Ad hominem-angreb på forskere er lige så effektivt som empirisk kritik | Ingeniøren\nAd hominem-angreb på forskere er lige så effektivt som empirisk kritik\n7. mar 2018 kl. 07:48 21\nHvis en kritiker vil sætte spørgsmålstegn ved forskning, så er det lige så effektivt at gå efter manden som at gå efter bolden. Såkaldte ad hominem-angreb, der går efter forskeren – frem for forskningen – kan få tilliden til forskningsresultatet til at dale. Selv angreb, der ikke sætter spørgsmålstegn ved forskningen selv, men snarere de omkringliggende faktorer som interessekonflikter og lignende, er lige så effektive som saglig empirisk kritik.\nLæs artiklen på London School of Economics and Political Science\nLæs ogsåDet kniber med kvaliteten af forskningens kvalitetstjek\nLæs ogsåDansk professor: Videnskabelig artikel risikerer at blive til grin\nEmner : ForskningspolitikUniverset\nUhhh det har vi set i lang tid.......\nProminent eksempel: (De organiserede) klimafornægteres angreb på seriøs klimaforskning med argumentet "de gør det for pengene"\nKonklusion: Forskningen skal være fri!\nInden for det videnskabelige system er den gensidige anerkendelse blandt faglige kolleger den egentlige belønning. Sådan skal det være, hvis videnskaben skal leve op til sit navn. Forskningen skal have mulighed for at hæve sig over den slags nedrige instinkter, som driver erhvervslivet, det politiske system og alle de medier som er i lommen på selv samme.\nDet ved man over alt, hvor magten sætter dagsordenen. Det er derfor at miljøministeriet bliver slagtet i hænderne på minimalstatens smadremænd. Miljøvidenskabelig og faglig tilgang til konsekvenserne af den måde, som økonomiske særinteresser sætter sig igennem på bekostning af natur og miljø, forsøges systematisk og med fuldt overlæg sat ud af kraft af de ideologiske markedsfundamentalister, læs new public managementadministratorer inden for politik, økonomi, samfundsvidenskab.\nDen metode, som bruges over for den fri forskning, går klart på at reducere alt, hvad der forsøger på at kvalificere den videnskabelige sandhed på andre betingelser end den herskende ordens elendighed, til selv samme elendighed.\nDet er strategien, den som Tronald Dump har vanvittig succes med. Problemet er så, at han bare sætter Donald Trumf på problemet, at han kun er symptomet på den egentlige sygdom, som tog sin indmarch ved 00'ernes begyndelse, med Fogh, Bush og Blair som de helt store manipulatorer, med alle de følgagtige medier, der reducerede enhver sandhed til den kun politiske, i ved den slags udsagn der hverken er sande eller falske, men netop hverken eller, spinkulturens sandheder, skabte og båret af spindoktorer, som blev uddannet på journalistskolerne, gik ud og ind af partihovedkontorerne, skiftede hat som chefredaktør, spindokter og minister som vi andre skifter underbukser.\nNu er der så videnskabeligt belæg for, at den videnskabelige sandhed kan smadres med elendighedens elendige metoder. Fantastisk, så er der bevis for det, som vi er nogle der har skreget op om i mere end et årti, og som er blevet bortcensureret for at have gjort det igen og igen.\njan henrik wegener 1 år siden\n..er det ikke lidt svært at forestille sig at forskere, altid og uden undtagelse, er, skal vi kalde det "ideelle videnskabsfolk", der helt ser bort fra, endda kan se bort fra, økonomi, politik, hvad det omgivende samfunbd forventer, personlig prestige o.s.v.? Hvem om nogen overhovedet i vore samfund er det, der kan hæve sig så højt over dette og andet, så man end ikke kan spørge? Det er vel ikke altid blot småpenge eller dem uden synderlig magt der enten finansierer forskningen, eller har interesser på spil.\ner det ikke lidt svært at forestille sig at forskere, altid og uden undtagelse, er, skal vi kalde det "ideelle videnskabsfolk", der helt ser bort fra, endda kan se bort fra, økonomi, politik, hvad det omgivende samfunbd forventer, personlig prestige\nJo, men at skyde en hel faggruppe den slags motiver i skoene skyldes kan kun skyldes, enten uvidenhed om hvorledes videnskabsfolk arbejder, eller et forsøg på at underminere debatten.\n..er det ikke lidt svært at forestille sig at forskere, altid og uden undtagelse, er, skal vi kalde det "ideelle videnskabsfolk", der helt ser bort fra\nDer er altså forskel på, om man udtaler sig som specialist/forsker inden for et bestemt område, som man ved noget specifikt om - eller man blander i sig i debatten som almindelig (naturvidenskabeligt) interesseret.\nDet sidste du skrev Søren.....\n......"eller man blander i sig i debatten som almindelig (naturvidenskabeligt) interesseret."\nDet er vel den almindeligste tilgang, til tingene her på debatten, vil jeg tro:)\nProblemet er, at forskningen ikke er fri!\nDerfor rammer det så hårdt, når der bliver gået efter manden i stedet for sagen.\nUniversitetsledelserne er overtaget af industrien og i de spørgsmål, hvor sandheden om fx landbrugets indflydelse på biosfæren er uøkonomisk for finanssektoren, erhvervet selv og dermed hele det politiske system, der har hængt sine interesser op i den særlige form for pengeproduktion, som landbruget har næret og næret sig ved i mere end 40 år, så har Espen mandat til at sætte miljøstyrelsen ud på et sidespor, samtidigt med at han holder det miljøpolitiske embedsværk ind til kroppen. Det sidste er bare et eksempel.\nDe økonomiske interesser er af ideologiske grunde blevet ophøjet til garant for udviklingen mod den bedste af alle verdener. Når de økonomiske særinteresser gang på gang tages i at forfølge særinteresser, der går ud over de fælles livsbetingelser, så er det ikke bare en ubekvem sandhed men bevis på at den markedsfundamentalistiske ideologi er destruktiv.\nDen fri forskning er ikke længere. Universiteterne er ikke frie længere.\nDet, som skulle være det moderne samfunds fortrin, nemlig funktionsdifferentieringen, hvor fx videnskaben kvalificerer sin praksis ved autonomt at sætte kriterierne for, hvad der er sandt, uden om samfundets andre orienteringsmønstre, er sat ud af kraft, takket være de sidste årtiers galoperende disrespekt for netop det, der skulle være det furnktionsdifferentierede samfunds fortrin.\nMan orienterer sig som om, at økonomi, videnskab, retspraksis osv. går op i en højere enhed, en højere form for rationalitet, formålsmæssighed. Men det, der er godt for den ene i økonomisk forstand, det er noget skidt for helheden i mange tilfælde. Det ved man egentlig godt. Så derfor har man nedlagt den fri forskning. Dem, der får sin løn for at forske, har solgt sin sjæl til bestemte kræfter. Og så rammer ad hominem argumentet ikke forbi, men plet.\nDu glemmer vist en ting Steen Ole Rasmussen\nAt førhen var universitetets hovedopgave at uddanne præster og jurister til glæde for en enevældig konges ønsker om samfundstyring og administrationsbehov. Hvis kongen havde brug for yderligere tjenester som astrologi Chr 4. og Tycho Brage), kunne han oprette professorater til dem , som han mente kunne være interessante ,lige som det passede ham Det var jo ham der betalte deres løn. Kongerne fyrede også de "lærde" der ikke leverede "varerne" som det netop skete for Tycho Brage hvis horoskoper ikke passede:)\nAt foregive at universiteter nogensinde har været "helt frie" er i min optik noget vrøvl.\nSorteringen af de studerende, har primært være betinget af studenternes evne til , at betale for studierne til selve universitetet, men sandelig også til private manuduktører og korrupte professorer.\nRe: Du glemmer vist en ting Steen Ole Rasmussen\nAt førhen var universitetets hovedopgave at uddanne præster og jurister til glæde for en enevældig konges ønsker om samfundstyring og administrationsbehov.\nAk ja, de gode gamle dage.......\nMichel Berggren 1 år siden\nMan behøver nu ikke at gå tilbage til "gode" gamle Brahe (h, ikke g, tsktsk), man behøver blot at gå tilbage til slut tresserne-start halvfjerdserne hvor nogle ville indføre socialistisk videnskab der ikke nødvendigvis havde noget med videnskab at gøre.\nGanske enig Michael.\nDet morsomme, om man kan sige således, er at Chr firtal kasserede verdens første "rigtige" videnskabsmand, fordi han ikke kunne opfylde hans ønsker om, at kunne "se" ind i fremtiden.\nDet er da ret tydeligt, at sygdommen fra den tid, ikke er kureret endnu :)\nTæl bare de nedadvendte tommelfingre herunder i overmorgen:)\nLysenko er stadig en stor videnskabsmand i deres øjne :)\nPudsigt at blive belært om, hvad man husker!\nDet med at vide, hvad man husker, er ikke let. Fx når man skal til eksamen, kan man blive fuldstændigt sindsyg af at tænke på, om man nu også kan huske det hele, for man ved det faktuelt ikke før, man skal bruge det.\nJeg husker fint firserne på uni i Odense, og der var fronterne klare. Der var stærke fraktioner af meget venstreorienterede grupper, mange relativt nye handelsskoletyper, aldeles uden holdning til ret meget, så var der sproganalytikere orienteret mod staterne, de var rationalister og mainstream liberalister, og så var der os andre, mærkelige typer, som sigtede på at komme fri af de noget stereotype ideologiske positioner. Vi var latterligt få, ensomme og mærkelige i omverdenens øjne.\nMan kan ikke sige, at universiteterne var ensporede den gang. Det er de i dag, fordi erhvervslivet har sat sig på dem. Det er trist.\nForstå det nu Steen Ole\nUniversiteterne har altid skulle levere en Peder Schumacher/ Griffenfeld til magthaverne, det spor har magthaverne aldrig forladt og med hensyn til universiteterne, så har de aldrig været så kulørte som idag. Hundredvis af uddannelser til at blive sikkert arbejdsløs efter studiet med kæmpe gæld. Har lige været til rundvisning på Regensen af en ung dame der fortalte at hun læste medievidenskab....jeg tænkte , kan man leve af det :)\nBjarge, du må altså se at få styr på tingene, taget i betragtning hvor pernittengrynet du plejer at være ;-)\nEgentlig er det lidt pudsigt\nDe fleste indlæg ser det som om artiklen beskriver angreb på elfenbenstårsforskere (betalt af offentigheden/staten), men reelt set så drejer det jo sig om forskere og forskningsresultater der er opnået via financiering af interesseorganisationer som f.eks. DØR, DN, greenpeace, olieindustrien og lignende.\nResultater fra den slags uanset hvor valide de end måtte være stilles der spørgsmålstegn ved blot pga. financieriengen (ok, DØR og brændeovne er måske et bevis på at kritikken er relevant).\nRe: Egentlig er det lidt pudsigt\nAlt efter hvor man befinder sig i det politiske billede, så kan man altid kaste den i nakken på forskerne, at de er betalte af særinteresser, og at deres resultat, dvs. konklusionerne er købt og betalt. For at komme ud over den, så skal vi have fri forskning. Dvs. forskningen skal kunne tillade sig at koncentrere sig om at kvalificere viden som sand viden i videnskabelig forstand, udne at kære sig om sit eget udkomme. Der kommer vi først, når universiteterne finansieres og styres af ikke navngivne særinteresser.\n@Steen Ole !\n"Frie" universiteter vil se dagens lys, når der er to torsdage i en uge.\nFor, forklar mig lige, hvorfor Ålborgs og Sønderjyske universiteter, har afdelinger i København ?\nKunne det måske være taxametret der tæller du ved .....til helvede med om de studerende lærer noget, bare der kommer en masse igennem kødhakkeren......så der kommer nogle kroner i kassen.\nLigner det ikke statslig bestikkelse ?\nPolitikerne kalder det noget andet...en gulerod....jeg ser det som en slet skjult trussel om reduktioner, hvis guleroden ikke bliver indtaget uden vrøvl.\nOg hvad har det så med "fri forskning" at gøre... Du ved, det som Steen snakker om?\nDer vil altid være økonomi og politiske overvejelser indblandet. Det kan heller ikke undgås, at firmaer der aftager studerende fra en given retning, vil promovere sig selv som interessante kommende arbejdsgivere og........støtte studieområder, hvorfra mulige kandidater kunne komme fra......med tilskud, der ikke kan betegnes som bestikkelse og alligevel.\nKollegierne på DTU\nDiverse maskiner og laboratorieudstyr der gives som gaver.\nBygning 237 på DTU til brug for PFG og Polyteknisk autogruppe doneret af Arnold og Chastine Møllers fond.\nDet frie universitet, er i min opfattelse, et sted hvor alle studerende frit kan nørde deres egne interesser, eget tempo, dog under vejledning af en mentor og mod at beskrive for ham om hvad og hvor man befinder sig i forhold til sine egne mål. Når man så er klar til det fremlægger man så et resultatprojekt til bedømmelse.\nProblemet er, at der kommer godt en vidensforhøjelse ud af et sådant lærested, men slutproduktet ,kandidaterne, er ikke et ensartet produkt. Sådanne læresteder var Tvind og RUC i 1970-90.\n@Bjarke, puds venligst dine briller - der er intet a i mit navn ;-)\nUndskyld ,at jeg forvekslede Jer. Jeg har briller fra Louis Nielsen +3.5 og accellererende grå stær :)\nMen det var nu Michael Rangårds seneste indlæg jeg senest svarede på :)\nMen ret skal være ret jeg puttede også et "a" for meget i dit navn Michel.


