Dansk Squash Forbund Stadionvej 47, 5200 Odense V, Danmark Telefon: Fax: Mail: - PDF\nDansk Squash Forbund Stadionvej 47, 5200 Odense V, Danmark Telefon: Fax: Mail:\nDownload "Dansk Squash Forbund Stadionvej 47, 5200 Odense V, Danmark Telefon: +45 66 19 08 22 Fax: +45 66 13 01 98 Mail: squash@dsqf.dk"\n1 Dansk Squash Forbund Stadionvej 47, 5200 Odense V, Danmark Telefon: Fax: Mail: R e f e r a t EMNE: Repræsentantskabsmøde 2008 DELTAGERE: Bestyrelsen (Tom Kjærbye Larsen, Peter Mindegaard, Tanja Bruntse Ahler), Lars Guldbrandt (Birkerød), Kjeld Feddern (Gram), Søren Gyde (Herlev), Lars Thomsen og Bent Jørgensen (Kolding), Bo Christiansen og Tummas Christensen (KSK), Erling Engelund (Sport92), Jan Skat Borgen (Nordkysten), Søren Hansen (Struer), Søren Pedersen (Thy Squash), Michael Lauridsen (Randers). GÆST: Johan Evensen. FULDMAGT: 2 stk. AFBUD: Susanne Kiehn (Bestyrelsen), Francesco Busi (DSqF) og Skipper (Herlev) ENDVIDERE: Ela Lidwin, Bonnie C. Barr og Mads Seiersen(referent) DATO: Søndag den 20. april 2008 kl i Idrættens Hus, Odense\n2 DAGSORDEN: 1. Valg af dirigent 2. Forelæggelse af bestyrelsens beretning - Skriftlig beretning vedlagt 3. Forelæggelse af det reviderede regnskab - Revideret regnskab vedlagt; kritisk revisorrapport eftersendes. 4. Behandling af indkomne forslag 1. Vedtægtsændring (stillet af bestyrelsen) vedr. turneringsmøde 5. Valg af bestyrelsesmedlemmer og suppleanter: Bestyrelsesmedlemmer for 2 år: - Tanja Bruntse Ahler er på valg og IKKE villig til genvalg - Susanne Kiehn er på valg og IKKE villig til genvalg 2 suppleanter for 1 år Posterne er vakante. 6. Valg af Appeludvalg: 1 medlem for 2 år - Jan Laursen er på valg og villig til genvalg 7. Valg af revision: 8. Eventuelt Statsaut. eller registreret revisor for 1 år Bestyrelsen foreslår KPMG som er DIF s revisor Kritisk revisor for 2 år - Kjeld Feddern er på valg og ønsker genvalg Kritisk revisorsuppleant for 1 år - vakant\n3 Formand Tom Kjærbye Larsen bød repræsentantskabet og gæster velkommen og takkede for fremmødet. Ad 1. Valg af dirigent På bestyrelsens vegne foreslog formanden Johan Evensen som dirigent, og da ingen andre bragtes i forslag, blev Johan Evensen valgt. Dirigent Johan Evensen konstaterede, efter at have takket for valget, at repræsentantskabsmødet var indvarslet i henhold til DSqF s vedtægter, og at det således var lovligt og beslutningsdygtigt. Han gennemgik procedurerne og kommenterede den sene regnskabsudsendelse. Han bad ligeledes om god tone undervejs og supplerede med at der var 15 stemmeberettigede inkl. 2 fuldmagter. Ad 2. Bestyrelsens beretning Tom Kjærbye, Formand DSqF henviste til den skrevne beretning fra bestyrelsen og uddybede denne med enkelte kommentarer var sportsligt et fint år bl.a. bronzemedalje til EM og Line Hansen rykkede fra 40 til 28 på verdensranglisten. Medlemstallet er i det seneste år steget 2007 med ca. 700 medlemmer dejligt med de positive takter. Yderligere undskyldte bestyrelsen det sene regnskab det er udelukkede KPMG s fejl kontor og bestyrelse havde alt materiale klart medio februar. Det har gjort det svært for det de to kritiske revisorer, som jo så har lavet en rapport på et ukorrekt regnskab. Positivt er det at der spares penge på revision når vi bruger DIF revisor. Der har ikke været den store opbakning til projektgrupperne. Men der er nu aktivitet i regelgruppen og juniorgruppen. Vi har behov for flere personer i disse grupper. Det fungerer ok med den nye hjemmeside der er dog fejl bl.a. ved debatindlæg samt data på den gamle side vi arbejder med at udbedre dem. Bestyrelsen havde været hårdt ramt af negativ kritik på det seneste - hvilket gør at det er svært at fastholde og rekruttere nye personer til DSqF. Idrætskoordinator Mads Seiersen stopper 1. juni, da han har søgt andre udfordringer. Det er bestyrelsen kede af. Vedr. et evt. værtskab for Herre VM 2009 hold, så arbejdes der arbejdes på sagen; det samlede budget er på 2.7 mio.; Bestyrelsen er lidt pessimistiske, da det er en økonomisk tung post for forbundet. DSqF har\n4 møde med SPORT EVENT DANMARK i næste uge. Et værtskab må ikke gå ud over forbundets almindelige drift. Peter Mindegaard, bestyrelsesmedlem DSqF supplerede beretningen med at der i det forgangne år er skiftet breddekonsulent, og at der har været en aktivitetsnedgang i forbindelse med skiftet, som nu er indhentet. Der arbejdes på at få flere aktiviteter i forårssæsonen. Bent Jørgensen, Kolding KFUM kommenterede at DSqF bør gøre alt for at få et værtskab for VM Det kan blive en rigtig god event og Kolding vil også gerne lægge baner til. Tom Kjærbye, Formand DSqF supplerede med at WSF gerne have at det skal være i København pga. OL kongres 2009; men skal nok gøre WSF opmærksom på at Danmark har flere potentielle steder til VM. Odense har også ytret ønske om at være vært. Dirigenten konstaterede, at bestyrelsens beretning blev taget til efterretning. Ad. 3: Forelæggelse af det reviderede regnskab Dirigenten oplyste at det reviderede regnskab var underskrevet på nær et bestyrelsesmedlem, som ville gøre det ved førstkommende lejlighed. Tom Kjærbye, Formand DSqF informerede om at der er et regnskab med underskud på 2000 kr. Der er indregnet kr. til tilbagebetaling til Biblioteksstyrelsen for meget udbetalt portotilskud til LET, PLEASE! i 2006 og Der er afskrevet kr. på Ken Watson squashbogen. På side 13 er der fejl der er fejl i TD projekt budget kr. der skal stå 0 kr. Kjeld Feddern, Gram spurgte om hvorfor der ikke er stigende kontingentindtægt med de 700 nye medlemmer. Tom Kjærbye, Formand DSqF svarede at det først ses i næste års regnskab. Kjeld Feddern, Gram kommenterede at det er meget positivt at ingen af klubberne skylder DSqF penge. Tom Kjærbye, Formand DSqF supplerede med at der i år ikke er sat penge til tab på debitorer, da det ikke er tilladt jf. KPMG. Der har heller ikke været tab på debitorer i indeværende regnskabsår. Kjeld Feddern, Gram spurgte om det er korrekt at der er kautioneret for en klub. Tom Kjærbye, Formand DSqF svarede at det er korrekt.\n5 Michael Lauridsen, Kritisk Revisor spurgte hvor nedskrivningen af squashbøgerne er ført i regnskabet? Tom Kjærbye, Formand DSqF svarede at det er i note 5 under aktiviteter. Dirigent Johan Evensen afsluttede med at læse konklusionen op fra KPMG på årsrapport og afsluttede punktet. Regnskabet blev godkendt enstemmigt. Ad. 4 Behandling af indkomne forslag Forslag 1 - Vedtægtsændring Tom Kjærbye, Formand DSqF forklarede baggrunden for det fremsatte forslag. Bestyrelsen ønskede at det årlige turneringsmøde var formaliseret og ville sikre at det var i tråd med virksomhedsplanen, og det kunne sikres på hvis mødet var en del af vedtægterne. Bo Christiansen, KSK udtrykte sin bekymring for denne struktur; baggrunden for denne bekymring var at der er to helt forskellige formål med dels repræsentantskabsmøder dels turneringsmøde. Flere klubber har ønsket et turneringsmøde. Det rette forum er et særskilt turneringsmøde, hvor det er holdkaptajn/ turneringsansvarlig som møder op og ikke en del af et repræsentantskabsmøde, hvor det er de politiske repræsentanter som er tilstede. Erling Engelund, Sport92 supplerede med at forslaget godt kunne udmøntes, men at den gl. struktur med et turneringsmøde fungerede OK. Erling sammenlignede forslag den proces med de processer som foregår i projektgrupper. Som det er nu i projektgrupper så ved man ikke hvad det handler om bortset fra de overordnede rammer og hvem der er med i gruppen. Vigtigt at vælge en model som engagerer klubberne mest muligt så man kender dagsorden og deltagere på forhånd. Bo Christiansen, KSK kommenterede at det kan være svært at have forslag klar til et repræsentantskabsmøde, når sæsonen ikke er færdig og der bør også være en høring før der evt. skal stemmes om nye turneringsregler. Erling Engelund, Sport92 kommenterede at man godt kan ændre regler i sæsonen med ikrafttræden til den kommende sæson. Bo Christiansen, KSK supplerede med at han fandt det hensigtsmæssigt at have en hel afviklet sæson inden man kigger på reglerne, så man for alle erfaringer med fra en afviklet sæson.\n6 Tom Kjærbye, Formand DSqF ønskede 5 min s pause. Tom Kjærbye, Formand DSqF informerede om at Bestyrelsen ønskede at trække det fremsatte forslag tilbage med henblik på at få et formuleret på en anden måde eller evt. som et selvstændigt turneringsmøde med en formaliseret struktur. Dirigent Johan Evensen konstaterede at forslaget er trukket. Ad. 5 Valg af bestyrelsesmedlemmer og suppleanter Bestyrelsesmedlemmer for 2 år: - Tanja Bruntse Ahler er på valg og IKKE villig til genvalg - Susanne Kiehn er på valg og IKKE villig til genvalg Bestyrelsen vil gerne indstille: Lars Guldbrandt, Birkerød Bo Christiansen, København SK Ellen Hamborg-Petersen, Sønderborg SC De 3 foreslåede er valgt, og Ellen ønsker derfor at træde ud af Projektgruppen Regeladministration. Bestyrelsessuppleanter for 1 år: Lars Thomsen, Kolding FKUM og Jan Borgen, Nordkysten ønskede at stille op. Begge blev valgt. Bestyrelsen blev bemyndiget til at udpege yderligere en suppleant. Appeludvalg - 1 medlemmer for 2 år Jan Laursen er på valg og villig til genvalg. Jan Laursen blev genvalgt for 2 år. Valg af revision - statsaut. eller registreret revisor for 1 år Bestyrelsen foreslår KPMG som er DIF s revisor. KPMG blev valgt. Kritisk revisor for 2 år Kjeld Feddern er på valg og ønsker genvalg. Kjeld Feddern blev genvalgt. Kritisk revisorsuppleant for 1 år Vakant og ingen forslag. Bestyrelsen blev bemyndiget til at finde en kritisk revisorsuppleant.\n7 Ad. 8 Eventuelt Kjeld Feddern, Gram forespurgte om det ville være muligt at dem som er sendt ud til turnering af DSqF konsekvent skriver hjem fra turneringerne hver dag og ikke bare dag 1 og 2 og derefter ikke mere som ved U19 EM i år. Tom Kjærbye, Formand DSqF bakkede om forslaget og vil tage dette op i den nye bestyrelse. Bo Christiansen, KSK opfordrede at klubberne imellem havde et moralsk kodeks. Opfordringen kom på baggrund af det seneste udfald fra Kim Frederiksen, OSC til bl.a. Fyns Stiftstidende omkring seneste sag fra Projektgruppen om karantænerne til Michael Hansen og Kim Povlsen. Erling Engelund, Sport92 spurgte bestyrelsen om hvorledes man gør i forhold til regler; ændrer man dem blot et for godt befindende eller hvorledes forholder man sig? Tom Kjærbye, Formand DSqF kommenterede at reglerne gælder, og kan ændres i de fora som findes. Bo Christiansen, KSK kommenterede at Projektgruppen Regeladministration prøver at komme med et mere klart regelsæt for fremtiden vedr. seniorturneringer. Bent Jørgensen, Kolding KFUM mente ikke at reglerne var så svære at forstå f.eks. havde han blot fulgt reglementet i forbindelse med Senior DM. Erling Engelund, Sport92 supplerede med at der ved et afholdt Junior Grand Prix er omgået reglerne. Hvis bestyrelsen bliver gjort opmærksom på at man omgår reglerne hvorledes forholder den sig til det? Tom Kjærbye, Formand DSqF svarede at hvis det var omkring scoringen ved Rudersdal (PAR scoring), så var det ikke i henhold til reglerne, og sådanne muligheder for alternativ scoring bør formaliseres. Og vedr. det ekstra JGP i Odense i maj, så blev alle klubber hørt først, og en størstedelen af dem bakkede op om tiltaget her er klubberne hørt. Bent Jørgensen, Kolding KFUM kommenterede at han var meget tilfreds med at der nu er så mange i bestyrelsen. Hvad med kontingentet i DSqF vi betaler kr. om året. Klubberne må op med pungen og der skal flere penge i kassen. Måske 1 mio. i kontingent om året aktiviteter koster penge, og det er sjovere at arbejde i en bestyrelse hvor der er penge end en hvor alle 5 ører skal vendes. Søren Gyde, Herlev/ Hjorten supplerede med at det er et godt eksempel med Junior regler de skal ikke laves om til alle givne\n8 omstændigheder. Super at der er så mange deltagere og vi må være fleksible og vi må IKKE gøre noget som bevirker at nogen ikke er velkommen. Erling Engelund, Sport92 syntes også det er meget positivt med mange juniorer og vil dem gerne. Men vi skal gøre det alvorligt og tage de unge seriøst. Man skal give de folk som planlægger en chance for at arbejde med de bedste forudsætninger Tom Kjærbye, Formand DSqF ytrede at han personlig ikke ubetinget tilhænger af at et ekstra JGP tæller til ranglisten. Lars Guldbrandt, BTSK kommenterede at hans holdning er at flest mulige skal være med til JGP erne. Der er spurgt for lang til siden om der var en interesse for et ekstra Junior GP, og alle burde være klar over at der kom et nyt JGP. Bo Christiansen, KSK mente at man generelt skal melde ud i bedre tid; og holde sig til det som meldes ud i forbindelse turneringsinvitationen. Erling Engelund, Sport92 kommenterede at der ud af regnskabet at der er brugt mindre økonomi en budgetteret på aktiviteter. Hvorfor der er ikke støttet til eks. Bobby Boast i Region Midt/ Vest? Bonnie C. Barr, DSqF svarede at det handlede om at der ikke var afklaret en hvorledes Bobby Boast og Junior GP erne var internt relateret, og at dette skulle der arbejdes på i juniorgruppen. Tom Kjærbye, Formand DSqF supplerde med at Bobby Boast er et godt initiativ; afventer hvad Juniorgruppen kommer frem til, og at DSqF har støtte med tryk og T-shirts. Erling Engelund, Sport92 kommenterede at under den seneste revision at Danmarksturneringen blev det ændret således at man kan trække hold såfremt at man mister en majoritet af sit første hold. Hvorledes fortolkes det? Bo Christiansen, KSK svarede at majoritet er flertal. Baggrunden var historikken fra Farum, som i sæsonen 2005/6 måtte trække sig fra bunden og endte i 3. division Øst. Jan Borgen, Nordkysten spurgte om der er nogen regler som at der skal informeres om at der er en sag kørende i Appeludvalget? Johan Evensen, Dirigent/ Appeludvalget svarede at der ikke står noget i reglerne. Appeludvalget går ud fra at det er den/ dem som anker dommen orienterer modparten. Tom Kjærbye, Formand DSqF supplerede at klubberne skal orienteres hvis der kører sag, og det skal gøres for fremtiden.


