Indhold. Februar 2014 ISSN Historisk-topografisk Selskab for Søllerødegnen - PDF\nIndhold. Februar 2014 ISSN Historisk-topografisk Selskab for Søllerødegnen\nDownload "Indhold. Februar 2014 ISSN 1601-0728. Historisk-topografisk Selskab for Søllerødegnen"\n1 ISSN Indhold Side 2-3 Københavns Befæstning omkr. 1. verdenskrig Side 3 Aktivitetskalender Side 4 Garderhøj Fort Side 5 Mine forfædre i krig Side 6 Matador Side 7 Hørsholm Kirkegård Side 8-9 Aftentur i Geelskov Side 10 Frydenlund Side Medlemsinformation Side Nyholte Hotel Side Nyt fra Rudersdal Museer, Historisk Arkiv Februar 2014 Historisk-topografisk Selskab for Søllerødegnen Mine forfædre i krig Tore Dinesens oldefar i slaget ved Bov 1848 malt af Niels Simonsen, Museum Sønderjylland Her står A.W.Dinesen højt oppe til venstre og har netop fået skudt sin hest under sig. Se mere side 6 Redaktion: Anita Mikkelsen, Ellekrogen 8, 2950 Vedbæk Morten Trommer, Morlenesvej 10, 2840 Holte Martin Wilson, Lyngbygårdsvej 17 B 2. tv Kgs. Lyngby\n2 Københavns nyere Befæstning og Første Verdenskrigs udbrud 1914 Foredrag ved Søren P. Petersen, Næstformand i Fæstningskanalens Venner og i Selskabet Tirsdag den 18. februar kl i Søllerød Sognegård Første Verdenskrig brød ud den 1. august Danmark var neutralt, og alligevel mobiliserede vi en styrke på op mod soldater. Langt de fleste var stationeret på Københavns nyere Befæstning, der krævede mindst soldater for at kunne fungere. Soldaterne, eller Sikringsstyrken, som den var benævnt, kom fra hele landet og blev indkvarteret hos private, i hoteller og naturligvis i befæstningens anlæg. Søllerød tog også sin andel og leverede sin andel af Sikringsstyrken. Danmark var fuldt mobiliseret under hele krigen. København var befæstet med en søbefæstning i og langs med Øresund og en landbefæstning med Vestvolden, forter nord og syd for København. I nord var befæstningen suppleret med en forberedt oversvømmelse. I foredraget gennemgås Københavns Befæstning, dens baggrund, etablering og anvendelse. Der lægges særlig vægt på Nordfronten, herunder Søllerødegnens rolle. I årene op til verdenskrigen havde Danmark arbejdet hårdt for at overbevise stormagterne om vores neutralitet, og som vi ved, lykkedes det at manøvrere Danmark uden om krigsdeltagelse. For nogle var Københavns Befæstning en af årsagerne til, at vi kunne hævde vores neutralitet. Medens den for andre var et for Danmark livsfarligt element. Planerne om og bygningen af Københavns nyere Befæstning var en igangsætter for en bitter og langvarig forsvarskamp og forfatningskamp mellem de danske politiske fløje, der bl.a. medførte ni år med provisoriske finanslove. Det var disse, som betalte bygningen af Københavns nyere Befæstning fra 1885 til Nye våben, som fx langtrækkende kanoner og fly, betød imidlertid, at Københavns Befæstning hurtigt faldt i værdi som forsvarsanlæg. Krigsoverløbet ved Dæmning I - syd for Ermelunden - under opførelse Samme krigsoverløb efter udgravning og restaurering 2010\n3 Den blev derfor afviklet ved krigens slutning og lukket Forsvaret beholdt en del, en del blev solgt, og en del blev nedrevet. Københavns Befæstning forsvandt efterhånden ud af den brede befolknings bevidsthed. I løbet af de sidste 20 år har flere og flere igen Kort fra 1914, der viser befæstningsanlægget fået interesse for at vide mere om anlæggene. Interessen blev yderligere styrket, da partnerskabet bestående af Realdania, Kulturarvsstyrelsen og Naturstyrelsen i 2006 besluttede at afsætte 175 mio. kr. til revitalisering af Københavns Befæstning. Året 2014 Året 2014 er på flere måder et jubilæumsår. Det er 200 året for tabet af Norge i 1814, 150 år siden nederlaget til Tyskland i 1864, 100 år siden starten af 1. verdenskrig i 1914 og 75 år fra 2. verdenskrig begyndelse. Disse begivenheder har været med til at præge valget af emner for arrangementerne i år. Aktivitetskalender Foråret 2014 (Arrangementerne er som altid kun for medlemmer) Den 18. februar: Københavns Befæstning og se side 2-3 Den 28. februar: Besøg på Garderhøj Fort - se side 4*) Den 11. marts: Mine forfædre i krig - se side 5 Den 26. marts: Matador - se side 6 Den 8. april: Hørsholm Kirkegård - se side 7*) Den 30. april: Aftentur i Geelskov - se side 8-9*) Den 11. maj: Parken ved Frydelund Slot - se side 10*) Den 27. maj: Generalforsamling - se side 11 *) Husk tilmelding, og at melde afbud i tilfælde af forfald Sekretariatet tlf , bedst kl eller på NB.Tilmelding fra den 10. februar 3\n4 Besøg på det nyåbnede Garderhøjfort Fredag den 28. februar kl Garderhøjfort 4, Gentofte Tag med på en spændende rundvisning på det nyåbnede Garderhøjfort. Garderhøjfortet blev anlagt i årene som en del af Københavns Landbefæstning og er landbefæstningens største fort. Fortets opgave var at vanskeliggøre en fjendtlig fremtrængen over Lundtofte-Sletten, flankere den nordre oversvømmelse og være i stand til at bekæmpe fjendtligt artilleri i området øst for Furesøen og i Dyrehavens sydkant. Selve fortet var bygget i beton. Ovenpå var der et mindre jordlag, dækket af et lag af store kampesten, som igen var dækket af et tykt jordlag. Udgifterne til fortet blev finansieret ved private midler, bl.a. via foreningen "Den frivillige Selvbeskatning til Forsvarets Fremme", i daglig tale kaldet "Fædrelandets Forsvar". I årene blev der indsamlet ca. 1 million kroner. Pengene kom bl.a. ind ved mærkesalg, lotteri, basarer og optræden. Da Garderhøjfortet blev overdraget til krigsminister Bahnson, blev det ikke foræret til staten som ejendom, men kun udlånt så længe, at Københavns Landbefæstning blev opretholdt. Ved landbefæstningens nedlæggelse i 1920 overlod udvalget brugsretten til Krigsministeriet. Fortet er siden blevet anvendt både som ammunitionsmagasin og øvelsesplads for forsvaret og politiet. Den 24. marts 1996 overdrog forsvarsminister Hans Hækkerup fortet til Garderhøjfonden. Det var fondens formal at føre Garderhøjfortet tilbage til sit oprindelige udseende, for at kunne åbne det for offentligheden. Fortet åbnede for offentligheden i september 2013 og giver med sine udstillinger, lavet af Experimentariet, mulighed for at opleve fortets historie med alle sanser. Entré: 50 kr. - betaling til vores kasserer ved indgangen. Selskabet betaler for omvisningen. Men husk - Tilmelding: fra 10. febr.: Sekretariatet, Rudersdal Museer på tlf eller på 4\n5 Mine forfædre i krig i generationer Foredrag af Tore Dinesen Tirsdag den 11. marts kl i Søllerød Sognegård Året 2014 bliver betragtet som et jubilæumsår, hvor en række krige vil blive fejret eller i det mindste mindet i radio, TV og foredrag. Det drejer sig bl.a. om 150-året for tabet af Sønderjylland i 1864 og 100-året for starten af 1. verdenskrig. I stedet for faktuelle oplysninger om krigene har vi fået Tore Dinesen til at fortælle om sin fars, bedstefars og oldefars deltagelse i disse krige, så vi kan få del i mere personlige oplevelser. Vi vil møde slægten Dinesen i Tore Dinesens fortælling om sin farfar, der også var Karen Blixens far, og oldefaderen, set også i et andet end krigens lys - alle 3 generationer er interessante. Et udsnit af billedet på forsiden Tore Dinesens oldefar, Adolf Wilhelm Dinesen, batterichef for 5. batteri affyrede efter eget udsagn første og sidste skud ved Dybbøl i 1848, i krigen , ligesom han deltog i krigen Tore Dinesens farfar, Adolf Wilhelm Dinesen, der som omtalt var Karen Blixens far, var løjtnant og deltog også i 1864-krigen, hvor han som den sidste officer forlod Dybbøl Mølle. Hans eventyrlige liv skildres i Tom Buk-Swientys nye bog, Kaptajn Dinesen, Ild og Blod, hvor Tore Dinesen har kunnet bistå med data og slægtens anekdoter. Wilhelm Dinesen er også kendt fra litteraturen, og fra Rungstedlund. Han kaldte sig Boganis og skrev bl. a. Jagtbreve. Tore Dinesens far var Thomas Dinesen, som deltog i skyttegravskrigen i Nordfrankrig. Han var en meget modig soldat og modtog efter krigen det engelske Victoria Cross for exceptionel tapperhed. Også han skrev bøger, og i det hele taget var alle 3 forfædre ikke krigsgale, men landmænd, intellektuelle og forfattere. Tore Dinesen har ligesom sine forfædre en militær uddannelse. Han er uddannet jagerpilot i Danmark og USA, blev senere eskadrillechef. Han har været adjudant for tronfølger prinsesse Margrethe og senere for prinsgemalen. Som det fremgår af ovenstående er han Karen Blixens nevø og var fra leder af Rungstedlundfonden. 5\n6 Matador I et (lokal)historisk perspektiv - ved Per Kuskner Onsdag den 26. marts kl i Søllerød Sognegård Mads Skjerns imponerende Villa i Korsbæk - i virkeligheden på Dronninggårds Allé Erik Balling og Lise Nørgaard tog, i den store danske tv-serie Matador, fat i en meget vigtig historisk periode i Danmark. I årene skete der nogle markante og til tider drastiske ændringer i det sociale hierarki blandt herskabsfolk og tyende såvel i hovedstaden som i provinsen. Sidstnævnte mistede så at sige sin uskyld i den periode. Per Kuskner har skrevet bestselleren Matador, mennesker, myter & minder. Han vil i et spændende foredrag kaste lys over, hvordan (og hvorfor) Matador blev til, og hvordan arbejdet med at finde de rette locations og ikke mindst de rette tidshistoriske rekvisitter kom til veje. Mads Skjerns første hus Lars Olsens varehus på Nærum hovedgade-? Med mange spændende billeder (også fra lokalområdet) og gamle effekter fra Matador-tiden, flyver de to timer hurtigt af sted, og der vil ligeledes blive mulighed for at købe Per Kuskners bog med en signatur for 200,- stk. 6\n7 Rundvandring på Hørsholm Kirkegård Tirsdag den 8. april 2014, kl ca med museumskonsulent Niels Peter Stilling Familien Dinesens gravsted Hørsholm Kirkegård hører sammen med Søllerød til vore smukkeste kirkegårde. Kirkegårdene ved vore landsbykirker er anlagt i middelalderen. Men Hørsholm blev først et selvstændigt kirkesogn i 1790 ved udskillelse fra Birkerød Sogn. Kirkegården i Hørsholm er derfor ikke særlig gammel. Den blev anlagt i 1807, og som noget ganske enestående er flere af de ældste gravsteder bevaret, herunder kirkegårdens første gravsten fra Niels Peter Stilling har i 2013 stået i spidsen for registreringen af bevaringsværdige gravsteder på Hørsholm Kirkegård. Projektet er nu afsluttet, selv om den sidste myndighedspåtegning ved et provstesyn endnu mangler. I alt blev over 150 gravsteder registreret. På rundturen vil Niels Peter Stilling delagtiggøre os i projektet og samtidig fortælle om en række udvalgte gravsteder og de historier og menneskeskæbner, der knytter sig dertil. Vi skal både se kendte folks gravsteder, som f.eks. Simon Spies specielle gravmæle og mere ukendte mindesmærker over mennesker, hvis historie er knyttet til Hørsholmegnen. Mange historiske personer er gravlagt på Hørsholm Kirkegård. Her skal blot nævnes Dinesen-slægten fra Rungstedlund, forfatteren H.C. Branner, statsminister Poul Hartling og digteren Thomas Thaarup. Men vi skal naturligvis også se andre gravsteder med historie, f.eks. gravstedet for søofficeren, der sænkede flåden før tyskerne fik fat i den i 1943, eller den unge maler Jerichau, der døde i Paris under første verdenskrig og mange flere. Rundturen varer et sted mellem 1½ og 2 timer og foregår i et stille og roligt tempo, men derfor skal man alligevel have ordentligt fodtøj på. Mødested ved hovedindkørslen til Hørsholm Kirkegård på Kirkegårdsvej. Tilmelding: Sekretariatet, Rudersdal Museer, tlf eller på Tilmelding fra den 10. februar 7\n8 Aftentur i Geelskov Onsdag den 30. april kl Ved Jon Voss og Søren Petersen Turen er på 3 kilometer Mødested: P-pladsen på toppen af Geelsbakke. Øst for Kongevejen. Museumsleder JonVoss og næstformand Søren Petersen guider og fortæller Tilmelding: Sekretariatet, Rudersdal Museer på tlf bedst kl eller på Tilmelding fra den 10. februar I dag er Geelskov kendt som et væsentligt rekreativt område for især mountainbikere og hundeluftere fra nær og fjern. Kort efter 2. Verdenskrig blev Gelskov også rammen om skihopbakken Holtekollen et eventyr, som kun varede i ca. 10 år, men endnu er en væsentlig identitet for skoven. Geelskov er imidlertid også et skatkammer af minder fra vores lokalhistorie. Den gemmer på gravhøje, hulveje, agre og skålgrubesten fra oldtiden. Siden engang i jernalderen har der med stor sandsynlighed været skov her. Skovbunden består af ret løst sand og ler, og jordbunden er ikke særlig velegnet til dyrkning i nutidens landbrug. Uden for skoven, hvor vi nu finder Søllerød, Nærum og Virum, er jordbunden mere frugtbar, men også vanskeligere at bearbejde med en ard, som oldtidens bønder brugte. I den løse jord i Geelskov var arden derimod anvendelig. Det er den sandsynlige forklaring på de mange oldtidsagre i Geelskov. Da hjulploven vandt frem, flyttede bønderne ud på den frugtbar jord i Virum og Nærum, og de gamle agre på den ufrugtbare jord sprang i skov, hvor de er bevaret til vores tid. Ca. midt gennem Geelskov går en slugt, som deler skoven i en nord-østlig og en syd-vestlig del. Holtekollens stejle skrænt er en del af slugtens syd-vestlige afgrænsning. Det er sandsynligt, at slugten har været grænsen mellem en syd-vestlig beboelse, som kan være blevet til Virum, og den nord-østlige del, som er blevet til Nærum. Skovområdet er afgrænset til dels af søer og moser i istidens smeltevandsdale og til dels af Virums og Nærums dyrkningsområder. For de rejsende var der kun få praktiske steder, hvor de kunne krydse smeltevandsdalens vådområder øst for Bastrup Sø. Et af disse overgangssteder var en vejle mellem Vejle Sø og Søllerød Sø, sandsynlig tæt på samme sted, hvor nutidens Kongevej krydser smeltevandsdalen ud for Johan Georg von Langen Rudersdal Rådhus. 8\n9 I dag er Geelskov omringet af by og en del af disse har gjort indhug i skovens areal, men ser vi bort fra dette skyldes Geelskovs nuværende afgrænsning først og fremmest Johan Georg von Langen. Von Langen blev i 1763 af overjægermester Carl Christian von Gram (med tilladelse fra Frederik 5.) inviteret til Danmark for at få styr på kongens skove i Nordsjælland. Kongens skove i Nordsjælland var efterhånden blevet decimeret pga. det voksende forbrug af træ til huse, skibe, vogne, møbler og brænde. Samtidigt bevirkede bøndernes ret til, at deres dyr havde adgang til skoven, at skoven ikke kunne forny sig. Træer blev ædt, inden de kunne spire og vokse sig store. Von Langens løsning på krisen var, at skov og land skulle separeres, og skovdriften skulle sættes i system. Von Langen blev installeret i Jægersborg og gik sammen med sine forstfolk straks i gang med at kortlægge Nordsjællands kronskove. Hans første projekt blev Geelskov. Geelskov blev omlagt til en mere rationel og ren forstlig drift. Kort efter blev von Langen syg, og de sidste år indtil sin død i 1776 var han sengeliggende. Selvom der skulle gå 20 år, inden skovene ved skovforordningen af 1805 blev lovreguleret, så viste Geelskov vejen for den moderne regulerede skovdrift. Geelskov 1763, von Langen 9\n10 En vandring i parken ved Frydenlund Slot Søndag den 11. maj kl ca.16 Ved museumskonsulent Niels Peter Stilling Mødested: Frydenlund Allé, ved port/porthus øst for parken og plantagen På rundvandringen i parken vil vi høre historien om Frydenlunds grundlæggelse som lyststed i slutningen af 1600-tallet. Derudover fortælles bl.a. Om kong Frederik 4.s erhvervelse af lyststedet gennem hans giftermål med Anna Sophie Reventlow. Om husets opførelse i 1720 erne ved arkitekten fra Fredensborg J. C. Krieger. Om barokhavens anlæggelse i midten af 1700-tallet. Om Caroline Mathilde og Struensee på Frydenlund. Om kronens salg af slottet og den efterfølgende ombygning af hovedhuset i 1790 erne. Om den svenske eventyrer og frimurer Bohemans ejertid Om Frydenlund Teglværk Om anlæggelsen af frugtplantagen i 1907 Om Victor Borge og Haldor Topsøe og sikkert andre gode historier Rundturen varer ca. 1½ time og foregår kun udendørs. Derefter vil bestyrer Henrik Mortensen fortælle lidt om frugtplantagen og driften af denne. Tilmelding: Sekretariatet, Rudersdal Museer, tlf bedst kl eller på Tilmelding fra den 10. februar Se mere om Frydenlund i Kongehusets Boliger af Niels Peter Stilling 10\n11 Nye medlemmer! - Ønsker du at støtte Historisk-topografisk Selskabs arbejde for at bevare egnens kulturhistoriske værdier og kendskabet til dem - Har du lyst til at deltage i Selskabets mange arrangementer, foredrag, udflugter oplevelsesture - hvoraf de fleste er gratis - hvert år at modtage Søllerødbogen Du kan blive medlem for kun 250 kr. om året Send en mail til eller ring , sekretariatet, Rudersdal Museer Det er også muligt at melde sig ind på vores hjemmeside Her kan du også se flere oplysninger om Selskabet Sensommerudflugten den 7. september Turen går til Vordingborgegnen Vi besøger kirker, borge og herregårde Tilmeldingen begynder på generalforsamlingen Selskabets ordinære Generalforsamling Søllerød Sognegård, tirsdag den 27. maj kl Dagsorden ifølge vedtægterne Efter generalforsamlingen fortæller museumsleder Jon Voss om Fremtiden for Rudersdal Museer/Mothsgården Specielt om planerne for Mothsgården efter renoveringen Få nyhedsmail om nyheder og arrangementer Nu er det blevet meget nemt - gå ind på vores hjemmeside På forsiden er der en henvisning til nyhedsbrev og tilmelding Man kan også tilmelde sig ved at sende en mail til 11\n12 Historisk-topografisk Selskab For Søllerødegnen Stiftet den 27. Februar 1942 BESTYRELSEN efter generalforsamlingen 2013 Formand Etnolog Anita Mikkelsen Sekretær/Næstformand Civilingeniør Søren P. Petersen Kasserer Konsulent Verner Hylby Redaktør Museumskonsulent PhD Niels Peter Stilling Øvrige Bestyrelsesmedlemmer Chefkonsulent Henrik Støtt Direktør/rådgivende ingeniør Carl Steen Berggreen Etnolog MK Birgitte Schjerning Povlsen Arkivar Morten Trommer Ingeniør Jan Britze Menighedsrådsformand Georg Lund Cand.mag. Lars Bo Hansen Suppleanter Cand.mag. Martin Wilson Lærer Sanne Rud OBS - ADRESSEFORANDRING fra. den 1. marts. Mothsgården skal renoveres, og hovedhuset skal tømmes i løbet af februar. Museets administration og vores sekretariat flytter til: Biblioteksalléen nr. 3, 2850 Nærum, ved Nærum bibliotek Telefonnummer er fortsat det samme 12\n13 Den næste serie af historiske artikler i NYT vil omhandle de nu forsvundne bygninger og huse på vores egn. Det er historien om de bygninger som prægede gadebilledet og var en naturlig del af hverdagen for mange Søllerødborgere. Denne gang historien om: Hotel Nyholte På den nye Kongevej, anlagt , blev der opsat en række bomme, hvor alle ikke-kongelige skulle betale en afgift for at passere. En sådan blev opsat for foden af Geelsbakke i Afgiften blev brugt på at vedligeholde vejen, og derfor blev Kongevejen hurtigt en populær trafikåre frem for områdets øvrige gamle og elendige veje. Ejeren af (Gammel)Holtegård, Jacob Schnell, så fordelen i at flytte sin kro- og brændevinsgård til den nye Kongevej. Derfor købte han samme år af lokale gårdmænd en større byggegrund lige over for bommen, hvor han opførte Nyholte Kro og Brændevinsgård i Krobevillingen faldt bort allerede i 1794, da Schnell afhændede sin virksomhed til Jens Madsen, men fortsatte dog som smugkro og høker. I 1840 lykkedes det Christoffer Nimb at få bevillingen tilbage igen. Nimb-familien havde boet i Nyholte lige siden 1790, hvor Jens Jørgen Nimb var den første forpagter af bomhuset. Månson kommet til Nyholte I januar 1885 udbrød der pludselig brand i Nyholte Kro, hvis hovedbygning totalt nedbrændte. Den tomme brandtomt blev købt af den entreprenante Anders Månson, som tilmed tidligere havde været ansat på kroen. Månson kom fra Skåne og havde arbejdet sig op fra det rene ingenting til nu at være ejer af Ørholm kro og Hotel Rustenborg i Lyngby. Han opførte et moderne hotel i Schweizerstil som stod færdigt i 1886 med navnet Hotel Nyholte. Anders Månson havde en for den gang veludviklet sans for markedsføring af sit nye hotel. Med Nordbanens ankomst i 1864 blev Holte et yndet udflugtsmål for det københavnske borgerskab med hotellet som naturligt samlingssted. Månson reklamerede med, at hotellet kunne servere Frederik 7.s jagtpunch, hvis ingredienser bl.a. var særligt jernholdigt vand fra en kilde i hotelhaven. Hotellet havde succes under Månson, som var kendt for at tage sig godt af sine gæster, og han var godt hjulpet af meget begejstrede artikler i Københavns Amtsavis. Jagtpavillonen blev i 1889 flyttet ned til Nyholte Hotel, som også selv blev moderniseret. Værelserne blev bl.a. udstyret med styrtebade, hvilket medlemmerne af Dansk Bicykle Club kunne nyde godt af, da ca. 80 deltagere ankom til hotellet på væltepeter for at indtage deres middagsmad. Hotel Nyholte sælges Blot ti år efter Anders Månson havde erhvervet den tomme brandtomt solgte han Hotel Nyholte i 1895 til H. Petersen. Stedet fortsatte som samlingspunkt for Holtes borgere og selskabsliv, men begyndte i 1910 erne at fremstå som et utidssvarende. 13\n14 Hotellets store sal, som blev brugt til koncerter var ved fuldt hus ulidelig at opholde sig i. I 1917 overtog H.P. Nielsen Hotel Nyholte, og begyndte straks at puste liv i de gamle bygninger. Den gamle rejsestald blev omdannet til bilværksted og udlejet til Christian R. Hedetoft, som skabte Holte Automobilcentral. Haven blev plantet om, og ud mod Kongevejen blev der bygget en helt ny udendørs serveringsterrasse med glastag. Den gamle dansesal blev revet ned, og i dets sted opført en moderne bygning med restaurant i stueetagen og teatersal på 1. sal. Teatersalen som blev indviet i 1922 viste sig dog at være ganske uegnet til teater. Den gamle rejsestald måtte senere vige for udvidelsen af Kongevejen, og som erstatning opførte Hedetoft en ny hovedbygning længere inde på hotelgrunden. Denne bygning kan ses på Kongevejen den dag i dag, hvor Sloths Pejse nu holder til. Nedgangstider Hotel Nyholte fik i 1925 sin fjerde ejer H. P. Jørgensen, som desværre måtte se udviklingen overhale sit Hotel. Omkring 1930 begyndte det at blive sløje tider for Hotel Nyholte. Verdenskrisen begyndte at kunne mærkes i Holte, og søgningen mod hotellet begyndte at falde. Der var ikke så mange landliggere mere, og københavnerne kunne nu i deres biler nå endnu fjernere udflugtsmål i Nordsjælland. Den nye ejer opførte en tilbygning med række forretningslokaler, hvilket yderligere svækkede indtrykket af det før så prægtige hotel. Hoteldriften blev med tiden neddroslet, men Hotel Nyholte var stadigvæk samlingspunkt for Holtes selskabsliv, med afholdelse af koncerter, juletræsfester, vælgermøder m.m., men i 1960 erne og 1970 erne under navnet Geels kro. I 1977 var det slut. Månsons gamle hotel som i nær ved 100 år havde præget bybilledet i Holte blev revet ned som led i moderniseringen af byen, da for den nye fodgængertunnel under Kongevejen skulle ligge der. Historisk Arkiv Fra 1. februar får Historisk Arkiv ny leder, Lars Bo Hansen, som senest har været arkivar på Gentofte Lokalhistoriske Arkiv. I forsommeren 2014 arrangerer Historisk Arkiv en særudstilling i anledning af Nordbanens 150 års jubilæum. I forbindelse hermed afholdes en Historisk togtur mellem Holte og Birkerød yderligere informationer på 14\n15 NYT FRA RUDERSDAL MUSEER Særudstilling på Mothsgården fra d. 7. februar Særudstilling: KRIG 1814, 1864, 1914 Den 6. februar 2014 åbner Rudersdal Museer en ny udstilling med afsæt i krigene i 1814, 1864 og Afslutningen af Napoleonskrigene i 1814 betød, at Danmark mistede Norge efter over 400 års rigsfællesskab. Ydermere var Danmark i 1813 gået bankerot, så krigene efterlod Danmark i en miserabel forfatning både storpolitisk og økonomisk. Nederlaget i 1864 var ikke bare en national katastrofe med tabet af Sønderjylland, men kostede ligeledes mange unge mænd livet, også fra Rudersdalegnen. Rædslerne under 1. verdenskrig fra endevendte Europa fuldstændigt og ledte direkte op til 2. verdenskrig. Det lykkedes Danmark at stå uden for krigen, men ikke uden at dønninger fra krigen kunne mærkes i hverdagen. Udstillingen vil fortælle om krigens konsekvenser, både nationalt og i hverdagen for både soldater og civile, fra nordmændene splittet mellem Danmark og Norge i 1814 over soldaten ved Dybbøl i 1864 til sikringsstyrken og dens værter på Rudersdalegnen i 1914 og frem. Udstillingen vil også rumme udstyr og våben, store og små, fra alle krigene. Sikringsstyrken -ved Vedbæk 1914 Vedbækfundene I skolernes vinterferie uge 7 fra lørdag d. 8. februar til og med søndag d. 16. februar, er der som sædvanligt vinterferieaktiviteter for børn i alle aldre på Vedbækfundene. I marts slår Vedbækfundene dørene op for en særudstilling om amatørarkæologen Alfred Avnholt. Besøg Vedbækfundene og bliv klogere på livet i jægerstenalderen for 7000 år siden. 15\n16 Afsender: Historisk-topografisk Selskab for Søllerødegnen Rudersdal Museer, Mothsgården, Søllerødvej Holte År 2014 Returneres ved varig adresseændring Nye medlemmer til Historisk-topografisk Selskab? Kender du mon nogen, som interesserer sig for vores lokale historie og bevaringen af kommunens kulturhistoriske værdier? Giv vedkommende et medlemskab som gave. Indmeldelse i Historisk-topografisk Selskab for Søllerødegnen kan ske ved at ringe til sekretariatet på Rudersdal Museer tlf sende en mail til - eller gå ind på Husk at opgive navn - adresse - tlf. - og (Årligt kontingent fra 1/ er 250 kr. incl. Søllerødbogen) 02/2014 Produktion: /