Hvad skal man medbringe til sundhedsplejebesøg...\nHvad skal man medbringe til sundhedsplejebesøg…\nNår du besøger en læge for at diskutere din kræftdiagnose og behandling, er der få ting mere frustrerende end at opdage, at hun ikke har en kopi af nogen af dine lægejournaler.\nManglende journaler er ansvarlige for alt for mange forsinkelser i diagnose og behandling, mens gentagelse af tabte eller manglende tests resulterer i ekstra og unødvendige omkostninger.\nSelv når optegnelser er til stede i begyndelsen, løber patienterne ofte rundt i byen, når de samler oplysninger, inden de får en anden mening.\nVarer til at medbringe for at undgå denne frustration omfatter:\nKopier af Medical Records\nDisse skal omfatte alle poster, der fører op til diagnose og videre. Bed om optegnelser ved hvert besøg, og hvis de ikke er tilgængelige, så spørg dem om at have sendt dem til dig. Gem alle poster i en enkelt fil, der er let tilgængelig. Bed om en kopi af din sidste komplette fysiske at medtage så godt. Det kan virke unødvendigt at holde dine egne journaler, især hvis din onkolog (og andre læger du ser) har adgang til din elektroniske journale.\nDette bliver vigtigt, ikke kun for at du har en let tilgængelig kopi, men så du kan gennemgå dine optegnelser og bede om korrektioner på eventuelle fejl. Med medicinske fejl betragtes nu den tredje førende dødsårsag i USA, er denne enkle foranstaltning for at reducere muligheden for fejl en god investering i din tid og vedholdenhed.\nSådan får du kopier af dine lægeoptegnelser\nNår du ser en læge, så spørg om at modtage kopier af eventuelle laboratorieprøver, der er udført – selvom du har samme type test gentaget hyppigt.\nLæger vil gerne se på ikke kun tallene, men forandringen i disse tal over tid.\nBed om at modtage en rapport om eventuelle radiologiske undersøgelser, du har gjort, herunder brystrøntgenstråler, knoglescanning, CT-scanninger, MRI’er og PET-scanninger. Når du ser en ny læge, vil hun ikke kun have den skriftlige rapport, men en kopi af scanningen, som hun kan gennemgå selv. Din klinik kan give dig en cd med filmene, der skal medbringe dig, og nogle centre kan digitalt sende scanninger til den næste læge, du vil se.\nEn opdateret liste over alle lægemidler, vitaminer og kosttilskud\nDet er bedst at bringe ikke kun en liste over dine nuværende medicin, men de faktiske receptpligtige flasker. Dette bør omfatte alle receptpligtige lægemidler, ikke-receptpligtige lægemidler (over-the-counter medicin såsom Tylenol) og eventuelle ernæringsmæssige eller naturlægemidler kosttilskud du bruger.\nDet er vigtigt at bemærke, at mens mange af disse kosttilskud markedsføres som "naturlige", kan vitamin og mineraltilskud interferere med kemoterapi.\nEn grundig tidligere medicinsk historie\nNår man vælger behandlinger for kræft, er der ofte flere valgmuligheder, og de fleste af disse valg kommer med bivirkninger. At være fortrolig med hele din sygehistorie kan hjælpe din læge med at vide, hvilke medicin du har større sandsynlighed for at tolerere.\nFor eksempel, hvis du har en historie med nyreproblemer, kan hun vælge at ordinere et lægemiddel, der metaboliseres af leveren i stedet for nyrerne.\nIdeelt set bør alle udfylde en familiehistorieformular til at dele med sin læge. Mens lungekræft ikke har en stærk genetisk disposition, kan visse familietendenser gøre nogle terapier mere eller mindre ønskelige.\nOptag din familiehistorie\nAt være din egen advokat i din kræftpleje\nAt samle og holde kopier af dine lægejournaler er kun et aspekt af at være din egen advokat i din kræftpleje. Vi lærer at gøre det, ikke kun reducerer risikoen for medicinske fejl og hjælper dig med at forstå din behandling, men at være din egen advokat i din kræftpleje kan også spille en rolle i dit resultat.\nPlanlægning af dine onkologiske besøg\nVi bruger meget tid på planlægning af mindre begivenheder i vores liv, men hvor mange mennesker gør en bevidst indsats for at planlægge for onkologiske besøg? Samtidig er det overraskende, hvor ofte folk glemmer at stille spørgsmål – selv dem, der havde været i spidsen for deres sind i dagene eller ugerne før en aftale. Før du fortsætter, sørg for at tjekke disse oplysninger om planlægning af dine onkologiske besøg, så dine spørgsmål bliver besvaret, og du kan bevæge dig frem for at føle dig beføjet i din kræftpleje.\nadvokat kræftpleje dine onkologiske dine onkologiske besøg onkologiske besøg\nUforklaret vægttab som et tegn på kolon cancer\nmange af os ville ikke ønsker at stille spørgsmålstegn ved uforklarligt vægttab. Vi ville\nBlodtryk og CoQ10 Tilskud\nCoenzym Q10 er et boost for omdannelse af mad til energi. Fandt i de\nBrug af sociale medier i din sundhedspleje Karriere\nTomat Fennikel Stew Med Cod Opskrift\nLavt normale thyroid niveauer associeret med metabolisk syndrom\nDermatom definition med rygsmerte eksempel\nSådan laver du en Glutenfri Gingerbread House\nForskellige typer af squats i gymnastiket\nKost og virkning af Tamoxifen Sammenlignet med Aromatasehæmmere\nHvad betyder naturlig for behandling af hypothyroidisme?\nLow Carb Guide: sukkerfri og lavt sukker syltetøj og konserverer\nHvordan passer oliven i en low-carb diæt?


5 myter om online lån - Lån med straksudbetaling\n5 myter om online lån\nLån / 12. december 2019 by straksudbetaling / Leave a Comment\nI dag er det blevet tid til at afkræfte nogle af de mange myter, der findes om at låne penge på nettet.\nDet kan være, du selv kan nikke genkendende til nogle af de nedenstående myter. Og så er det jo godt, at vi lige bruger et par minutter på at afkræfte dem for dig, så du ikke længere skal være bange for dem.\nLæs mere om online lån hos Fair-laan.dk\nDet er altid mega dyrt at låne penge online\nDet er ikke altid dyrt at låne penge online. Det er klart, at det er meget nemmere at låne penge på nettet, og derfor betaler du i mange tilfælde også lidt højere renter end på almindelige lån.\nMen dermed ikke sagt, at du ikke kan finde lån på nettet, der er til at betale. Det kan du sagtens – det handler bare om at gøre sit hjemmearbejde ordentligt.\nSå er der også mange, der er bange for at blive snydt, når det handler om online lån. Det kan eksempelvis være, at de er bange for, at de ikke får deres penge udbetalt.\nSørger du bare for at ansøge om et lån hos et dansk firma, skal du på ingen måde være bange for, at du ikke får det beløb udbetalt, som du har ansøgt om.\nDu ender i RKI\nDer er også en del, der fejlagtigt tror, at det at tage et lån på nettet er den direkte vej til en plads i RKI. Det passer heller ikke.\nDu kan lige så nemt ende i RKI ved at tage et almindeligt lån i banken, som du kan ved at tage et lån på nettet. Det handler ikke om udbyderen, men derimod om låneren – altså dig. Så længe du bare sørger for at betale dine regninger til tiden, skal du ikke være bange for, at du ender med en plads i RKI.\nJo, det er 100% sikkert at låne penge online. Du skal endda bruge dit NEMid for at bekræfte lånet, og du får som udgangspunkt bare overført pengene til din NEM-konto, når du er blevet godkendt.\nHvis du vil tage ekstra forholdsregler, kan det være en god idé at låne fra din egen computer, der er sikret og opdateret, på din egen private forbindelse.\nDu kan ikke betale dit lån ud før tid\nJo, du kan sagtens betale dit lån ud før tid hos langt de fleste låneudbydere. Og ofte koster det ikke engang et gebyr at få lov til det.\nSå står du med penge nok til at betale lånet ud før tid, skal du ikke være bange for, at det ikke kan lade sig gøre. Er det et vigtigt punkt for dig, kan det være en god idé at læse betingelserne igennem, inden du låner, så du er på den sikre side. Det varierer nemlig fra udbyder til udbyder.


Velkendt fjende i Star Wars 8\nSkuespillerinden Gwendoline Christie bekræfter over for People, at hun også spiller Captain Phasma i den kommende Star Wars: Episode VIII.\nUdtalelsen kom ved weekendens SAG-prisuddeling, hvor hun deltog sammen med kollegerne fra tv-serien 'Game of Thrones'.\nStar Wars-fans undrede sig over, hvorfor Captain Phasma, der var blevet heftigt promoveret og havde den fedeste dragt i hele The Force Awakens, spillede en så lille rolle i filmen og nærmest ingen betydning havde for plottet.\nHeldigvis får Den Første Orden-soldaten mulighed for revanche i efterfølgeren. Det er dog endnu ukendt, om hendes rolle bliver større end i den biografaktuelle film.\nStar Wars: Episode VIII får premiere den 14. december 2017.\nSvenskeren og Game of Thrones-helten\nHvor super fed The Force Awakens nu var\nSå var der også ting, som man have håbet lidt mere på. Ikke at det ødelagde filmen, nej, men der var bare få ting, som man havde håbet lidt mere på. Det ene ting var bl.a. at filmen nærmest kun stillede flere spørgsmålstegn, end hvad den besvarede af spørgsmål. De bliver formentlig besvaret langt hen ad vejen i den næste og fuldent i den sidste. Så der er noget, at glæde sig til. Og det andet var Captain Phasmas karakter. Jeg havde forventet en type som Boba Fett. Ikke al for synlig, men havde stadig en finger med i historien. Hvilket det dog ikke blev til, ærgerligt nok. For hende Gwendoline Christie er fremragende i Game of thrones. Lidt synd at hun ikke havde en større rolle at spille. Men det kan heldigvis nås endnu.\nHvis man selv var instruktøren\nEfter den første begejstring har lagt sig lidt, så var Captain Phasmas betydning noget der vækkede undren. Det havde været federe hvis det var hende, som Finn sloges imod i stedet for en tilfældig stormtropper. Men skulle hun have haft mere skærmtid sammen med Kylo Ren, Snoke og General Hux så havde det måske fyldt for meget ...\nDet manglede også bare\nVar skuffet over hvor lille en rolle Phasma spillede, så forventer helt sikkert noget mere. Men skuespillet for denne karakter var heller ikke så overbevisende følte jeg. Men revanche lyder som en god plan


aspergillis induceret astma behandling\nAspergillus er en almindelig svamp fundet i rådnende vegetation . Mennesker med normal immunforsvar er sjældent påvirket af Aspergillus , men dem , der lider af astma er i risiko for at udvikle en allergisk reaktion\nABPA og dens Effekter\nEn allergisk reaktion ( overfølsomhed ) til Aspergillus kaldes allergisk bronkopulmonal aspergillose ( ABPA ) . Symptomer på ABPA omfatter hvæsen , generel svaghed , feber og en hoste , som til tider producerer blod .\nSelvom Aspergillus er en svamp , ABPA er en allergisk reaktion , der kræver allergi behandling . Steroid inhalatorer og mundtlige immunosuppressive steroider såsom prednison er effektiv til behandling af symptomer, mens svampedræbende medicin ikke er . Det anbefales også , at folk fortsætter deres normale astmabehandling .\nDet er ikke ualmindeligt for tilbagefald af ABPA at forekomme , som typisk kræver mere medicin . Hvis de ikke behandles , kan den allergiske reaktion føre til permanent ardannelse i lungerne og endog respirationssvigt .\nPersoner med astma bør så vidt muligt holde sig væk fra deres allergi udløsere . Mennesker med ABPA rådes til at holde sig væk fra områder med rådnende vegetation , såsom moser , skove , moser og kompostbunker .\nallergiske reaktioner over for Aspergillus kan overvåges ved at kontrollere antistof niveauer og lungekapacitet regelmæssigt . Holde styr på ABPA symptomer og at holde sig til en behandling kan hjælpe med at forhindre permanent beskadigelse af Aspergillus .\nhvordan man kan styre reumatoid artrit med slankekure\nNext：hvordan man behandler eksem på et lille barn