Lokalt forsamlingshus solgt til dyreværnsorganisation: Inden længe rykker kattene ind | Mariager Avis | Ugeavisen.dk\nAllerede til næste år håber Min Ven Katten Hobro at kunne tage sig af endnu flere herreløse katte, end det er tilfældet i øjeblikket. Arkivfoto: Jacob Schultz/Ritzau Scanpix\nAf Jacob Schultz/Ritzau Scanpix\nMin Ven Katten Hobro har længe manglet plads til de mange hjemløse katte, foreningen tager til sig i Mariagerfjord Kommune. Derfor har organisationen nu købt Handest Forsamlingshus, som inden længe skal fungere som katteinternat.\nHandest: Det er slut med fællesspisning og fester i det gamle forsamlingshus i Handest nord for Fårup. Fremover skal bygningen i stedet huse herreløse katte, der mangler en familie at høre til.\nSiden Lokalrådet for Handest, Glenstrup og Holmgård for alvor begyndte at planlægge opførelsen af et nyt multihus i Handest, har man arbejdet på at få afhændet byens gamle forsamlingshus til anden side.\nDet er nu lykkedes, og den nye ejer, katteinternatet Min Ven Katten Hobro, har dermed netop overtaget bygningen.\n- Jeg er så glad over, at vi endelig er her. Jeg har været forelsket i det her sted lige siden, jeg så det for første gang, for det har alt, hvad vi skal bruge for at skabe et godt internat. Det kan kun blive godt, siger internatleder Anita Sønderup.\nFra 16 til 50 katte\nDet er godt tre år siden, at Min Ven Katten åbnede sit nuværende internat i Hobro.\nInternatet er beliggende i kælderen af Anita Sønderups hjem, hvor hun har mulighed for at tage sig af 16 herreløse katte. Men det er ikke længere tilstrækkeligt, og derfor har internatlederen i et godt stykke tid ledt efter et større sted at være.\nOg det sted blev altså det gamle forsamlingshus i Handest.\n- Alle internater rundt omkring oplever i øjeblikket et stort pres, fordi antallet af vildkatte fortsat stiger, selv om mange borgere har fået steriliseret eller kastreret deres katte. Her i forsamlingshuset forventer vi at kunne lave et internat, hvor vi har mulighed for at tage 50 katte ind i stedet for de 16, vi kan hjælpe nu. Det redder ikke situationen, men alt tæller, siger Anita Sønderup, der dog ikke har planer om at tømme sin egen kælder for katte.\n- Vi har allerede en ordning, hvor vi passer folks katte i deres hjem, mens de er på ferie. Men når vi rykker selve internatet herud, opretter vi samtidig en central kattepension i kælderen, så det kommer til at fungere som en indtægtskilde for os, siger internatlederen.\nHar givet en kvart million\nMen hvad koster det egentlig at købe en gammel bygning, som ingen rigtig skal bruge længere? Svaret er ifølge Min Ven Katten 250.000 kroner, hvilket er den pris, organisationen har betalt for Handest Forsamlingshus.\n- Hvis du spørger mig, så er det et fund til de penge. Der er både handicaptoilet og alt muligt, som ellers ville koste os mange penge at få lavet, siger Anita Sønderup, som dog ikke slipper for at skulle i gang med både håndværkere og malerpensel, før de herreløse katte kan flytte ind.\nMens selve kaffestuen i bund og grund bare skal have lidt knofedt og en god klat maling, så skal forsamlingshusets festsal nemlig opdeles i en række rum, så de 50 katte ikke kommer til at stå i ét stort lokale.\nDerfor krydser Anita Sønderup fingre for, at de mange herreløse katte kan flytte ind i løbet af februar eller marts næste år.


Fjordbak - metaforer\n- Instruktion og individuel billeddannelse i plenum\n- Fælles tegning i grupper\n- Hver gruppe fremlægger deres tegning.\n- De øvrige deltagere og konsulent stiller spørgsmål og kommer med associationer og refleksioner\nTegnegrupperne skal sammensættes, så de enkelte grupper bliver så homogene som muligt, og forskellen mellem grupperne bliver så stor som muligt. Fire næsten ens tegninger tilfører ikke organisationen nær så meget som fire meget forskellige tegninger vil gøre.\nInstruktionen til øvelsen er meget afgørende. Derfor følger her et helt konkret forslag til instruktion:\n“Om lidt skal I gå ud i grupper svarende til de enheder, I til daglig arbejder i. Ledelsen er en gruppe for sig. Hver gruppe skal lave en tegning af, hvordan I ser jeres indbyrdes relationer her på jeres arbejdsplads. I skal forsøge at tænke kreativt og må meget gerne lave et fantasifuldt billede. Det kan f.eks. være, at I ser jer selv som et velfungerende håndboldhold - med velfungerende samspil og effektive scoringer. Det kan også være I ser jer som et solsystem med isolerede planeter, der alle følger sin egen bane og er helt uden indbyrdes kommunikations-forbindelser. Det kan også være I ser jer som en frodig have fuld af eksotiske planter, som bliver gødet og passet, så de trives optimalt. Men prøv selv at mærk efter, hvordan I egentlig ser jeres indbyrdes relationer. Så sæt jer godt tilrette i stolen, ryst skuldrene lidt, prøv at slappe helt af. Luk evt. øjnene og prøv at find jeres eget billede. (1 minuts stilhed) Luk nu blot øjnene op, og gå så ud I jeres grupper og tag en runde, hvor I hører alles billeder. Prøv derefter at finde frem til et fælles billede, og tegn så det. Lad jer endelig inspirere af hinanden, så I sammen udbygger det fælles billede. Og det er ikke det kunstneriske udtryk der tæller, så alle kan være med. Vi ses igen om 30 minutter.”\nDerefter hænges tegningerne op en ad gangen. Gruppen får lov til at præsentere deres tegning, hvorefter de øvrige inviteres til at stille spørgsmål eller komme med associationer. Der kan opstå dialog mellem gruppen og de øvrige, som med fordel kan gives en del plads. Processen gentages med de øvrige grupper. 15-20 minutter pr. gruppe.\nFor inspiration til brug af metaforer i konsulentarbejde, lederudvikling, teambuilding m.m., se Gareth Morgans bog “Imaginization - the Art of Creative Management” Sage Publications 1993. Se også Morgans hjemmeside på http://www.imaginiz.com. Her finder du uddrag og billeder fra bogen, artikler mv. Absolut et besøg værd.\ncheap air jordans retro jordans for sale michael kors outlet michael kors outlet sport blue 6s Louis Vuitton Outlet jordan 6 history of jordan louis vuitton outlet michael kors outlet sport blue 6s sport blue 3s louis vuitton outlet louis vuitton outlet beats by dre cheap beats by dre outlet jordan 6 history of Jordan lululemon outlet sport blue 3s foamposites for sale foamposites louis vuitton outlet louis vuitton outlet lebron 11 louis vuitton outlet kate spade outlet louis vuitton outlet cheap jordan shoes sport blue 3s louis vuitton outlet foamposites for sale louis vuitton outlet jordan 6 history of jordan louis vuitton outlet louis vuitton outlet louis vuitton outlet louis vuitton outlet louis vuitton outlet michael kors outlet louis vuitton outlet kate spade diaper bag


Standardfortrydelsesvejledningen – e-handelsjura.dk\nEn af ændringerne i den nye forbrugeraftalelov er, at sælger fremover skal give flere oplysninger om fortrydelsesret forud for et salg.\nDe sælgere, der gerne vil være helt sikre på at give de korrekte oplysninger om fortrydelsesretten, og ikke selv ønsker at formulere en tekst herom, har mulighed for at anvende den standardfortrydelsesvejledning, som fremgår af forbrugeraftalelovens bilag 1.\nBenytter man standardfortrydelsesvejledningen (korrekt), anses man for at have overholdt den forudgående oplysningspligt i relation til oplysninger om fortrydelsesretten.\nFormularen i bilag 1 kan ifølge bilagets overskrift anvendes ved\naftaler indgået uden for den erhvervsdrivendes forretningssted\nfjernsalg af varer\nfjernsalg af ikke-finansielle tjenesteydelser\nNår man udfylder formularen, skal man foretage en række valg ud fra den salgssituation, der er relevant, og derudfra vælge de korrekte tekstblokke.\nSelv om standardfortrydelsesvejledningen gerne skulle være en hjælp til de erhvervsdrivende, indeholder formularen imidlertid allerede i relation til det første valg, der skal træffes, en fejl. Selv om det af bilagets overskrift som nævnt fremgår, at bilaget kan anvendes ved salg af bl.a. ikke-finansielle tjenesteydelser, så er ingen af de under vejledningens punkt 1 anførte valgmuligheder beregnet på salg af ikke-finansielle tjenesteydelser. Den korrekte tekst i den situation er imidlertid teksten under 1a, ”hvor aftalen blev indgået”.\nOgså under nr. 5 må det siges at være ret uklart, hvordan vejledningen skal udfyldes, idet der mangler et “eller” mellem de første to sætninger, som er indbyrdes modstridende.\nSom en sidste uhensigtsmæssighed tager vejledningens sprogbrug udgangspunkt i, at vejledningen sendes til forbrugeren i et brev eller en e-mail, jf. formuleringen ”De kan benytte den vedhæftede standardfortrydelsesformular, men det er ikke obligatorisk.” i indledningen af vejledningen. Dette selv om der ikke forud for salget er nogen pligt til at sende vejledningen til forbrugeren.\nHverken loven eller forarbejderne kommer ind på, hvordan eller hvornår sælger skal præsentere forbrugeren for standardfortrydelsesvejledningen, hvis sælger ønsker at gøre brug af den.\nDet ligger imidlertid fast, at vejledningen skal præsenteres for forbrugeren forud for salget, og det ligger også fast, at der ikke forud for salget er nogen pligt til at sende vejledningen til forbrugeren.\nDet må antages, at en tydelig henvisning til vejledningen undervejs i bestillingsforløbet vil leve op til kravene. Som de fleste netbutikker i dag er indrettet, sætter forbrugeren på bestillingssiden kryds i et felt, hvor han accepterer eller erklærer at være bekendt med sælgers salgs- og leveringsbetingelser. En nærliggende mulighed vil derfor være at oplyse om vejledningen i forbindelse hermed. Hvis sælger ud for det felt, forbrugeren skal krydse af på bestillingssiden f.eks. skriver teksten ”Jeg er bekendt med salgsvilkårene og vejledningen om min fortrydelsesret, hvor henholdsvis ”salgsvilkårene” og ”vejledningen om min fortrydelsesret” er links til de pågældende dokumenter, vil dette formentlig leve op til lovens krav. Der foreligger dog i sagens natur endnu ikke nogen afgørelser omkring dette.\nAllerede på grund af dens utidssvarende sprogbrug og de nævnte problemer i vejledningen må det antages, at kun få erhvervsdrivende vil gøre brug af standardfortrydelsesvejledningen, og der er som det fremgår af forbrugeraftalelovens § 9, stk. 1 da heller ikke nogen pligt hertil. Vælger sælger ikke at benytte standardfortrydelsesvejledningen, er det dog sælgers ansvar at sørge for, at oplysningerne bliver givet på anden vis i overensstemmelse med lovens krav.