NYT FRA LADBYTAPETET | At sy et Ladbytapet\n« Tapetet skrider fremad\nNYT FRA LADBYTAPETET. »\nNYT FRA LADBYTAPETET\nDer er mange gæster ved tapetet. I juli var der på de dage, hvor vi broderede, 2.525 gæster. Mange følger broderiet. Af og til kan vi høre os selv gentage fortællingen, men vi bestræber os på at variere og tage udgangspunkt i gæsternes baggrund. Vi brodøser supplerer hinanden med information, og mange er de gange, vi viser tapetet. De fleste gæster vil gerne slippe for at stå på hovedet, så vender vi tapetet.\nVi deltager ikke ved Kirsebærfestivalen i år.\nVi syr både tirsdag og onsdag hele sommeren.\nDe engelske foldere er sluppet op. Vi har fået en donation til nye engelske foldere. De forventes at være klar denne måned.\nMuseets skattejagt har en post i tapetrummet. Spørgsmålet er, hvilken slags stof, Ladbytapetet bliver syet på. Det er interessant at høre børn og voksne tale om det. De voksne er hurtige til at svare, men får børnene lov til at tænke selv, er de gode iagttagere. Ofte finder de frem til det rigtige svar ved at se og røre ved de små prøver, der hænger ved posten. Mange børn kender ikke hør som garn/stof, men som udsagnsordet ”hør”. Vi er glade for den rigtige silkeorm og for den håndspundne silke.\nHørmarken hungrer efter vand, og indimellem må vi vande lidt. Men hørren blomstrer og klarer sig.\nBesøg af journalist og fotograf i forbindelse med en artikel til Ældre Sagen NU.\nVikingemuseet er en del af det område, der er udpeget som et muligt depot for atomaffaldet fra Risø. I den forbindelse har museet ønsket at markere en modstand. Gudrun Heltoft har tegnet et Atom-tapet og brodøserne syr det. Vi har fået tilladelse til at bruge Troels Triers atom-fisk på tapetet. Der var et kort indslag om atomtapetet i TV2-nyhederne.\nEn ellers god og velbesøgt dag ved tapetet endte trist d. 25.. Langhuset i Bytoften, Langeskov brændte ned til grunden. Det havde ikke umiddelbart sammenhæng med tapetet, men brodøserne har været på tur dertil på vor jagt efter viden om vikingetiden.\nFortids – nutids – og fremtids burgere serveres altid den sidste søndag i hver måned. De fleste smager og foretrækker fortid, som det kunne være i vikingetiden eller fremtid, som er pille-burgere.\nVi har lavet en oversigt over Ladbytapetet i medierne. Det blev en lang liste.\nFællesbroderiet med bayeuxsting i udstillingen bliver ordnet hver uge. Der er altid syet lidt nyt, men det er svært uden vejledning.\nEt motiv fra Ladbytapetet, skibet på langfart – pryder forsiden af ”Forår på Østfyns Museer 2014”, og det er ligeledes på forsiden af Vikingemuseet Ladbys nye folder.\nDer er fremstillet badges med teksterne ”Byens Bedste brodøser” og ”Tapet-Tøserne”.\nHørmarken trives fint.\nTapettegningerne er udstillet ved Lions Forårsudstilling. Brodøserne syr på prøveklude. Der er en fribillet samme weekend til et besøg på museet, hvor tapetet hænger.\nAnette fortalte om udstillingen i kælderen, om skibet, maleriet, filmen, træskærerarbejdet og især om de dragter, hun har syet til begravelsesfølget og trællen. Men først lærte vi madmor, arvtageren, smedens datter, Lillepigen, Lillemand og trællen at kende. Det var et kærkommet indblik i den lange proces med plantefarvet stof, tilskæring, håndsyning, smykker og pynt. Ved selvsyn opdagede vi under kofter og skørter, at det er rigtige dragter.\nVi fejrede de sidste plantefarvede bundter garn og plantefarversken.\nBesøg af Josefine Ottesen i forbindelse med hendes bog ”Helgi Daner”. Vi deltager ved Holger Danske Festivalen i Nyborg og med et broderi-tilbud til bibliotekerne på Fyn til efteråret.\nI forbindelse med udstillingen ”NÅL OG TRÅD – at sy et Ladby tapet” blev en lille hørmark anlagt og hegnet.\nSom et forsøg havde museet arrangeret to søndage med introduktion til udstilling, tapet og smagsprøver. Vi formoder, at der var 20-30 ekstra gæster hver søndag, og at mange lagde vejen forbi pga. tilbuddet.\nVi er begyndt at sy prøveklude og konturer på de sidste to afsnit, ”Tidens gang” og ”Nye tider”.\nGudrun er færdig med at tegne midterfortællingen på tapetet.\nAnette har farvet de sidste bundter garn. Det var grå nuancer farvet med galæble.\nI marts slutter syskolen i Kerteminde Kino. Interessen har været svingende, fra ingen deltagere til fire, som kørte fra Århus for at lære at sy. Nu holder syskolen ferie, men fremover kan man købe en sypose på museet og efter aftale få vejledning der.\nPå den sidste søndag i februar, hvor også drengene syede sejl i kælderen, var der rigtig mange gæster – over 180. På de fire timer var der fyldt i tapetrummet, indimellem også for tæt.\nVi var en del i avisen.\n5. februar var der generalforsamling i Ladby Tapetlaug.\nUdstillingen ”NÅL OG TRÅD – at sy et Ladbytapet” blev åbnet d. 7. februar og varer året ud. Med 53 gæster gennem tælleapparatet blev rummene fyldt. Gæsterne fik et par taler, tid til at kigge, snakke og røre. Udstillingen er bygget op omkring skæbnegudinderne Urd, Verdande og Skuld, som repræsenterer fortid, nutid og fremtid. I det aktive midterfelt er der 4 rum, uld, plantefarvning, hør og Ladbytapetet. I det sidste felt kan gæsterne male på en tegning og prøve at sy med Bayeuxsting.\nInspireret af de tre tider var der en mundsmag på burgere fra år 925, 2014 og 2925. Vikingetidens burger var brød bagt med valle, rug og byg, kogt gris, kål, sennep og skyr. ”Gør KÅL på SæhrimnerKÅL”. Nutidens burger var som på en burgerbar med titlen ”BRODØSERNENES BURGER ER BARE BEDST” og endelig var der fremtidens pillemad i bogstavelig forstand.\nMange gæster havde lyst til at dvæle ved udstillingen.\nI forbindelse med udstillingen vil der resten af året være brodøser ved tapetet den sidste søndag i hver måned.\nVi brugte tid på at gøre tapet-rummet færdigt. Nu er tegningen og den farvelagte kopi med afsnitsoverskrifter sat op. Alle brodøser er repræsenteret på væggen med en eller flere prøveklude. Den gamle drageudstilling lukkede, derefter blev den nye bygget op.\nTapetets fødselsdag gik til Lundsgaardskoven. Med sang, flag, lys, leg, chokolade og kager, taler og gaver fejrede vi med manér den store dag, hvor vi tog de første sting på det første tapet for to år siden. Overraskelsen var Rudolf Juel fra Lundsgaard, som fortalte om egetræerne.\nDer var inspirationsmøde om udstillingen ”NÅL OG TRÅD – at sy et Ladbytapet.”\nVi fortsætter med at være ved tapetet hver onsdag eftermiddag.\nSom noget nyt vil vi også være ved tapetet den sidste søndag i hver måned fra kl 12 til 16.\nVi holdt 14 dages juleferie.\nDer er kommet to nye sy-opgaver, det er motiver fra Bayeuxtapetet med ankre som Ladbyskibets.\nFra vor snak undervejs: Der blev talt om friser. Lige nu er vi på ideplanet. Kunne træernes kroner gå helt op i øverste frise og således danne naturlige skel? Er det en ide at sy friserne med få farver? Under ”Tidens gang” kunne der være en tekst startende med runer og følgende årenes retskrivning og skrivemåde. Overordnet skal friserne vise glimt fra verdenshistorien og danmarkshistorien med hverdagens menneskeliv som det bærende.\nThis entry was posted on juli 14, 2014 at 7:07 am and is filed under Nyheder.\tYou can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed. You can leave a response, or trackback from your own site.