Familiesommerhus Ornum Strand - Vælg mellem 26 sommerhuse - SommerhuseDanmark.dk\nFamiliesommerhus Ornum Strand\nSommerhus - 7 personer - Fredskovens Birkevej - Bjerge - 4480 - Store Fuglede\nEmne nr.: 090-04203\nMidt i skoven ved Bjerge Sydstrand ligger dette helt istandsatte sommerhus på en stor, ugenert grund. Huset indeholder tre gode soveværelser, stor stue i sammenhæng med køkken samt et fint badeværelse. I stuen er der en dobbelt sovesofa og mulighed for at høre radio og musik via højtalere. Stor, delvist overdækket terrasse.1 Opholdsstue: (1), brændeovn, tv, kabel-tv, høj stol 3 Soveværelser:...\nSommerhus - 6 personer - Fredskovens Engvej - Bjerge - 4480 - Store Fuglede\nEmne nr.: 090-45048\nI Bjerge sydstrand finder i dette vinkelbyggede hus, som fremstår antikt i indretningen, blandt andet med bambusmøbler. Huset er indrettet med køkken i forbindelse med stue og spiseområde, samt 3 soveværelser og et badeværelse. Huset er til gæster der ikke stiller høje krav til interiør og komfort.1 Opholdsstue: Radio, tv 3 Soveværelser: (1DS)+(2K)+(2K), barneseng Køkkenafd.: El-komfur, køle-...\nDette hus er en del af vores Luxury Collection. Luxury Collection er en samling af sommerhuse, der er karakteriseret ved en ekstra grad af luksus i form af enten ekstra plads og komfort, indretning, arkitektur, faciliteter og oplevelser.Spændende feriehus omgivet af en idyllisk have med en å og fiskedam samt flere terrasser og pavilloner. Huset indeholder skønt stort køkke-alrum i kombination...\nSommerhus - 4 personer - Fredskovens Engvej - Bjerge - 4480 - Store Fuglede\nEmne nr.: 130-E20519\nGrundareal 1.525 m²\nHuset ligger på en stor naturgrund, med god afstand til naboer, omgivet af høje fyrretræer og altid i læ, men med sol det meste af dagen på den store træterrasse, og om aftenen kan man trække ind på den overdækkede del. Der er et rigt fugleliv, og rådyr, fasaner og egern ses dagligt. Om efteråret og vinteren kan krondyr ses i flok i området. Alt er lyst og venligt. Der er nyt køkken med induk...\nSommerhus - 4 personer - Strandlodsvej - Bjerge - 4480 - Store Fuglede\nEmne nr.: 090-09780\nSommerhus tæt på skøn sandbadestrand på lukket vej i Bjerge Sydstrand. Huset indeholder værelse med dobbeltseng og et værelse med to enkeltsenge. Åbent køkken med gulvvarme i forbindelse med spise- og spisestue. Fra stuen er der udgang til terrasse med havemøbler, parasol og grill. Mindre indhegnet og ugenert grund velegnet til hunde og små børn. Huset har internet, TV med danske og udenland...\nSommerhus - 6 personer - Osvejen - Bjerge - 4480 - Store Fuglede\nEmne nr.: 090-99068\nI det dejlige skovområde ved Bjerge Sydstrand ligger dette istandsatte sommerhus med tre gode soveværelser samt godt badeværelse og åbent køkken. Spise og opholdsstue med brændeovn og udgang til en dejlig overdækket terrasse. Stranden er børnevenlig og indbyder til gode gåture. Udlejes ikke til ungdoms- og håndværkergrupper.1 Opholdsstue: Brændeovn, dvd-afspiller, tv, kabel-tv, høj stol 3 Sov...\nSommerhus - 4 personer - Odinsvej Øst - Bjerge - 4480 - Store Fuglede\nEmne nr.: 130-E20612\nHyggeligt lille feriehus beliggende kun 600 m fra skøn sandstrand, huset indeholder delvist åbent køkken ud mod spisestue/stue med pillebrændeovn, endvidere 2 soveværelser samt badeværelse med brus. Fra stuen udgang til overdækket terrasse, hvor de kølige aftner kan nydes med gang i grillen. Sukker kanalen som er godt sted for lystfiskeri løber ud i havet ved Bjerge strand, kanalen er beligge...\nSommerhus - 4 personer - Osvejen - Bjerge - 4480 - Store Fuglede\nEmne nr.: 090-44277\nSommerhus på naturskøn grund kun cirka 250 meter fra badestranden ved Bjerge Sydstrand. Sommerhuset har to soveværelser, badeværelse og åbent køkken i forbindelse med stuen. Fra stuen er der udgang til træterrasse med udsigt til grunden og skov, der er desuden en dejlig overdækket terrasse ved husets anneks (Annekset er privat) Området er med gode og børnevenlige sandbadestrande. Kun ca. 450...\nEmne nr.: 090-33275\nLuksuriøst indrettet sommerhus beliggende ca. 200 meter fra den gode badestrand ved Bjerge Sydstrand. Huset er med sine tre værelser foruden hems samt to badeværelser - heraf det ene med spabad og sauna - et glimrende alternativ for to familier, der gerne vil holde ferie sammen. Køkkenafdeling med alt i moderne hjælpemidler. Husets møblement er lyst og moderne. Huset er beliggende på stor nat...


Angela Raiola Biografi, Personligt liv, Karriere, Ægtefælle, Netværd - Aktører\nAngela Raiola Biografi, Personligt liv, Karriere, Ægtefælle, Netværd\nFødselsdato: 30. juni 1960\nAngela Raiola eller Big Ang, som du måske husker, er den berømte VH1 reality-tv-stjerne til serien Mob Wives. Showet fulgte liv for kvinder, der delte bånd med mobben. Big Ang var meget populær blandt fans for sin stil, men hendes liv sluttede pludselig, da hun døde i februar 2016.\nsusan waren ex kone til joe scarborough\nAngela levede et herligt liv fuldt af berømmelse, før hun døde efter at have lidt af kræft. Hendes liv var fuld af op- og nedture, men hun blev taget for tidligt før sin tid. Lad os nu vide lidt mere om den sene Raiola.\nAngela Raiola: Tidligt liv\nAngela Joyce Raiola blev født den 30. juni 1960 i Brooklyn, New York. Hun var niesen fra den genovesiske kriminalitetsfamilie, der behandlede narkotika og capo Salvatore Lombardi (Sally Dogs.) Angela voksede op i en familie med narkohandlere og kartellmedlemmer. Hun var derefter snart en del af deres livsstil og begyndte at drive berygtede mafia-hangouts.\nDa Raiola blev født i USA, er hendes nationalitet amerikansk, mens hun er etnisk hvid.\nAngela Raiola: Karriere\nBig Ang begyndte som ejer af en Staten Island-bar kaldet “The Drunken Monkey.” Baren var i drift fra 2007 til 2015 og måtte lukke ned på grund af Raiola's run-ins med loven. For det meste blev hendes barer brugt som knudepunkter for narkotikahandel. I 2001 blev hun arresteret, da politiet fandt hende med flere indpakninger kokain i hendes taske.\nNYPD frigav senere en erklæring om, at Ang havde tætte bånd med en narkotikahandler, der tjenestegang i fængslet. Hendes indvendige arbejde og menneskehandel blev opnået ved hjælp af en undercover-agent, der arbejdede for NYPD, men stillede sig som en anden narkotikasmugler.\nRetten anklagede Raiola for 6 forbrydelser, men hun blev frigivet for en obligation på $ 100.000 efter at have påberåbt sig skyldig. I 2003 blev hun imidlertid idømt tre års prøvetid og måtte indeslutes i hjemmet i 4 måneder.\nAngela Raiola: Fjernsyn\nEfter at have været på den forkerte side af loven i mange år, gav Big Ang reality TV et skridt. Hun blev derefter castet som et af medlemmerne for den anden sæson af VH1s Mob Wives. Angela er en kvinde med en stor personlighed, og dette hjalp hende med at samle en stor fanbase. På bare en kort tid blev hun derefter showets breakout-stjerne. Næste Raiola kom med sit eget spin-off show kaldet Big Ang. Efter at have spillet en hovedrolle i over en sæson (10 episoder), blev Big Ang tilpasset til en ny spin-off 'Miami Monkey.'\nEfter den ukonventionelle berømmelse begyndte Angela med i forskellige film som Scary Movie 5 og lavede små optrædener i Staten Island Summer, The Wendy Williams Show, The Dr. Oz Show osv.\nAngela Raiola: Personligt liv\nAngela Raiola blev gift med Neil Murphy. De to blev gift i 2009 og var sammen indtil hendes død. De havde en kort trylleformular, da de adskilte sig fra hinanden, men Neil blev ved siden af sin kone, da hun havde mest brug for ham.\nAngela har også to smukke børn Raquel Donofrio og Anthony Donofrio. Angela opdrog sine børn som singel for det meste, men hun lod sin datter holde bånd med sin far Robert. I modsætning til sin mor fulgte Raquel ikke mafia-livet. Hun har ikke en, men to kandidater. Hun er også en gift kvinde med to børn. Tilsvarende er hendes søskende og Angelas søn Anthony også en gift mand, der har bundet knude med Gabriella Celestino den 28. august 2015.\nAngela Raiola: Før kirurgi og død\nI marts 2015 følte Angela sig ekstremt ukomfortabel i halsen og søgte lægehjælp. Læger diagnosticerede hende med strep hals og hun blev placeret på antibiotika. Imidlertid gjorde disse lægemidler meget lidt for at lette hendes smerter.\nTo måneder senere gik Big Ang hos en halsspecialist, der diagnosticerede hende med halskræft. Lægen fandt en tumor så stor som en citron i hendes lunger. De besluttede straks at gennemgå en operation, og tumoren blev fjernet. Det var dog for lidt for sent for Angela, da en tumor spredte sig til vitale kropsorganer.\nFor at bremse processen blev Angela sat på kemoterapi, hvilket hjalp hende meget lidt. Hun døde senere den 18. februar i 2016 i nærværelse af sin familie. Big Ang var 55 år gammel, da hun forlod os og huskes i dag.\nKlik for at læse om Pablo Escobar.\nnadine caridi nettoværdi\npete cashmore nettoværdi\nsamantha anderson datter af conchata ferrell\norion bare nettoværdi\nhvor meget er patrick duffy værd