Stor fangst: Tre spritbilister stoppet på Ærø | faa.dk\nStor fangst: Tre spritbilister stoppet på Ærø\nDet har været en travl uge for politiet på Ærø. Hele tre anholdelser for spirituskørsel er det blevet til. Arkivfoto: Søren E. Alwan\nPå lidt mere end tre døgn har politiet på Ærø pågrebet tre spirtbilister. Afdelingsleder ved færdselspolitiet på Fyn, vicepolitichef Sten Sørensen, kalder det en usædvanlig stor fangst.\nÆrø: Det har været en helt usædvanlig travl uge for politiet på Ærø, hvis man ser på fangsten af spritbilister.\nCirka sådan lyder meldingen fra vicepolitiinspektør og afdelingsleder ved færdselspolitiet på Fyn Sten Sørensen fredag middag, hvor han har kunnet konstatere, at man siden tirsdag aften har måttet sigte hele tre bilister for spirituskørsel.\n- Den første blev stoppet ved 22-tiden tirsdag aften på Øsemarksvej uden for Ærøskøbing, ved det vi kalder en rutinemæssig standsning. Her kunne betjenten konstatere, at manden virkede beruset, og uden at komme ind på hvad alkometeret viste, kan man godt konstatere, at promillen så ud til at ligge noget over det tilladte, fortæller Sten Sørensen.\nFredag morgen tidlig var der så atter gevinst, da politiet klokken 6.42 rykkede ud til et færdselsuheld på Kirkevej i Marstal, hvor to biler var kollideret.\n- Her kunne betjenten konstatere, at føreren af det ene køretøj virkede påvirket, og efter et pust i alkometeret blev han anholdt for spirituskørsel og for at have forårsaget færdselsuheldet, fortæller Sten Sørensen og understreger, at det tilsyneladende var mere held end forstand, at der kun skete materiel skade under uheldet.\nOg så når vi frem til pågribelsen af den sidste spritbilist, der næsten kan betegnes som en bifangst.\n- Ja morsomt kan man vel ikke kalde det, men mens betjenten står og tager rapport ved uheldet her fredag morgen, kommer der en mand kørende forbi og stopper for lige at spørge, hvad der dog er sket her, og der kan betjenten med det samme se, at han bestemt heller ikke er appelsinfri, så han bliver også anholdt, fortæller Sten Sørensen.\nTre er mange\nAt pågribe tre spritbilister på så kort tid på Ærø er med Sten Sørensen egne ord "ret usædvanligt".\n- Tre er mange. Da vi i færdselspolitiet sidste sommer havde ATK-bilen og motorcyklerne ovre på Ærø i en lignende periode på tre-fire dage, tror jeg, vi bare fangede en enkelt, der kørte spirituskørsel, så det er voldsomt mange på så kort tid. Og det er jo værd at understrege, at denne gang er det altså ikke os, der har været i aktion på Ærø. Når vi gør det, kan der godt ses en stigning i antallet af sager, men det er altså de helt almindelige betjente, der kører der til daglig, der har fanget de her, siger vicepolitiinspektør Sten Sørensen.\nNår det er sagt, forklarer han dog også, at der i denne måned er ekstra meget fokus på netop spritbilismen, fordi det traditionen tro er den måned, hvor der afvikles flest festivaler landet over, og i den forbindelse synes Sten Sørensen også, det er værd lige at minde alle dem, der skal til Grollefest i weekenden om at lade bilen stå, når man har fået en tår over tørsten.\n- Og jeg kan sige, uden at afsløre for meget, at politiet også er til stede derude.


Kommune og festival indgår samarbejdsaftale - Roskilde Kommune\nDenne side er ikke aktuel, men er fundet i vores arkiv 25 06 2010\nKommune og festival indgår samarbejdsaftale\nRoskilde Kommune vil styrke samarbejdet om at udvikle og markedsføre Roskilde som førende på den rytmiske scene og det bedste sted i Danmark til at fremme, lede og understøtte det frivillige arbejde og medborgerskab. Byrådet tiltrådte samarbejdsaftalen på mødet den 24. juni.\nTil formålet afsætter begge parter i perioden 2011 til 2013 hver ½ mio. kr. årligt. Pengene skal bruges til at markedsføre og brande gennem konkrete initiativer. Desuden ønsker Roskilde Kommune og Roskilde Festival at skabe en fælles platform og organisation til gavn for de kulturelle aktører og aktiviteter, ikke mindst i forhold til fundraising og til branding af Roskilde som førende på den rytmiske scene.\nAftalen indeholder tre strategiske samarbejdsspor: Musicon og byudvikling i Roskilde, frivilligt arbejde og medborgerskab samt turisme og erhvervsudvikling.\nDer nedsættes en fast udviklingsgruppe med tre repræsentanter fra henholdsvis Roskilde Kommune og Roskilde Festival. Udviklingsgruppen vil være styregruppe for samarbejdet og fastsætte årlige succeskriterier. Den strategiske samarbejdsaftale er 3-årig. Udviklingsgruppen skal være udpeget inden 1. oktober 2010, og aftalen udløber ultimo 2013.\nGenvej til samarbejdsaftalen på kommunens hjemmeside.


Angreb i Orlando - Side 4 - Debatten\nIndlægaf Advocatus-Diaboli » 13. jun 2016, 14:42\nTorn skrev: Hvilke evner mener du da, der ligger over 3. eller 4. niveau i Blooms taksonomi og som debattøren mangler?\nTrin 5 og 6.\nDebattøren er på trin 1 med indlægget "En vigtig detalje, nu hvor halvtreds mennnesker ligger døde og et halvt hundrede flere er mærkede for livet..."\nKommer næsten op på 2 med indlægget "Hvad ville du helst skydes i hovedet med? En semi-automatisk riffel eller en fuldautomatisk?", men dumper fordi han ikke har forstået problemstillingen.\nIndlægaf Torn » 13. jun 2016, 15:16\nTrin 5 og 6. Haha, OK\n... trin 5 og 6 indeholder netop vurdering og refleksion, som du mener pågældende debattør ikke forstår eller magter. Måske har I en historik, men det er ubehøvlet at påstå og det er lav debatstil af dig. Jeg orker ikke lige at afspore tråden yderligere og stiller mig tilfreds med, at vi to ikke definerer en ordentlig debattone på samme måde.\nIndlægaf Muin » 13. jun 2016, 18:25\nJeg ved godt at det er en fordom i ligeså høj grad som negative fordomme, men jeg tror at jeg generelt ser homoseksuelle mennesker som bedre mennesker end heteroseksuelle. Der er noget med den der balance mellem det feminine og det maskuline, der går op i en højere enhed, hos mange af de homoseksuelle mennesker jeg har mødt. Og det er dumt at have fordomme, også af den positive slags - men det er sådan jeg har det, og derfor rammer dette angreb mig ekstra meget i hjertekulen.\nJeg er fuldstændig ligeglad med hvem der har gjort det. Det kunne ligeså godt have været en "almindelig" amerikansk tosse. Men jeg kan godt se at det desværre kan være med til at blusse op for hadet, at det er tilsyneladende er en der har gjort det i Islams navn.\nSom der var en der skrev på Twitter: Vi bliver nødt til at tro på, at der er mere kærlighed i verden, end had.\nDet vil jeg blive ved med at tro på...\nSenest rettet af Muin 17. jun 2016, 21:39, rettet i alt 1 gang.\nIndlægaf Urtekussen » 13. jun 2016, 19:02\nJeg synes det er så uhyggeligt med IS.\nLige meget om det reelt er dem, der har beordret det, eller om de "bare" tager skylden, så virker det præcist som de ønsker.\nJeg er skide bange.\nHvis først jeg tænker over det, så tør jeg ikke rejse, tage til koncerter, på club eller i forlystelsespark med børnene.\nDet næste bliver vel, at de går ind i børnehaver eller skoler og skyder og voldtager\nJeg kan slet ikke se, hvordan man skal kunne vinde.\nIndlægaf Frode L. » 13. jun 2016, 23:27\nnår trump bliver præsidænt lukker han muslimerne ude.kunne vi godt bruge her.\nIndlægaf Wizzze » 14. jun 2016, 05:56\nUrtekussen skrev: Jeg synes det er så uhyggeligt med IS.\nDer er større chance for at dø fra et bistik eller at blive ramt af lynet, end at blive ramt af en terrorists kugler!\nDet allerværste man kan gøre, er at ændre livsstil og isolere sig pga. terrorisme, det er hvad de ønsker at opnå, lad dem leve i deres mørke forfejlede verden. Du skal netop gå ud og more dig, gå til koncerter, tage ungerne i tivoli, leve livet, være glad og positiv, feste, drikke, hore osv. alt det de hader\nIndlægaf Urtekussen » 14. jun 2016, 06:36\nJeg hader at smide mor-kortet, men jeg tror altså helt sikkert de her følelser hænger sammen med det.\nJeg ville have sagt det samme for 6 år siden - da kunne det ikke røre mig overhovedet.\nMen jeg er blevet bims af børn\nIndlægaf Precaseptica » 14. jun 2016, 06:53\nDer er nok større chance for at gutten blot "dedikerede" sin terror til IS og at det ikke var dem der bad ham udføre den. Hvad der er langt mere problematisk er at imamer udenfor konteksten ideologisk bakker op om den slags grusomheder.\nIndlægaf DetSorteCirkus » 14. jun 2016, 07:03\nUrtekussen skrev: Jeg hader at smide mor-kortet, men jeg tror altså helt sikkert de her følelser hænger sammen med det.\nDet tror jeg bestemt, at der er noget om. Det er naturligt i ordets bogstaveligste forstand, at man får et større fokus på beskyttelse, når man bliver forælder.\nSamtidig kan jeg dog også godt selv mærke, at jeg også bekymrer mig mere om mine sikkerhed end tidligere, og at der er en sammenhæng mellem den følelse og de mange voldsomme og (i situationen) uventede terrorangreb. Jeg er faktisk pænt træt af den der evige smøre om, at vi bare og pinedød skal blablabla, for ellers har "de" vundet. Jeg synes faktisk, at det efterhånden er blevet en automatreaktion, som man efter min mening skal passe på ikke kamrer over i naivitet og manglende vilje til at indse, at udviklingen ikke er statisk, og at vi ikke er urørlige i, bare fordi vi bor i den vestlige verden. Jeg har en ide om, at denne insisteren på ikke at lade sig påvirke til dels har sin rod i, at det er flere generationer siden, at store grupper af borgere i en række europæiske lande har oplevet samfundsmæssige forandringer med direkte og omvæltende betydning for deres egen tilværelse.\nHvis man ikke føler en øget frygt, skal man selvfølgelig ikke søge den, men jeg synes, at man skal passe på med at affærdige andres billede af situationen som nervøst opspind.\nIndlægaf DetSorteCirkus » 14. jun 2016, 07:25\nRakel skrev: Ikke destro mindre er mange af os vokset op i denne frygt og måtte lære at tøjle den. Jeg er fx vokset op med den nordirske konflikt i London - det var hverdag med bombetrusler i London. Alligevel færdes vi i London og passede det, som vi skulle.\nHistorisk set er faren for at dø/ende i et terrorangreb ikke så høj, at frygten må ødelægge vores livsglæde.\nJeg er mor til tre og kender følelsen, men vælger at se på det store perspektiv og der er det nok mere sandsynligt at komme til skade i trafikken.\nJeg synes, at der er stor forskel på at "tøjle sin frygt", som jeg også selv gør, og så "at leve og more sig mere, end man plejer at gøre, for ellers har terroristerne vundet". Hvor det første er et godt råd baseret på viden, kan jeg godt, afhængig af konteksten, føle, at det andet bliver en floskel, der ikke tager højde for/respekterer den oprigtige frygt, som nogen føler.\nIndlægaf Precaseptica » 14. jun 2016, 07:38\nEr man oprigtigt bange for terror og for at leve i fx Danmark, så synes jeg, at man skal søge hjælp. For at få nogle perspektiver på det ig skr det, der hældes ned over os, når det sker. Jeg tænker, at man i den grad svælger i død og ødelæggelse i disse år på en måde, der lægger op til frygt og angst. Istedet for at se mere objektivt (og fx historisk på det) på det med mulighed for at eskalere følelsen af frygt ned. Det er ærgerligt, hvis frygt for terror i Europa afholder mennesker fra at leve deres liv. Og i min oprik endnu værre, hvis det smitter fra forældre til børn.\nJeg prøver ikke at negligere de tab, dom vi har oplevet i verden. Men i lyset af krig, trafikulykker, naturkatastrofer, flyulykker, sygdomsepidemier med mere, så er risikoen for at dø i et terrorangreb minimal.\nFokus på terror er blot meget ekstrem overdrevent fx i medierne og kaster mere dårligt af sig end godt i min optik, hvis folk oprigtogt er bange på egne og børnenes vegne i Europa.\nEt godt tip er også at stoppe med at følge nyhederne for en tid. Det hjælper rigtigt meget og det viser hvor stor en rolle medierne spiller i at gøre verden så lille at alt føles tæt på.\nIndlægaf Urtekussen » 14. jun 2016, 07:42\nJeg har ikke set nyhederne i fem år.\nIndlægaf Urtekussen » 14. jun 2016, 07:55\nJeg sorterer rigtig meget i hvad jeg ser og hører, men man kan jo ikke slippe for alt.\nJeg kunne i øvrigt godt tænke mig at jeg kunne kommentere i en tråd, uden at det skal drejes over på at jeg har et problem med angst.\nSå jeg er ude igen.\nIndlægaf Torn » 14. jun 2016, 10:32\nUrtekussen skrev: Jeg sorterer rigtig meget i hvad jeg ser og hører, men man kan jo ikke slippe for alt.\nJeg er ikke mor og alligevel har terror også mærket mig. Jeg tror især, det var efter Danmark blev ramt. Jeg er ikke angst, men jeg er begyndt at søge efter nærmeste udgang til koncerter, eksempelvis. Flugtplaner bliver sporadisk undersøgt, når jeg er til store forsamlinger. Jeg tager jo stadig til de her ting og jeg nyder fx koncerten, men jeg gør det ikke ubekymret.\nIndlægaf kidkomb » 14. jun 2016, 10:38\nJeg gør præcis det samme. Jeg synes ikke det er at lade nogen vinde, at være på forkant med tingene. Så har man netop større chance for at "vinde", hvis uheldet er ude.