1 Oplæg om kronikerstrategien - fokus på kommuner Kommunale repræsentanter: Charlotte Scheppan (delt formandskab), Odense Kommune Sten Dokkedahl, Faaborg. - ppt download\nOffentliggjort afTroels Laustsen Redigeret for ca. et år siden\nPræsentationer af emnet: "1 Oplæg om kronikerstrategien - fokus på kommuner Kommunale repræsentanter: Charlotte Scheppan (delt formandskab), Odense Kommune Sten Dokkedahl, Faaborg."— Præsentationens transcript:\n1 1 Oplæg om kronikerstrategien - fokus på kommuner Kommunale repræsentanter: Charlotte Scheppan (delt formandskab), Odense Kommune Sten Dokkedahl, Faaborg Midtfyn Kommune Marit Nielsen-Man, Vejle Kommune Joan Slaikjer Hansen, Esbjerg Kommune Gunhild Edemann, Aabenraa Kommune Mette Bork Hansen (sekretær), Odense Kommune\n2 2 Fokus på kommunerne Forankring af nationale strategier for kronisk syge Kronisk sygdom. Patient, sundhedsvæsen og samfund. Forudsætninger for det gode forløb (2005) En styrket koordinering af indsatsen skal bl.a. understøtte patientens aktive rolle og egenomsorgsevne og dermed kompetence til at håndtere egen sygdom  Patientuddannelse og rehabiliteringstilbud  Styrke samarbejdet og koordineringen  case – manager (forløbskoordinator)  forløbsbeskrivelser skal beskrive opgavefordelingen  Sårbare grupper Sundhedsloven  Patientrettet forebyggelse er en delt opgave mellem kommuner og regioner\n3 3 Kommunale opgaver  Stratificering  Henvisningstilbud  Generel patientuddannelse  Tidlig opsporing  Koordinatorfunktion\n4 4 Sammenhængende patientforløb Forløbsbeskrivelser Hvilket spillerum skal der være, for at sikre en lokal tilpasning?\n5 5 Koordination og tværsektorielt samarbejde Sygehus Almen praksis Kommunen ORGANISERET FORSKELLIGT\n6 6 Kommunen ORGANISERET FORSKELLIGT Arbejdsmarkedsomr å det Psykiatriomr å det Omr å det for social service Sundhedsomr å det B ø rneomr å det\n7 7 Det tværsektorielle samarbejde Koordineringen internt i den enkelte kommune Kommunernes forskellighed, ifht.  Indbyggertal  Befolkningssammensætning  Økonomisk grundlag  Geografisk beliggenhed (også ifht. Sygehusene og almen praksis)  Organisering Udfordringer og fokusområder\n8 8 Konkret eksempel fra Faaborg Midtfyn\n9 9 Arbejdsnotat: Stillingsbeskrivelse for forløbskoordinator i Faaborg-Midtfyn Kommune Ansættelsessted  Faaborg-Midtfyn Kommune med arbejdsplads på i administrationen i Ryslinge Ansættelsesnorm  37 timer ugentligt Ansættelsesforhold  Overenskomstansat funktionær ansat i Faaborg-Midtfyn Kommune Organisatoriskplacering  Reference til sundhedschef med dagligt virke i det mobile sundhedscenter.\n10 10 Kvalifikationer  Sygeplejerske, ergoterapeut eller fysioterapeut med omfattende sundhedsfaglig viden og erfaring og solidt kendskab til sundhedsvæsenets organisation og funktion.  Efter/videreuddannelse med relevant diplom eller masteruddannelse.  Gode kompetencer indenfor samarbejde både i relation til borgeren/patienten, de pårørende og i relation til de øvrige sundhedsprofessionelle på alle relevante niveauer i sundhedsvæsenet.  Viden og kunnen om lærings- og mestringsprocesser samt den motiverende samtale.  Viden om menneskers livsformer og livsvilkår samt deres konsekvenser og muligheder for den enkelte borger.  Kendskab til social- og sundhedspolitik.  Viden om offentlige og private institutioner herunder patientorganisationer og frivillige sociale foreninger.  Tillidsskabende med godt overblik.\n11 11 Ansvarsområder Med fokus på den særligt sårbare patient skal forløbskoordinatoren støtte borgeren i:  Kontakten til den kommunale forvaltning/det involverede sundhedspersonale  Forståelse af handleplan udarbejdet af den behandlende læge  Vejen gennem systemet/sundhedsvæsenet  Koordinering af forløb internt og eksternt  Styrkelse af egenomsorgskapaciteten, selvmonitorering og selvbehandling.  Konkrete og uoverskuelige problemstillinger – herunder angst og depression\n12 12 Specifikke arbejdsområder Deltagelse i møder med: - Patienten og dennes pårørende - Involverede kommunale sundhedspersonale - Praktiserende læger - Sygehusafdelinger - Interne samarbejdspartnere Henvisning til forløbskoordinatoren foregår gennem praktiserende eller behandlende sygehusafdeling.\n13 13 Rolleafklaring Den praktiserende læge er tovholder med ansvar for patientens handleplan, behandling og videre vej gennem sundhedsvæsenet. Primær sygeplejersken er efter ordination ansvarlig for den konkrete sygepleje/behandling. Primær sygeplejen har i øvrigt specialkompetence i forhold til de enkelte sygdomsgrupper. Fysio- og ergoterapeuten er jf. genoptræningsplan ansvarlig for genoptræning og rehabilitering. Terapeuterne har i øvrigt specialkompetence i forhold til genoptræning og rehabilitering af de enkelte sygdomsgrupper. Hjælperpersonalet/myndighedskontoret er ansvarlig for personlig pleje og praktisk bistand. Socialrådgiver er ansvarlig for bevilling af ydelser jf. relevant lovgivning. Forløbskoordinatoren involveres som støtte til den særligt sårbare patient i forsøget på at fastholde denne i en optimal behandlingssituation med størst mulig egenomsorgskapacitet. Sundhedskonsulenter der foretager forebyggende hjemmebesøg og demens koordinatorer indgår i løsningsmodeller ad hoc.\nDownload ppt "1 Oplæg om kronikerstrategien - fokus på kommuner Kommunale repræsentanter: Charlotte Scheppan (delt formandskab), Odense Kommune Sten Dokkedahl, Faaborg."