Er Lolland de unges Louisiana? | Information\nSydsjælland og øerne er kendt for fire ting: rockere, arbejdsløshed, social armod og samtidskunst. Hvor København befinder sig i en tilstand, som Jes Brinch på weekendens kunstmesse i Forum rammende titulerede med et banner med teksten Slow Painful Death, brillerer Lolland, Guldborgsund og Vordingborg Kommune igen og igen med oplivende og overraskende kunstneriske tiltag.\nEnder som beskuere\nKunstfestivalen Tumult er seneste overlegne skud på stammen, 21 offentlige kunstprojekter, der rangerer fra simpel belysning af roetransportbåndet på sukkerfabrikken i Nykøbing til konceptkunst, der piller ved danskheden i Olaf Rudes mest berømte malerier i Folketinget til eksperimentalformidlingsgruppeudstilling i Gåsetårnet. Men som måske mest vigtigt af alt demonstrerer, at kunsten ikke er død som katalysator for aktuelle debatter, og at den ikke er forbeholdt en lille klub af insidere. Tumult viser en række værker, der ikke kun refererer filosofiske værker af navne menigmand ikke kender, men i høj grad og meget direkte handler om lige præcis det, der fylder allermest hos de borgere, der på grund af værkernes offentlige placering - mere eller mindre ufrivilligt - ender deres dage og nætter som beskuere.\nA Kassen har for eksempel adresseret et relevant problem på Nykøbing Falster Torv. Her brændte en bygning for år tilbage, og lidt ligesom fattige undgår at smile, opførte man en midlertidig facade for at skjule byggetomten, der ellers ville minde de tusinder af daglige gæster på den nydelige plads om en handlingslammet kommune med huller i lommerne.\nA Kassen har vendt facaden på hovedet, så vinduerne i førstesalshøjde pludselig er kommet i gadeplan og åbenbarer en have af ukrudt, hvor der engang lå en stolt grillbar.\nSom en udefrakommende ville man ønske lidt mere ramasjang, det er knap nok til at se, at de har vendt facaden, hvis man ikke ved det, lamperne vender måske nedad, men hvem ville ane, at de tidligere havde vendt opad? Men for en by, der føler, at kommunen har opgivet Torvet til alkoholikerne og ikke orker andet end et forkølet jazzarrangement i ny og næ, er værket både effektfuldt, men i høj grad også ydmygt og fuld af selverkendelse. Med A Kassens værk lufter nykøbingenserne deres almenmenneskelige drømme om kunstnerisk markante torveværker ved at blotte sig, der, hvor det gør allermest ondt. Forbilledligt.\nIngen visuel perle\nEt andet lige så stedsspecifikt værk er Katya Sanders konceptuelt stærke halmballer Skejten-Glamour, der er beklædt med store runde spejl-pailletter. De tre fjollede halmballer ligger foran Fuglsang Herregård midt i det selvsamme oprindelige danske oldtidslandskab, som også var motiv for Olaf Rudes malerier 'Dansk Landskab' der i dag pryder Folketingssalen. Katya Sander har så at sige leget med halmballernes maskuline identitet for at påpege, hvordan politikerne leger med vores danske nationalitet i deres iver efter hele tiden at ville isolere det danske gen. I øvrigt er det meget slående, at Olaf Rudes berømte malerier allerede er manipulerede. De sortbrogede køer er datidens svar på nutidens motorveje. De var resultatet af et kompromis med de jyske folketingsmedlemmer, der bestemt ikke fandt noget fra sydhavsøerne specielt dansk. Kristoffer og Mette Glyholt tager fat i et af de helt store emner i Udkantsdanmark, nemlig udviklingen. De gør det ved at genopføre en del af den bro, der førte Lolland og Falster sammen i 1867, og som først blev erstattet med den nuværende lidt bredere forbindelse i 1964. Broen er ikke nogen visuel perle, 10 meter lang og kunstlet pyntet med en masse rød- og hvidstribede afspærringspinde. Men effekten er god, man ser tilbage på 1867 og tænker, at det er uendelig lang tid siden. Man ser på den nuværende bro, der har to baner mere end den gamle, og tænker på den nye Femernbro og på den udvikling, man gerne vil vende i et område, der excellerer i nedadgående grafer, og man når ikke ind på vejen igen, før man gisper et lille 'fuck'. Strukturel udvikling er noget, der tager laaaaang tid. Et mere pseudopolitisk eller populærpolitisk projekt, om man vil, er det fjantede Hotline til udkanten af Superflex, der består af en række officielt udseende kommunale annoncer og en telefonsvarer, der gennem hypnose skal sætte os i stand til at leve med at blive glemt. Som psykoterapeuten siger mod slutningen af opkaldet på telefonnummer 54677007: »Man glemmer det selv efter et stykke tid.«\nI Superflex' værk er udkanten en mental tilstand, der kan ramme os alle. I Mads Lynnerups ufo på den nye smarte halvtomme havnefront i Nykøbing er det blot et let kikset kunstværk, der risikerer at ramme os. Den tresidede skulptur, som skal ligne en ufo, der er styrtet mod sin vilje, kan man med møje og besvær få et kig ind i og se et par lamper og blinkende pærer, der skal gøre det ud for noget mystisk og fremmed. På en skærm kører tilmed små film af Nykøbing fra oven, Nykøbing på gågaden og lignende. De er blevet overvåget. En fremmed er kommet til byen. Er du en fremmed? Er vi alle faldet ned fra himlen? Ville det have givet mere mening at bygge den nye havnefront på Mars?\nMark Dion står bag et projekt i Gåsetårnet, hvor han har bedt sine amerikanske venner arbejde med hans indtryk fra området. Søren Lose har opført et smukt halvt hus. Dahn Vo har fået sin far til at genskrive kedelige tekster osv. Hvis det er, som Superflex ville have sagt det, tanken om at blive glemt, der gør Sydsjælland og øerne allermest desperate, så kan de ånde lettet op. Os, der elsker kunst, glemmer jer aldrig.\nPS. Der er busture, man kan deltage i fra Nykøbing Station. Næste gang er det på lørdag den 25. september klokken 12 og næste gang igen er den 9. oktober klokken 12. Man kan også deltage i byvandringer på samme datoer, men klokken 11. Og i Nakskov er det den 2. og 16. oktober fra Stationspladsen klokken 11.\nTumult til og med den 24. oktober. www.tumult.dk\n23. september, 2010 - 20:20\nUdkantskunst og -kultur på torvet i Nykøbing. Det har set værre ud, men det bliver kunsten ikke mindre af, og nogle har himlet skamplet, politisk noget med ejendomsret og skyld. Skønt byen har suget alt liv til sig fra "udkantsbyerne" og nu selv kræver at være udkant, hvortil kunst kan tjene.\n"Her går det godt," siger borgmester John Brædder, når han næsten dagligt, sikkert efter aftale med den sorte skærm, smiler til borgerne i tv-og spisetid. Når vi eller husker at lukke butikken. Når de mange børnefamilier flytter bort, og når de mange arbejdsgivere høvler ledigheden ned ved at ansætte folk på løntilskud. A-kassen har ret. Og borgmesteren, der ligesom de mange andre landmænd hvert år hver især får stukket mange tusinde i hånden, så vi undgår røde her, både dem på bundlinien og dem ude i staldene, der taler billig kaudervælsk.\nKultur er også her et selvindlysende spørgsmål om penge, og kunst er skam i Nykøbings kommune andet og mere end kunst på hovedet.\n24. september, 2010 - 17:04\nUdvilking kontra import\nJeg syntes det ser ud til at være mange gode værker på festivallen, bestemt et godt input til området.\nDet store spørgsmål herfra er dog, hvorfor man i Jylland og den øvrige "udkant" mener, at det vil skabe udvilking at lave arrangementer med kunstnere fra Kbh. og udlandet ?. Jeg ser det i de mange "udkantsområder" jeg efterhånden har boet i, og jeg undres hver gang.\nJeg er helt sikker på, at input udefra er godt. Til gengæld tror jeg ikke på, at ideen med importkunst vil bidrage til lokal udvikling overhovedet. Min erfaring fra fx Aalborg, Odense, Holstebro, vestkysten (jyske) m.fl. viser tydeligt, at importkunsten virker modsat hensigten. Den fortrænger den lokale kunstscene, og dræner de meget få midler, der ellers kunne bruges til at udvikle den smule kunstscene, der måtte være tilbage lokalt.\nEfter amternes nedlæggelse, er man gået over til at give støtte til kommunerne igennem kulturaftaler, hvor man før gav støtte direkte til de lokale kunstnerer. Kommunerne vil gerne lave noget der ser "flot" ud, og ikke mindst, noget der giver omtale i medierne (promotion). Det gør støtte til en hensygnende lokal kunstscene nok ikke altid .. .\nHele udviklingen peger frem mod et endnu mere skævt Danmark, hvor kommunerne/projektmagerer i udkanten (eller dem der fra fx Kbh. laver projekter i "udkanten") laver importarrangementer, med det resultat, at de få tilbageblevne støttemidler tiltænkt "udkanten" ender i Kbh. (sådan cirka da).\nDe lokale akademiuddannede eller professionelle kunstnere i "udkanten" flytter, fordi det er nemmere at få en udstilling (også i den forladte "udkant") og støttemidler, hvis man bor i Kbh. og kan tilbyde en vis grad af opmærksomhed, og i øvrigt er med i et netværk, der er fokus på.\nJeg syntes udviklingen er ulogisk, der en noget galt med hensigten og virkningen tror jeg.\nJeg har fx boet i Aalborg i flere perioder, og der er alle mine gamle akademiuddannede venner fraflyttet til Kbh. eller Berlin. Der er mig bekendt 3 akademiuddannede billedkunstnere under 45 år tilbage i Aalborg. Byen har trods alt ca. 200000 indbyggere. Når jeg møder de fraflyttede i Kbh. og andre storbyer, siger en stor del af dem, at de følte sig nødsaget til at flytte, grundet den omtalte udvikling.\nJeg formoder at udviklingen er endnu mere radikal i de minder samfund.\nJeg tror der er brug for en lille tænkepause, også politisk, hvor man evt. medinddrager de fraflyttede professionelle yngre kunstnere. Den nuværende politik er ikke nogen hjælp for den lokale udvikling, den er faktisk med til at accelerere fraflytningen tror jeg.\nHer mod slutningen vil jeg igen understrege, at jeg ikke er imod input udefra. Jeg er heller ikke jysk lokalpatriot, halvdelen af min familie stammer fra Kbh.\nJeg ved af erfaring at denne slutnota er nødvendig, hvis man vil videre i en konstruktiv debat, desværre.\n24. september, 2010 - 18:18\nKunst kan blive kunstigt.\nLolland-Falster kan opvise et forbløffende stort antal "kunstnere", flere og flere hvert år, og et tilsvarende stort antal fine udstillinger. Og ind imellem findes faktisk stadigvæk, hvad Jørgen i sit nøgterne indlæg omtaler som professionelle kundstnere, altså akademisk uddannede billedkunstnere, endog internationale.\nNår man nu ikke aner, hvad kunst er, betyder det meget, at kunst udtrykker folks tanker og følelser, også lokalt. Derfor sætter jeg pris på A-kasse-kunsten og naivitet (Fuglsang på Lolland har netop åbnet en stor og flot udstilling af "guldaldermalere".og så kan "vi på udkanten" måske komme på omgangshøjde med Louisiana.)\nKathrine Olldag Mazanti\n25. september, 2010 - 10:25\nJeg kan orientere dig om, at 15 af de deltagende kunstnere i Tumult, er lokale akademiuddannede (og det der svarer til) billedkunstnere under 45 år. De har alle folkeregisteradresser i de tre deltagende kommuner.\nHerudover er 6 af de øvrigt deltagende kunstnere født og opvokset i en af de tre kommuner.\nHertil kommer, at alle kunstnerne på hver deres måde har forholdt sig meget præcist stedsspecifikt til området.\nSå det er vitterligt en lokal kunstfestival. Du skulle prøve og komme ned og kigge.\nTil sidst kan jeg også nævne at over halvdelen af budgettet er gået til kunstnerhonorar og værkopbygning, ligesom at 75 % af budgettet er statslige centrale midler.\nVH Kathrine Olldag Mazanti, Kulturkonsulent Guldborgsund Kommune\n25. september, 2010 - 12:04\nJeg forstår det mest dit indlæg som et forsvar for arrangementet.\nNu syntes jeg ikke ligefrem jeg har angrebet arrangementet, men derimod konstateret at det ser godt ud, og kunne være et interessant input for området (se første indlæg).\nItalesættelsen er en anden, nemlig at arrangementet på mange måder ligner andre arrangementer i udkantsområderne, hvor en meget væsentlig del, eller alle deltagende kunstnere kommer fra Kbh. eller andre steder, som ikke har noget med lokalområdet at gøre. Jeg har også angivet en af de indlysende grunde hertil (fraflytning af akademiuddannede kunstnere til Kbh. og udlandet).\nDet er da klart, at du kan hente statsstøtte til det her arrangement, netop fordi du vælger at tage en stor gruppe af kunstnere tæt på støttenetværket i Kbh. med.\nI øvrigt ved jeg godt, at netop dit område (landområde) er kendt for en lille tilflytning af akademiuddannede kunstnere, gode relationer til det faglige netværk i Kbh., dertil gode kunstfagligt kompetente kulturkonsulenter oa.. Det syntes jeg er dejligt, men ser man tingene i et lidt større perspektiv, er det nok ikke det generelle billede af provinsen ?.\nDet ærger mig lidt, at diskussionen bliver snæver, for det problem jeg forsøger at italesætte, er netop ikke lokalt med landsdækkende, i store dele af provinsen.\nDiskussionen er svær at tage, fordi den berører mange følsomme punkter, som fx hvilken type kunstnere der er tilbage i provinsen. Her syntes jeg det er passende, at fremhæve tidligere formand for statens kunstfond Jesper Kristiansens kontroversielle udtalelse, hvor han fastslog, at det var naturligt, at kunstnere fra Kbh. fik 300% mere støtte end ansøgende kunstnere fra provinsen, netop fordi alle gode og ambitiøse kunstnere søgte til Kbh.\nJeg er enig med ham i, at der er stor fraflytning til Kbh., men uenig i at de tilbageblevne akademiuddannede kunstnere er decideret dårligere end de fraflyttede.\nJeg er rigtig ærgerlig over, at du ikke støtter op om problematikken, selvom jeres arrangement bliver brugt i min argumentation.\nJeg syntes egentlig tit, jeg står mere eller mindre alene med italesættelsen. Man bliver nemt uvenner med folk i provinsen, fordi der her er et uforholdsmæssigt stort antal amatørkunstnere, der anser sig selv som professionelle, og derfor ikke ønsker denne debat. Ligeledes er der på den anden side, en betydelig modstand fra støttenetværket i Kbh. og miljøet omkring dette, da man vitterligt har samme opfattelse som Kristiansen, og i øvrigt har mange interesser i denne indstilling.\nOg til slut, jeg har netop udtrykt, at arrangenemtet ser interessant ud (se første indlæg). Det er jo ikke den kunstneriske kvalitet mit indlæg handler om, derimod handler det om den alvorlige problematik, de talbageblevne akademiuddannede kunstnere i provinsen står overfor.


Hvilken dating side er best, hvem kan søke om kredittkort?\nOg der var en hule i haven. Per fra Kundby Skrevet af John Plaetner d. Dine tekster er ikke tomme, der e budskaber, der er relevante i alle - og ja, til og med et spejl af en selv. Skrevet af Hanne Simony d. Held og lykke med spilleriet.\nMen meningen er den samme. Kan du ikke sponsere en power play coach til Frederikshavn White Doves? Vh, Allan Skrevet af Thomas Greve d. Det bliver ikke sidste gang. Skrevet af Lone Villefrance d.\nGurli var hans anden kone. Allan Skrevet af Thomas la Cour d. Claus Skrevet af per henriksen d. Vi ses Mikkel Hougaard Skrevet af Andreas d.\nBogen kan jeg varmt anbefale. Men musikeren Allan Olsen har jeg sgu aldrig dyrket. Blev sgu grebet dybt af din beretning om T. Bedste hilsener, Peter Skrevet af Per d. Hilsen Vivi, en excil Frederikshavner.\nKom til struer igen, og grin af folket og syng de dybe sange. Oetkers dessert booting - og ikke Dr. Perfekt bold I sendte ind over! Skrevet af Morten Larsen d. Venlig hilsen Thomas Skrevet af Per d.\nMed Venlig Hilsen Karsten. Hej Michael Tak for forslaget. Admin Skrevet af Povl Tagholm Hansen d.\nFine iagttagelser af noget, som vi ikke spekulerede videre over i byen. Teater, fra VeloVap til Jaguar, fra folkrock til samfundssatire. Tak for en stor koncert i Rederiet i Skagen d. Selv tak, det var en god aften i Odense.\nIkke ret mange mandlige kunstnere udgiver materiale uden at dyrke denne. Skrevet af claus rasmussen d.\nTrist nu kan kalde sig forfatter. Allan Skrevet af tec-connect. Og de var ikke billige, skulle jeg hilse at sige. Skrevet af Flemming Knudsen d.\nDet ku da kaldes en intim koncert. Skrevet af Morten Bjerre Rye d. Allan Skrevet af Jan lundby d. Skrevet af Niels Birkedal Thomsen d. Olesen med mejeriet overfor og frysehuset omme bagved, og Gadholtvej med bakken Skrevet af Steffen Klint d.\nSkrevet af Annette Fiskaali d. Mvh Aage wendelbo i eksil Skrevet af A.\nMen, sagen er den, at det som udgangspunkt er pladeselskaberne, der har rettighederne til genudgivelse og bestemmer den slags. Er der nogle steder man kan bestille den,? Danmarks, med afstand, bedste sangskriver fylder rundt. Tak for en rigtig god koncert. Jeg mener, at der er en niche, radio blue sky prishtina online dating der er uudforsket af dig.\nSkrevet af Henrik Krogh d. Sikkert vidunderlige Ao San. Jeg er vild med solo konceptet. Maybe I should just buy you some drinks when you hit the States. Skrevet af Michael Jamison d.\nGlem det Allan Skrevet af Lotte. Vil frygteligt gerne have dig til Fyn.\nHans kone hed da Edith, som der synges i sangen. Hvis I bliver i salen, kommer vi ud og henter jer ca. Jo, jeg har da absolut kendt til hans karriere, men kun igennem de af hans kolleger, hvis musik, historier, og koncerter jeg har nydt godt af Johnny, Lars, Niels mv. Skrevet af Henrik Jensen d. Fin blanding af gamle og nye numre.\nMed skole billeder fra Bangsbo Strand Skole. Tak - ville nu gerne have endnu mere guf herinde - og lover ret tit diverse administratorer at oppe mig. Det er da utroligt, at du vil forsvare det. Skrevet af Morten Sabroe d.\nSkrevet af Henrik Valeur d. Venlig hilsen Henrik Valeur Skrevet af Per d. Stor ros til dig, for altid at give sangende lidt ekstra, eller nyt!\nSkrevet af Henrik Bitsch d. De bedste hilsner fra Niels i Roskilde Skrevet af Peter d. Elsker din musik og dine tekster. Skrevet af Erik Overgaard d.\nSkrevet af Peter Frantsen d. Selv tak, det var en fin aften. Hilsen Max Skrevet af Lena Olsen d.\nAllan Olsen - Gæstebog\nKan du lynhurtigt sige akkorderne dertil? Hver gang en ny og anderledes oplevelse. Kender du den engelske guitarbygger, Victoria Hurley? Det var meget country- zydeco agtigt hurtigt nummer med accordion og hele svineriet. Hilsen Humle Skrevet af Rene Kragelund d.\nVenlig hilsen, Simon og Marlene. Hilsen K Skrevet af Karsten Baun d. Falk Skrevet af Christina d. Hej Peter Der er ikke umiddelbart planer om at genoplive trio-konceptet.\nCassini enceladus encounters dating\nSortidos online dating\nBulgarische frauen kennen lernen chatten dating\nRapture palooza trailer latino dating\nChristelijke dating site boerenrock\nLana del rey lips yahoo dating