Ha Long Hotel i Vung Tau til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\n102 Ha Long Street, Ward 2, Phuong 2, Vung Tau, Vietnam - Se på kort\nMere om Ha Long Hotel\nHa Long Hotel har en fremragende beliggenhed i Phuong 2 og er det idéelle udgangspunkt for at opleve Vung Tau. Med sin beliggenhed kun 2 km fra byens centrum og 130 km fra lufthavnen tiltrækker dette populære 2-stjernede hotel talrige rejsende hvert år. Hvis du ønsker mulighed for sightseeing og at opleve lokale seværdigheder, så behøver du ikke at gå langt, da hotellet ligger tæt på Chua Tu Quang Tempel, Verdensplan Arme Museum, Lotus Havet Tårn.\nHa Long Hotel tilbyder fremragende service og et bredt udvalg af bekvemmeligheder og forpligter sig til at sikre sine gæster et så behageligt ophold som muligt. Hotellet tilbyder sine gæster adgang til et stort udvalg af servicetilbud, som gratis trådløst internet på alle værelser, døgnåben reception, trådløst internet i fællesområder, parkering, roomservice.\nHa Long Hotel omfatter 36 værelser, der alle er smagfuldt indrettede. Mange af dem kan endda tilbyde bekvemmeligheder som fladskærms-TV, internetadgang - trådløst, trådløst internet (medfølger), ikke-rygerværelser, aircondition. Uanset om du er fitnessentusiast eller blot ønsker at slappe af efter en lang dag, har du mulighed for at nyde fritidsfaciliteter i topklasse, som golfbane (inden for 3 km). Med sin idéelle beliggenhed og imponerende faciliteter så vil Ha Long Hotel opfylde dine behov på mange måder.\nAlle slags rejsende (174) Forretningsrejsende (4) Par (76) Rejsende alene (34) Familie med små børn (33) Familie med store børn (10) Gruppe (17)\nAlle slags rejsende (30) Par (8) Rejsende alene (11) Familie med små børn (2) Gruppe (6)


At skaffe et godt afkast for medlemmerne har altid været den vigtigste prioritet for JØP. Det nye er, at pensionskassen nu samtidig - systematisk på tværs af aktivklasser - vurderer sin rolle som ansvarlig investor. Men hvad vil det egentlig sige at være en ansvarlig investor? For JØP har det været afgørende, at politikken står på et solidt og objektivt fundament.\nSenest opdateret den 27. juni 2018


Laboratorier | CBRE\nVores integrerede Laboratory Solutions (iLS) tilbyder en lang række innovative laboratoriefaciliteter og -løsninger. De kan optimere forretningskritiske laboratorieaktiviteter og forbedre effektivitet og aktivets tilgængelighed. Samtidig reduceres omkostninger og risici, og dermed bliver der mere tid til forskning og videnskabelige resultater i det enkelte laboratorie.\nGlobalt styrer iLS-teamet en omfattende række centrale laboratorie- og analyseinstrumenter, hvoraf størstedelen er inden for de kritiske rammer af GXP-kvalitetssikringen. I lægemiddelindustrien arbejder vores iLS-eksperter i partnerskaber med en række førende internationale selskaber.\nMålet er at skabe kundespecifikke løsninger, der hjælper selskaberne med at opnå de rigtige resultater. Det nås ved at levere en kombination af egenudvikling og styret, relevant udstyr fra udviklere og specialistforhandlere. CBREs iLS-team yder support til alle de centrale brancher, der udfører videnskabeligt arbejde, udvikler og tester under strenge regler og krav. Det omfatter biologiske studier, sundhed, olie og gas, miljøydelser, fødevarer og drikke, kemiske virksomheder, industriel fremstilling, universiteter og museer, der kræver særlige laboratoriefaciliteter.\nVores eksperter giver den omfattende støtte til drift, kvalitet og overholdelse, som der skal til for at opfylde de mest kritiske regulatoriske miljøer. Derudover får organisationen også en række laboratorieydelser, der giver ekstra værdi.\nOmfattende og fuldt integrerede ydelser til ethvert laboratorie\nCBRE kan tilbyde en omfattende og fuldt integreret portefølje af ydelser, der dækker hele levetiden for et laboratorie. Løsningen kan omfatte laboratoriets design, konstruktion, beliggenhed, omplacering, modernisering og dag-til-dag-aktiviteter. Det kan være alt fra vedligeholdelse, reparation, kalibrering, virkningsgrad, kvalificering og validering af avanceret udstyr til vask af glas og autoklaver, håndtering af forbrugsvarer, lager og affald, opsætning af udstyr, medieforberedelse, optimering af metoder og hjælp til robotter og automation.\nVores eksperter leverer uvildig rådgivning uafhængig af forhandlere og teknologi, men til gengæld baseret på den viden og erfaring der er indsamlet gennem arbejdet med laboratoriefaciliteter over hele verden.\nKundespecifikke løsninger der optimerer aktiviteter og giver mere tid til forskning\nVores iLS-team tilbyder hjælp til laboratorieudstyr, tekniske laboratorieydelser og overordnede laboratorieydelser. Desuden er der et udvalg af supplerende specialiserede laboratorieydelser, som giver bedre resultater for vores kunder og skaber mere tid til forskning, der styrker forretningen.\nStyring af indkøb og flere forhandlere: Eksperter i forsyningskæder og indkøb til laboratorier sikrer kunden en optimal omkostningsmodel og tilgang.\nDatarådgivning: Her kombineres smarte analyse- og business intelligence-værktøjer med ekspertise og styring i hele aktivets levetid. Alt er designet til at forbedre udstyrets anvendelse og virkningsevne.\nProgramstyring og innovation: Vores team af specialiserede projektmanagere fokuserer på at støtte kundernes kritiske laboratorieprogrammer. Det omfatter omplacering af laboratorier, modernisering og innovative, værdiskabende initiativer.\nKundeengagement: Kundespecifikke roller og programmer der skaber højt engagement hos interessenter inden for komplekse, forskningsmiljøer. Det indbefatter en række videnskabelige koordineringsroller i laboratoriet for at støtte vores kunders forskningsmiljøer og hjælpe med at fremskynde deres vigtige forsknings- og udviklingsaktiviteter.


SRP: FTZ A/S værdikæde og internationalisering\nDu er her: Forside / HHX / Opgaver / SRP: FTZ A/S værdikæde og internationalisering\nLavet af Kasper Hjortshøj Østergaard\n4 Karakteristik af virksomheden og dens konkurrencebetingelser\n4.1 FTZs konkurrencebetingelser\n4.2 Virksomhedens hidtidige fokus på internationalisering\n4.3 Delkonklusion 1\n5 Analyse af værdikædens sammensætning med hbp. tilpasning til internationalisering\n5.1 Primære aktiviteter\n5.2 Udgående logistik\n5.3 Tilpasning til internationalisering\n5.5 Indkøb og forsyninger\n5.6 Tilpasning til internationalisering\n5.7 Overordnet omkring værdikæden ifb. med internationalisering\n5.8 Kritik af Porters udvidede værdikæde\n5.9 Delkonklusion 2\n6 Vurdering af de virksomhedsøkonomiske konsekvenser ifht. internationalisering\n6.1 Delkonklusion 3\nThe purpose of this study is to investigate the company FTZ Autodele & Værktøj A/S within the overall subject area of internationalizing. The basis of the study is to analyze the current competi-tion on the Danish market of spare parts after giving a simple characterization of the company. Fur-thermore the paper will analyze the composition of the company’s value stream in order to find the most important parts of it and thereby analyze the necessary adjustment in order to internationalize successfully. Finally the study will assess the consequences for the company in proportion to inter-nationalize.\nThe study has been made by examining various different theoretical aspects and comparing them to both external and internal empiricism.\nThe result of the analysis shows that these current years could be the right ones for FTZ to start in-ternationalizing because of their current situation within their line of business. Furthermore it shows, that in order to internationalize successfully, the value creation within the value stream mostly happens within just a few areas, which is why these are the most important to adjust right, if the company decides to internationalize. Finally, the paper concludes, that there are several different pitfalls for the company in order to internationalize, but that the possible yield is good.\nFTZ Autodele & Værktøj A/S er Danmarks største autogrossist til de danske autoværksteder for person- og varebiler op til 3500 kilo med 51 afdelinger og knap 1.000 ansatte i Danmark med ho-vedsæde i Odense. Virksomheden har i de seneste år oplevet stor fremgang som følg af et koncept ikke mange konkurrenter i branchen er i stand til at kopiere. Virksomheden dækker i dag over halv-delen af markedet med sin markedsandel, men har, trods den stigende globalisering i verden, aldrig forsøgt sig på internationale markeder med sit koncept.\nMed udgangspunkt i problemformuleringen:\nKarakteriser virksomheden FTZ Autodele & Værktøj A/S og deres konkurrencebetingelser.\nAnalyser værdikædens sammensætning med henblik på tilpasning til internationalisering.\nVurder de virksomhedsøkonomiske konsekvenser for virksomheden i forhold til internatio-nalisering\nVil opgaven derfor, vha. af karakteristik, analyse og vurdering, forsøge at opnå en samlet konklusion omhandlende om hvorvidt virksomhedens nuværende konkurrencebetingelser taler for internationalisering, hvilke tiltag i værdikæden virksomheden bør fokusere på ved en eventuel internationalisering samt en vurdering af de virksomhedsøkonomiske konsekvenser ved disse nødvendige tiltag.\nMarkedet opgaven beskæftiger sig med, er naturligt afgrænset ved FTZs primære arbejdsområde som autogrossist for de danske autoværksteder for person- og varebiler op til 3500 kilo\nOpgaven afgrænser sig desuden til at omhandle FTZ på koncernniveau og pga. den meget omfattende problemformulering tager analysen kun dybdegående udgangspunkt i de aktiviteter hvor den største værdiskabelse i virksomheden sker, dvs. hvor tilpasningerne til internationalisering er vigtigst. Samtidig tages der med ordet ’internationalisering’ udgangspunkt i nærmarkedsmetoden, idet denne metode virker logisk at benytte for virksomheden ifb. med sin eventuelle internationalisering. Metoden virker logisk, da virksomheden bl.a. har bevist, at deres koncept fungerer med den nuværende købsadfærd på B-2-B markedet, hvorfor lande med lille miljøafstand i nærmarkedsmetoden ville være ideel.\nVurderingen vil afgrænse sig til at omhandle de finansielle og rentable konsekvenser ved en internationalisering, idet disse områder naturligt vil blive påvirket uanset hvor der investeres, da opgaven foregår på koncernniveau. Samtidig bliver de logistiske konsekvenser og den logistiske effektivitet naturligt berørt i analysen, hvorfor de finansielle og rentable konsekvenser er mere interessant at vurdere på.\nVirksomhedens leveringsservice er den altoverskyggende kritiske succesfaktor for FTZ sammen-hængende med virksomhedens indkøbsstyring. Disse har begge muligheder for at blive belyst grundigt ved brug af Porters udvidede værdikæde, hvorfor denne model er udvalgt til analysen. Modellen benyttes til opgaven, selvom den i sin grundform er udarbejdet til produktionsvirksomhe-der. Det er dog stadig muligt at benytte modellen for en handelsvirksomhed som FTZ, såfremt man tilpasser den, så den tager udgangspunkt i de vigtigste aktiviteter for netop virksomheden og deraf analysere hvor i værdikæden, den største værdi for kunderne og konkurrencemæssige fordele ska-bes. Derfor er et teoretisk begreb som f.eks. ’produktion’ i modellen mindre relevant for netop denne virksomhed, idet virksomhedstypen her mere eller mindre udvander begrebet teoretisk i den sammenhæng modellen er bygget op.\nModellen er desuden udarbejdet med fokus på tværperspektiv i sin grundform, men med opgavens fokus på tilpasninger ved en evt. kommende internationalisering i analysen, har modellen i brug fået en del længdeperspektiv tilføjet.\nOpgaven er udarbejdet pba. af interne oplysninger fra virksomheden, samt en lang række offentligt tilgængelige kilder. De interne oplysninger fra virksomheden stammer fra et personligt interview med afdelingleder hos FTZ i Aarhus, Kent Mortensen, fra virksomhedens årsrapporter, en udleveret intern præsentation af virksomheden samt hjemmeside. Interne oplysninger fra virksomheden er i størst muligt omfang holdt op mod en imod forskellige eksterne kilder, med det formål at holde objektiviteten høj. Hovedparten af de eksterne kilder stammer fra offentlige aviser og branchemagasiner, hvori der må forventes relativt stor objektivitet og pålidelig, men forbehold er stadig taget, og størstedelen af opgaven er skrevet udfra forskelligt empirisk materiale.