Århus Charter sætter rejser på højkant til AGF’s kampe\nÅrhus Charter er ny strategisk samarbejdspartner med AGF, og hele Østjyllands rejsebureau bliver på flere fronter meget synlig i Ceres Park i forårssæsonen. Det vil ikke mindst AGF-fans nyde stor glæde af.\nKom til AGF’s kampe i Ceres Park og vind en rejse med Århus Charter. Det bliver en realitet for AGF-fans, der køber billet til forårets kampe. Allerede til forårspremieren mod FC København på søndag sætter hele Østjyllands rejsebureau en rejse for to til Cypern på højkant. Anledningen er, at Århus Charter er ny tribunesponsor i AGF, og Århus Charter-tribunen – tidligere D-tribunen - tages i brug for første gang.\n"Vi har glædet os til at komme i gang med forårssæsonen og byde AGF’s fans velkommen på Århus Charter-tribunen. Vi markerer indvielsen af tribunen med en konkurrence om en rejse for to til vores populære rejsemål, Pafos på Cypern. Vores danske guider vil stå ved indgangene og uddele lykkenumre, og alle, der deltager i konkurrencen på vores hjemmeside, er med i lodtrækningen om rejsen" fortæller bureauchef og medejer Henrik G. Jensen.\nTilskuer nr. 3 million og ’Årets fan’\nÅrhus Charter tilbyder rejseoplevelser til spændende destinationer med flyafgang fra blandt andet Aarhus Lufthavn, hvor bureauets rejsende tilbydes gratis parkering. AGF’s kampe skal bruges til at skabe opmærksomhed omkring de forskellige rejsemuligheder, og derfor vil der i løbet af forårssæsonen blive udloddet yderligere to rejser.\n"AGF er meget tæt at ramme tilskuer nr. 3 million på hjemmebane i Superligaen. Der mangler lige knap 30.000 tilskuere, og som en del af vores sponsorat udlodder vi en rejse for to, når tilskuer nr. 3. mio. går igennem tælleapparater.\nDerudover vil vi senere på forårssæsonen sammen med AGF køre en konkurrence, hvor vi kårer ’Årets fan’, og her vil præmien også være en rejse for to personer" siger Henrik G. Jensen.\nHos AGF ser man frem til at aktivere Århus Charters sponsorat i forbindelse med forårets hjemmekampe.\n"Vi står foran en spændende forårssæson, og vi håber allerede til vores første hjemmekamp mod FC København på søndag at se mange AGF-fans i Ceres Park. Opbakningen kan forhåbentlig være med til at give os en sejr, og en enkelt AGF-fan kan også gå derfra med en rejse for to til Cypern. Rejserne, som Århus Charter udlodder i løbet af sæsonen, er med til at sætte lidt ekstra kolorit på vores hjemmekampe, og det er endnu en god grund til at se vores kampe i Ceres Park" siger adm. direktør Jacob Nielsen.


Thiele i Taastrup - Stort udvalg af briller og solbriller - Se her\nThiele i City2 har det største udvalg og de nyeste mærkevarer indenfor briller og solbriller. Her finder du briller fra de hotteste internationale modehuse, de nyeste brilledesign og populære kollektioner til både sommer, efterår, vinter og forår.\nThiele samarbejder med nogle af verdens dygtigste brilledesignere og hvert år udvælges de bedste briller og solbriller fra mærker som Chanel, Gucci, Prada, Armani, Givenchy, Escade og Donna Karen. Her tilbydes alt fra store mærker som Ray Ban og Police til nye up coming designere.\nSamtidig tilbyder Thiele kvalitetsbriller til en lavere pris. Thieles eget lavprismærke tilbyder trendy design i prisgruppen kr. 1995,- inklusiv glas.\nDanmarks ældste optikervirksomhed\nThiele er Danmarks ældste optikerkæde med rødder helt tilbage til 1817. Thiele har således været banebrydende for brillens udbredelse i Danmark. Thiele har fra starten produceret optiske glas og briller og været med til at udvikle optikerfaget og uddannelsen til det den er i dag. I 1931 blev Thiele kongelig dansk hofleverandør og i 1938 begyndte Thiele som de første i Danmark at fremstille kontaktlinser.\nDen lange historie har været med til at gøre, hvad Thiele er i dag, hvor de både tilbyder briller, linser og laser operationer.\nKæden tæller i dag 83 forretninger, og hos City2 i Taastrup er de dygtige medarbejdere klar til at guide dig god på vej – for en bedre synsoplevelse.


Glidecreme med smag ✅Spar op til 60% på prissammenligning her >>\nHjem/Creme og olier/Glidecreme/Glidecreme med smag\nGlidecreme med smag er til dig der elsker at give et godt blowjob med kondom på, eller du måske skal ned og slikke hende efter du har været oppe i hende. Nogle glidecremer kan godt have en lidt “kunstig” smag, men her bestemmer du selv smagen.\nDKK 203,00 Mere info\nDKK 49,00 Mere info\nDKK 19,00 Mere info\nSe vores store udvalg af glidecreme med smag her på siden, og vælg så den smag der passer til dig.\nHvad enten du er til banan, jordbær, chokolade eller noget helt andet, så er vi sikrer på at du finder hvad du leder efter her.\nHusk at du også kan få kondomer med smag.


Ny klassiker for børn – Ekstra Bladet\n21. okt. 2007 kl. 13:31\nMette Moestrups debut som børnebogsforfatter får topkarakter af Ekstra Bladets anmelder\nMette Moestrup (billedet) og Lillian Brøgger har skabt en sand og eviggyldig historie. (Foto: Polfoto)\nAf: Kamilla Löfström\nMette Moestrup og Lilian Brøgger: 'Ti grønne fingre'.\nRoland har et marsvin, der hedder Carlos og en far, som også hedder Carlos. Faren havde han først. Marsvinet har han hos sig. Faren rejser rundt i hele verden. Han bor i en rygsæk, som Rolands mor plejer at sige, når hun ellers kan tale rent.\nEn morgen har Roland så også ti grinne føngre, nej, ti grønne fingre i stedet for de sædvanlige ti hudfarvede. Det viser sig, at de grønne fingre har noget med den fjerne far at gøre, og det viser sig at være lykken med de grønne fingre der.\nHenne i skolen håber de andre børn, at Rolands ’grønne eksem’ smitter. Sådan må de nødvendigvis kalde det, for det kan jo ikke passe, at fingre kan være grønne. Og lige præcis denne dag er eleverne ved at lære om sande og falske historier.\nDebutant i børnebogsverdenen Mette Moestrup og garvede Lilian Brøgger har skabt en historie, der er så sand og eviggyldig, som det kan siges.\n'Ti grønne fingre' har en kun lige synlig forbindelse til en fransk børnebogsklassiker, 'Drengen med de grønne fingre' fra 1962.\nMoestrups og Brøggers nyfødte udgivelse har potentialet til også at blive en klassiker.


Hjemmearbejde og arbejdsmiljølovgivningen\nSvar på de oftest stillede spørgsmål om hjemmearbejde. Finder du ikke svar på dit spørgsmål, er du velkommen til at kontakte Arbejdstilsynet\nSpørgsmål og svar om hjemmearbejde\nHvornår er man på arbejde, når man arbejder hjemme?\nHvornår man er på arbejde afgøres som udgangspunkt af den aftale, som man har med sin arbejdsgiver om arbejdsforholdet, og af den overenskomst, som man er omfattet af.\nLæs alle spørgsmål-svar om hjemmearbejde\nGælder arbejdspladsvurdering (APV) ved hjemmearbejde?\nJa, virksomhedens APV gælder også ved hjemmearbejde.\nGælder de danske arbejdsmiljøregler på tværs af landegrænser?\nArbejdsmiljølovens regler gælder kun for arbejde udført i Danmark. Danske arbejdspladser, hvis medarbejdere bor og arbejder hjemme i udlandet, fx i Sverige eller Tyskland, skal overholde de arbejdsmiljøregler, der gælder i det pågældende land. De danske arbejdsgivere skal derfor overholde det pågældende lands arbejdsmiljøregler for hjemmearbejde i forhold til deres medarbejdere, hvis og i det omfang det pågældende land har arbejdsmiljøregler for hjemmearbejde.\nHvad er arbejdslederes ansvar?\nArbejdsledere skal medvirke til, at arbejdsforholdene ved hjemmearbejde er sikkerheds- og sundhedsmæssigt fuldt forsvarlige inden for det arbejdsområde, som de leder.\nHvad forstås ved ”hjem” i hjemmearbejde?\n”Hjem” efter arbejdsmiljølovgivningen er den private bolig – eller de private boliger, hvis man bor flere steder.\nHvad gælder for det psykiske arbejdsmiljø ved hjemmearbejde?\nBekendtgørelsen om psykisk arbejdsmiljø gælder også i forhold til hjemmearbejde. Det er bl.a. et krav til hjemmearbejdet, at arbejdet i alle led bliver planlagt, tilrettelagt og udført så påvirkningerne i det psykiske arbejdsmiljø både ud fra en enkeltvis og samlet vurdering er sikkerheds- og sundhedsmæssigt fuldt forsvarlige på kort og lang sigt.\nBekendtgørelsens regler om stor arbejdsmængde, tidspres, uklare krav og modstridende krav i arbejdet gælder også for hjemmearbejde, ligesom reglerne om høje følelsesmæssige krav i arbejdet med mennesker, krænkende handlinger, herunder mobning og seksuel chikane (sexchikane), arbejdsrelateret vold i arbejdet i og uden for arbejdstid, også gælder ved hjemmearbejde, da de også er relevante i forhold til arbejde, der indebærer telefonsamtaler, udveksling af e-mails m.v.\nHvad gælder i forhold til skader, såfremt en medarbejder arbejder fra sit sommerhus – selv om en evt. individuel aftale er gældende fra hjemmet?\nDet er efter arbejdsskadesikringsloven uden betydning, om hjemmearbejdet foregår i et sommerhus i Danmark eller fra folkeregisteradressen i Danmark. Det afgørende er, at arbejdsskaden indtræder under arbejde for arbejdsgiveren. Afgørelsen vil altid bero på en konkret vurdering.\nHvad skal virksomheden være opmærksom på, hvis den ønsker at gøre mere brug af, at de ansatte kan udføre skærmarbejde hjemme?\nArbejdsmiljølovgivningen gælder også, når den ansatte arbejder for sin arbejdsgiver i sit eget hjem. Det er dog kun visse af arbejdsmiljøreglerne om arbejdsstedets indretning, der gælder, herunder de krav, der er i reglerne om skærmarbejde.\nReglerne om skærmarbejde gælder i den ansattes eget hjem, når arbejdet i hjemmet foregår i hele arbejdstiden, eller når det foregår regelmæssigt og arbejdstiden svarer til ca. 1 dag om ugen.\nHvis hjemmearbejdet er omfattet af reglerne om skærmarbejde, gælder der en række krav til skærm og tastatur mv. og til indretning af arbejdsstedet.\nArbejdstilsynet opfordrer til, at arbejdsgiveren sammen med de ansatte og arbejdsmiljøorganisationen udarbejder retningslinjer for hjemmearbejdet – herunder for indretning af hjemmearbejdspladser – så de ansatte kan udføre skærmarbejdet sikkerheds- og sundhedsmæssigt fuldt forsvarligt, selv om de arbejder hjemme.\nHvilke krav gælder for virksomhedsledere, som arbejder hjemmefra?\nVirksomhedsledere, dvs. den som leder eller deltager i ledelsen af virksomheden kan også godt selv arbejde hjemme, men der er en række arbejdsmiljøkrav, der ikke gælder for virksomhedsleder selv, herunder bl.a. reglerne om indretning af arbejdsstedet og reglerne om hvileperiode og fridøgn.\nHvilke krav kan arbejdsgiveren stille, hvis den ansatte ikke lever op til sit ansvar om at medvirke til ordentlige arbejdsforhold?\nDet er de ansættelsesretlige forhold- og ikke arbejdsmiljølovgivningen – der regulerer, hvad arbejdsgiveren kan gøre, hvis den ansatte ikke følger de instruktioner, som arbejdsgiveren giver i forhold til udførelsen af arbejdet. Det afhænger af aftaleforholdet mellem arbejdsgiveren og den ansatte og den overenskomst, som den ansatte måtte være omfattet af. Normalt vil det være sådan, at hvis den ansatte ikke følger de instruktioner, som arbejdsgiveren giver i forhold til udførelsen af arbejdet, så vil arbejdsgiveren i sidste instans kunne afskedige den ansatte.\nKan man som medarbejder fraskrive sig at have brug for udstyr?\nArbejdsgiveren har ansvaret for, at arbejdet – også i hjemmet – kan udføres sikkerheds- og sundhedsmæssigt fuldt forsvarligt. Arbejdsgiveren kan ikke aftale sig fra dette ansvar. Det betyder, at en medarbejder ikke kan fraskrive sig at have brug for udstyr, fx adskilt skærm og tastatur og en stabil arbejdsstol, der kan indstilles i højden m.v., og selv tage ansvar for, at man efter at have læst vejledning etc. varetager krav til arbejdsmiljø i hjemmet.\nSkal arbejdsgiver betale internet/sørge for netadgang for medarbejdere, der ønsker at arbejde hjemme?\nArbejdsmiljølovgivningen fastsætter ikke regler for betaling af internet ifm. hjemmearbejde. Arbejdsmiljøloven regulerer vilkår om at arbejde sikkerheds- og sundhedsmæssigt fuldt forsvarligt.