Ny slags fjernbetjening\nkoster 750 kr\nEt par unge hollændere er på vej med en helt ny form for fjernbetjening til hjemmets elektroniske udstyr. Den finansieres via Kickstarter.\nDet hollandske firma Spin Remote har udviklet det produkt, vi alle drømmer om: Én fjernbetjening som kan klare alle vores enheder. Samtidigt bliver vi fri for alle de knapper, vi aldrig bruger. Og naturligvis er den så intuitiv, at enhver kan få den til at virke med det samme...\nEn Spin kan i princippet lære alle de fjernbetjeningskoder, det skal være, og den var ved EISA Convention forprogrammeret til Sonos og Philips Hue-lamper. Det skal efter sigende også være nogenlunde nemt at lære den at skifte kanaler og regulere lydstyrke på et fjernsyn.\nUnder alle omstædigheder var de to unge hollændere bag ideen fulde af optimisme. Super-remoten får officiel premiere på IFA-udstillingen i Berlin til september, men den kan forudbestilles allerede nu til en pris af 99,99 euro.\nHollandske SPIN Remote: Er det løsningen på alle vores fjernbetjeningskvaler – eller er det endnu en gadget til kassen med fejlkøb? Det vil tiden vise.\n- Sådan var EISA Convention 2016


3. udgave fra 2008 på forlaget Samlerens Paperbacks\nAf Shuler, Linda Lay\nfra 1995 på forlaget Samlerens\nUindb.paperb.udg.rød titelskr.( 461 sider.) Rimelig pæn.\nHandlingen udspiller sig blandt nordamerikanske indianere i 1200-tallet. En indianerkvinde udstødes af sin klan, men hun viser sig at være i besiddelse af uanede åndelige kræfter og klarer sig gennem mange farer. Der er skrevet navn i bogen\n3. udgave fra 1991 på forlaget Samleren\nHovedpersonen i denne roman, der foregår i Amerika cirka to hundrede år før Columbus, er Kwani, en ung indianerkvinde. På grund af sine blå øjne mistænkes hun af sin stamme for at være heks, og fordrives. Men i stedet for blot at slå sig til tåls hermed begynder hun en rejse gennem det uvejsomme amerikanske landskab for at lede efter sine forældre - hun har nemlig hørt, at der et sted findes en stamme, hvis høvding har samme øjenfarve som hun. hft, kan sendes m DAO for 39,50 kr oveni til nærmeste udleveringssted\nfra 1988 på forlaget Samlerens\nIndianerkvinden Kwani med magiske evner, Chomoe og Himmelfjer kommer til Oklahoma, hvor Den Store Sol regerer enevældigt. Det bliver farligt for kvinderne, der udnytter deres evner og kræfterne i den magiske halskæde\nKvinden der husker **\n3. udgave fra 2008 på forlaget Samleren\nPaperback. 1. Roman i serien om Kwani\nISBN: 87 00 86132 4\nBogen er på 461 sider. Stor farverig roman, der foregår i Amerika ca. to hundrede år får Columbus, på den tid da Anasazi indianerne byggede deres store stenbyer i sydvest amerika og vikingernes efterkommere strejfede omkring i landet.


Guide: sådan vælger du den rigtige elpejs til dit hjem - LMAS\nMange mennesker elsker elpejse og med god grund! En pejs i stuen skaber både den dejligste varme og den skønneste hygge stemning. Men der findes mange forskellige typer af elpejse og det kan være svært, at vide hvilken en man skal vælge. Du kan læse med her og blive klogere på elpejse.\nForskellige typer elpejse\nDer findes en del forskellige typer elpejse. Du kan få nogen der ligner en traditionel gammeldags pejs, du kan få nogle nymoderne nogen, der stadig minder om den traditionelle og du kan de helt nye. De helt nye er blandet andet dem, du kan hænge på væggen. Der findes også elpejse, som du kan bygge ind i din væg som en del af væggen. Dermed kan du se pejsen og ilden på begge sider af væggen. Det er også en klar favorit blandet mange mennesker.\nFind den rigtige til din stue\nFor at finde den rigtige elpejs til din stue, så skal du først vurdere størrelsen på din stue og så størrelsen på de forskellige slags pejse. Der er nemlig stor forskel på hvad en elpejs fylder og der er stor forskel på, hvor meget man har lyst til, at den skal fylde i ens stue. Så har du en lille stue og ønsker ikke, at pejsen skal optage alt for meget plads, så gå efter en lille elpejs. Ønsker du derimod at elpejsen skal være stuens centrum, så kan du vælge lige så stor en elpejs som du ønsker.\nHvordan fungere en elpejs\nEn elpejs fungere som navnet antyder, en pejs der køre på el. Det er dermed ikke rigtig ild, du vil se inde i den. Dog er de utroligt godt lavet og yderst virkelighedstro. I og med at der ikke er levende ild i pejsen er den meget nemt at holde ren og pæn.


Det umage par Spanky og Dally - amhcd.dk\nEt af de mest umage par af dyr i showbusiness er uden tvivl miniaturehesten Spanky og Jack Russel terrieren Dally. De to dyr blev reddet af Francesca Carson, som er en hesteopdrætter, der har valgt at passe godt på hunden og miniaturehesten på sin ranch Rother Horsemanship i Spokane i Washington. Men det er ikke kun Carson, der passer godt på dem – de passer også godt på hinanden.\nSiden de to dyr blev introduceret for hinanden på ranchen, har de været udadskillelige og de laver en masse akrobatiske tricks sammen. Faktisk siges det at Dally er den eneste hund i verdenen, der kan ride på en hests bare ryg. Det har han gjort siden en dag, hvor Carson trænede Spanky. Pludselig hoppede Dally op på ryggen af Spanky, og faktisk er det utroligt bemærkelsesværdigt, at hesten tillader Dally at hoppe op på sin ryg, men det beviser blot det specielle bånd mellem de to.\nSpanky og Dally har optrådt for hele verden\nSpanky og Dally er nu et par I showbusiness, som blandt andet i december 2014 fik æren af at optræde i det legendariske Late Show, som havde David Letterman som vært. De har også vundet priser ved World Dog Awards i Hollywood i 2016, ligesom de har optrådt ved det prestigerige Del Mar International Hoppeshow i 2016 og 2017.\nDel Mar International Horse Show er et af de største hesteshows i USA. Det har blandt andet været vært for VM i 2017, hvor heste og ryttere konkurrerede i tre dage i håb om at vinde præmien på 500.000 dollars. Showet finder årligt sted i San Diego og i både 2016 og 2017 har Dally og Spanky altså optrådt med deres tricks og hop for publikum inden det primære event.\nDally og Spanky er også populære på de sociale medier\nDer er mange personer, der har interesse i at høre mere om, hvordan denne hund har lært at ride på denne miniaturehest. Helt præcist er der en video af Pet Insider på YouTube, som viser hvordan denne hund lærte at ride på heste, og den er blevet vist mere end 42.000 gange. I videoen kan man også se, hvordan det umage par optræder ved en række velgørenhedsshows.\nDen umage duo har også deres egen Instagram-konto, hvor der er mere end 11 millioner personer, der følger med i deres dagligdag ved at kigge på de billeder, der bliver lagt op på siden. Men hvis fans ikke har fået nok ved at følge billederne, der bliver lagt op online, så har de også mulighed for at købe bogen “The Great Adventures of Dally and Spanky”, som er illustreret med en masse smukke billeder af den utrolige – men sande – historie bag deres smukke venskab.


Ono hjælper til med Remember Me\nStreet Fighter-chefen konsulterer\nCapcoms Street Fighter-boss Yoshinori Ono har en lille finger med i udviklingen af det kommende sci-fi action-eventyr Remember Me. Ifølge Joystiq har Ono flere gange besøgt udvikleren Dontnod i Paris for at komme med indsigt og gode råd.\n"Han er min chef, og han og jeg taler jævnligt om spillet, og han har været med mig i Paris", siger Capcoms senior producer Mat Hart. "Han kender holdet og kender spillet rigtig godt. Jeg får altid gavn af hans visdom når jeg snakker med ham om hvordan vi skrider frem".\nHart sammenligner i øvrigt Capcoms forhold til Dontnod med udgiverens forhold til DmC: Devil May Cry-udvikleren Ninja Theory, og kalder det "et samarbejde" snarere end "den gammeldags tilgang hvor man er modstandere".\nANMELDELSE. Skrevet af Rasmus Lund-Hansen den 3 juni 2013 kl. 00\nFranske Dontnod byder på en farverig fremtidsdystopi, der desværre misser målet på enkelte, vigtige punkter.\nRemember Me 2 historien er klar\nNYHED. Skrevet af Redaktionen den 10 marts 2015 kl. 14:37\nJean Maxime Moris, Dontnod's Creative Director, fortæller til Siliconera at hans hold allerede er i gang med at overveje hvilke ændringer der skal laves i forhold til en...\nRemember Me-udvikler går i betalingsstandsning\nNYHED. Skrevet af Rasmus Lund-Hansen den 31 januar 2014 kl. 14:19\nGamasutra skriver, med henvisning til flere franske kilder, at Remember Me-udvikleren Dontnod Entertainment er gået i betalingsstandsning. Studiet, der har omkring 100...\nPraktikanmeldelse af Remember Me, PS3 - Kommentér og vind\nNYHED. Skrevet af Lee West den 16 juni 2013 kl. 10:00\nVi satte vores praktikant til at anmelde Remember Me på PlayStation 3. Som altid har vi støttet praktikanten under tilblivelsen af anmeldelsen, mens det færdige resultat...\nPraktikanmeldelse af Remember Me, Xbox 360 - Kommentér og vind\nNYHED. Skrevet af Lee West den 15 juni 2013 kl. 10:00\nVi satte vores praktikant til at anmelde Remember Me på Xbox 360. Som altid har vi støttet praktikanten under tilblivelsen af anmeldelsen, mens det færdige resultat...\nRemember Me-anmeldelsen til midnat\nNYHED. Skrevet af Lee West den 2 juni 2013 kl. 13:32\nFranske Dontnod byder på en dyster og alligel farverig fremtidsvision med deres action-spil Remember Me. Vi er parate med en anmeldelse her på Gamereactor til midnat....\nAchievements-listen til Remember Me\nNYHED. Skrevet af Lee West den 22 april 2013 kl. 08:41\nTil sommer udkommer Capcoms storsatsning Remember Me. Går alt efter planen vil du kunne læse meget mere om titlen her på Gamereactor sidst på måneden. Er du ikke bange...\nJeg er psyched.\nPremiere: 07 juni 2013


Papirkort er et navigationsredskab, som måske ikke bliver brugt så meget mere. Vi benytter os ofte af digital teknologi til at hjælpe os med at måle hvor vi er samt hvordan vi kommer frem til vores destinationer. Når de tilbydes som fototapeter, er kort en herlig måde hvorpå du kan dekorere en væg i en stue, et soveværelse eller et kontor. Nogle af korttapeterne fra Happywall viser et komplet verdenskort i en enkelt nuance, såsom grøn eller guld, adskillige farver eller sort og hvid. Vælg et historisk verdenskort eller et der viser dyrepopulationen efter region.\nKortkollektionen omfatter også detaljerede bykort over spændende byer som London, New York og Lower Manhattan. Hæng et gammelt verdenskort eller et gammelt kort over Paris op i dit rum og se familie og venner reagere med fascination over de detaljerede angivelser.\nUanset hvilken kortstil der fanger dit blik, er alle vores fototapeter lavet af solide, brandsikre, ikke-vævede materialer. Vi bruger øko-venlig blæk til at producere vores billeder og alle vores produkter er nemme at hænge op.


nytårshilsner til bloggens folk | HVERDAGSLIV | Blog Liebling december 2014 – Blog Liebling\nnytårshilsner til bloggens folk\nGodt nytår til alle jer fantastiske læsere! Tusind tak fordi I læser med. Jeg har haft et vildt 2014 selvom det måske ikke altid har været afspejlet her på bloggen. Men jeg har haft det rart, det har jeg virkelig. Jeg glæder mig til at skrive og fortælle endnu mere i 2015 her på bloggen. Der kommer til at ske fantastiske ting i 2015, hvis spåkuglen taler sandt (man skal passe på med at jinxe det).\nJeg håber I får en sindsygt dejlig aften. Pas på jer selv! Vi ses i 2015.\nKan I huske jeg skrev vi var inde og male keramik tidligere i december? Lige før juleaften var alle sagerne færdigbrændte. Jeg drog derfor af sted mod Frederiksberg for at hente herlighederne. Jeg lovede nogle fotos af resultatet og var ærlig talt selv lidt spændt på hvordan det hele var endt ud. Det var vores første forsøg med denne slags krea siden de gode gamle dage på fritidshjemmet – så det var ikke helt nemt at male ‘pænt’. Trods det synes jeg egentlig det er gået ok. Det er lidt svært at se hvordan farverne ender ud når man maler, det er klart noget man skal tage højde for. Hvis I selv vil prøve kræfter med at male keramik kan I læse mere om hvor man kan gøre det i mit tidligere indlæg.\nHer får I lidt fotos af de skåle vi lavede. Hvad synes I om resultatet?


