 cm, pink, 1stk., om man skal købe gave til en mand eller kvinde.\nTrustpilot fremskaffer sådan set fordelagtige muligheder for at eksaminere en lang række aktuelle forbrugeres reflektioner og af den grund tilrådes det, at du tjekker e-forhandlerens vurderinger af Børnesaks, L: 15 cm, B: 8 cm, pink, 1stk. før du færdiggør din shopping.\nFacebook indebærer for øvrigt egentlig sikre løsninger til at få en idé om online shoppens kundefokus. Desuden ses faktisk online forhandlere hvor du kan skrive en bedømmelse af deres køb, som også burde anvendes til at få et indblik i tidligere kunders oplevelser.\nVores side finansieres af reklamer. Vi har et fast samarbejde med nogle forskellige online virksomheder eftersom vi formidler forretningernes tilbud, og får honorar ifald den person vi sender videre udfører en ordre.\nVejledning vedrørende varer og online virksomheder værnes om løbende, men vi påtager os intet ansvar for modifikationer der er implementeret siden nyligste opdatering af hjemmesidens oplysninger.


Lammekølle med krydderurter opskrifter - myTaste.dk\npå stegt lammekølle med krydderurter\nLammekølle med krydderurter opskrifter\nSådan var det med lammekøllen her, men da jeg besluttede mig for at servere hjemmelavede gnocchi til, da gik det galt\nI lammekøllen, stikkes der med en skarp urtekniv, små huller hvor i hvidløget stikkes ind. Oskar var specielt vild med et tog med en bamse foran, så det kommer vi nok til at høre mere om de næste par dage\nStart så med at massere lammekøllen med hakkede krydderurter (salvie og rosmarin) og groft salt. Lammekølle med gulerødder og oliven og ovnkartofler\nDer skal være så meget marinade at det kan dække lammekøllen godt, og marinaden skal være som en tynd grød, så hold lidt igen med olien\nDet kunne have været lammekølle i Römertopf, men i stedet valgte jeg lækre filetter. Stenbidderrogn, som det er højsæson for, og som sammen med blomkålspuré og friske grøntsager og krydderurter er en superfrisk og let forret\nLammekøllen finpudses for sener og hinder – jeg foretrækker køllen med lårbenet, da det giver saft og kraft til kødet\nKøllen kommes i en frysepose med resten af krydderurterne, chiliflager, salt, peber og det meste af en mørk øl\nDen med blomsterudsigt og bindingsværk. Efter en kølig drink - mousserende rosévin med hyldeblomst, var appetizeren et par kapitler krimi, mens grillen blev klar\nLam på græsk\n- Og derfor faldt tanken straks på den lammekølle jeg havde liggende i fryseren. sammen med grøntsager og krydderurter\nGrøntsager og krydderurter fra omkring Middelhavet klæder lam så godt – og var man nu grillkonge, ville det ikke være så skidt at grille køllen – lam smager godt, når det har fået lidt ‘striber’\nMenuen var nærmest givet på forhånd, jeg lavede lammekøller spækket med hvidløg på en bund af Mallorca-kartofler med bouillon, krydderurter og endnu mere hvidløg\nLammekølle. Sådan tilberedes kylling med hvidløgsost. Løft forsigtigt skindet fra kødet med fingrene, og fordel osten under skindet