Alpha Saphir Herreure → Køb Billigt hos Gucca.dk\nMan må aldrig gå ned på detalje, for detalje er det der adskiller os som mennesker. Derfor præsenteres herreuret fra Bobroff, til manden der godt kan lide den ekstra detalje. Uret fra Bobroff...Læs mere\nBobroff - Herreur - Bf0015V2-S010 - Rund 42 Mm - Naturgummi - Sort\nBobroff - Herreur - Bf0012V2-S010 - Rund 42 Mm - Naturgummi - Sort\nBobroff - Herreur - Bf0011-S010 - Rund 42 Mm - Naturgummi - Sort\nBobroff - Herreur - Bf0024 - Rund 42 Mm - Stål - Sort Sølv\nDette armbåndsur fra Bobroff har et maskulint og elegant design. Uret egner sig perfekt til dig, der har en simpel men elegant stil. Uret kan desuden styles på mange forskellige måder og du...Læs mere\nDette armbåndsur fra Bobroff har et maskulint og militært design. Uret egner sig perfekt til dig, der måske har en passion for militær og godt kan lide outfits med army-design. Uret kan styles...Læs mere\nBobroff - Herreur - Bf1001M41 - Rund 44 Mm - Stål - Sort Grå\nAlpha Saphir - Herreur - 335E-1 Rund - 44 Mm - Stål - Sort Guld\nHer får du et super fedt armbåndsur fra Alpha Saphir. Uret er designet til mænd, hvilket også afspejler sig på de flotte detaljer og smukke design. Produktinformationer: Urværk: Quartz ...Læs mere


»Vandflipperen« på tur i Nordsjælland - sn.dk - Forsiden - Nordsjælland - Rudersdal\nAdm. direktør i Robotek, Gert Vesterlund, viste i går handels- og investeringsminister Pia Olsen Dyhr (SF) rundt i den Birkerød-baserede virksomhed, der laver styringsenheder til mindre vandværker. Dem er der alene i Danmark cirka 2700 af.\nArtiklen: »Vandflipperen« på tur i Nordsjælland\n»Vandflipperen« på tur i Nordsjælland\nOpdateret 24. februar 2013 kl. 23:29\nRudersdal - 22. februar 2013 kl. 06:30\nNordsjælland: - I Japan er man ved at opbygge en dansk by efter katastrofen på atomkraftværket Fukushima. Jeg skal besøge byen til oktober, og det er da oplagt, at I tager med.\nSådan lød opfordringen fra handels- og investeringsminister Pia Olsen Dyhr (SF), da hun i går besøgte Birkerød-virksomheden Robotek, der producerer styringer til vandværker.\nMinisteren kan åbne døre for danske virksomheder, og adm. direktør i Robotek, Gert Vesterlund, tog straks imod den udstrakte hånd.\n- Det vil jeg rigtig gerne, hvis det kan lade sig gøre. Vi har godt nok mere fokus på det danske og europæiske nærmarked, men et besøg i Japan med ministeren vil være en unik mulighed. I det hele taget, er vi meget glade for besøget i dag. Det giver os ganske enkelt god opmærksomhed. Vi synes jo selv, at vi har et godt produkt, og det er helt i tråd med regeringens vandplan og ministerens ønske om, at små og mellemstore virksomheder kommer på banen med produkter inden for vand og miljø, siger Gert Vesterlund til Frederiksborg Amts Avis.\nHan fik sig også en god snak med Pia Olsen Dyhr, hvor han blandt andet sagde:\n- Hvis vi skal løfte vores produkt ud til primært Tyskland, Sverige og England, skal vi bruge 10 millioner kroner. Og det er virksomheders - som vores - største problem. Det er virkelig svært at finde risikovillig kapital i dag. I Europa investeres der i øjeblikket 33 milliarder kroner i vandsektoren. Der er 100.000 mindre vandværker alene i det centrale europa, som vil kunne bruge vores system, og vi har en nem vej ind, fordi der ikke er nogle handelsbarrierer. Men uden penge, er det svært, påpegede Gert Vesterlund.\nPia Olsen Dyhr havde stor forståelse for problematikken, og hun vil meget gerne hjælpe de danske virksomheder, der arbejder med vand.\n- Siden jeg blev minister har jeg brugt meget krudt på vand. Jeg er ved at blive kendt som »vandflipperen«. Men det har jeg det fint med. Danmark skal »brande« sig på vandområdet. Der er 200-300 danske virksomheder, der arbejder med vand og er førende på området. Vi er gode til det, og en af de globale udfordringer er vand. Det vil sige, at der er et marked ikke bare i dag, men mange år frem i tiden, lød det fra ministeren.\nI 2007 og 2008 blev Robotek Gruppen A/S kåret som Gazelle virksomhed. Robotek Gruppen A/S har - inspireret af bilindustrien - udviklet Blue Control konceptet til styring og overvågning af især mindre vandværker.\n9. Gymnasieelever øver sig i diplomati: Kun handling medfører forandring


GOOD VIBES ONLY - Hjerterdametouren - Plan B blev en fest Motionsfeltet.dk\nGOOD VIBES ONLY - Hjerterdametouren - Plan B blev en fest\n26.09.2019 @ 11:20\nLørdag d. 24 august 2019 stod der Hjerterdametouren i min kalender for tredje år i træk, men i år med åen anden dagsorden end de forgangne to år.\nDe sidste to år har jeg kørt benhårdt for at placere mig så godt som muligt på 100- km-ruten, og er endt som henholdsvis nummer syv i 2017 og nummer seks i 2018. Begge gange har det krævet alt hvad jeg har kunne mobilisere af kræfter og selvdisciplin at nå i mål med de placeringer.\nI år var agendaen en anden, da jeg havde samlet de kvinder fra klubben, der havde lyst til at komme med til løb, og ego-race var i dag erstattet med den gode oplevelse for “mine kvinder” (det har jeg fået lov at kalde dem.\nTeam GOOD VIBES ONLY - MultiMotion Assens bestod af i alt 9 kvinder, og på vej i bilen til Ringe, kunne jeg rigtig mærke, hvor fedt et projekt der her var. Vi var fem tilmeldt på 125 km og fire på 50 km, og var dermed et af de store hold.\nEn af kvinderne havde aldrig været til løb før, og én havde aldrig tilbagelagt 125 km. Jeg syntes i grunden det var ret stort, at de havde spændt hjelmen og taget udfordringen op!\nFor mit eget vedkommende, var der i ugen op til løbet, ved at sprede sig en anelse panik, da jeg lagde mig syg onsdag eftermiddag med snot i lange baner - igen!\nFredag var jeg stadig ikke frisk.\nSom arrangør af turen ville jeg rigtig gerne afsted og bakke pigerne op, men jeg måtte også indse, at 125 km og dermed 4,5 - 5 timer i sadlen, ikke på nogen måde var realistisk lørdag formiddag.\nPlan B måtte sættes i værk\nFredag aften var jeg nødt til at få truffet en beslutning og meldt noget ud til teamet. Beslutningen blev, at jeg tog afsted til Ringe for at sende de andre fire afsted på de 125 km, og selvom jeg havde lovet at følges med kvinderne på den lange tur, kunne de heldigvis sagtens klare den selv. Jeg ændrende min egen tur til 50 km sammen med resten af holdet.\nDet skulle vise sig at blive en rigtig god beslutning.\nDa kl. blev 10 fik jeg heppet de her 4 seje kvinder afsted på dagens 125 km i det herlige solskin.\nJeg kunne nu bare tulle lidt rundt og hygge mig, drikke kaffe og sludre med alle de efterhånden mange kvinder, jeg har i mit herlige, stadigt voksende cykelnetværk. Jeg skulle jo først i aktion ved middagstid.\nSol fra en skyfri himmel, hygge med de andre cykelkvinder, kaffe og cykelløb... Hvad mere kan man ønske sig en lørdag formiddag?\nSom bekendt går tiden jo stærkt, når man er i godt selskab, og inden jeg så mig om, nærmede klokken sig 12, og dermed var det tid til afgang for os, der i dag skulle tilbagelægge 50 km.\nSammen med disse fire seje kvinder, drog jeg nu ud i solskinnet, og jeg smiler stadig, når jeg tænker på den her tur.\nHold nu op, hvor var det en herlig oplevelse!\nHele vejen var fyldt med en lang slange af kvinder på cykler af alle slags, og gang på gang var der én der udbrød: “Hvor er det bare skønt, det her” eller “Sikke en fed tur”. Smilene var brede i dag!\nSom sagt kom vi godt afsted, og jeg havde fornøjelsen af at kunne guide og opmuntre lidt undervejs, og det var fedt at opleve, hvordan “mine kvinder” fik lagt sig korrekt på hjul og gav den fuld gas de sidste kilometer hjem.\nPå dagens ridt skulle vi da også en tur i depot, synes de, for der var reklameret med chokolade, og det skulle vi da have med på vejen.\nJo jo - ikke noget jeg plejer, når jeg kører efter placeringer, men det var jo heller ikke planen i dag, og hyggeligt var det bestemt.\nTilbage på cyklen, og efter utallige opfordringer, stak Jytte af herfra, for hun havde gode ben, og havde her til sit allerførste cykelløb for alvor fået blod på tanden til at give den fuld gas det sidste stykke.\nAfsted med dig, blev der sagt!!\nInden vi alle nåede sikkert i mål, nåede vi også at pille et dyr ud af Hannes øre.\nDet har jeg alligevel aldrig prøvet før! Et lille sort kræ, havde simpelthen fundet vej HELT ind i øregangen, og det summede så meget derinde, at det var helt umuligt at køre videre, inden kræet havde fundet sin vej ud igen. Det klarede vi med fælles hjælp og seriøse trykudligninger.\nHvis man forresten skulle have lyst til at give den fuld gas på 50 km, var det her en rigtig lækker og ret flad rute, og måske en vis cykelmoster kunne fristes til at give det et skud til næste år.\nVel hjemme igen blev det tid til hygge og lidt at spise.\nI år stod den på en lækker buffet med dessert og det hele.\nMen hvor blev Susanne nu af?\nHun sad desværre ude i samarittervognen, da hun var styret efter få kilometer. Men Susanne er den seje type, så hun gennemførte resten af de 125 km, som var det længste hun havde kørt til dato, med noget af en skramme på underarmen, der måtte sys på skadestuen fterfølgende.\nMan tager vel heller ikke til cykelløb, for at køre hjem igen så hurtigt, vel??!!\nAlt i alt havde jeg og resten af Team GOOD VIBES ONLY - MultiMotion//Assens en skøn dag og jeg håber vi kan blive endnu flere til næste år.\nDa jeg satte kursen hjem mo Assens igen, havde jeg i den grad tanket god energi op på min ellers lidt sunkne overskudskonto.