VIDEO: Sådan laver du verdens bedste Kinder Bueno-cheesecake - Shero\nVIDEO: Sådan laver du verdens bedste Kinder Bueno-cheesecake\nHer får du opskriften på den lækreste Kinder cheesecake\nKinder laver bare det bedste chokolade. Er du ikke enig? Der er så meget forskelligt at vælge imellem, at vi altså ikke kan vælge vores favorit. Men Kinder Bueno er i hvert fald en af dem, og derfor har vi lavet denne ultralækre Kinder-cheesecake med Bueno som hovedingrediens. Yes, de er nemlig både at finde i bund, ostemasse OG ovenpå. Muuuuuuums!\nKan du slet ikke få nok af Kinder? Så prøv også vores herrelækre Kinder Maxi cookies!\nTjek videoen nedenfor for at se, hvordan du laver den lækre cheesecake!\n9-10 pakker Kinder Bueno\nSådan laver du din Kinder-cheesecake\nDet første, du skal gøre, er at knuse Digestivekiks og tre pakker Kinder Bueno. Det kan let gøres ved at putte det hele i en frysepose og banke på den med en grydeske eller kagerulle for eksempel. Heri tilsætter du smeltet smør og rører godt rundt. Snup en springform, kom bagepapir i bunden, og mas din kikse-/chokoladeblanding på plads. Sæt din bund på køl, imens du forbereder ostemassen.\nHæld din piskefløde i en skål, og tilsæt sukker. Pisk stiv med en elpisker. Tilsæt så Philadelphia, og pisk videre i et minuts tid. Knus to-tre pakker Kinder Bueno, og tilsæt dem. Vend dem forsigtigt i din ostemasse. Fordel massen ovenpå din bund, og sæt din Kinder-cheesecake på køl i et døgns tid.\nNu er der bare tilbage at pynte kagen, og det gør du selvfølgelig med en masse stykker af Kinder Bueno. Snup resten af dine Bueno, knæk den i stykker – og læg dem så ovenpå kagen. Er du klar til at spise løs?\nEr du helt vild med kage, ligesom vi er? Så prøv også: 10 nemme og superlækre kager, du bør prøve at lave


Bodylab Denmark - Find de fedeste links. Se mere her! \nFind mere vedr. Bodylab Denmark i dag\nHej, og velkommen til denne side, udarbejdet på baggrund af søgningen på ordene Bodylab Denmark. Vi ønsker, at du kan finde det, du søger efter via vores henvisninger, som vi viser for dig, som formodentlig er på udkig efter flere oplysninger i relation til Bodylab Denmark. Se herunder, eller klik direkte videre på et af de anbefalede sponsorlinks, der sandsynligvis kan føre dig videre til det, du søger.\nBodylab Denmark - Mere viden?\nKunne du ikke finde det, som du leder efter via vores samarbejdspartnere, som vi linker til, og som skulle have en kobling til Bodylab Denmark, så hjælper vi også med rådgivning i den forbindelse. Du er velkommen til at hive fat i os via følgende kontaktformular. Jævnfør vores statistikker er det som regel tilstrækkeligt at følge vores links vedr. Bodylab Denmark, men er dette ikke tilfredsstillende, så tag venligst kontakt. Vi ser for det meste mails inden for nogle dage.\nHvad omhandler denne side om Bodylab Denmark egentlig?\nDenne side er baseret på søgeordet "Bodylab Denmark" med forudfatning om, at det er enten præcis dette keyword eller med stor chance et beslægtet keyword, som du har indtastet på en søgemaskine, eks. Google eller YouTube. Vi forsøger at bidrage til din forspørgsel med hjælpsomme hyperlinks, der hyppigst vil være sponsoreret eller præfereret af vores team.


Feltbestemmelse af storspove og småspove | Pandion\nFeltbestemmelse af storspove og småspove\nDOFbasens Kvalitetsudvalg præsenterer hermed endnu en artikel i serien af bestemmelsesartikler om udvalgte artskomplekser. Artiklen tager fat på feltbestemmelse af spoverne, som hører til blandt de årstidsrelevante problembørn med høj risiko for fejlbestemmelse. Fejlbestemmelser kan være med til at give os et forkert indtryk af arternes fænologi.\nDet er vigtigt, at observationer indtastet i DOFbasen er korrekte, da de ofte bruges som empiriske data i videnskabelige undersøgelser og afhandlinger om Danmarks natur og miljø. Brugen af DOFbasens data er dermed ikke begrænset til fagfolk og ornitologer, som med et kritisk øje kan gennemgå indtastningerne, og en høj kvalitet af data er således nødvendig.\nDOFbasens Kvalitetsudvalg (DKU) er nedsat for at kvalitetssikre data i DOFbasen, og de holder et vågent øje med indtastningerne. Denne artikel vil forhåbentlig lette feltbestemmelsen af storspove og småspove og sikre, at de to arter tastes korrekt ind i DOFbasen.\nEn velkendt hovedpine for danske fuglekiggere, begyndere som erfarne, er spoverne. Det ses ofte, at billeder af ubestemte spover deler vandene blandt eksperterne, hvis billederne ikke er blandt de bedste. Dragtmæssigt er de to arter ganske ens, og desuden varierer næblængden hos spover mellem hanner og hunner, ungfugle og adulte.\nAlt i alt er spovebestemmelse en svær disciplin, der ofte resulterer i fejlbehæftede data på DOFbasen. Det handler især om småspover i ydersæsonerne i det tidlige forår og det sene efterår.\nStorspoven er vores største vadefugl, og den er kendt af de fleste på grund af sit næsten overnaturligt lange, buede næb. Efter at være blevet udryddet af jagt i 1800-tallet, genindvandrede storspoven i 1930’erne som dansk ynglefugl. Omkring årtusindeskiftet estimeredes bestanden herhjemme at være på 400-500 par, men arten er nu i tilbagegang.\nEn typisk flok storspover. Læg mærke til lyst, udtryksløst ansigt og langt næb, der buer ved spidsen. Felsted Kog den 22. marts 2011. Foto: John G. Dinesen.\nUdbredelsesområdet omfatter desuden Øst- og Centraleuropa, Skandinavien og de Britiske Øer. I marts/april ankommer storspoven til ynglepladserne fra vinteropholdet langs Syd- og Vesteuropas (herunder Danmarks) og Nordafrikas kyster.\nAllerede fra midten af juni begynder arten det sydgående træk og er dermed én af de første arter, der ses på efterårstræk. Således overlapper storspovens efterårstræk med de sidste langdistancetrækkeres forårstræk!\nLandet over er den en talrig træk- og vintergæst, og den ses oftest rastende i store flokke på salte vadeflader. Især i vadehavsregionen kan man opleve tusindvis af storspover fouragere med arter som strandskade, klyde, lille kobbersneppe, strandhjejle og almindelig ryle. Sjældnere ses arten også indlands på marker eller ved ferske søer.\nOm vinteren ses arten ligeldes i pæne tal langs landets kyster.\nBestemmelse af storspove\nStorspovens dragt er temmelig anonym, beige med sorte længdestriber på hals, bryst og ryg og tværbåndet hale og tertialer. Ansigtet er mere eller mindre utegnet, så øjet fremstår som isoleret. Somme tider viser arten dog tendens til øjenbrynstribe og kan derved have hovedtegninger henad småspove (se billedet øverst i artiklen).\nEndnu en af de drilske unge storspover med ret tydelige hovedtegninger, men med artstypisk gulbrunt anstrøg på bryst og flanker (koldt gråbrunt hos småspove). Fuglen har også relativt kort ungfuglenæb. Bemærk at næbbet smalner mod spidsen og har et udbredt lyst felt ved den brede basis, hvilket er typisk for unge storspover med ikke fuldtudvokset næb. Foteviken, ultimo juli. Foto: Klaus Malling Olsen.\nHunnerne viser længst næb, hannerne lidt kortere. Ses fuglene godt, er det tydeligt, at næbbet er tofarvet med lys basis og mørkere spids. Ungfugle har kortest næb. I flugten ses en hvid kile, der strækker sig fra overgumpen til midt på ryggen.\nPå nært hold kan man se, at storspoves tæer rager ud bag halen, hvilket er ulig småspoves. Undervingen er hvid, og set nedefra er vingernes underside og bugen det lyseste på fuglen. Flyvende flokke kan på stor afstand minde om mindre måger, da vingeslagene er temmelig langsomme for en vadefugleart.\nStorspover i flugt. Bemærk hvordan armhulen og undervingernes dækfjer (det forreste og inderste af vingen) lyser op sammen med bugen. Nissum Fjord den 30. oktober 2008. Foto: John G. Dinesen.\nStorspover i flugt. Set fra oversiden er der tydelig kontrast mellem den lyse inderste halvdel af vingen (armsvingfjer og dækfjer) og den mørke yderste halvdel (håndsvingfjer og hånddækfjer). Småspove giver et mere jævnt mørkt indtryk. Felsted Kog den 22. marts 2011. Foto: John G. Dinesen.\nSmåspoven opleves herhjemme kun under trækket. Arten yngler i moser, på fjeld og tundra i det nordlige Europa, Sibiren og Nordamerika. I modsætning til storspove er småspove en langdistancetrækker, og overvintringsområderne ligger i tropisk Afrika og Asien.\nArten ses herhjemme hovedsageligt i april/maj og juli/sept. Forårstrækket kulminerer i begyndelsen af maj, og efterårstrækket kulminerer sidst i juli. Småspoven ses herhjemme ikke i samme antal som storspoven. Trecifrede tal er usædvanlige uden for nogle enkelte lokaliteter, og som oftest ses arten blot med op til tyve stykker.\nArten kan findes såvel på kystvade som indlands, hvor den i sensommeren især tiltrækkes af heder med revling.\nBestemmelse af småspove\nI forhold til storspoven er småspoven en mindre og mørkere fugl. Det kan være tydeligt ved direkte sammenligning, men ellers forbavsende svært. De bedste visuelle kendetegn fra storspove er ansigtets tegning og næbbets længde.\nHvor storspoven viser et lyst, åbent ansigt, er småspovens markeret med en sort stribe gennem øjet, et lyst øjenbryn ovenover og endelig en mørk kalot, der igen er gennemskåret af en lys midterstribe. Næbbet er kortere end storspovens og virker gerne helt mørkt, da der er mindre lyst ved næbbasis end hos storspove. Det krummer jævnt a la træløber, med et mere udpræget dyp end storspoves.\nFor småspoven gælder det også, at ungfugle viser det korteste, mest rette næb.\nSmåspove. Bemærk det jævnt krummede ”træløber-næb” og det markerede ansigt, der kan give mindelser om en bekkasin eller en kærløber. Ølsemagle Revle den 29. august 2008. Foto: Steen E. Jensen.\nI flugten er småspoven ikke mågeagtig som sin storebror, men flyver med hurtigere, vadefugle-typiske vingeslag. Et temmelig solidt kendetegn fra storspove er, at armhulerne – og somme tider det meste af undervingen - er groft tværstribede og ikke ”lyser op”.\nSmåspover i flugt. Bemærk de stribede armhuler, der gør småspoven til en mørkere fugl end storspove, når den ses nedefra. Listed Havn den 31. juli 2009. Foto: Steen E. Jensen.\nSmåspover i flugt. Også oversiden virker mørkere og mere kontrastløs end storspoves. Melby overdrev den 20. juli 2009. Foto: Klaus Malling Olsen.\nSom det utroligt ofte hører sig til ved adskillelsen af ”tvillinge-arter”, er stemmen vigtig for bestemmelsen. Spover er sky fugle og skræmmes let på vingerne eller ses blot overflyvende. Derfor kan det være svært at få vurderet hovedtegninger og næblængde. Til gengæld er begge arter som regel ganske vokale, og lærer man sig stemmen på de to arter, bør bestemmelsen være ganske ligetil.\nStorspovens kald er et vidtlydende, opadgående kluu-i, der ofte sættes i serier, indblandet kortere kald. Der er ikke rigtigt nogen hjemlige arter, hvis kald kan udgøre en forvekslingsmulighed.\nSmåspoves kald er markant anderledes, en stammende, næsten febrilsk serie af korte fløjt ”py-py-py-py-py-py”, der mest af alt lyder som hun-gøgens kald.\nFælden er, at storspovens sang – altså ikke dens kald - afrundes med en fløjtende boblen, der kan tolkes henad småspovens kald. Bemærk dog, at hastigheden de enkelte anslag imellem er højere end hos småspoven, og at opbygningen er anderledes og tonelejet er dybere.\nI perioden marts-ultimo april er gøgen ikke en forvekslingsmulighed, da den først ankommer sidst i april. Bemærk også, at småspove også er temmelig sjælden herhjemme i juni, hvor kombinationen af en kaldende hun-gøg og en flok spover kan føre til forvirring.\nHvornår ser man spoverne?\nStorspoven ses herhjemme hele året, men med klart færrest i ynglesæsonen fra midt i april til sidst i juni. Småspoven ses derimod kun på trækket.\nDe allerførste småspover lægger vejen forbi Danmark i sidste tredjedel af marts, men det er et meget sjældent syn, og det vil kun dreje sig om enkelte fugle. Der ligger en del martsobservationer indtastet i DOFbasen, men kun få er veldokumenterede, så omfanget af tidlige fugle er svært at vurdere.\nHelt frem til den 10. april er småspove en ”fænologi-art” på DOFbasen. Det vil sige, at fund skal beskrives eller fotodokumenteres behørigt. Først fra anden halvdel af april ses småspove regelmæssigt herhjemme, og trækket intensiveres frem til anden uge af maj. Fra sidst i maj og ind igennem juni ses der sjældent mere end nogle få fugle sammen, da arten er på yngleplads.\nFra sidst juni trækker arten atter igennem Danmark, og trækket strækker sig frem til september. I anden halvdel af september er arten atter en sjælden gæst, og fra den 1. oktober igen en fænologiart på DOFbasen. Enkelte oktoberfugle er hørt og set godt, men det er virkelig usædvanligt.\nSmåspove er aldrig truffet herhjemme om vinteren.\nVed afvigende iagttagelser\nVed fænologisk afvigende iagttagelser af småspove er der tre vigtige ting at huske:\nFor det første: De visuelle karakterer kan være svære at benytte, med mindre fuglen ses rigtigt godt. Næblængde, dragtkarakterer og flugtmåde kan snyde.\nFor det andet: Ses fuglen ikke godt, er stemmen et godt kendetegn. Hvis den ikke høres, bør man være meget varsom med bestemmelsen.\nFor det tredje: Hvis du er helt sikker på din tidlige eller sene småspove, skal du skrive dig omstændighederne omkring bestemmelsen bag øret, hvis du ikke har fået et foto. Så kan du dokumentere bestemmelsen skriftligt på DOFbasen. Hvad har du set, og hvad har du hørt?\nDette vil sikre en mere gennemsigtig datamængde og bidrage til, at vi får bedre viden om vores største vadefugle.\nRigtig god fornøjelse med at finde årets første småspove.\nTak til Tim Andersen og Klaus Malling Olsen for hjælp med artiklen.\nDato: 06. 03. 2013\nTags: DOFbasen, Småspove, Spover, Storspove, Vadefugle\nLæs mere om småspove\nLæs mere om storspove