\nKarakteristik af virksomheden og dens konkurrencebetingelser\nFTZ blev grundlagt i 1962 og er gennem både organisk vækst og vækst via integration igennem opkøb og fusioner med andre virksomheder blevet landsdækkende markedsleder på det danske marked med en markedsandel på over 50 %.1\nFTZs omsætning var i regnskabsåret 2011/12 på 1.719 mio. kr. og virksomheden opnåede et årsresultat på 118 mio kr., hvilket er hhv. den største og det næststørste nogensinde for virksomheden. Aktiemajoriteten er ejet af den tyske koncern Hella med 72 % af aktierne, mens resten er stortset ligeligt fordelt mellem 3 minoritetsaktionærer.2\nVirksomheden er opdelt i 5 regioner, spredt ud over hele Danmark, med 1-2 regionslagre placeret i hver region, samt med et centrallager på 24.000 kvadratmeter placeret ved hovedsædet i Odense.3\nAlt i alt har virksomheden et både meget bredt og dybt sortiment med over forskellige 300.000 varenumre og over 3.000.000 varer liggende på lager, som leveres stort set efter behovet hos auto-værkstederne af FTZs 350 vare-og lastbiler. FTZ har, med sit koncept om levering indenfor meget få timer af stort set hvilken som helst vare, gjort, at autoværkstederne ikke selv behøver at være lagerførende længere, når man er kunde hos FTZ.\nVirksomhedens kunder er både frivillige og ikke-frivillige kæder af autoværksteder men også min-dre selvstændige autoværksteder, altså en blanding af disse, hvilket altså betyder at de har forskellig forhandlingsstyrke overfor FTZ pga. den forskellige økonomiske betydning for FTZ.4\nLangt de fleste varer kan leveres stortset øjeblikkeligt på bestilling fra et af regionallagrene, mens resten kan leveres fra hovedlageret til næstkommende hverdag. Altså er den udgående logistik i virksomheden og den leveringsservice med ’’Just-in-time’’-levering virksomheden er i stand til at yde overfor sine kunder pga. et omfattende logistiksystem virksomhedens største kernekompetence. Det er primært her værdien for virksomhedens kunder bliver skabt og virksomheden differentierer sig fra sine nærmeste konkurrenter. ’’Vi har et godt koncept og varerne på hylden – hvis ikke, har vi dem fra Odense næste dag’’ som afdelingsleder hos FTZ Palle Jørgensen har udtalt det.5\nSammenhængende med virksomhedens føromtalte kernekompetence differentierer virksomheden sig primært fra disse konkurrenter med sin landsdækkende geografiske dækning, store bredde samt dybde i sortimentet samt med sit akademi som er det første af sin art i Danmark. Akademiet funge-rer både som uddannelse og efteruddannelse af eget personale, samt som et substituerende produkt for virksomhedens kunder til uddannelse af deres medarbejdere, hvilket altså også er en af virksom-hedens vigtige støttekompetencer som differentierer dem fra konkurrenterne.\nVirksomhederne i branchen for person- og varebiler op til 3500 kilo, som FTZ befinder sig i, er alle private virksomheder. Markedet er præget af, at de store udbydere dominerer langt størstedelen af markedet, hvor FTZ alene har en markedsandel på over 50 %. Andre konkurrenter i den snævre konkurrence for FTZ som Mekonomen A/S, Au2parts og Auto-G, hvoraf de to sidste er hhv. en frivillig kæde og et medlemsejet aktieselskab, har alle markedsandele på mellem 10 og 15 %, med Mekonomen som den største af de 3.6\nFTZ har altså med en forholdsvis stor procentavance indtaget den dominerende konkurrencemæssige position som markedsleder. FTZ er ikke kun markedsleder målt på procentmæssig markedsandel, men agerer også som markedsleder på flere punkter. Virksomheden er som bekendt landsdækkende med 51 afdelinger, hvilket i denne branche må betragtes som værende intensiv distribution, med landsdækkende geografisk dækning. Samtidig produktudvikler virksomheden hurtigere end sine konkurrenter, som det f.eks. ses med FTZ Akademi, der er det første af sin art indenfor autogrossistbranchen i Danmark.7 Dette sammenlagt, er med til at udvide og forsvare FTZs markedsandel på et marked, der ved siden af FTZ har de specielt førnævnte konkurrenter som dominerende spillere. Nationalt indtager specielt Au2parts og Auto-G rollen som markedsfølgere pga. deres begrænsede økonomi, mens Mekonomen i højere grad agerer som markedsudfordrer pga. sin langt højere finansielle kapacitet idet den er del af en nordisk koncern. 8 Dette gør Mekonomen i stand til både at udføre frontale og flankeangreb på hhv. FTZ og sine mindre konkurrenter, såsom f.eks. opkøb af konkurrenter, hvilket gør dem til en farlige konkurrent for FTZ.9 Au2parts og Auto-G benytter på visse punkter, med deres rolle som markedsfølger, en mild form for kopiering af FTZs koncept, samt forsøger som oftest at udkæmpe enkelte FTZ afdelinger regionalt med billigere produkter.10\nDet kan altså nævnes at de to største spillere i branchen, FTZ og Mekonomen udgør en strategisk gruppe, idet de begge er landsdækkende, mens Au2parts og Auto-G som hhv. frivillig kæde og medlemsejet aktieselskab udgør en anden strategisk gruppe, idet de er mere regionalt områdeorienteret med mange små afdelinger.11\nVæksten i autogrossistbranchen har de seneste år været stor, hvilket selvsagt tiltrækker potentielle indtrængere, som kan lægge yderligere pres på konkurrencen og FTZs markedsandel. Branchen har dog forholdsvist høje indgangsbarrierer, idet det er de store virksomheder som dominerer markedet, hvorfor det kræver en del kapital at entrere det.\nKonkurrencen i autogrossistbranchen er dog på nuværende tidspunkt forholdsvist hård og, i højere grad end tidligere, præget af konkurrence på pris. Autoværkstederne har haft en meget faldende aktivitet i hele 2012, hvilket naturligt smitter af på autogrossistbranchen. Den hårde priskonkurrence, skabt af den faldende aktivitet, har resulteret i underskud i specielt første halvår af 2012 hos flere af de store spillere i branchen, herunder FTZ og Mekonomen, som begge har mærket kraftig nedgang i aktivitetne.12 Selvom Mekonomen har overtaget markedsandele i første halvår af 2012, har prispresset alligevel givet dem underskud.13\nNedgangen i salget er sket forholdsvist pludseligt pga. faldende aktivitet på det danske autoværksteder. I branchen for autoreservedele er der generel konsensus om, at den økonomiske krise selvsagt stadig præger de danske autoværksteder, idet de fleste forbrugere stadig udsætter en reparation længst muligt. Det danske privatforbrug står stadig meget stille trods store opsparinger i husholdningerne, og i en ny Rambøll-undersøgelse siger 8,8 % af danskerne, at deres privatforbrug vil stige i år 2013, mens næsten tre gange så mange, 23,6 %, tror at det vil falde .14\nAntallet af nye biler solgt indenfor de 12 måneder er dog på nuværende tidspunkt det højeste nogensinde med ca. 175.000 biler, hvilket selvsagt tegner lysere for fremtiden for autoværkstederne og dermed autogrossistbranchen. Af disse er over 110.000 af dem dog billige minibiler, som er en meget kraftig stigning i salget af disse, hvilket man i branchen mener spiller den største rolle mht. til nedgangen i aktiviteten hos de danske autoværksteder, idet køb af biler til under 100.000 får mange til at opgive de ældre biler, som ellers ville have krævet nye reservedele. 15\nDen danske bilpark bliver dermed naturligt yngre, hvilket på nuværende tidspunkt får behovet for reservedele til at blive mindre. Specielt FTZ og Mekonomen ser dog optimistisk på fremtiden, og mener at de billige bilers reservedele vil blive hurtigere slidt, hvilket skaber et større behov for reservedele i fremtiden. Desuden vil danskernes udsættelse af deres reperationer på autoværkstederne naturligt komme tilbage med selvforstærkende kraft, eftersom reperationerne dermed bliver dét større i fremtiden, hvilket selvsagt gavner autogrossistbranchen. Dog afspejler prognoserne fra bl.a. Nordea til danskernes privatforbrug i 2013 og 2014 stadig forholdsvis stor pessimisme, da disse kun forventer ganske små stigninger på 1,4 % og 1,8 % for hhv. 2013 og 2014.16\nVirksomhedens hidtidige fokus på internationalisering\nVirksomheden befinder sig på nuværende tidspunkt kun i Danmark og på Færøerne, og deres vision muligivs taler en smule imod vækst ved geografisk markedsudvikling, idet ’’indtjening står før vo-lumen’’17. Ledende personer i virksomheden ser dog efterhånden virksomhedens eksportmotiver blive større og større, herunder specielt med virksomhedens gode nøgletal og store markedsandel på det danske marked.18 Desuden har den hårdere konkurrence i branchen i 2012 selvsagt fået virksomheden til at rette interesse mod andre indtægtskilder.\nSom det ses i bilag 119 har virksomheden nemlig haft rigtigt gode nøgletal i analyseperioden og virksomhedens rentabilitet er blevet forbedret i analyseperioden, da afkastningsgraden er steget fra 15,4 % i regnskabsåret 2008/09 til 20,5 % i regnskabsåret 2011/12, dvs. en stigning på 5,1 procent-point. Afkastningsgraden lå dog endnu højere i regnskabsåret 2010/11 med 23,6 %, men den faldende aktivitet i branchen i år 2012 som har medført et mindre resultat af primær drift samt en stig-ning i virksomhedens aktiver har resulteret i en svagt faldende afkastningsgrad. Afkastningsgraden ligger dog stadig på et meget tilfredsstillende niveau sammenlignet med markedsrenten inkl. risiko-tillæg.\nDen faldende afkastningsgrad i det seneste regnskabsår skyldes både en forringet indtjeningsevne, dvs. overskudsgrad, samt kapitaltilpasningsevne, da disse begge er faldet i regnskabsåret 2011/12.\nIndtjeningsevnen er sammenlagt steget med 2,1 procentpoint i analyseperioden til 9,1 % i regn-skabsåret 2011/12, mens antallet af gange aktiverne er blevet omsat modsat er svagt faldet fra 2,2 gange i regnskabsåret 2008/09 til 2,17 gange i regnskabsåret 2011/12.\nEgenkapitalens forretning er i analyseperioden steget fra 23,3 % i regnskabsåret 2011/12 til 28,9 % i regnskabsåret 2008/09, hvilket er en stigning på 5,6 procentpoint. Egenkapitalens forretning ligger på et meget tilfredsstillende niveau sammenlignet med markedsrenten inkl. risikotillæg, men er dog faldet i det seneste regnskabsår pga. den faldende aktivitet i branchen som har medført et mindre resultat før skat samt en stigning i virksomhedens egenkapital.\nVirksomheden tjener på at arbejde med gæld, dvs. fremmed kapital, idet gældsrenten ligger lavere end afkastningsgraden. Den investerede kapital i virksomheden, har altså givet et højere afkast end den rente, der er betalt til långiverne.\nSoliditetsgraden i FTZ er i analyseperioden steget fra 66,5 % i regnskabsåret 2008/09 til 72 % i regnskabsåret 2011/12, hvilket er en stigning på 5,5 procentpoint. Dvs. at virksomhedens andel af aktiver der er finansieret med egenkapital er steget, og dette betyder altså, at gældssætningsgraden i virksomheden er faldet tilsvarende, da disse tilsammen udgør 100 %.\nSoliditetsgraden er udfra et soliditetshensyn, hvor man som hovedregel snakker om minimum 30-40 % i veletablerede selskaber, meget tilfredsstillende, hvilket er medvirkende til gode lånebetingelser for FTZ samt gør den modstandsdygtig overfor tab.\nAutogrossistbranchen er presset på nuværende tidspunkt, FTZ befinder sig kun i Danmark og har meget tilfredsstillende nøgletal samt tjener på at arbejde med gæld. Virksomhedens eksportmotiver er altså mange, og internationalisering er i høj grad en mulighed for virksomheden for at oprethol-de/udbygge sin indtjening. Virksomheden har mulighed for agere proaktivt nu i stedet for på et se-nere tidspunkt at skulle reagere reaktivt.\nAnalyse af værdikædens sammensætning med hbp. tilpasning til internationalisering\nIdet virksomheden ikke selv har haft fokus på internationalisering indtil nu, hverken i form af eks-port eller outsourcing af aktiviter, er virksomhedens værdikæde ganske naturligt ikke umiddelbart tilpasset til en evt. internationalisering, som flere ting i virksomheden og dens branche på nuværende tidspunkt ellers taler for, kunne være en god idé.\nDe primære aktiviter analyseres først, idet disse, både teoretisk i Porters udvidede værdikæde, men også praktisk i virksomheden, udgør langt den største værdiskabelse for de produkter og den service FTZ udbyder og altså skaber den største værdi for forbrugeren, hvilket er udgangspunktet for mo-dellen.