Lola Jensen anbefaler de personlige godnatsange! - Norly & Friends\nLola Jensen anbefaler de personlige godnatsange! – Norly & Friends\nLola Jensen anbefaler de personlige godnatsange!\nHer finder du Lola Jensens anbefaling og top-tips til putning med den personlige godnatsang.\nLola Jensen har været familievejleder i 36 år, og med hendes stærke faglige baggrund og uddannelse som pædagog tør vi roligt sige, at hendes ord kan tages for gode varer. Derfor kan vi hos Norly & Friends ikke få armene ned, for Lola Jensen har nemlig en masse fantastisk at sige om de personlige godnatsange! Dét fik vi forleden lov til at høre mere om, da hun kom på besøg for at optage sin anbefaling med os og for at give et interview.\nDerfor anbefaler Lola Jensen de personlige godnatsange\n“Når jeg har chancen for at hylde nogle gode materialer, så vil jeg rigtig gerne gøre det. Og jeg skal hylde Norly & Friends for deres rigtig, fantastisk fine godnatsange”, fortæller Lola Jensen engageret.\nHos Norly & Friends mener vi, at musik kan gøre underværker for barnets gode søvn. Dét er Lola Jensen helt enig i. Men hvorfor så vælge en personlig godnatsang fra Norly & Friends og ikke bare en hvilken som helst anden sang?\n“Det der er en særlig hyldest i det her nu, det er, at det er en god kvalitet. Jeg kan godt lide, når man byder børn nogle materialer, at man så også giver dem en ordentlig musikoplevelse – og det præsterer det her produkt simpelthen”, fortæller Lola Jensen.\nMen det er ikke blot musikkens høje kvalitet, der vinder en anbefaling fra Lola Jensen. Det er også dét, at barnets navn er med i sangen. Dét kan nemlig noget ganske specielt – det gør sangen barnets helt egen. Derudover er Lola Jensen særligt entusiastisk om et tilbehør til den personlige godnatsang: slumremusikken!\n“Rigtig mange børn i dag vågner faktisk op – man kan næsten stille uret efter dem. 22.30, 1.30, fordi de oplever så mange ting i dagens løb. Altså barndommen har fået travlt, så alt det de ikke nåede at gøre færdigt, mens de var vågne… det kommer op 22.30”, forklarer Lola Jensen. Og hér anbefaler hun slumremusikken, som er stille og rolig, hvilket gør den oplagt til barnets mange opvågninger. Slumremusikken indeholder nemlig musikalske elementer fra den personlig godnatsang, hvilket minder barnet om den ro, der var, da barnet blev puttet til den personlige godnatsang tidligere på aftenen.\nIkke nok med at Lola Jensen anbefaler de personlige godnatsange – faktisk fortæller hun selv, at en af vores top-fans er at finde i Lolas egen familie. Dét kan du høre meget mere om i videoen.\nLolas bedste råd til brug af den personlige godnatsang\n“Hvis du googler søgeordet søvn, så får du lige omkring 4 millioner hits, og hvis du søger ‘søvn og metode’, så tror jeg ikke en PC kan holde til det, så brænder den sammen.” fortæller Lola Jensen med et grin, da vi sætter os ned ved bordet til en snak om de personlige godnatsange.\nRedskaber og metoder findes i flæng, hvad end du søger på nettet, spørger familie og venner til råds, eller begraver næsen i den ene bog efter den anden. Hvad end du vælger, er det vigtigste, at du giver det ro og tid.\n“Når man vælger noget, så skal man give det noget tid, før man kan mærke effekten af det. Man kan ikke sætte en app-lyd på og tænke: ‘bare det er det her, der får mit barn til at sove.’\nMan skal hjælpe og selv få det integreret som en del af putteritualet”, fortæller Lola Jensen kærligt.\nNu er du faldet over den personlige godnatsang, og det kan være du tænker, det må være for godt til at være sandt. For kan man virkelig bare sætte en godnatsang på, hvorefter barnet sover trygt gennem natten? Desværre kan vi ikke sige “JA! Så simpelt er det”. Dog kan Lola Jensen heldigvis give nogle råd til, hvordan du kan bære dig ad, så putningen med rutine, tid og nærvær kan blive nem som en leg.\nSå hvordan skal du bære dig ad? Her er Lola Jensens top tips:\nSkab tryghed og ro inden sengetid.\nDet er vigtigt at skabe den rette atmosfære for søvnen. Lola Jensen anbefaler, at du skaber ro i rummet ved eksempelvis amning eller flaske, hvor både du og barnet kan finde den trygge og rolige stemning, som god søvn kræver. Hertil fortæller hun: “Det er ikke barnet, der bliver hjulpet i starten – det er forældrene. Musikken hjælper forældrene med at finde ro, og den vil barnet så efterhånden overtage og forstå “det er sådan vi gør, når musikken spiller”.\nHjælp barnet med at forbinde musikken til sengetid\nVæn barnet til, at når musikken spiller, så er det sengetid. Det kan du gøre ved at bruge sangen kontinuerligt hver eneste aften. Det fungerer på samme måde som, at barnet ved, at når det er ved at være mørkt, så betyder det, at dagen snart er omme. Det samme kan musikken symbolisere.\nBrug mere musik\nBare fordi du bruger den personlige godnatsang, betyder det ikke, du må snyde barnet for anden god musik. Lola Jensen anbefaler, at du viser barnet den brede kulturskat ved at spille eller synge op til to andre sange for barnet, inden putteritualet sluttes af med den personlige godnatsang, som bliver et symbol for slutningen på putteritualet og tid til at sove.\nBrug slumremusikken ved opvågninger\nSlumremusikken er et roligt stykke musik, der følger med til den personlige godnatsang, og som indeholder musikalske elementer fra den personlige godnatsang. Derfor anbefaler Lola Jensen, at slumremusikken bruges om natten, hvis barnet vågner. Det vil hjælpe barnet med at genfinde den tryghed og ro, der var under putningen tidligere på aftenen.\nHav selv ro og tålmodighed\nNår barnet skal i seng, så kan forældrenes manglende ro og tro smitte af på barnet. Derfor anbefaler Lola Jensen, at du væbner dig med tålmodighed og giver plads og ro til, at det kan lykkes.\n“Den største udfordring er simpelthen forældrenes manglende ro og tro, altså at de kan lykkes med det. For det smitter af på barnet. Hvis man kan mærke, at man står med noget, der ligner en “katastrofe”, når man skal finde ro til den dybe søvn, så kan man ikke sove. Og det gør man som forældre i dag, fordi man er usikker, fordi man er bange for at gøre det forkerte. Og der er jeg sikker på, at sådan noget her, det kan hjælpe. Så kan man få støtte af noget, som giver en ro i lokalet. Det gør musik”, forklarer Lola Jensen.\nLola Jensens sidste råd er: begynd tidligt! Jo tidligere du begynder at køre rutinen ind, jo nemmere vil barnet have det med at vænne sig til rutinen. Så hvis du ikke har bestilt en personlig godnatsang endnu, så kan vi kun anbefale, at du finder en lige hér 😉\nVi ønsker dig god fornøjelse med den personlige godnatsang, og vi håber, den og Lola Jensens tips vil bringe fantastisk søvn til dig og dit barn – hver nat.\nForrige indlæg: En lydbog selv de helt små kan være med til\nNæste indlæg: Få de bedste resultater med den personlige godnatsang


Ny Sundskole placeres i Sundby | Guldborgsund Kommune\n20.6.2018 16:28:09 CEST | Guldborgsund Kommune\nDen nye SUNDskolen skal bygges tæt ved den eksisterende. Det besluttede Børne, Familie og Uddannelsesudvalget i Guldborgsund Kommune på sit møde onsdag. Foto: Maria Wittendorff.\nBørne, Familie og Uddannelsesudvalget i Guldborgsund Kommune har på sit møde onsdag besluttet at placere den nye SUNDskolen i Sundby som et barmarksprojekt vest for Sundby Allé. Det betyder, at der skal bygges en helt ny SUNDskolen tæt ved den eksisterende.\nUdvalget har truffet beslutningen på baggrund af et grundigt forarbejde i den nedsatte styregruppe for projektet, en høringsproces, et borgermøde samt en række data og statistik for området, herunder en fremskrivning af det forventede børnetal i de kommende år.\n”Det er et enigt udvalg, der har truffet beslutningen, og det glæder mig. Det er en meget vigtig beslutning, og derfor er det væsentligt, at vi er enige på tværs af udvalget, og at det er en fælles beslutning,” siger formand Simon Hansen.\nUdvalget har i processen kigget på tre forskellige modeller for den nye SUNDskolen: Et nybyggeri i Sundby over for den eksisterende skole på bar mark, som er den model, man har valgt. En ny skole på samme matrikel, som den eksisterende. Eller opførelse af en helt ny skole i Toreby.\nPolitikerne har i deres beslutning blandt andet lagt vægt på, at skolen skal ligge dér, hvor de fleste børn bor, og at man gennem et nybyggeri på et større areal kan få den skole, man gerne vil have.\n”Der er mange fordele ved at bygge på en bar mark i stedet for at bygge nyt på den eksisterende matrikel. Blandt andet kan vi udvikle og skabe en skole med lige præcis det udtryk og de muligheder, som vi og borgerne ønsker. Desuden kan de eksisterende skolebygninger fungere helt uden problemer, mens der bygges nyt. Og så understøtter det bosætningsstrategien i kommunens tredje største byområde,” siger Simon Hansen.\nLokalsamfundet skal inddrages\nUdvalget har i dag kun taget stilling til selve placeringen af SUNDskolen. Herfra begynder planlægningen af selve byggeriet.\nDet betyder også, at man fra politiske side vil fortsætte dialogen og inddragelsen af lokalsamfundet. Både i forhold til skolens profil og i forhold til den fysiske udformning, trafikplaner mv. Eksempelvis understreger udvalget, at der i forbindelse med projektet også vil blive udarbejdet en ny trafikplan, der skal sørge for sikre skoleveje i hele distriktet, herunder også for børnene i Toreby.\nAllerede i maj måned blev der afholdt et borgermøde, hvor der kom mange gode ideer, som politikerne har taget med sig videre.\n”Borgerne har i denne proces udvist stor interesse for sagen, og vi håber, at alle vil bringe deres engagement med ind i det nye skoleprojekt,” siger Simon Hansen.\nFormand for Børne, Familie og Uddannelsesudvalget Simon Hansen, mobil 25 18 18 16, mail siha@guldborgsund.dk\nNæstformand for Børne, Familie og Uddannelsesudvalget Claus Bakke, mobil 25 18 18 10, mail clba@guldborgsund.dk


kuce.workmo.se › Online konsultation\nALDI – Find butikker og åbningstider Kom og oplev den nye Aldi på Grundtvigs Pladsnår butikken fredag den 9. De morgenfriske vil blive forkælet med gratis kaffe og lækkert bagværk, mens børnene kan gå på bogstavsjagt i den nyindrettede butik og deltage i konkurrencen om at vinde en kæmpe pose med slik. Op ad dagen kan de mindste besøgende desuden opleve spraytan frederikshavn kærlig julemand tage imod juleønsker, mens der vil blive serveret gløgg og æbleskiver. Der vil desuden være mulighed for at opleve en ballonmand trylle ønsker for store og gråsten frem, ligesom aldi vil være mulighed for at pynte julebag med butikkens egen bake-off. Ved kassen vil der hele dagen blive uddelt skrabelodder til alle kunder, og der er hele præmier i spil. Festlighederne sker i forbindelse aldi, at Aldi kan fejre gråsten af et helt nyt butikskoncept. […]\nNilens jord Black Diamond N° Powder Brush Flat Cut It looks like a perfect every børste colour You've bought jord great things. Børste you, love your blog. So if you have read 105 latest blogpost, you will know that I have been graduating and noa noa blazer I haven't blogged for quite a long time. Anyway I wanted to show you what Nilens have bought while being away. Hvis i har læst mit seneste blog opslag, vil i vide, at jeg jord været til eksamen, og derfor har jeg ikke blogget i lang tid. […]\nWilliam Heinesen | Nyheder og seneste nyt fra Berlingske - kuce.workmo.se Disse informationer deles med med. Ved at benytte sn. For yderligere oplysninger om sn. Sjællands Hilsen Erhvervsforening har flotte perleplader et stort program sammen for santhans aften, søndag den Allerede fra kl 18 er der hilsen i den store bod, hvor der er lidt godt til ganen, både i fast og flydende form. […]\nSamsøe Samsøe - Kjole Herre Meget Attraktivt Århus Køb Samsøe Samsøe er en dansk modevirksomhed, kjole blev grundlagt af to brødre i Samsøe Samsøe samsøe lækkert tøj til alle lejligheder. Det er grøn af klassisk skandinavisk inspiration til tale, og det er dette, der har gjort mærket samsøe populært. Mærket skaber både herre- og damekollektioner, hvis produktlinje er meget bred, og kjole er der stort set noget for enhver smag. Her kan man få flere forskellige grøn, såsom Samsøe Samsøe læderjakke, Samsøe Samsøe quiltet jakke, Samsøe Samsøe regnjakke og Samsøe Samsøe uldfrakke. […]\nRed velvet cake Og tak for dine gode opskrifter. Du har lavet mange flotte ting. Er kage en grund til at man bruger klar eddike og ikke almindelig brun kage Forskellen er, at klar rød ikke lugter lige så kraftigt - eller fløjls om man vil ;o - som brun eddike. Jeg har fløjls at lave rød red velvet kage, bagt i en 24x24 cm form. frivilligt arbejde i udlandet gratis okt Jeg har før bagt red velvet kage – dog i form af cupcakes – men til trods for Officielt hedder kagen jo faktisk rød fløjlskage på dansk, men jeg. maj Red Velvet kage og cupcakes er nok den kage/cupcake jeg bager 2 bøtter rød frugtfarve/ eller pastafarve (+40 ml vand) i ønsket farve styrke*. apr Min Red Velvet kage blev ikke så rød, som jeg gerne ville, men det skyldes nok at at jeg brugte rød frugtfarve og ikke rød pasta. […]\nstrikkeopskrifter Vi har sendt dig alt email med et link til håndarbejde rette din profil hvor enkle konfirmationskjoler kan afmelde denne nyhedsservice. Strikkehåndværket alt de seneste år gjort comeback i Danmark. Strikkeopskrifter dag er det strikkeopskrifter noget særsyn at se unge piger hive strikketøjet frem ved busstoppestederne eller på caféerne. Uanset om du er ung eller ældre, nybegynder eller øvet, så er denne side er dedikeret til dig, der er med på strikkebølgen, og som ønsker nye udfordringer, inspiration og massevis af gratis strikkeopskrifter. Gå på opdagelse i vores store håndarbejde af gratis strikkeopskrifter og find dit næste strikkeprojekt. […]\nSamsøe & Samsøe | Shop et bredt udvalg af Samsøe & Samsøe på kuce.workmo.se Produkter Mærker 2nd One A. Her finder du lækre kjoler til alle type samsøe faconner. Samsøe er et kendt fashion tøj mærke med international stil undertøj kvinder. Shop mellem Nyheder og udsalg I vores fysiske butik i Viborg eller på Garbitch. Prisen er altid laveste garenteret da vi har Prismatch samsøe alle kendte mode brands til kvinder. det forenede venstre . […]\nOpstammet Gummitræ fra Greenify - Få det leveret direkte til døren! Planten trives bedst i lys uden direkte opstammet. Planten vandes gange hver anden uge. Planten måler centimeter i højden inkl. Violinfigen, med det latinske navn Ficus Lyrata, giver dig indendørs for at få lille stykke regnskov ind i træ. Violinfigen er en del af figen-familien, og blå sommerblomster andre figenplanter bærer denne plante indendørs frugter. […]\nTigerrejer med tilbehør Vi har her samlet risnudler vores opskrifter med glasnudler. Lad dig inspirere og servér lækker retter med glasnudler. Retter bruger Cookies, inklusiv tredjeparts, på vores website for a sikre at med fungerer efter hensigten, forbedre og personalisere indhold, måle og rapportere på brugen af websitet samt målrette markedsføring. Ved at acceptere brugen af Cookies eller fuge maling websitet, accepterer du vores brug af Cookies. Med kan læse mere om hvordan risnudler bruger Cookies i vores Cookie politik. Retter kan vi finde for dig. […]