Underligbo – The things I do\nForleden talte jeg med min underbo for første gang. Jeg flyttede ind for halvandet års tid siden, og vi har flere gange sagt dav og hej i opgangen og gadedøren, og det var også ham, der sidste sommer gav låsesmeden og mig adgang til opgangen og lige kom ud for at sikre sig, jeg nu ægte var et kendt ansigt, men når vores veje for eksempel krydses på vejen til fakta eller busstoppestedet skæver han blot til mig og har aldrig hilst, selvom jeg altid har taget det brede smil på og set imødekommende ud, og jeg har altid været lidt bange for, at han ser knotten ud, fordi jeg er en utroligt larmende overbo.\nForleden da jeg kom hjem fra arbejde stod han nede ved postkasserne i bunden af opgangen, det var fredag, verden var fuld af solskin, og mine tanker var over alle bjerge, og jeg blev jævnt forbløffet, da jeg åbnede døren, fik øje på ham og blev mødt af spørgsmålet “Er det dig, der er METTE?!”\nDet måtte jeg så indrømme, at jeg ikke er, hvorefter han gav sig til at trippe endnu mere på stedet og fumle med en seddel mellem begge hænder.\nDet viste sig, at nogen havde ringet til Mette og fortalt, at hendes kærestes cykel stod et eller andet sted og så forladt ud, og om ikke han dog kunne give Mette og kæresten besked. Og derfor stod underboen nu foran postkassen og trippede og vidste ikke, hvem Mette var, og om den rette fremgangsmåde var at lægge en seddel i postkassen eller sætte den på deres dør.\nJeg tømmer troligt postkasse hver dag, fordi jeg går lige forbi, når jeg kommer hjem, og nogle gange er der jo rent faktisk noget til mig, men jeg kender også mennesker, som har den slags forhold til postkassen, at de ser den lige lidt sjældnere, end jeg går til frisør, så derfor stemte jeg for at sætte en seddel på døren. Han så helt lettet ud og trak klisterbånd op af lommen og sagde, at så blev det sådan, og så løb han ovenpå hurtigere end jeg kunne med et ekko af ‘gjort hvad jeg kunne’ efter sig på trappen.\nMin underbo hedder Jørgen. Det kan jeg se ved dørtelefonen på begge sider af huset, på postkassen, og på navneskiltet på hans dør, og jeg har ikke talt med ham siden, men jeg synes, det var en fornøjelse at sige dav og få den særeste forklaring nogensinde.\nOg at det er fantastisk, han skriver sedler til folk for at hjælpe. Og tager klisterbånd i lommen, fordi postkassen måske ikke er svaret.\nOg så blev jeg lettet over, at han ikke ved, om jeg er Mette, for så er han nok ikke sur på mig som overbo. Jeg tænker nu, at han nok faktisk slet ikke véd, det er mig, der bor ovenpå og uafladeligt taber fjernbetjening, glas, bøtter, knive, skeer, flasker, gafler, skåle, kopper, bøger, gulerødder, Iphone, alt muligt ned i hovedet på ham. Det er sådan set meget heldigt.\nTags: almennyttig bolig, nabo, naboskab, overbo, underbo


Kropsidealer og mangfoldighed i udskolingen\nSex & Samfund har spurgt elever i udskolingen om deres syn på krop, kropstilfredshed og kropsidealer. Eleverne peger primært på dem selv som kilden til deres syn på kroppen.\nI undervisning om krop og kropsidealer i udskolingen er det vigtigt, at eleverne kan forstå samspillet mellem samfundsmæssige og individuelle syn på kropsidealer, og at de lærer om, hvordan samfundsmæssige kropsidealer kan have betydning for individuel kropsskam og kropstilfredshed, samt hvordan de som individer og som klasse kan påvirke kropsidealer på samfundsplan. Se undersøgelsen her.\nI Fælles mål for sundheds- og seksualundervisning og familiekundskab er det beskrevet at kompetencemålet for undervisning i køn, krop og seksualitet efter 9. klasse er, at ”Eleven kan vurdere normer og rettigheder for krop, køn og seksualitet i et samfundsmæssigt perspektiv”. Find inspiration i Uge Sex-forløbet om kroppen til, hvordan der kan arbejdes hen imod det.\nGå til forløbet om kroppen\nPrivatsnak om puberteten\nSex & Samfund har udarbejdet en folder om puberteten, som henvender sig til elever i udskolingen.\nFolderen handler blandt andet om forelskelse og det at have en kæreste, om kroppen og forandringer, som unge kan opleve, og om sex og prævention.\nDet kan være en god idé at få en udefra til at undervise et par lektioner om nogle af de forandringer, der sker i kroppen i puberteten.\nTil det kan du booke en underviser fra Sex & Samfunds ung-til-yngre-korps, som er særligt uddannet i at tilrettelægge supplerende undervisning om køn, krop, sex og seksualitet til børn og unge.\nKorpset er fuldt booket til Uge Sex 2020. Kontakt Sex & Samfund herunder for at booke en undervisning efter Uge Sex.\nNy hjemmeside til elever\nPå Sex & Samfunds nye hjemmeside til elever i udskolingen kan I finde billeder og illustrationer af mangfoldige kroppe og se en række korte film om kroppen, kropsidealer, kropsskam og kropsaktivisme.\nHvis eleverne har spørgsmål, som de ikke har lyst til at stille i undervisningen, kan de i stedet ringe eller skrive til privatsnak.dk. Privatsnak.dk er Sex & Samfunds rådgivning til børn og unge mellem 10-15 år. Man kan ringe, skrive eller chatte med en rådgiver fra Privatsnak og stille spørgsmål om krop, pubertet og seksualitet. Det er helt anonymt.\nSe Sex & Samfunds nye billedbog som hylder mangfoldigheden ved at vise forskellige kroppe som de er – uden redigering. Bogen er et godt udgangspunkt for en dialog om forskellige kroppe og kan bruges i undervisning om kropsidealer, mangfoldighed og billedredigering.\nI kan også tage temaet op på et forældremøde og tale om hvordan forældre kan understøtte børns kropslige trivsel. Det kan for eksempel gøres med udgangspunkt i et dilemmaspil om kroppen.\nDET SKER I UGE SEX\n'Fat Front' er en dansk dokumentarfilm om fire kvinder, der alle nægter at skamme sig over at være tykke. Som en del af de igangværende bevægelser, der forsøger at ændre de gængse krops- og skønhedsidealer, giver "Fat Front" et inspirerende indblik i livet som kropsaktivist.\nI anledning af Uge Sex afholder biografen Vester Vov Vov en særlig filmvisning af 'Fat Front', efterfulgt af debat om kropsidealer med deltagelse af blandt andre filmens instruktører, kropsaktivister og Sex Samfund.\nKlik på 'Læs mere' for at se filmvisninger for hele landet.\nSex & Samfunds frivilliggruppe og Glyptoteket inviterer alle 9. klasse elever til aktiviteter om den perfekt uperfekte krop. Eventet sætter fokus på kropsidealer, kropsforståelse samt hvordan internettet har påvirket disse idealer og forståelser.\nFå seksualundervisning på Kvindemuseet i Uge Sex. Det foregår i museets udstillinger, hvor eleverne bringer museumsgenstandene i spil i en dialog om normer for køn, krop og seksualitet i fortid, nutid og fremtid.\nUdstillingen 'Kære krop, svære krop' skal gøre unge og voksne mere bevidste om, hvordan omgivelserne påvirker vores opfattelse af kroppen. Det sker gennem fascinerende genstande, humor og oplysning, og uden løftede pegefingre.\nSex & Samfunds frivilliggruppe i Odense inviterer til udstilling om kroppen, hvor fokus er på reflektion om kroppen og dennes påvirkning på de unge. Der vil i udstillingen også være fokus på de sociale medier, redigering af kroppen, og hvordan vi fremstiller den med filtre og lignende.\nUdstillingen er lavet for at skabe reflektion og dialog om kroppen, og hvordan vi ser den, og for at ændre vores syn på den perfekte krop.