\nI den fremadrettede logistik, også kaldet up-stream aktiviterne, alt efter hvilken teoretisk sammen-hæng modellen anskues udfra, er kun den udgående logistik udvalgt til nærmere analyse. Denne aktivitet skaber overordnet den klart største værdi for kunden og de største konkurrencemæssige fordele for FTZ i de primære aktiviter. Altså er denne vigtigst at få tilpasset og/eller udbygget for FTZ ifb. med en evt. internationalisering, da værdiskabelsen skal kunne fungere på et nyt internationalt marked, hvor vi tager udgangspunkt i, at miljøafstanden er lille.\nDe resterende dele af up-stream aktiviteterne og deres tilpasning til internationalisering er analyse-ret kort i bilag 2.20\nSom nævnt tidligere, så er FTZs evne til netop at kunne yde en leveringsservice overfor sine kun-der, den vigtigste kernekompetence i virksomheden, og den som skaber den største værdi for kunderne i FTZs værdikæde.\nDa ’produktionen’ i denne virksomhedstype er teoretisk udvandet, når virksomheden kun indehol-der et handelslager, omhandler den udgående logistik altså her i store træk, om at få handelsvarerne fra virksomhedens lager ud til virksomhedens kunder, dvs. autoværkstederne.\nVirksomheden råder i alt over 80.000 kvadratmeter lager fordelt på de fem regioner og 51 afdelin-ger med 350 vare- og lastbiler, som kører dagligt og får det endelige produkt transporteret ud til kunderne.21\nI juni 2011 udvidede man for nylig sit centrallager i Odense til det dobbelte, 24.000 kvm, pga. den øgede aktivitet i de seneste år jf. opgave 1, samt et ønske om at forbedre leveringsservicen yderlige-re, specielt med fokus på leveringstid og lagersservicegrad.22\nLagermotiverne i virksomheden for at have så mange, og store, varelagre er nemlig det altoverskyggende ønske om at skabe værdi gennem en god leveringsservice, herunder specielt en kort leveringstid og en høj lagersservicegrad. Idet så stor en del af virksomhedens værdiskabelse for kun-den skabes i den udgående logistik, har virksomheden i mindre grad mulighed for at prioritere leve-ringsservicen overfor sine A-kunder ifht. C-kunder. Selvfølgelig betragtes virksomhedens A-kunder, typisk de frivillige og ikke-frivillige kæder af autoværksteder som de vigtigste, men virksomhedens kernekompetence betyder, at alle kunder bør forvente god leveringsservice af FTZ. Virksomheden har på nuværende tidspunkt en lageromsætningshastighed på 3,50-3,75 gange pr. år,23 hvilket er en lille forringelse ifht. hvad det har været.24 Dette skyldes primært, at virksomheden udbyggede sit centrallager i Odense i midten af 2011 som har medført øgede varebeholdninger,25 men har oplevet en kraftig nedgang i aktiviteten som følge af den omtalte nedgang i branchen i 2012.26 Den forringende omsætningshastighed på FTZs varelager har haft en negativ påvirkning på virksomhedens kapitaltilpasningsevne og deraf også afkastningsgraden, som omtalt tidligere.\nDa langt de fleste af virksomhedens 300.000 forskellige varenumre kan leveres stortset øjeblikkeligt på bestilling fra et af regionallagrene, mens resten kan leveres fra centrallageret til næstkommende dag er virksomhedens logistik- og lagerstruktur selvfølgelig omfattende. Lagerstrukturen er i høj grad opbygget som en decentraliseret lagerstruktur med et centrallager, som er placeret i Odense af geografiske årsager, samt med 1-2 regionslagre i hver af de 5 regioner. Samtidig råder næsten alle 51 FTZ afdelinger over deres eget varelager, da geografisk dækning i autogrossistbranchen er en nødvendighed, idet der ofte forekommer lokalpatriotisme og et ønske fra autoværkstederne om at indkøbe fra grossister geografisk tæt på. 27\nVirksomhedens lagermotiver er altså mange, da værdiskabelsen i så høj grad skabes i evnen til at opretholde en rigtig god leveringsservice, som i virksomheden opretholdes af mange kvm. lager. De mange forskellige lagre placeret så geografisk tæt på kunderne som muligt giver kort leveringstid, og desuden giver så mange kvm. lager højere lagerservicegrad, større leveringsfleksibillitet, færre negative leveringsinformationer, samt er medvirkende til en bedre leveringsoverholdelse. Specielt leveringsfleksibilliteten har virksomheden i perioder stort behov for at kunne opretholde høj, pga. visse sæsonudsving i løbet af året. Herunder i den grad den førstfaldende sne i løbet af\nnovember/december der ofte resulterer i et enormt boom af vinterdæksalget i løbet af meget få dage, hvorfor virksomheden ønsker at sikre sig, at den har de rigtige varer på lager til disse perioder.\nVisse kunder hos FTZ modtager varer op til 10 gange om dagen, hvilket betyder høje transport- og administrationsomkostninger for FTZ, men som i sidste ende gerne skulle give resultat på bundlin-jen, da FTZ skaber enorm værdi for kunden. Kunderne har nu ikke længere behov for at planlægge indkøb frem i tiden eller være lagerførende selv, da virksomheden er i stand til blot at bestille hos FTZ når det er nødvendigt. Tidligere havde de fleste kunder sikkerhedslagre, men dette gør sig ikke gældende i dag pga. den service FTZ leverer. Dette er med til at sikre, at når først FTZ har fået kun-den etableret, så har den virksomhedsændring hos kunderne med afskaffelsen af lageret gjort, at det er svært at skifte til andre leverandører som ikke har samme koncept som FTZ. Samtidig gør værdi-skabelsen, at kunderne kan acceptere en anelse højere pris på FTZs produkter end markedsgennem-snittet, idet kunderne sparer lageromkostninger.\nOverordnet har virksomheden selvsagt høje logistikomkostninger med så omfattende et logistiksy-stem og lager. En stor del af disse er kapacitetsomkostninger, som gør, at virksomheden i mindre grad har mulighed for at ændre hurtigt på omkostningerne ifht. til aktiviteten i eventuelle nedgangs-perioder, som den branchen f.eks. har nu.\nSamtidig er der risiko for mange ukurante varer når virksomheden er lagerførende med så omfat-tende et produktsortiment.\nFTZ arbejder på nuværende tidspunkt med både en e-handelsløsning til ordrebestilling, hvorigen-nem ca. 65 procent af virksomhedens omsætning genereres, samt med en telefoni-løsning kaldet United Communications, som genererer de øvrige cirka 35 % procent af omsætningen.2829Begge disse løsninger skal selvsagt fungere upåklageligt for netop at understøtte virksomhedens kernekomptencer. Dvs. at virksomhedens kunder altså skal være i stand til at komme igennem, så mangelomkostningerne ved eventuelle kunder der vælger en anden leverandør, da FTZs ordresystem ikke fungerer optimalt, skal holdes på et absolut minimum.\nFTZ udskiftede i 2006 sin tradtionelle telefoni-pakkeløsning hos en af de store teleudbydere med en United Communications løsning, baset på Cisco-teknologi hos telekommunikationsleverandøren Axcess, hvilket har været en stor succes. Virksomhedens kunder mister ikke længere forbindelsen i tide og utide eller bliver parkeret i lange telefonkøer, som tilfældet var med deres tidligere telefonisetup. Spildprocenten var dengang over 20 %, hvilket selvsagt er en katastrofe for en virksomhed, der genererer så stor en del af deres omsætning gennem en telefoniløsning, da mangelomkostningerne derved har været store.30 Nu har virksomheden i stedet mulighed for, at give deres medarbejdere overblik over kundehistorik, rabatsatser mv. når en kunde ringer, hvorfor det er muligt at leve-re både hurtig og god service, som kan være med til at forkorte leveringstiden fra ordren modtages til varen er i kundens besiddelse. Samtidig har systemet gjort ordrebestillingen i virksomheden me-re effektiv, hvilket har mindsket ordreomkostningerne for FTZ. Der er altså for virksomheden tale om en trade-up i deres logistiksystem, da forbedringen har medført forbedringer andre steder.31\nTilpasning til internationalisering\nSom det ses, så er virksomhedens udgående logistik et samspil mellem en lang række processer, herunder specielt et effektivt ordregennemførelsessystem, effektiv lagerstyring og et velfungerende transportsystem. I og med, at en stor del af værdiskabelsen for kunden skabes under netop denne primære aktivitet og at det dermed er her virksomheden i høj grad differentierer sig fra sine konkur-renter, er det selvfølgelig enormt vigtigt at dette punkt tilpasses korrekt ifb. med en internationalise-ring. Idet så stor en del af værdiskabelsen forefindes i denne aktivitet, vil det anses som en nødvendighed, at den kopieres i så stor grad som muligt på det nye marked, og virksomheden vil altså ikke kunne nøjes med at kun fokusere halvt så meget på den udgående logistik på et nyt marked, da en stor del af værdiskabelsen dermed vil forsvinde.\nDette betyder altså, at antallet af leveringer pr. dag, antallet af biler, lagersstyringen osv. som virk-somheden har succes med at skabe værdi for kunden på i Danmark, skal fungere på samme måde på et nyt geografisk marked, og skal gøre det fra allerede fra første dag. Virksomheden har altså ikke mulighed for at lave en ’blød’ investering på et nyt marked og se markedets potentiale ved kun at entrere det med halvt så mange leveringer pr. dag eller halvt så kort leveringstid f.eks. Hele investe-ringen med stort set alt hvad der omhandler denne aktivitet skal laves på én gang, da den har så stor betydning for værdiskabelsen i FTZs værdikæde. Dette kræver selvsagt en anseelig investering, stort set uanset hvilket geografisk område virksomheden vælger at udvide sin forretning til. Derfor er det altså ikke geografisk ekspansion til enorme områder eller lande såsom f.eks. hele Tyskland, virksomheden har mulighed for da investeringen er så stor. Mere realistisk har virksomheden i ste-det mulighed for f.eks. at entrere et afgrænset geografisk område som Slesvig-Holstein eksempel-vis, hvor investeringen der skal til stadig er stor, men noget mere overkommelig.\nStøtteaktivteter i Porters værdikæde vedrører teoretisk ikke selve produktets værdiskabelse. Pga. den store værdiskabelse i den udgående logistik hos FTZ, er en af virksomhedens støtteaktiviteter, indkøb og forsyninger, dog en væsentlig understøttelse af værdiskabelsen i denne. Denne støtteaktivitet har altså stor vigtighed for værdiskabelsen i FTZ, hvorfor den analyseres dybdegående:\nIndkøb og forsyninger\nFor at slå fast fra starten, så er FTZs forsyningsstrategi 100 % buy, og virksomheden får altså alle sine produkter produceret af eksterne leverandører.\nDen danske bilpark betragtes som krævende og forventningerne til autogrossisternes produktsortiments dybde og længde bliver større og større.32 For få år siden blev 100.000 varenumre betragtet som mange hos en storgrossist, men i dag har FTZ mere end 300.000 varenumre at forholde sig til. FTZ har derfor i de seneste år fokuseret på at udvide sit sortiment både dybde- og breddemæssigt, og tilføjer flere hundrede varenumre til sortimentet hver dag.33 Virksomheden har samtidigt ladet dette større stadig voksende sortiment være baseret på et mindre antal leverandører end tidligere, hvor virksomheden i dag råder over ca. 100 forskellige leverandører. Virksomheden har i højere grad forsøgt at skille sig af med sine mindste leverandører og i stedet forsøgt at indgå samarbejds-baserede indkøbspolitikker med de vigtigste leverandører. Motiverne til at gøre det, har specielt været, at leverandørerne som skulle levere til FTZ skulle være i stand til en høj leveringsservice, herunder specielt en kort leveringstid. Kravet om høj leveringsservice fra sine egne leverandører har altså været et krav fra FTZ som skulle indfries, for at FTZ ville være i stand til at skabe værdi i den udgående logistik, og samtidig holde lageromkostningerne så lave som muligt. Derfor leverer FTZs største leverandører, der typisk leverer A- og B-varer til virksomheden hver dag/nat, således at FTZ skal have mindst muligt liggende på lageret af gangen af hensyn til lageromkostningerne. Af den grund er langt de fleste af FTZs leverandører altså også danske pga. den geografiske afstand.