Pædagoger med erfaring inden for specialområdet søges, Lykkegard ApS | Ofir.dk\nPædagoger med erfaring inden for specialområdet søges\nVi vokser stadig og har fortsat brug for nye kolleger i det pædagogiske felt\nHos Lykkegard gør vi en forskel for børn, som har et særlig behov for struktur, omsorg og anerkendelse i deres hverdag. Vi oplever stor tilgang af beboere og søger derfor både faste medarbejdere og vikarer til flere afdelinger. For yderligere beskrivelse af de forskellige afdelinger se hjemmesiden www.lykkegard.dk.\nLykkegard – vi gør det, vi siger, vi gør\nVi er et privat tilbud, som er delt op i flere mindre afdelinger. Her er børn, unge og voksne i alderen 4 – 25 år med én eller flere diagnoser. Det kan være inden for autismespektret, ADHD, udviklingshæmning og tilknytningsforstyrrelse. Fælles for beboerne er, at de alle har behov for en særlig specialpædagogisk indsats, trygge rammer og en struktureret hverdag.\nLykkegard er en organisation, der rummer både botilbud, aflastning og skole. Lykkegard har 7 boafdelinger, aflastningstilbud i weekender og intern skole med plads til 21 elever.\narbejder ud fra en fast daglig struktur\ntager udgangspunkt i den enkeltes ressourcer og behov\nunderstøtter størst mulig mestring af eget liv\nmøder den enkelte med anerkendelse og respekt\nstøtter den enkeltes trivsel i fællesskabet.\nengagerede og loyale kolleger med fokus på samarbejde, mentalisering og åbenhed\npraksisnære kurser interne såvel som eksterne\nsundhedssikring og pension.\nhar en uddannelse i det pædagogiske felt med erfaring inden for specialområdet\nindgår i et 4-ugers rul med arbejde hver anden weekend\nkan se mennesket frem for diagnosen\ner fleksibel og engageret inden for dit ansvarsområde\nDe faste stillinger er fra 32 – 37 timer gennemsnitligt pr. uge inkl. personalemøder og arbejdet som kontaktperson. Du indgår i et 4-ugers rul med aften- og weekendvagter, hvor du til gengæld har flere sammenhængende fridage samt fri hver anden weekend.\nSom vikar kan du have timer, der er lagt i rul og som tilkald.\nSå send din ansøgning via knappen ”Send ansøgning”. Oplys venligst, om det er specifikke afdelinger, du søger.\nHar du spørgsmål, er du velkommen til at kontakte afdelingsleder Anne Grethe Nielsen på tlf. 5458 5849 i tidsrummet 9.00 – 16.00 på hverdage eller Ann Dorthe Aagaard på tlf. 8172 7254 i tidsrummet 8.00 – 16.00 på hverdage. Du kan læse mere om os på www.lykkegard.dk.


Vejrudsigt for Østbirk\nVejret var med cykelafdelingen i Østbirk Idrætsforening, der søndag 27. september i strålende sol afviklede det årlige klubmesterskab med efterfølgende socialt samvær. Godt en snes af afdelingens medlemmer deltog i mesterskaberne, der i år var inddelt i fem grupper.\nKlubmester blev Jan Rye, der var først over målstregen for deltagerne, der kørte 60 km. I klassen, der kørte 40 km vandt Henrik Jensen for andet år i træk klubmestertitlen, mens det blev Inge Sørensen, der vandt 30 km-ruten.\nPå hyggeholdet opstod der tvivl om rutens længde, men der var ingen tvivl om, at det var Annelise Jensen, der kom først over målstregen for cykelrytterne uden motor, og hun blev derfor kåret som klubmester. Samme titel fik Leif Jensen, som vandt gruppen, der havde en el-motor til hjælp.\nTre nye cykel-mestre kåret i Østbirk 2014.\nI flot vejr og overstadigt humør kørte godt en tredjedel af ØIF’s cykelmedlemmer i søndags om klubmesterskabet for to-hjulede.\nDet blev til fire klubmestre, tre nye og en genganger.\nHos Super motionsholdet genvandt Torben Juhl klubmesterskabet, der blev afviklet over 60 kilometer. Her var det dog Martin Bentsen, der vandt bakkespurten.\nPå Motionsholdet vandt Henrik Jensen mesterskabet efter at have tilbagelagt 40 kilometer op over Trampenbjerg og retur til Østbirk over Sattrup og Stenbjerg. Bakkespurten blev her vundet af Flemming Juhl.\nHos Hygge-/Motionsholdet var Anette Stenner Juhl bedst efter 30 kilometer, mens Inge Sørensen vandt bakkespurten.\nPå Hyggeholdet gjorde Margit Ravn Sørensen rent bord og tog sig af både klubmesterskabet og bakkespurten. Hyggeholdet kørte 10 kilometer.\nDe årlige klubmesterskaber i cykelafdelingen sluttede traditionen tro med grillpølser og samvær, mens man via tv (0029) holdt øje med cykelrytterne, der kørte om VM i Spanien.\nCykelafdelingen har ca. 60 medlemmer.\nØIF’s cykelryttere står her linet op til start foran Østbirkhallen. Klubmesterskaberne blev afviklet i søndags i flot vejr.\nAnette Stenne Juhl og Inge Sørensen lagde hårdt ud og førte feltet an de første par kilometer, men så gik den heller ikke længere.\nTorben Juhl (midt i billedet) ses her på vej op over Trampenbjerg, hvor kampen om bjergspurten blev afviklet til Martin Bentsens fordel. Torben Juhl genvandt dog klubmesterskabet for Super motionsholdet.\nUdsnit af medlemmer i cykelafdelingen 2011\nMedlemmer i cykelafdelingen 2011\nBilleder fra opstarten 2. april 2011\nFotograf: Lisbet Kildall


To kommunalpolitikere fra det gamle børne- og ungdomsudvalg gør status over de sidste fire år og kommer med gode råd til det nye udvalg. De er stolte over lokalaftalen, men en af politikerne erkender, at indførelsen af reformen nok gik for stærkt.\nNyhed | Af: Hanne Hellisen 22. januar 2018\nDa kalenderen skiftede til 2018, betød det et goddag til nye kommunalpolitikere i København, et farvel til andre, og for nogle politikere fortsatte dagligdagen stort set uændret. I børne- og ungdomsudvalget betød kommunalvalget store udskiftninger blandt de 11 medlemmer.\nKLFnet.dk har talt med to af de nu tidligere medlemmer af udvalget. De gør status over, hvad de er stolte af at have fået gennemført på skoleområdet i København, og ikke mindst hvad de er knap så stolte af. Og så får det nye udvalg også et par velmenende dessiner med på vejen.\nLÆS OGSÅ: Nyt børne- og ungdomsudvalg byder på mange nye ansigter\nJonas Bjørn Jensen (S) og Henrik Nord (B) har begge været medlem af Børne- og ungdomsudvalget. I dag sidder Jonas Bjørn Jensen i andre udvalg, mens Henrik Nord ikke opnåede genvalg ved kommunalvalget.\nSocialdemokrat: ”Jeg er stolt af udskolingspuljen”\nJonas Bjørn Jensen har siddet i Borgerrepræsentationen de sidste otte år, og i den seneste periode har han været med i børne- og ungdomsudvalget. Ved kommunalvalget blev han valgt ind igen, men han har nu skiftet plads til økonomiudvalget samt kultur- og fritidsudvalget. Derudover er han også blevet politisk ordfører for Socialdemokratiet i København.\n”Jeg er selv lidt ked at, at kabalen faldt sådan ud, at jeg ikke længere skal sidde i børne- og ungdomsudvalget, men sådan er det nogle gange. Til gengæld er jeg rigtig glad for, at det er Jesper (Christiansen, ny socialdemokratisk børne- og ungdomsborgmester, red.), der tager over,” fortæller Jonas Bjørn Jensen.\nNår han ser tilbage på sine fire år i BUU, er han stolt af flere ting, som udvalget fik igennem, men han glæder sig især over udskolingspuljen på 220 millioner kroner.\n”Det er den største tilførelse til driften af folkeskolen i de otte år, jeg har siddet i Borgerrepræsentationen. Jeg er stolt af, at det lykkedes, og at vi fik overbevist de andre partier om, at det var en god ide,” siger han og fortsætter:\n”Det handler om, at vi skal blive bedre til at fastholde eleverne i folkeskolen. Der er rigtig mange, der starter i folkeskolen, men vi har en af landets største udsivninger, og hvis man vil gøre noget ved det, så er man nødt til at investere. Nu skal det nye udvalg finde ud af, hvordan de 220 millioner bliver omsat til konkret at styrke udskolingen.”\nDerudover peger han også på, at kommunen kom i mål med helhedsrenoveringerne af skolerne, hvilket betyder, at samtlige folkeskoler i København er blevet renoveret over de sidste otte år. Ifølge ham, betyder det nemlig noget, at de rammer, der bliver drevet skole i, er i orden.\nStolt over lokalaftale med alle partier\nJonas Bjørn Jensen nævner også, at udvalget har haft fokus på mobning, fordi alt for mange elever er kede af at gå i skole.\n”Når vi taler om udsivning fra folkeskolen, så tror jeg, at det i højere grad handler om trivsel end om faglighed. Hvis eleverne er glade for at gå i skole, så tror jeg ikke, at forældrene tager dem ud af folkeskolen,” siger han.\nEndelig står lokalaftalen med Københavns Lærerforening også som en mindeværdig opgave for Jonas Bjørn Jensen – på både godt og ondt.\n”Jeg er stolt over, at vi landede en lokalaftale, og at vi fik alle partier med. Det var ikke verdens smukkeste forløb op til aftalen, og det var måske fordi, vi ville i forskellige retninger,” siger han og fortæller, at de langstrakte forhandlinger endte hjemme ved hans eget spisebord. Her satte ordførerne fra de forskellige partier sig ned og tog en runde om, hvad de hver især ville med folkeskolen. Det åbnede ifølge Jonas Bjørn Jensen processen og gjorde, at politikerne til sidst kunne lande en aftale.\n”Jeg vil sige, at aftalen er så god, som man nu kan gøre det, når vi ikke har flere penge at rutte med, end vi har.”\nSkulle have stillet krav til Undervisningsministeriet\nLokalaftalen er dog også en af udvalgets opgaver, som Jonas Bjørn Jensen er mindre stolt af.\n”Jeg er rigtig glad for resultatet af lokalaftalen, men forløbet op til var ikke smukt. Der skulle vi som politikere have været hurtigere til at finde hinanden i stedet for at slås,” fortæller han.\nDerudover erkender Jonas Bjørn Jensen også, at indførelsen af folkeskolereformen på den københavnske skoler gik for stærkt.\n”Vi var meget hurtige til at implementere dele af folkeskolereformen, hvor vi godt kunne have stillet større krav til ministeriet, inden vi gik i gang,” siger han og uddyber:\n”Vi var meget forhippede på at komme i gang og få det hele til at virke og for ikke at hænge fast i en diskussion om proces, kom vi til at sende en opgave ud til skolerne, som ikke var klart defineret. Det skabte noget usikkerhed rundt omkring, og der var vi lidt for hurtige til at komme i gang som det nye udvalg.\nUdover udmøntningen af udskolingsmidlerne har det nye BUU en anden stor opgave foran sig i form af kapacitetsudfordringerne i folkeskolen.\n”Det er enormt positivt, at så mange strømmer til den københavnske folkeskole. Men der ligger en udfordring i, hvordan vi kan udbygge kapaciteten,” siger han og nævner som eksempel om det skal det være nye former for skoler med indskolings- og udskolingsskoler eller måske mere udeskole.\nJonas Bjørn Jensen tror også, at forhandlingen om lærernes overenskomst, der foregår netop nu, kommer til at påvirke arbejdet for det nye udvalg. Forhandlingerne er ude af kommunalpolitikernes hænder, men resultatet kan komme til at præge udvalgets arbejde.\n”Vi håber på det bedste og frygter det værste med overenskomstforhandlingerne,” siger han.\nRadikal: Fritidsreform med stor betydning\nEn af de politikere, der måtte sige farvel til rådhuset er Henrik Nord fra Radikale Venstre, da han ikke opnåede genvalg. Han har siddet i Borgerrepræsentationen og BUU i fire år.\nHan peger på to områder, hvor han er stolt over at have gjort en forskel. Den ene er arbejdstidsaftalen for lærerne.\n”Der var gået hårdknude i forhandlingerne, og der tog vi politikere væk fra rådhuset og satte os ned ved et køkkenbord og blev enige om at finde en aftale, inden vi rejste os igen. Vi sad en halv nat, men det lykkedes at samle de politiske fløje. Aftalen har gjort, at det stadig er attraktivt at være lærer i Københavns Kommune, og det er en forudsætning for, at de kan levere god undervisning,” siger Henrik Nord.\nDen anden ting, han er stolt af, er fritidsreformen.\n”Vi var ude i alle hjørner i kommunen og finde ud af, hvad der ville fungere bedst i hver bydel. Det var en spændende proces, fordi vi gik fra at få de overordnede visioner på plads til sammen med forvaltningen at gå ned i detaljerne rundt omkring. Jeg tror på, at det har haft stor betydning for rigtig mange børn,” fortæller Henrik Nord.\nAdspurgt hvorvidt der har været opgaver, som Henrik Nord er mindre stolt af, eller som er blevet hastet igennem, er svaret tværtimod. Der opgaver, som er gået for langsomt igennem.\n”Når vi har set på prognoserne for børneudviklingen i København, har vi ikke været hurtige nok til at få bygget skoler og daginstitutioner, og det gør ondt nu. Der er nogle bydele, hvor vi som politikere ikke har udvist rettidig omhu,” siger han. Ansvaret er dog sværere at placere, for det sværeste er som bekendt at forudse fremtiden.\n”Vi kan altid slås om, om det er forvaltningen, der har givet os forkerte tal, om det er os politikere, der ikke har været klar ved havelågen, eller om det er andre udvalg, for eksempel økonomiudvalget, der prioriteret pengene til andre ting. Men uanset straffer det sig nu.”\nPas på enkeltsagerne\nHenrik Nord har siddet i to udvalg i sidste periode, og ifølge ham var en af de ting, som kendetegnede BUU, at man kunne holde sig på den politiske bane og ikke gå så meget ned i enkeltsager. Det er en stor fordel, mener han.\n”I socialudvalget, hvor jeg også sad, blev der taget mange enkeltsager op. Jeg synes, at man som politiker skal være god til at holde en distance. Vi er her for at sætte en retning, og så er det forvaltningen, der skal konvertere de langsigtede politiske sager til reel dagligdag og tage sig af enkeltsagerne. Det håber jeg, at det nye udvalg vil have fokus på,” lyder hans råd til det nye udvalg.\nAf konkrete sager peger han på, at der er en stor udfordring i København i overgangen fra udskoling til videre uddannelse. Henrik Nord håber, at det nye udvalg får taget hånd om dette problem og ser på brobygning, 10.klasse, ungdomsskole og lignende. Og så minder Henrik Nord om, at han bestemt ikke er færdig med politik – han håber at være klar igen om fire år.\n”De nye skal vide, at nøglerne til rådhuset kun er til låns,” ler han.\nKjell Nilsson | 24. januar 2018 KL. 23:00\nJonas Bjørn, jeg forstår ikke, hvorfor du siger, at overenskomstforhandlingerne er ude af kommunalpolitikernes hænder? Hvem bestemmer egentlig i KL, hvis det ikke er jer kommunalpolitikere? Men tak for, at du trods alt sammen med Henrik Nord og resten af BUU bestemte/landede en lokalaftale i København.\nThomas Roy | 24. januar 2018 KL. 14:09\nDejligt at læse de forhenværende politikeres refleksioner over deres tid i BUU.\nTak for indsatsen - og rart med både de gode historier og erkendelser af et par uhensigtsmæssige beslutninger. God vind fremover.