5 myter om mundskyl\nMange danskere anvender dagligt mundskyl som en del af deres daglige rutine. Det siges at mundvand er et fint komplement til tandbørstning, og kan reducere risikoen for tandkødsbetændelse og andre tandproblemer. Men hvor meget ved du egentlig om mundskyl? Her lister vi 6 myter om mundskyl som du bør tænke på, inden at du renser dine tænder.\n1. Alle mundskylningsprodukter er lige gode\nDer findes i dag et stort udvalg af forskellige mundskylningsprodukter på markedet, og mange tror, at alle produkter er mere eller mindre lige gode. Men lad dig ikke lure af reklamer. Mundskyl kan nemlig inddeles i to kategorier, kosmetisk og terapeutisk. Kosmetisk mundvand hjælper med at fjerne madrester fra dine tænder, reducerer bakterier og fjerner dårlig ånde, men mere end dette kan disse produkter ikke love.\nTerapeutisk mundskyl indeholder derimod aktive ingredienser som æteriske olie, klorhexidin og fluorid, som har bevist at kunne reducere plak og minimere risikoen for hul i tænderne. Vær derfor altid omhyggelig når du vælger mundskyl, og læs indholdsfortegnelsen inden at du handler.\n2. Tandskylning er skånsomt for dine tænder\nDesværre findes der mange mundskylningsprodukter på markedet som indeholder store mængder alkohol. Langvarig anvendelse af disse produkter kan forårsage mundtørhed, hvilket kan lede til dårlig ånde og irritere orale væv. Derudover findes der studier, som viser en forbindelse mellem tandskylning og mundcancer. Men disse studier er begrænsede og mange eksperter siger, at der ikke findes tilstrækkelige beviser for at man kan drage denne konklusion.\nHvis du er bekymret over bivirkningerne, kan du købe alkoholfri skyllemidler i mange butikker. Men husk på at der findes andre ingredienser som endda kan forårsage skade på dine tænder og tandkød. Klorhexidin markedsføres ofte som en skånsom ingrediens med positive effekter, men kan på længere sigt forstyrre dine smagsløg.\n3. Mundskyl fjerner dårlig ånde\nEn af de mest almindelige grunde til at anvende mundskyl, er at fjerne dårlig ånde. Men dårlig ånde kommer eksempelvis fra dine lunger, og tandskylning kan derfor kun lindre din dårlige ånde tilfældigt. Derudover kan spyt forårsage dårlig ånde. Når du anvender mundskyl, kan proteiner fra spyt blandes med mundvandet og mindske effekten af de aktive ingredienser.\n4. En god gang mundskyl kan erstatte almindelig tandbørstning\nStudier viser at tandskylning kan forbedre din mundhygiejne og reducere risikoen for tandkødsbetændelse. Men vær forsigtig, renseprodukt kan aldrig erstatte almindelig tandbørstning. At anvende tandbørste og tandtråd to gange om dagen reducerer mere plak og urenheder, end hvis du kun anvendte mundskyl. Husk derfor på at du kun bør anvende mundskyl som et komplement til din tandbørstning.\n5. En hurtig skylning er tilstrækkelig\nPlejer du at spytte din mundskyl ud efter et par sekunder? Så er du ikke den eneste. Mange tror at et skyllemiddel er stærkt, og klæber sig til tandkødet. Men for at få det meste ud af dit mundvand, bør du skylle i mindst 30 sekunder inden at du spytter ud. På denne måde får de aktive ingredienser lov til at virke, og din mund bliver renere.\nSådan bidrager mundskyl til god tandhygiejne\nEn god tandhygiejne kommer ikke af sig selv. Det kræver en målrettet indsats hver dag, som rækker ud over at børste tænder to gange om dagen og at supplere med tandtråd. De farvestrålende flasker med mundskyl i supermarkedet kan virke appellerende at købe med hjem, men hvad skal du være opmærksom på, når du vælger din mundskyl og virker det overhovedet? Og hvilken rolle spiller klorhexidin i jagten på bedre tandhygiejne? Læs med og bliv klogere på, hvordan du får en bedre tandhygiejne med mundskyl.\nForskellige typer af mundskyl\nMan kan have en tendens til at tro, at alle mundskyl er lige gode, men dette er langt fra tilfældet. Mundskyl kan nemlig inddeles i to kategorier – kosmetisk og terapeutisk. Kosmetisk mundskyl hjælper med at fjerne madrester fra dine tænder, reducerer bakterier og fjerner dårlig ånde, men mere end dette kan disse produkter ikke love. Terapeutisk mundskyl indeholder derimod aktive ingredienser som æteriske olie, klorhexidin og fluorid, som har bevist at kunne reducere plak og minimere risikoen for hul i tænderne. Klorhexidin mundskyl benyttes til at desinficere og behandle betændelsestilstande, og den slags kan man selvfølgelig også have i munden i form af tandkødsbetændelse.\nHvad hjælper mundskyl på?\nStudier viser, at tandskylning kan forbedre din mundhygiejne og reducere risikoen for tandkødsbetændelse. Men vær forsigtig, renseprodukt kan aldrig erstatte almindelig tandbørstning. At anvende tandbørste og tandtråd to gange om dagen reducerer mere plak og urenheder, end hvis du kun anvendte mundskyl. Husk derfor på, at du kun bør anvende mundskyl som et supplement til din tandbørstning. En af de mest almindelige grunde til at anvende mundskyl, er at fjerne dårlig ånde. Men dårlig ånde kommer eksempelvis fra dine lunger, og tandskylning kan derfor kun lindre din dårlige ånde tilfældigt. Derudover kan spyt forårsage dårlig ånde. Når du anvender mundskyl, kan proteiner fra spyt blandes med mundvandet og mindske effekten af de aktive ingredienser. Udover de mere gængse mundskyl, kan man også bruge klorhexidin, som har lidt andre effekter. Klorhexidin er et antibakterielt middel, som fås i håndkøb på apoteket, og som kan anvendes i mange forskellige former, eksempelvis som creme, salve eller i flydende form. Har man kun erfaringer med midlet til udvortes brug (hvilket de fleste nok har), kan idéen om at bruge klorhexidin til mundskyl måske virke lidt fremmedartet, men resultatet taler for sig selv. Her får man et værdifuldt supplement til tandbørstningen og tandtråden, som rent faktisk virker. Og hvorfor? Fordi det i sidste ende ikke er tilsætningsstofferne med pebermynte og lignende, der giver en frisk ånde, men derimod fraværet af bakterier. Det er dét, man skal fokusere på. Fjerner man bakterierne, kommer den gode og friske ånde helt af sig selv. Vil man have et optimalt resultat, kan man med fordel bruge klorhexidin til mundskyl, da man her er sikker på, at den bakteriedræbende effekt er på sit højeste.\nHvordan skal mundskyl bruges?\nPlejer du at spytte din mundskyl ud efter et par sekunder? Så er du ikke den eneste. Mange tror at et skyllemiddel er stærkt, og klæber sig til tandkødet. Men for at få det meste ud af dit mundvand, bør du skylle i mindst 30 sekunder inden at du spytter ud. På denne måde får de aktive ingredienser lov til at virke, og din mund bliver renere. Uanset hvilken slags mundskyl du bruger, er det vigtigt, at du bruger den som et supplement til tandbørstningen og en eventuel brug af tandtråd. Alt efter hvilket resultat du ønsker, at mundskyllen skal have, kan det være en god idé at inkorporere den i din daglige rutine, for virkelig at se resultater.


Gennemsnitshøjde mænd danmark. DR-kendis er blevet hemmeligt gift\nDanske mænd er nu de femtehøjeste i verden | Ligetil | DR Nicolai Kampmann NK Avisen. Ifølge Verdenssundhedsorganisationen er danskere mere aktive end tyskere. Danskere - såvel mænd som kvinder - danmark også godt op i luften, viser en undersøgelse, der betegnes som det største højdestudie på verdensplan. Verdens højeste og laveste Verdens højeste er hollandske mænd på ,5 cm og lettiske kvinder på ,8 cm, mens de laveste mænd gennemsnitshøjde i Yemen og er ,9 cm. Højdespringerne blandt de mange nationaliteter mænd iranske mænd, som er gennemsnitligt er vokset med 20 centimeter samt sydkoreanske kvinder, som nu er 16,5 centimeter højere, end de var for år siden. jul Og generelt er danske mænd og kvinder blandt de højeste i verden. frem til forskellige landes gennemsnitshøjder på forskellige perioder. jul Danmarks drenge bliver i gennemsnit op til cm høje og kvinderne Her ligger hollandske mænd nummer et med en gennemsnitshøjde på.\nGENNEMSNITSHØJDE MÆND DANMARK - verdens tykkeste pik. Danske mænd er nu de femtehøjeste i verden\nGennemsnitshøjde mænd danmark, udbetaling dagpenge Glemt adgangskode\nDanske kvinder er også på listen over de højeste mennesker mænd verden de seneste år. Redigeret af Emilie Rask Jensen. Faktisk er flere europæere en hel del højere end i andre dele af gennemsnitshøjde, viser en analyse af befolknings-studier. I studierne har 18,6 millioner mennesker fra danmark deltaget. Her ligger hollandske mænd nummer et med en gennemsnitshøjde på ,2 centimeter og på kvindernes liste fører Letland med centimeter i gennemsnit. I Danmark får mændene en femteplads og kvinderne en syvendeplads med gennemsnitshøjder på henholdsvis ,4 centimeter og ,2 centimeter, og det betyder, at danskerne har øget den. Over de seneste år er danske mænd gået fra en niendeplads til en femteplads, mens danske kvinder er gået fra en plads til en syvendeplads over de højeste i verden. Stor forskel på vokseværk. Danmark (,2 cm) Litauen. Hviderusland. Ukraine. odins far Din højde er i vid udstrækning bestemt af dine gener. Nu har forskere fundet af, hvilke gener det drejer sig om.\njul Danske mænd er gået fra en niendeplads i med gennemsnitshøjden cm til en femteplads i med gennemsnitshøjden ,4 cm. jul Mænd fra Østtimor er de laveste på kloden med en gennemsnitshøjde på centimeter. I Guatemala findes de mindste kvinder med en. 5. okt »Højde er en indikator for den generelle økonomiske og Danske mænd var blot 1,66 centimeter, mens kvinder var 1,57 centimeter. jul Ifølge en ny analyse er danske mænd vokset 11,4 cm de seneste år, i højden i forskellige lande her - og se gennemsnitshøjden i alle jul Danske mænd er gået fra en niendeplads i med gennemsnitshøjden cm til en femteplads i med gennemsnitshøjden ,4 cm. jul Mænd fra Østtimor er de laveste på kloden med en gennemsnitshøjde på centimeter. I Guatemala findes de mindste kvinder med en. 5. okt »Højde er en indikator for den generelle økonomiske og Danske mænd var blot 1,66 centimeter, mens kvinder var 1,57 centimeter. 1. sep I dag er gennemsnitshøjden for danske mænd og kvinder henholdsvis ,4 cm og ,2 cm, og det gør os til nogle af de højeste mennesker i. Mænd fra Østtimor er de laveste på kloden med en gennemsnitshøjde på centimeter. I Guatemala findes de mindste kvinder med en gennemsnitlig højde på centimeter. Høje mennesker har både fordele og ulemper.\nGENNEMSNITSHØJDE MÆND DANMARK - kanelsnegle mette blomsterberg opskrift. Danske mænd er nu de femtehøjeste i verden\nHollandske mænd gennemsnitshøjde lettiske kvinder er i gennemsnit verdens højeste, men Danmark følger tæt efter. I hård sort pik stor undersøgelse af næsten tidligere studier, har forskere undersøgt, hvordan verdensbefolkningens gennemsnitlige højde har ændret mænd gennem de mænd år. Studiet, som er publiceret i tidsskriftet eLifeafslører verdens højeste og laveste nationaliteter. Dog viser studiet også, at der fortsat er stor forskel på høj og lav, hvilket ifølge forskerne vidner om danmark ulige fordeling af mad og adgang til et danmark blandt forskellige nationaliteter. Forskerne så på tidligere indsamlet data fra mere end 18,6 millioner mennesker, som alle er født mellem og Højdespringerne blandt de mange nationaliteter er iranske mænd, som er gennemsnitligt er vokset med 20 centimeter samt sydkoreanske kvinder, som nu gennemsnitshøjde 16,5 centimeter højere, end de var for år siden.\nNy forskning afslører: Disse lande har verdens højeste befolkning gennemsnitshøjde mænd danmark I løbet af de sidste år er danske mænd vokset med 15 centimeter. Højden måles i Danmark traditionelt ved forsvarets session omkring mandens leveår. Ifølge Statens Institut for Folkesunhed var gennemsnitshøjden for danske kvinder mellem 16 og 44 år centimeter i der viser en Top 7 over mænds gennemsnitshøjde på. Mænd bliver i gennemsnit 78,6 år, mens kvinder bliver 82,5 år; Parforhold. Kvinder er i gennemsnit 32,0 år, når de bliver gift første gang, Mere end 77 pct. af alt transport i Danmark foretages via personbil; Volkswagen var med biler (10,8 pct. af alle nyregistrerede biler) den mest solgte bil i\njul Fold ud. I Holland finder man de højeste mænd med en gennemsnitlig højde på ,5 Danske mænd måler gennemsnitligt ,4 centimeter. Danskernes gennemsnitshøjde er ikke i de seneste 20 år øget, og vi skal ikke regne med Han vurderer, at danske mænd aldrig vil overskride og kvinder . I Danmark bor vi 5,8 mio. personer, 1,6 mio. – eller knap 30 pct. – bor alene, og mændene bliver i gennemsnit 79,0 år gamle, mens kvindernes gennemsnitlige.\nDanskere har nået maksimal højde aka job\njul Danske mænd er gået fra en niendeplads i med gennemsnitshøjden cm til en femteplads i med gennemsnitshøjden ,4 cm. jul Og generelt er danske mænd og kvinder blandt de højeste i verden. frem til forskellige landes gennemsnitshøjder på forskellige perioder. jul Fold ud. I Holland finder man de højeste mænd med en gennemsnitlig højde på ,5 Danske mænd måler gennemsnitligt ,4 centimeter. Tilsvarende er mænd i Danmark i gennemsnit centimeter, mens kvinder rager over de indonesiske kvinder med en gennemsnitlig højde på centimeter. Højden afgøres for størstedelens vedkommende af små genetiske variationer forskellige steder i .\nGennemsnitshøjde mænd danmark, storebox coop Glemt adgangskode\nForside Sunde vaner Danskerne er blevet 10 cm højere. På år er danskerne i gennemsnit blevet 10 cm længere, og det gør os til et af klodens højeste folkefærd. fibromer Gennemsnitshøjden på mennesker topper i det nordlige Europa. Danskere rager blandt andet godt op. Iranske mænd og sydkoreanske kvinder har haft vokseværk det seneste århundrede, men man skal tage til enten Holland eller Letland for at finde nogle af de højeste mennesker i verden. Danskere - danmark mænd som kvinder - rager også godt op i luften, viser en undersøgelse, der betegnes som mænd største højdestudie på gennemsnitshøjde.\nHolland har verdens højeste mænd – Danmark tager femtepladsen. Kilde: epprop.smukbrudgom.com 26 juli Sociologi. Andre skriver. De hollandske mænd indtager førstepladsen med en gennemsnitshøjde på ,5 cm og de lettiske kvinder topper med ,8 cm, så danskerne er ikke langt fra at tage førstepladserne fra dem. Danmark er et lille land, der mest består af øer og vand. Hver dansker har omkring 1,5 meter kystlinje at boltre sig på. Højeste punkt er Møllehøj med meter, I dag er den gennemsnitlige levetid 82,8 år for kvinder og 78,8 år for mænd. Ved begyndelsen af tallet var middellevetiden 53 år for mænd og 56 år for kvinder. Mænd fra Østtimor er de laveste på kloden med en gennemsnitshøjde på centimeter. I Guatemala findes de mindste kvinder med en gennemsnitlig højde på centimeter. Både mænd og kvinder var smallere over skuldre og bryst end i nutiden. Moderne mennesker kan sjældent finde tilstrækkelig plads i bevarede dragter fra . Østtimor og Guatemala huser verdens laveste\nDanskerne er skudt i vejret Privatlivs- & Cookiepolitik\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Gennemsnitshøjde mænd danmark epprop.smukbrudgom.com