\nEn del af virksomhedens C-varer bliver dog indkøbt efter en mere konkurrencebaseret indkøbsstrategi fra virksomheden for at øge priskonkurrencen mellem leverandørne til de mindre vigtige varer for FTZ.34\nFTZ er i sin indkøbsstyring desuden en del af en større autogrossist-enhed bestående af autogrossister fra 8 lande i Norden kaldet Nordic Forum hvorigennem medlemmerne af denne enhed har mu-lighed for at forhandle fælles indkøbsaftaler fra leverandørerne.35 Dette giver virksomhederne i denne gruppe mulighed for at forhandle lukrative kvantumsrabatter., samt giver dem mulighed for at tiltrække endnu bedre og mere velbrandede mærker af leverandører til deres sortiment.36\nAlt i alt, er leverandørudvælgelsen og indkøbet altså et område, som FTZ bruger meget tid samt kapital på pga. denne støtteaktivitets store understøttelse af værdiskabelsen i FTZ. De rigtige leve-randører er for FTZ er altså med til at skabe værdi hele vejen igennem FTZs værdikæde og ud til kunden. Samtidig kræver den konstante udvidelse af sortimentet grundig leverandørgennemgang, når de nye produkter skal etableres i sortimentet.\nIfb. med en internationalisering er denne aktivitet også i den grad vigtigt, eftersom FTZ på nuværende tidspunkt får leveret langt størstedelen af sine produkter fra danske leverandører, netop af hensyn til leverandørernes leveringstid pga. den geografiske afstand. Leverandørernes leveringstid er som nævnt meget vigtig for FTZs værdiskabelse i værdikæden, da den understøtter den udgående logistik, og ved en internationalisering vil det være nødvendigt at kunne skabe denne værdiskabelse på et andet marked. Altså vil man formentlig skulle finde nye leverandører med lige så god leve-ringsservice, specielt kort leveringstid, hvilket som oftest vil sige leverandører fra det pågældende område man internationaliserer til. Så altså kræver dette noget af en investering fra virksomheden at skulle finde et stort set nyt forsyningsnetværk til langt størstedelen af virksomhedens produkter for det nye marked, hvis leverandørerne skal være geografisk tæt på. De mest sandsynlige områder virksomheden vil internationalisere til såsom Skåne eller Slesvig-Holstein kan selvfølgelig betyde, at virksomheden kan beholde nogle af sine leverandører pga. den knap så lange geografiske afstand, men i de fleste andre tilfælde, vil det være nødvendigt for virksomheden at skulle udskifte sit forsyningsnetværk til netop at være leverandører fra det sted, for at opretholde værdiskabelsen i denne del af værdikæden. Og da virksomheden samtidig skaber værdi for kunden gennem sit store sortiment, vil FTZ formentlig skulle finde leverandører til en stor del af sortimentet allerede fra første dag i internationaliseringen. Altså vil dette arbejde i at finde de rigtige leverandører med den rigtige geografiske beliggenhed, økonomi, produktionskapacitet osv., kræve en stor investering både tids-og pengemæssigt allerede inden man entrerer det nye marked.\nOverordnet omkring værdikæden ifb. med internationalisering\nOverordnet for virksomhedens internationalisering kan det altså nævnes, at da FTZ skal ind med så store dele af sine værdiskabende aktiviteter på én gang i et andet land, vil virksomhedens markeds-operationsform ifølge Uppsala-modellen altså meget hurtigt blive høj, da man med det samme vil indgå i fase 3.37\nUdover værdiskabelsen fra ovenstående aktiviteter, forekommer der værdiskabelse i andre led af værdikæden som ligeledes har betydning for internationaliseringen, dog i mindre grad.38\nKritik af Porters udvidede værdikæde\nSammenhængende med omtalen af modellen i metodeafsnittet, så har modellen visse kritikpunkter. Den giver et godt overblik over hvor i værdikæden værdien for kunden skabes, men har samtidig sine begrænsninger, idet den tager udgangspunkt i den nuværende situation og altså ikke har en sær-lig fremtidsorienteret synsvinkel i sin grundform. Samtidig er dele af den tildels teoretisk udvandet pga. sin udformning rettet mod produktionsvirksomheder.\nSom vi så ved værdikædeanalysen, så skaber virksomheden specielt værdi for kunden under relativt få, men enormt vigtige, aktiviteter, som altså ved en internationalisering ikke er mulige, at gå på kompromis med. Afhængig af størrelsen både geografisk og markedsspecifikt på det område/land FTZ vælger at internationalisere til er investeringsbehovet selvsagt forskelligt, men stort set uanset hvad, er det en investering af anseelig størrelse som skal til, for at værdiskabelsen i virksomhedens værdikæde allerede fra start kan bibeholdes ved en internationalisering.\nVurdering af de virksomhedsøkonomiske konsekvenser ifht. internationalisering\nSom vi så ved værdikædeanalysen, så skaber virksomheden specielt værdi for kunden under relativt få, men enormt vigtige aktiviteter, som altså ved en internationalisering stort set er umulige, at gå på kompromis med. Afhængig af størrelsen både geografisk og markedsspecifikt på det område/land FTZ vælger at internationalisere til er investeringsbehovet selvsagt forskelligt, men uanset hvad, er det en investering af anseelig størrelse som skal til, for at værdiskabelsen i virksomhedens værdi-kæde allerede fra start kan bibeholdes ved en internationalisering.\nDet er altså vigtigt for virksomheden at lave en opgørelse over de finansielle resurser virksomheden har til rådighed på nuværende tidspunkt og de ekstra finansielle resurser virksomheden har mulig-hed for at fremskaffe hos ejere eller långivere, for at vurdere hvorvidt internationalisering er attraktivt for virksomheden på nuværende tidspunkt set ud fra en finansiel synsvinkel. Og samtidig vurdere hvad konsekvenserne hvad de forskellige former finansiering af investeringen har af konsekvenser, både positive og negative.\nOverordnet kan det fastslås at den type investering virksomheden skal lave ved en internationalise-ring, er en ekspansionsinvestering, idet formålet med investeringen er at opnå en større afsætning og altså et større dækningsbidrag. Samtidig befinder beslutningen sig på det strategiske niveau hvor tidshorisonten er lang, typisk 2-10 år, og hvor beslutningerne træffes af virksomhedens øverste ledelse.\nHvis virksomheden vælger at finansiere stole dele af ekspansionsinvesteringen vha. af egenkapital, hvilket formentlig kræver at storaktionæren Hella ønsker at indskyde kapital i FTZ, bør virksomhe-den stille krav om, at kalkulationsrenten som minimum ligger over den markedsrente, som egenkapitalen alternativt kunne investeres i.\nSom vi så det ved rentabillitetsanalysen i virksomhedskarakteristikken, så tjener virksomheden på nuværende tidspunkt på at arbejde med gæld, idet afkastningsgraden > gældsrenten. Samtidig finansierer virksomheden en meget stor del af sine aktiver med egenkapital, dvs. soliditetsgraden høj, pga. de rigtigt gode årsresultater de seneste år, som, efter det udbetalte udbytte til aktionærerne, er blevet flyttet i egenkapitalen som en konsolidering af virksomheden.\nFordelene for virksomheden ved at vælge at betale en stor del af ekspansionsinvesteringen med egenkapital, enten med eller uden yderligere kapital fra storaktionæren Hella, er at virksomheden kan undgå at optage lån, som den er bundet af mange år ud i fremtiden. Altså kan virksomheden bibeholde gældsrenten lav.\nUlemperne ved at finansiere investeringen med egenkapital er dog, at virksomhedens soliditet vil blive forringet udfra et solditetshensyn, hvilket kan have negativ påvirkning på de vilkår hvorunder virksomheden kan låne kapital i fremtiden, investorers interesse for virksomheden, samt gør den mindre modstandsdygtig overfor tab. Og ved et kig på soliditeten bør man også have øje for fremti-dig indtjening, hvor virksomhedens konkurrencebetingelser på nuværende tidspunkt betyder at ind-tjeningen er dårligere og forventningerne til branchen tildels er negative jf. virksomhedens konkurrencebetingelser.\nSoliditeten bør dog også vurderes udfra et forretningshensyn, idet formlen for egenkapitalens for-retning:\nEgenkapitalens forrentning = Afkastningsgraden + (Afkastningsgraden + gældsrente)*gearing, betyder at det kan have en positiv påvirkning på egenkapitalens forretning at have en lavere soliditetsgrad. Hvis egenkapitalen kommer til at udgøre en mindre del af aktiverne, idet man har brugt dele af den til investering, vil gearingen stige, da gældsforpligtelserne bliver større. Altså stiger gearingen, hvilket er positivt for egenkapitalens forretning.\nVælger virksomheden i stedet at finansiere hovedparten af ekspansionsinvesteringen med lån vil følgerne blive de modsatte. Virksomheden vil blive bundet af lån, men vil bibeholde sin soliditets-grad høj, hvilket ville være godt udfra et soliditetshensyn, men mindre godt udfra et soliditetshen-syn. Ved finansiering af ekspansionsinvesteringen ved lån bør kalkulationsrenten minimum bør sættes til den rente, som skal betales på det lån.\nVirksomhedens soliditetsgrad er dog så stor, at de sandsynligvis vil finansiere en betydelig del af investeringen med nuværende egenkapital, samtidig med et Hella-koncernen formentlig vil ønske at smide yderligere kapital ind, såfremt de vurderer, at det forventede afkast er stort nok.\nMen investeringen er stadig præget af flere usikkerhedsmomenter. Fordi selvom virksomheden har bevist, at deres koncept i den grad fungerer på dansk grund med de seneste års kraftige vækst i både nøgletal, omsætning og indtjening, så er der alligevel tale om en forholdsvis risikofyldt ekspansionsinvestering, specielt pga. størrelsen på investeringen. Derfor vil kravet til forrentningen af investeringen også være højere end ved f.eks. en simpel udskiftningsinvestering af nogle biler. Kalkulationsrenten, dvs. det krav som virksomheden minimum stiller til forretningen af den investerede kapital (afkastningsgraden) ved internationaliseringen, vil altså som udgangspunkt skulle være høj. Virksomheden har nemlig selv udtalt, at den både ser internationalisering som en fremtidig mulig for at forøge afsætningen og dermed dækningsbidraget, men også kigger mod andre brancher på det nuværende geografiske område for at udvide derigennem. Her var specifikt lastvognssektoren nævnt som et område virksomheden muligvis kunne finde interessant i fremtiden.39 I vurdering af hvilke ekspansionsinvesteringer de ønsker at gennemføre først, bør alternativrenten altså tages i betragtning. Et investeringsforslag gennemføres nemlig som oftest på bekostning af et andet investeringsforslag, da kapitalen er en knap faktor. Virksomheden skal altså vurdere om den givne internationaliseringsinvestering vil give et bedre afkast på nuværende tidspunkt og i fremtiden end andre ekspansionsinvesteringer såsom f.eks. den førnævnte ekspansion til lastvognssektoren. En af de væsentligste ulemper ved en ekspansionsinvestering er netop, at usikkerheden mht. til fremtidigt afkast er så stor, da det er stort set umuligt at opnå fuld viden om beslutningen. Samtidig er beslutningen om internationalisering af stor kompleksitet, da det er så sammensat en beslutning, som altså kræver kompetencer i virksomheden at kunne gennemføre.40\nDesuden vil virksomhedens beslutning i høj grad være irreversibel, idet virksomheden skal ind med hele konceptet på en gang for at se om konceptet fungerer. Altså vil de økonomiske konsekvenser ved at fortryde beslutningen om at internationalisere efter man har prøvet det af, være store, da virksomheden har måttet etablere sig med hele logistiksystemet førend man ville være i stand til at vide, om det var en succesfuld beslutning eller ej.\nSammenhængende med dette har virksomheden usikkerhedsspørgsmålet mht. til potentielt afkast. Virksomheden vil nemlig gennemgå en lang periode uden afkast eftersom informationsindsamlin-gen til en internationalisering bør være meget dybdegående jf. værdikædeanalysen. Virksomheden bør altså udarbejde en investeringskalkure, som viser hvad den alternative pengebinding ville have givet i afkast.\nDesuden er det virksomhedens mission at skabe ’’vækst baseret på sund fornuft’’, 41 hvilket også afspejles i virksomhedens forholdsvist store fokus på at drive virksomheden bæredygtigt som en integreret del af de økonomiske beslutninger.42 Denne mission kan komme i karambolage med en ekspansionsinvestering ved internationalisering, idet markederne FTZ vælger at internationalisere sig til, kan have mindre fokus på bæredygtige virksomheder, stakeholdervalue og virksomhedernes hensyntagen til øvrige interessenter. Altså vil virksomheden enten blive tvunget til at tilpasse sin definition af ’sund fornuft’, eller acceptere at konkurrenterne på det pågældende marked ikke er bundet af de samme forpligtelser, hvilket selvsagt er en ulempe for FTZ.