Lønningsdag | kpnet blogs\nArbejderne har set solen gå i bjerge og røgen stige op fra hytterne; de har rømmet op og lagt værktøjet til side; nu står de i små klynger og venter på værkejeren. Der lige henne på enden af åsen ligger hovedgården, derfra skal han komme. Fandens også, at man ikke kan få sine surt erhvervede skillinger i ordentlig tid! Bare han ikke er rejst bort ligesom forleden lørdag. ”\nEndelig kommer han, fulgt af sin store hund. Han har skindposen i hånden, så er der altså penge på markedet i dag! Om en god halv time kan man være hjemme med ugelønnen; det er ned ad bakke, og med otte kroner i lommen, bliver man let til bens.\nDer klinger bjælder hen over åsen, og en lille slæde med en kraftig hest for kommer susende ad vejen fra hovedgården. En flot fyr i pels – værkejerens søn – springer ud.\n„Vil du med ind til byen, far? Stort l’hombreparti på hotellet.“\n„Har ikke råd i aften,“ svarer værkejeren.\nSønnen peger med støvlesnuden mod skindposen, men værkejeren ryster på hodet og ser rundt på sine arbejdere.\n„Åh sludder, gamle, arbejderne venter til mandag! Der er mønt at tjene i aften: slagteren, du – allerede lidt anløben; og en ganske ny mand – grosserer. Du må sku have revanche på den slagter.“\nVærkejeren står et øjeblik tvivlrådig. Så stikker han hånden i posen for at betale den første mand, men fanger i det samme den næsten truende ængstelighed, hvormed alle øjne hviler på ham. Og pludselig sætter han et barsk ansigt op og siger: „Vi venter med at gøre op til på mandag, folkens.“ Og han skræver ind til sønnen i slæden, der farer klingende op mod hovedgården igen.”\nSådan skriver Martin Andersen Nexø om lønningsdag på et bornholmsk stenbrud for 100 år siden.\nSådan en lønningsdag havde vi i går.\nDer er kommet adskillige lag af fremmedgjorthed og nuller og ettaller i mellem os og værkejeren, men uroen og magtesløsheden er den samme. Og den fuldstændige mangel på forståelse for hvordan det føles ikke at få indkomsten til tiden når de sidste penge fra sidste måned for længst er brugt og der er mad til ungerne der skal købes, og regninger der er blevet udskudt.\nI går var udbetalingerne for 100.000-vis af danskere forsinket på grund af en it-fejl. I over et halvt døgn sad arbejdsløse, syge, nedslidte og ansatte i det offentlige og ventede på om værkejeren ville komme. Oven i købet gik netbankerne ned på stribe så folk vidste ikke engang om de var købt eller solgt.\nUdbetalingerne er styret af det private firma Nets. Selv om det er vores alle sammensat skattekroner vi har at gøre med, har vi altså ingen folkelig kontrol over sikkerheden i udbetalingen af vores penge. Vi står lige så magtesløse over for værkejerens søns luner som for 100 år siden. (Om end det nu er it-systemers luner).\nMange af os har fået udbetalt vores penge nu og vi kunne ånde lettet op og købe ind og gå på weekend.\nMen der er stadig mange på kontanthjælp der først kan regne med der går penge ind på mandag. På Mandag! En hel lang weekend uden de penge folk er afhængige af. Og ovenikøbet for de allerfattigste og mest udsatte af os.\nOg hvad med den dag hvor de ikke kan finde fejlen. Hvad med den dag pengene bare forsvinder eller bliver svindlet væk som det er sket i SKAT?\nVi er fanme nødt til at kræve it-systemer og udbetalingsinfrastruktur kommer tilbage på offentlige hænder. Og kræve en massiv grad af folkelig kontrol. Det er simpelthen for sårbart at vi er så afhængige at et privat firma når det kommer til vores kerneinfrastruktur.\nNovellen “Lønningsdag” af Martin Andersen Nexø kan læses i hans novellesamling “Bornholmernoveller”\nForrige indlægAfskaf systemet!Næste indlægEn hyldest til Bunden!!!


Kristendommen - Fra oldkirke til folkekirke | Gymnasieskolen\nKristendommen - Fra oldkirke til folkekirke\nI pædagogisk topform!\nMed en humoristisk forsideillustration af Martin Bigums maleri Prisme præsenteres kristendommen med et glimt i øjet – der er jo i dag mange ‘kristendomme’.\nEfter en indledning med en kortere gennemgang af den jødisk-kristne religionshistorie frem til i dag koncentrerer lærebogen sig om den danske folkekirke: den danske kirkes historie, dens skrifter, myter og ritualer. Og ud fra den apostolske trosbekendelsens tre led redegøres der for teologien i mainstream-folkekirkekristendommen. Derefter uddybes og perspektiveres trosbekendelsens tre led, og her kommer fløjkampen til syne inden for folkekirken. Bogen slutter med aktuelle udvalgte emner som klimadebatten, kirken og politik, kristendom og ateismen og Grosbøll- sagen. Til fremstillingerne knytter der sig 40 tekster, både klassiske og nutidige, som er velvalgte og inspirerende. Det gælder også for billedmaterialet, hvor forfatteren også har nået at få et hyper aktuelt billede med af Jim Lyngvilds fotostat fra Fåborg Kirke. Kvaliteten af det kan man så diskutere. Forslag til undervisningsforløb, analyse modeller og arbejdsspørgsmål kan hentes på forfatterens hjemmeside.\nDet er en meget erfaren lærer og flittig lærebogsforfatter, man her har for sig. Stoffet er knivskarpt skåret til, og sproget er kort, præcist og letforståeligt, og øvelser og faktabokse sidder, ja, lige i skabet!\nEt gennemgående spørgsmål er, hvordan kristendommen siden oplysningstiden har kunnet komme til orde over for modernitetens rationelle og evidensbærende sprog. Nogle kristne grupper som fundamentalismen og kreationismen har undsagt og forsager moderniteten og al dens væsen, men mainstream-teologien har på forskellig måde søgt at gøre ‘plads’ til religionen i moderniteten, som for eksempel R. Bultmanns afmytologisering. Der redegøres grundigt for K.E. Løgstrups fænomenologiske metafysik, som ud fra dens præmisser kunne lægge op til en religiøs tydning af tilværelsen. Ligeledes omtales Løgstrups kollega og kritiker på Aarhus universitet J. Sløk og hans eksistensteologi.\nDesværre kommer bogen ikke ind på den teologiske udvikling, som Sløk og flere andre danske teologer bidrog med i den narrative teologi. Baggrunden for denne teologi var ‘den litterære vending’, der med afsæt i L. Wittgensteins teorier om ‘sprogspil’, herunder det religiøse, betød en radikalt anderledes forståelse af sprogets muligheder end oplysningsprojektets sproglige dikotomi mellem myter som noget uforklarligt og faktasproget. En sproglig diskurs, som både den offentlige debat og megen religionsundervisning sidenhen og stadigvæk trasker rundt i, når ‘evergreenen’ – tro og viden er oppe at vende. Det ville være godt, om vi her kunne komme videre. I hvert fald på fagets B-niveau.\nTrods denne mangel er bogen meget anbefalet. Pædagogikken er i top. Og med det i mente skal bogen have fem stjerner.


Ny piratradio hejser antennen over København | Modkraft\n6. januar 2012 - 12:04\nNy piratradio hejser antennen over København\n»Jeg synes, det er rart jo,\nDu synes, det er rart jo,\nDet er radio – Byens Radio.«\nSådan lyder sloganet for en ny piratradio i København med navnet Byens Radio, som siden den 31. december 2011 har sendt på FM-båndets frekvens 89,7.\n– Der har manglet en kanal til alt det undergrundsmusik, som ellers ikke kommer ud, så jeg tror på, at vi kan gøre en forskel, fortæller DJ Know It All til Modkraft.\nHan er talsperson for Byens Radio og én af initiativtagerne til stationen, som sender fem gange om ugen, og drives af fire glade radioamatører fra et hemmeligt sted i hovedstaden. Ligesom de øvrige radiopirater ønsker han ikke at få sit rigtige navn frem.\nRomantik og opvaskemusik\nI dag er det kun muligt at høre Byens Radio i Indre København, dele af Nørrebro og Amager.\nDet skyldes, at radiostationen i virkeligheden kun består af et par mikrofoner og en computer sat til en mixer og en transmitter med en lille antenne.\nPiratradioen Byens Radio har kapret FM-båndet og sender undergrundsmusik ud i æteren fem dage om ugen. Foto: ByensRadio.\nAnvisningerne til den hjemmelavede radio er hentet fra hjemmesiden Youtube og den simple teknik er en del af charmen.\n– Der er noget romantisk over at lave radio, og det er helt klart lysten, som driver os. Radio er en hyggelig kommunikationsform og både sjovt og nemt at lave. Det bruger ingen ressourcer og er fuldstændig økologisk, fortæller DJ Know It All.\nOm et par dage vil piraterne rejse en otte meter høj antenne, så det bliver muligt, at lytte med i hele Storkøbenhavn. På sigt skal kanalen også på internettet.\nPå programmet er reportager, interviews, quiz, live koncerter, gæste dj’s og lytterønsker.\n– Vi opfordrer folk til at kontakte os, hvis de vil høre et bestemt nummer, når de står og vasker op eller har en reportage, som vi skal sende, siger DJ Know It All.\nCopyright, nej tak\nPå Byens Radio har man ikke søgt om myndighedernes tilladelse til at sende på FM-båndet og betaler heller ikke afgift for den musik, som bliver spillet.\nAf samme grund holdes radioens fysiske placering skjult ligesom en forvrænget musestemme er med til at sløre identiteten på studieværterne.\n– Vi mener, at vi er i vores gode ret til at bruge den luft, som vi alle indånder, til at udbrede kloge ord og god musik. Og vores signal er så svagt, at det ikke går ind over andre på FM-båndet, siger DJ Know It All.\nByens Radio er non-profit, og den musik, der spilles, er næsten udelukkende alternativ undergrundsmusik.\nDerfor mener folkene bag, at myndighederne bør glæde sig over initiativet i stedet for at stirre sig blinde på paragrafferne.\n– Vi spiller næsten kun musik, som ikke er omfattet af ophavsretten. Men når det er sagt, så mener jeg også, at copyright er ligeså forældet som kongehuset og landbrugsstøtte, griner han.\nByens Radio sender i København på 89.7 FM\nMandag og tirsdag kl. 14:00\nFredag og Lørdag kl. 10:00 og 20:00.\nRadioen kan kontaktes på byensradio.kbh@gmail.com og telefon 41449293.


TV: I år 2025 er din smartphone sikkert væk\nNyheder Skrevet af MakeSense.dk | 01.03.16 | 15:23\n01.03.16 / 14:22\nFremtiden er lige rundt om hjørnet og nu mere end nogensinde har eksperterne nemt ved at give skarpe bud på, hvordan telefonen både ser ud dog bliver brugt om 10 år.\nTechguru og fremtidsekspert Preben Mejer har været på årets største konference for mobilnyheder- og udvikling: World Mobile Congress i Barcelona og er faldet over nogle interessante nyheder, som kommer til at påvirke os alle i den nære fremtid.\nEn af de vigtigste tendenser som Preben Mejer analyserer på er, at smartphonen dels kan tilpasses til brugerens skræddersyede behov, og dels er en brik i en kommunikationsløsning, der ikke bare er på os, men omkring os. Allerede nu er LG kommet frem med deres G5, der er modulopbygget, hvor man med få klik kan montere et ekstra kamera, der udnytter standardlinsen til at blive et superkamera. På samme måde ser man allerede nu, at Samsungs mobiler kan klikkes på nogle briller, der giver brugeren en fuld 3D Virtual Reality effect. Det at bruge smartphonen til “alt” vil vi ifølge fremtidsforskeren se meget mere af.\nJa – det er meget muligt, at du slet ikke går med din smartphone i lommen om 10 år, men i stedet har den på som en såkaldt wearable. Allerede nu ser vi smartwatches, der kan erstatte din telefon, men i den nære fremtid kan smartphonens funktioner meget vel sidde i dit tøj, dine smykker og dine briller. Dybest set vil teknologien være mere eller mindre usynlig.\nSe nedenstående indslag, der også byder på milbiltelefonens 30-årige rejse, der startede med Samsungs “mursten” fra 1988.