\nDet kan altså nævnes, at de overordnede konsekvenser ved en internationalisering peger i både positiv og negativ retning. Virksomhedens koncept har bevist, at det virker i Danmark og det potentielle afkast ved en ekspansionsinvestering til et nyt område/land uden for Danmark er altså stor på lang sigt. Investeringen, som skal laves, er dog meget stor, hvilket formentlig vil få negativ påvirkning på virksomhedens soliditet og de finansielle resurser i virksomheden over en lang periode. Samtidig vil virksomheden fra når investeringen sættes i gang, stå meget længe uden afkast på den, samt den er forbundet med stor usikkerhed og kompleksitet. Slutteligt kan virksomhedens mission sætte være til hinder for en umiddelbar internationalisering.\nSom konklusion kan det nævnes, at virksomheden har forholdsvist gode eksportmotiver på nuværende tidspunkt, specielt pga. virksomhedens gode finansielle situation samt den danske autogrossistbranches faldende aktivitet. Virksomheden har altså potentielt mulighed for at opretholde sin nuværende gode indtjening ved at internationalisere og søge mod markeder, med bedre aktivitet. Ved at gøre det indenfor en overkommelig tidshorisont har virksomheden mulighed for at agere proaktivt, i stedet for senere at skulle risikere at reagere reaktivt.\nVærdikædeanalysen fandt frem til, at virksomheden specielt skaber værdi for kunden og opnår konkurrencemæssige fordele ved relativt få aktiviteter, herunder specielt den udgående logistik. Disse aktiviteters værdiskabelse er altså meget vigtige at være i stand til at kopiere til det nye marked alle-rede fra første dag da virksomheden dermed eller ikke vil være i stand til at skabe den samme værdi for kunden gennem sin værdikæde. Dette kræver formentlig en relativt stor investering, da logistik-systemet som skaber værdien i den udgående logistik er meget omfattende, men det er nødvendigt for værdiskabelsen.\nDen store investering som skal laves for at bibeholde værdiskabelsen, kan få både positive og negative virksomhedsøkonomiske konsekvenser. Det potentielle afkast på nærmarkeder med lille miljø-afstand til Danmark er på lang sigt stort, idet virksomheden har bevist at deres koncept virker i Danmark. Den store ekspansionsinvestering som skal laves, er dog, næsten uanset hvad, meget stor, hvilket formentlig påvirke virksomhedens soliditet og finansielle resurser i negativ retning over en længere periode. Samtidig vil virksomheden i en længere periode stå uden afkast på investeringen, mens den ligeledes er forbundet med stor usikkerhed og kompleksitet.\nEndelig kan virksomhedens mission i sin nuværende udformning være til hinder for en succesfuld internationalisering.\nBregendahl, Mick mfl: Afsætning 1. 1. udg. Systime A/S, 2010. (Bog)\nHaase, Morten mfl: Afsætning 2. 1. udg. Systime A/S, 2011. (Bog)\nBang, Knud Erik mfl: Virksomhedsøkonomi A1. 1. udg. Systime A/S, 2010. (Bog)\nBang, Knud Erik mfl: Virksomhedsøkonomi A2. 1. udg. Systime A/S, 2011. (Bog)\nAlle artikler benævnt med ’’Infomedia’’ som internetadresse er hentet fra den elektroniske artikel-database Infomedia.\nNielsen, Jesper: FTZ får 10.000 gæster i Odense i næste uge. I: Fyens Stiftidende, 2011, s. ?. Internetadresse: http://ftz.dk/~/media/FTZ/pressemeddelelser/artikel2.ashx, Besøgt d. 6.12.2012 (Artikel)\nNielsen, Jesper : Sløjt bilmarked rammer Fyn hårdt. I: Fyens Stiftstidende, 2012, s. 6. Inter-netadresse: http://ftz.dk/~/media/FTZ/pressemeddelelser/artikel1.ashx Besøgt d. 4.12.2012 (Artikel)\nNørfelt, Michael: Grossit-fremgang længst mod øst. I: Motor-magasinet, 2011, s. 6. Inter-netadresse: Infomedia, Besøgt d. 8.12.2012 (Artikel)\n?, ?: Danskerne kræver syn for økonomisk sagn. I: Jyllands Posten Erhverv, 6.12.2012, s. 4 (Artikel)\n., Ritzau: Svenske Mekonomen opkøber konkurrent. I: Ritzaus bureau, 2011, s. ?. Internetad-resse: Infomedia, Besøgt d. 10.12.2012 (Artikel)\n?, ?: FTZ-tur i lyd og os. I: Motor-magasinet, 2012, s. 19. Internetadresse: Infomedia, Besøgt\n?, ?: Grossist eksporterer sin telefoni-løsning. I: Motor-magasinet, 2010, s. 7, Internetadres-se: Infomedia, Besøgt d. 4.12.2012 (Artikel)\n?, ?: Fokus på produkterne. I: Motor-magasinet, 2012, s. 4, Internetadresse: Infomedia, Be-søgt d. 16.12.2012 (Artikel)\nRasmussen, Ole Frank: Fynske FTZ er imponeret over sig selv. I: Fyens Stiftstidende, 2011,\nInternetadresse: Infomedia, Besøgt d. 5.12.2012 (Artikel)\n?, ?: Autogrossister i parløb. I: Motor-magasinet, 2011, s. 2. Internetadresse: Infomedia, Be-søgt d. 2.12.2012 (Artikel)\n?, ?: Nordic Forum vil helt til tops. I: Motor-magasinet, 2011, s. 8. Internetadresse: Infome-dia, Besøgt d. 15.12.2012 (Artikel)\nUdgivet af FTZ. Internetadresse: http://ftz.dk/FTZ/Organisation – Besøgt d. 10.12.2012 (Internet)\nUdgivet af Motor-magasinet. Internetadres-se:http://www.motormagasinet.dk/info/brancheskemaer/Grossistskema.pdf – Besøgt d. 8.12.2012 (Internet)\nUdgivet af Mekonomen A/S. Internetadresse: http://ir.mekonomen.se/en/ – Be-søgt d. 12.12.2012 (Internet)\nMinibiler rives væk. Udgivet af Epn.dk. Internetadres-\nse: http://epn.dk/privat/biler/article4941650.ece – Besøgt d. 7.12.2012 (Internet)\nMission og vision. Udgivet af FTZ. Internetadresse: http://ftz.dk/FTZ/Mission_Vision – Be-søgt d. 8.12.2012 (Internet)\nMiljø. Udgivet af FTZ. Internetadresse: http://ftz.dk/Miljoe – Besøgt d. 17.12.2012 (Internet)\nÅrsregnskaber fra regnskabsåret 2007/08 til 2011/12 fra Navne & Numre Erhverv.\nInterview – Afdelingschef for FTZ Aarhus, Kent Mortensen, foretaget d. 5.12.2012. Intern virksomhedspræsentation udleveret d. 5.12.2012.\nBemærk: Virksomhedens regnskabsår løber fra 1. juni – 30. maj.\nTal i 1.000 kr.\nÅr Afkastningsgrad Overskudsgrad Aktivernes omsætningshastighed\nÅr Egenkapitalens forrentning\nÅr Gearing Gældsrente\nAfkastningsgraden er beregnet som: (Resultat af primær drift+finansielle indtæg-ter)*100/Gennemsnitlige aktiver.\nGennemsnitlige aktiver er beregenet som: (Aktiver indeværende år+aktiver forrige år)/2. På samme måde er gennemsnitlig egenkapital og gennemsnitlige gældsforpligtelser beregnet. Overskudsgraden er beregnet som: (Resultat af primær drift+finansielle indtæg-ter)*100/nettoomsætning.\nAktivernes omsætningshastighed er beregnet som: Nettoomsætning/gennemsnitlige aktiver Egenkapitalens forretning er beregnet som: Resultat før skat*100/Gennemsnitlige egenkapi-tal\nGældsrenten er beregnet som: Finansielle omkostninger*100/Gennemsnitlige gældsforplig-telser\nGearing er beregnet som: Gennemsnitlige gældsforpligtelser/gennemsnitlig egenkapital Soliditetsgraden er beregnet som: Egenkapital*100/aktiver\nVirksomhedens administrative opbygning:\nVirksomhedens bestyrelse er præget af repræsentanter fra Hella koncern, som naturligt har meget at skulle have sagt med deres store aktiepost i virksomheden.\nEftersom virksomehedens medarbejdere er spredt ud på 51 forskellige afdelinger, så er samspillet og kommunikationen mellem disse afdelinger af forholdsvis stor betydning for værdiskabelsen i primært den udgående logistik.\nMedarbejderudvikling (Human Ressource Management):\nFTZ tilstræber at fastholde og tiltrække de nødvendige kompetencer i form af vidensressourcer, og virksomheden investerer til stadighed højere beløb i leder- og talentudvikling, for netop at være på forkant i branchen.43 Et af formålene med etableringen af FTZ-akademiet i 2009 var netop, at holde efteruddannelsen af virksomhedens ca. 1000 medarbejdere i eget regi. Sammenhængende med en plan om at flerdoble investeringerne i efteruddannelse af virksomhedens medarbejdere i regnskabs-årene 2012 og 2013 skulle/skal det netop sikre, at virksomheden er i stand til at have de nødvendige kompetencer i virksomheden, som kan sikre fortsat differentiation i fremtidens konkurrence. 44\nVed en internationalisering er det selvsagt vigtigt, at virksomheden både før og under ekspansionsin-vesteringen enten at have medarbejdere som har kompetencerne, der skal til for både at informations-søge samt implementere konceptet på det nye marked, herunder med sprog og kulturelle forhold.\nNærmarkedsmetoden er stadig udgangspunktet, men købsadfærden kan stadig være anderledes på et nyt marked.\nSom nævnt under virksomhedens konkurrencebetingelser, så er produkt- og serviceudvikling altafgø-rende for virksomheden med sin position som markedsleder, hvilket man også er opmærksom på in-ternt i virksomheden, hvilket betyder at virksomheden investerer forholdsvist meget i produkt- og teknologiudvikling og udvider sortimentet med flere hundrede varenumre hver dag.45 46 Eksempler på, at virksomheden tillægger det forholdsvis stor værdi er bl.a. virksomhedens akademi oprettet i 2009, som er unikt i branchen, samt virksomhedens succesfulde ordrebestillingssystem fra 2006. Virksomheden vil naturligvis indtage en anden konkurrencemæssig position på et nyt marked ved en internationalisering, hvilket dog stadig betyder at virksomheden bør bibeholde sin teknologiske ud-vikling, pga. forventningen om en anden position i markedet i fremtiden.\nDenne aktivitet understøtter i høj grad den store værdiskabelse i den udgående logistik, hvorfor den er analyseret nærmere i analysen.\nSalg og markeds-føring:\nGode indtjening tal i regnskabs-årene 2010/11 og 2009/10 resulte-rede i en fordob-ling af markedsfø-ringsbudgettet til\n2012/11 til i alt 4 mio. 47\nPrismæssigt er virksmheden en anelse højere end sine nærmeste konkurrenter, specielt pga. logi-stiksystemets om-kostninger.48\nDistributionen er intensiv med stor geografisk dæk-ning fordelt på 51 afdelinger.\nVed en internati-onalisering skal distributionen ligeledes så vidt muligt være in-tensiv fra starten, mens markedsfø-\nService: Virksomheden har udover efterud-dannelsen i sit akademi også et substituerende produkt af uddan-nelse af kundernes mekanikere.\nI modsætning til de tidligere uge-lange undervis-ningsforløb på tekniske skoler hvor autoværkste-derne skulle und-være sine meka-nikere, har FTZ mulighed for at uddanne kunder-nes mekanikere på deres værksted med FTZs konsu-lenter. Dermed har kunderne mu-lighed for, ved siden af reserve-delskøbet fra FTZ, at modtage undervisning og efteruddannelse hvis værkstedet har problemer


Hvis dette går galt: Chelsea vil hente Lukaku tilbage til Stamford Bridge | PLBOLD.DK\nHvis dette går galt: Chelsea vil hente Lukaku tilbage til Stamford Bridge\nRomelu Lukaku har måske ikke spillet sin sidste kamp for Chelsea endnu.\nDen belgiske Inter-angriber Romelu Lukaku skiftede som 17-årig til Chelsea fra barndomsklubben Anderlecht, hvor den store spids blev anset som en af verdens mest lovende talenter.\nDog slog Lukaku aldrig for alvor til på Stamford Bridge, hvilket havde meget at gøre med den knappe spilletid, som han blev givet af José Mourinho.\nSiden har den nu 27-årige belgier udviklet sig til en af verdens bedste angribere, noget som særligt er sket i løbet af sine to år i italienske Inter.\nHer har 'Big Rom' faktisk gjort det så godt, at Premier League-klubber igen er blevet interesserede i at hente spilleren til England, selvom han faktisk skuffede i sin tid i Manchester United.\nHan fejlede også i Chelsea, men netop The Blues er faktisk interesserede i at give den nu færdigudviklede angriber en chance til.\nDet italienske medie Calciomercato erfarer, at The Blues igen har fået øjnene op for Lukaku, som de ønsker at hente til Stamford Bridge, hvis ikke klubben lykkes med at lokke Erling Braut Håland i sommerens transfervindue.\nChelsea svingede sidste sommer guldkortet ved at hente offensiv-profiler som Timo Werner og Kai Havertz, men duoen har indtil videre skuffet fælt, hvorfor Chelsea kigger på løsninger til at forstærke sig oppe foran.\nRomelu Lukaku har nettet 27 gange i 36 optrædener for Inter i denne sæson, mens Werner og Havertz samlet står noteret for 15 mål i 75 kampe.\nDet skal dog siges, at tyskerne også står bag 18 assists.\nHop ind på vores Instagram-profil, hvor vi også opdaterer på transferrygter og meget mere: