// // // Bogblogger.dk – Boganmeldelser på nettet » Roy Jacobsen & Anneliese Pitz: Manden der elskede Sibirien\nSkrevet af Katrine Lester den 8. august 2020 – 07:42Ingen kommentarer\nFritz Dörries var et usædvanligt menneske. Han var født i 1852, og rejste i sidste kvartal af det 19. århundrede rundt i Sibirien som naturvidenskabsmand for at indsamle sommerfugle, fugle, større pattedyr og artefakter fra de lokale folkeslag.\nDer skete store landvindinger inden for naturvidenskaben i slutningen af 1800-tallet. Dyrearter skulle klassificeres og beskrives, og de store samlinger på de europæiske naturhistoriske museer skulle fyldes ud med eksotiske dyr (eller resterne af dem). Dörries var en af dem, der sendte last efter last med dyr og genstande fra det vilde Sibirien til Europas museer.\nHans rejser bragte ham fra øde øer til snedækkede tinder på jagten efter sjældne dyr, der usentimentalt blev nedlagt med gevær for videnskabens skyld – og for pengenes. Sådan gjorde man dengang, og nutidens ændrede syn på bevarelse af dyrearter ændrer ikke på, at Dörries gjorde en formidabel indsats under vanskelige og dramatiske forhold for at beskrive verden og bringe videnskaben frem.\nDen norske forfatter Roy Jacobsen og hans hustru, Anneliese Pitz har fået Fritz Dörries egne erindringer fra hans oldebarn og på baggrund af disse har de skrevet en roman om hans oplevelser i Sibirien. Det er en roman med masser af aktion. Her skydes tigre, kæmpes mod røvere og mordere og hele vejen igennem er de barske vejrforhold i ødemarken en evig trussel. Undervejs beskrives de mange dyrearter og strabadser, så man som læser bliver helt forpustet. Der kan ske meget drama på en halv side, det er fermt, og det er spændende, men det er måske også lidt for meget.\nNår der er tale om en roman, så savner jeg Dörries indre liv, som er næsten helt fraværende. Jovist, han bliver bange engang imellem, og da hans hund drukner taber han også appetitten i et par dage. Men ellers er det naturvidenskabsmanden, der beretter om sine fund og oplevelser, mens han selv som karakter har fået lov til at gemme sig under de kortfattede beskrivelser. Hvor er hans følelsesliv? Har han ikke en eneste gang i alle årene et romantisk forhold? Hvor er hans personlighed? Selv da han møder sin hustru og frier til hende, sker det på under én side, og personen Dörries lærer vi aldrig at kende.\nRoy Jacobsen & Anneliese Pitz: Manden der elskede Sibirien. 284 sider, Turbine. Oversat af Camilla Christensen, udkom 11. juni 2020


Bøde på 200.000 kroner tilbagebetales til EnergiMidt AS\nI lyset af en Højesteretsdom genoptog Forbrugerombudsmanden sagen om EnergiMidts reklamebrev fra 2011 og indstillede herefter til politiet, at energiselskabet fik tilbagebetalt en bøde på 200.000 kroner.\nEnergiMidt sendte i 2011 breve med reklamer ud til personer, som stod på Robinsonlisten. Denne liste er et register over forbrugere, som har frabedt sig uanmodede reklamer. På brevene stod modtagerens adresse og ”Til husstanden”, men der stod ikke et navn på. Forbrugerombudsmanden politianmeldte EnergiMidt for at have overtrådt markedsføringsloven § 6, stk. 3, hvorefter erhvervsdrivende ikke må sende reklamemateriale til en bestemt fysisk person, hvis den pågældende er tilmeldt Robinsonlisten. EnergiMidt endte med at skulle betale en bøde på 200.000 kroner.\nSø – og Handelsretten kom i maj 2011 frem til det samme resultat i en tilsvarende sag om Post Danmarks omslag ”Med Rundt”.\nImidlertid fastslår Højesteret i april 2013 i Post Danmark-sagen, at omslaget ”Med Rundt” med en adresse angivet, men uden navn, ikke var omfattet af markedsføringsloven § 6, stk. 3, idet kravet om, at der skal være tale om henvendelse til ”en bestemt fysisk person” ikke kunne anses for at være opfyldt.\nPå baggrund af denne Højesteretsdom fandt Forbrugerombudsmanden, at det ikke var ulovligt, at EnergiMidt sendte reklamebreve til personer på Robinsonlisten, da der ikke var angivet et navn på brevene. Forbrugerombudsmanden indstillede derfor til politiet, at EnergiMidt fik tilbagebetalt bøden på 200.000 kroner. Politiet har nu tilbagebetalt bøden til EnergiMidt.


Børnetøj til udeleg i øjenhøjde – Jørgen og Maja\nBørnetøj til udeleg i øjenhøjde\nSkriv en kommentar\t/ Bloggen / Af Jørgen\nFlyverdragten – En sikker vinder\nJakker til vind og vejr\nSelv med helt små børn, kan det være en stor udfordring at finde det rigtige tøj til udebrug. Ikke nok med, at tøjet skal være varmt, så skal det ligeledes være komfortabelt for at undgå sure miner og brok.\nDet er næppe nogen hemmelighed, at udetøj til børn skal kunne tåle lidt modstand og at blive beskidt. Det er derfor ingen god idé at klæde barnet i det fineste tøj, hvis der står skovtur eller legeplads på dagens program. Når det er sagt, betyder det selvfølgeligt ikke, at det ikke er muligt at finde noget pænt og smart friluft tøj til børn.\nDer er mange muligheder og er mere eller mindre en smagssag, når det kommer til udetøj til de små størrelser. Meget populære er flyverdragter, da den smarte heldragt beskytter barnet mod vind og vejr, uden bekymring for, om jakken ikke skærmer nok mod sne og slud eller om bukserne er for løse i livet, da de flerste flyverdragter har justerbartalje i form af et brugervenligt spænde eller et bælte. Derudover har de fleste flyverdragter ligeledes bøjede ærmer og knæ, som sørger for ultimativ komfort og bevægelsesfrihed, hvilket er et must hvis der skal klatres i træer eller kastes snebolde i vinterkulden.\nDerfor er det også praktisk at de fleste flyverdragter er vandtætte og har taperede syninger, der sørger for ikke at genere barnet. Tjek desuden foringen på flyverdragten. Det er vigtigt at den er varm og både vind- og vandtæt. Mangler du gode råd til dit næste indkøb af flyverdragt til dit barn, så kan denne side være behjælpelig med en række gode rod og ting, som du bør overveje.\nEr dit barn ikke til flyverdragt eller virker det upraktisk i din situation, er der selvfølgelig en række andre muligheder. Der er efterhånden en række smarte jakker og frakker til børn. Mange voksenmodeller bliver tilmed produceret i børnestørrelser, så du har mulighed for at matche med dit barn. Eksempelvist bliver der produceret de klassiske parkaer med kængurulomme foran og brystlommer, som mere eller mindre ligner de populære voksenmodeller på en prik. Mange af de støre friluftsmærker som Fjällräven og Isbjörn har netop taget børnemodeller i deres vinterkollektion, så hvis du er kvalitetsbevidst på vegne af dit barn, er der altså rig mulighed for at finde et velkendt alternativ af børnetøj til udeliv.\nDet er, ligesom ved flyverdragter, ofte vigtigt at der er stor bevægelsesfrihed i børnejakker. Det er de færreste børn der forholder sig i ro, når de leger udenfor.\nAlle børn bør eje et par rare luffer, der beskytter de små fingre mod frost og kulde. Mange luffer kommer i dag med et blødt, isolerende inderfor der holder hænderne i mange timer udenfor, ligesom de udenpå er slidstærke, vind- og vandtætte. Nogle luffer har tilmed en nubret håndflade, som giver et fast greb.\nHusk desuden reflekser, hvis dit barn færdes ude i mørket.


Monica Wichfeld - In life in death o lord abide with me... - Movellas\naf Pura Vida\nMonica Wichfeld var en dansk modstandskvinde, som gjorde sit for at hjælpe sit fædreland og sine elskede. Hun måtte igennem en del; illegalt arbejde, vidne til menneskeliv blive taget, koncentrationslejr, osv.\nIn life in death o lord abide with me...\n1. In life in death o lord abide with me...\nIn life in death o lord abide with me…\nSneen flyver omkring ørene på mig. Det føles som, mine tynde tændstiksben er ved at knække under mig. Jeg løber, og løber. Min vejrtrækning bliver tungere og tungere. Det må være kulden, der gør det, men jeg må holde ud.. bare de sidste femhundrede meter. Pludselig begynder soldaterne at råbe som gale. De har opdaget jeg er væk. Gennem tågen skimter jeg et lys. Omridset af et hus dukker pludselig ud af det blå. Jeg sætter farten op, trods min udmattelse. En rød postkasse skiller sig stille ud. Et smil vokser på mine blå læber. Mit mål. Jeg tager brevet frem, og kigger en sidste gang på det. Jørgen Wichfeld, står der. Jeg kysser det, og smider det i postkassen. En tåre triller ned ad min beskidte kind. Jeg hører soldaterne. De nærmer sig langsomt. Jeg begynder at tage små skridt mod skoven igen, men noget stopper mig. I huset på min højre side, sidder en lille dreng med næsen presset op mod ruden. Hans smil får hans brune øjne til at stråle som solen. Han begynder at vinke blidt. Jeg smiler til ham, mens tårerne farer ned ad kinderne på mig. Han minder mig om mine kære børn. En lyshåret ung dame dukker op i vinduet. Hun ser ud, og får øje på mig. Man skulle tro, at hun ville hive drengen væk fra vinduet, men nej, hun står der bare. Kigger på mig, og kun mig. Jeg vinker, men skynder mig hurtigt at gemme mine skelettynde fingre væk. Jeg går videre, men kan mærke deres medlidenhedsfyldte øjne følge mig til, jeg forsvinder ud i skoven igen. Jeg kan nu skimte soldaternes lommelygter. Jeg burde egentlig gå videre for at undgå for meget ballade, men mine ben kan ikke mere. Jeg finder hurtigt et træ, at sætte mig ved. Jeg pakker mig godt ind i det lodne tæppe, jeg har båret rundt på siden, jeg kom til lejren. Mine tænder er begyndt at klapre. Lige nu ville jeg gøre hvad som helst for en kop varm kakao med flødeskum på toppen. Præcis som min kære mand lavede den hjemme på godset. Som jeg sidder dér, under træet, begynder jeg at tænke tilbage. Tilbage, hvor det hele startede. Tilbage til aftenen, d. 9. april 1940:\nJeg husker tydeligt den aften. Min mand og jeg sad inde i dagligstuen, i en lille lejlighed i Italien. Jeg med mit strikketøj, og han med sin avis og sine læsebriller halvt nede på næsetippen. Han havde fulgt nøje med i konflikterne mellem Tyskland og Polen. Det var som om, han vidste hvad der skulle til at ske. At vor lille Danmark ikke ville forblive fredeligt, men jeg havde altid, i håb om at han ikke havde ret, sagt at det bare var en dum lille misforståelse, der intet havde med Danmark at gøre, og at det nok skulle gå. Men den skrattende musik fra radioen, blev pludselig afbrudt af radioværten, som sagde: ”Peacefull little Denmark, was today, 9th april 1940, invated by Germany. The cities are full of german soldiers…”, mens den fortvivlede radiovært plaprede videre, skævede jeg over til min elskede. Vore øjne mødtes. Han smilede, og tog min hånd. Hans ansigtsudtryk havde ændret sig. Han havde nok aldrig troet, at han ville få ret angående krigen. Han sagde beroligende, at det nok skulle gå, men under hans rolige øjne, blev hans frygt afsløret, af de små rynker, han lavede i panden, da han sagde det. I dét splitsekund rynkerne viste sig, vidste jeg at det var min pligt. Min pligt at gøre noget for mit, nej, rettere sagt min mands fædreland. Krigen havde på ingen måde min interesse, men det var min pligt at hjælpe mine kære, og mine kæres kære. MIN pligt…\nMin ånde er som tunge skyer, der flyver ud ad munden på mig. Mine rystende hænder prøver at få liv i mine forfrosne fødder. Der sker intet. De er helt følelsesløse. Jeg hviler mit hoved på mine knæ, og lukker øjnene.\nDet var som om tusinde af sommerfugle fløj rundt i maven på mig, hver gang flyveren lettede. Jeg vidste, det ikke var ufarligt det jeg gjorde, men som sagt var det min pligt. Hver uge havde jeg og ti andre fløjet hen over byer, med illegale blade, aviser og våben. Adrenalinen havde pumpet som en gal rundt i blodet på mig. Lysene fra de små byer lyste op på himlen, som tusind julelys. Jeg smilede altid ved det syn. Det var mit bevis på liv. Det liv, jeg prøvede at redde. Aftenerne efter en mission sad min mand altid ude på trappen. Der sad han, og ventede kun på mig. Og hver gang, jeg kom slentrende op ad gårdspladsen efter en mission, satte jeg mig altid ved siden af ham. Han tog min hånd i sin, og der sad vi bare. Ude i kulden, uden at sige et eneste ord. Han elskede mig, og jeg elskede ham. En morgen blev jeg vækket af lyden af hjulspind ude i gårdspladsen og lille Varinka, der hoppede op og ned i sengen, mens hun forpustet stammede: ”Mor, mor! Der står nogle mænd ude i haven! De har våben og alt muligt”. Jeg kiggede på Jørgen, der sad stille som en sten, og stirrede ud i luften. Jeg kiggede ud ad vinduet. Der stod de. Hele tyve soldater, fuldt bevæbnet, i deres uniformer og hjelme. De havde omringet huset. Jeg tog Jørgens hånd, som han plejede at tage min, når vi sad ude på trappen. Han så på mig med et bekymret ansigt. Jeg kunne mærke hans pinsel, sitre gennem hele min krop. Jeg rejste mig, og skiftede til min pæneste kjole, redte mit hår, tog en smule makeup på, og gik så ud ad soveværelsesdøren. Mine drenge lå stadig i deres senge, og sov tungt. Jeg kyssede dem blidt på panden. Lille Varinka kom ind til mig. Hun spurgte løst om, hvad jeg skulle, og hvorfor der var soldater udenfor, men jeg svarede ikke, gav hende bare et kys og smilede. Min mand var kommet op, og havde fået morgenkåbe på. Han styrtede efter mig ned ad trappen. Han prøvede grædende at stoppe mig. Han greb mig i armene, rystede mig, råbte, ja, han skabte sig nærmest som et lille barn. Jeg lagde min hånd på hans våde kind, og tyssede på ham. Jeg kiggede ham i øjnene. Jeg ville have sagt farvel, men kunne ikke få mig selv til det. I stedet kyssede jeg ham blidt på munden, og hviskede næsten grådkvalt: ”Jeg elsker dig!”. Mit blik slap hans. Jeg gik ud ad døren med rank ryg og brystkassen stolt skudt frem. Jørgen løb efter mig, men to af soldaterne stoppede ham halvvejs. Hans tårer strømmede ned ad kinderne på ham. Han kæmpede ivrigt imod soldaternes greb. Men måtte til sidst give op, da jeg steg op i vognen. Jeg lod mit blik falde én sidste gang, på min elskede familie. De stod alle sammen i døråbningen nu. Viggo, min yngste, sad på min mands højre arm, mens Varinka og Ivan stod på hver sin side af dem, og grædende vinkede til mig. Jeg kunne ikke holde tårerne tilbage mere. Jeg sendte dem et luftkys, mens de blev opløst af mine tårer, som fyldte mine øjne.\nJeg åbner øjnene. Min ene hånd holder om min vielsesring. Jørgen, min elskede, tænker jeg. Mine ben er helt stivnet nu. De føles som to planker, der er klistret på.\nDet eneste, der kunne overdøve mine tanker, som fløj rundt i hovedet på mig, var mine fodtrin, der rungede i den lange gang. For få dage siden, havde min dom lydt: ”Monica Wichfeld, Sie sind zum Tode verurteilt”. Zum Tode verurteilt, dømt til døden. Det lyder skræmmende, men jeg havde fået nok af den lille celle. Hver dag kom der tyske soldater, og tjekkede til én; nedstirrende, spyttende, respektløse, nazistiske soldater. Da dørene for anden gang gik op, rejste alle sig i lokalet op. Vagterne stillede mig foran dommerbordet. Den tyske dommer kiggede på mig nøjagtigt som første gang, han gav mig en dom. Som var jeg en tøjte fra gaden. Jeg havde ingen idé om, hvordan min dom for anden gang skulle lyde. Jeg havde jo allerede forberedt mig på min død; jeg havde skrevet brevene til mine kære derhjemme på godset i Danmark, vasket mig grundigt, så jeg var parat til at se døden i øjnene med den stolthed og smule respekt, jeg stadig havde tilbage, og jeg havde selvfølgelig fundet billeder af mine børn, som jeg havde på mig til det sidste. Men det besvær, havde været til ingen verdens nytte. Min dom var blevet ændret. I stedet for dødsdom, ville jeg blive sendt til en eller anden form for lejr i Polen. ”Auschwitz” hed den. Den tog sig af hvilken som helst form for modstander af Hitler. Unge som gamle. Da dommeren havde talt, blev jeg ført ud i en vogn. Det var vinter, og sneen lå tungt på vejene. Jeg pakkede mig godt ind i mit lasede tæppe, i håb om, at varmen ville forblive ved min side. Bilen kørte langsomt gennem gaderne. Børn, som ellers havde været i gang med deres livs sneboldkamp, løb som gale efter bilen, mens de råbte ord på tysk, jeg ikke kunne forstå. Da vi nåede til udkanten af byen, stoppede de med at løbe, men ordene strømmede stadig ud af deres blå læber som et vandfald. Da bilen var langt nok væk til, at jeg ikke kunne høre dem mere, begyndte tanker og spørgsmål i mit hoved, at baske rundt igen. Hvordan var jeg dog endt her i denne suppedas? Hvorfor mig egentlig? Hvorfor havde jeg gjort, som jeg havde gjort? Jeg vågnede med et sæt, da vognen stoppede. Jeg havde sovet i flere timer, men jeg var stadig søvnig, som havde jeg ikke sovet i flere dage. Det må være den dårlige seng i den lille celle, som jeg heldigvis var sluppet af med. Det var det eneste jeg kunne tænke på; en god seng, varme og noget ordentlig mad. Men da jeg hoppede ud ad vognen, og langsomt gik ind i lejren, føltes det helt forkert. Auschwitz var ikke en almindelig lejr, det var slet ikke en lejr! Lejre er selskabelige og hyggelige. Det er der, hvor man hygger med sine nærmeste, og synger sange. Dette var langt fra en lejr, dette var en form for menneskelig tortur. De mennesker jeg gik forbi, var ikke kun mennesker, de var nogle små stakler. Tynde, nej, ikke engang tynde, de var magre. De lignede et omvandrende skelet! Øjnene lå hult inde i hovedet på dem, deres fingre var tynde som kviste, ansigtet var indsunket som en rosin, deres arme var jo nærmest spaghetti! De lignede en flok anorektikere samlet på ét sted. Det var et forfærdeligt syn. Jeg, som havde set kollegaer og venner forsvinde for næsetippen af mig, jeg som havde vadet gennem byer med lig liggende på gaderne, havde aldrig følt mig mere utilpas end nu. Nogen af dem kom helt tæt på, og tiggede om mad. De hev mig i tøjet med de sidste kræfter, de havde tilbage. Jeg vidste ikke hvad jeg skulle gøre, så jeg smilede høfligt, rystede på hovedet, og gik videre. Soldaterne førte mig ind i en slags ”hytte”. ”Hytten” var grå, skummel, klam og ikke mindst iskold. Jeg, som troede jeg ville få en varm og bedre seng, var helt og aldeles forkert på den. Sengene var køjer, som knirkede bare man rørte den, og madrassen var bestemt ikke noget at prale af. Dette var langt værre end den lille celle i fængslet.\nSoldaternes højtrystende stemmer er tæt på nu.\nEfter et par måneder i lejren, uden mad og drikke, havde jeg mistet meget vægt. Mine hofteben var begyndt at stikke ud af siden på mig, mit ansigt var blevet mere markeret, mine øjne lå dybt i ned i kraniet på mig, tja, det eneste der faktisk så normalt ud, var mine fødder. Hver uge havde jeg været vidne til henrettelser; folk, blev skudt; folk, der tog sit eget liv; folk, der tog i bad, men aldrig kom tilbage. Det var forfærdeligt. Jeg husker en ung mand, sikkert modstander af Hitler, blev ført ind i midten af lejren. Soldater og vagter bad os træde nogle skridt tilbage. De omringede ham, tog deres våben, og sigtede på ham. Han var ikke bange af sig, den knægt, men alligevel kunne man se hans mund bevæge sig. Fader vor. Jeg begyndte at sige med, og lavede korset over mit bryst. Pludselig lød der skud, og den unge mand faldt til jorden som en sten. Han var jo kun et barn… Jeg havde fået mig en veninde. En rigtig god veninde. Selvom alting så sort ud herinde, fik Maren mig altid i godt humør. Det skøre pigebarn. Jeg kender faktisk ikke hendes historie. Hun ville ikke tale om den, men man kunne se, at hun kæmpede med nogle dæmoner inde i sit kønne lille hoved. For nogle dage siden, havde vi fået besked på, at vi ville blive flyttet til en anden lejr. Dét var mit snit. Mit snit til at flygte. Mit snit til at få kontakt til mine elskede igen. Det ville blive svært, men jeg måtte gøre et forsøg. Maren var med på idéen. Hun var altså bare en knag! På vandringen over til den anden lejr, var vi blevet sat op på række to og to. Det var nærmest som i børnehaven, bortset fra ”pædagogerne” her var meget voldsommere. Hvis man ikke gik hurtigt nok, fik man lige et slag med geværets skaft. Lede små mider! Jeg gik ved siden af Maren. Efter vi havde gået nogle kilometer, hørte vi pludselig kirkens klokker. Jeg løftede hovedet, og smilede bredt. Det betød at byen ikke var så langt væk. Jeg skævede over til Maren, som skævede over til mig. Det var nu. Det var nu vi skulle slå til, hvis det skulle lykkes, at nå ind til byen. Jeg nikkede til Maren, som nikkede tilbage. Hendes skridt blev mindre og mindre, hun sank ned på knæ, prøvede at få vejret, indtil hendes hoved ramte den iskolde sne. Vagterne kom stormende op til os, og skubbede mig til side. Mens de prøvede at få liv i Maren, løb jeg ind mod byen…\nAlt fra brystet og ned efter er lammet. Jeg kan ikke mærke noget som helst. Min vejrtrækning er også blevet langsommere og tungere. Der er begyndt at komme flimmer for mine øjne. Det er ubehageligt. Jeg ligger mig op ad træet i fosterstilling, og slapper af i den del af min krop, jeg stadig kan bevæge. Tanker, billeder, refleksioner af hele mit liv svæver som spøgelser rundt i mit hoved. Der er et billede af min familie. Det er i vores sommerhus i Sverige. Mine små engle, leger i det frodige grønne græs, mens min mand glad jager dem rundt. De smiler alle fire bredt. Deres latter runger i mit hoved. Mine øjne er ved at glide i, men jeg kæmper imod. Solen bager ned på deres små æblekinder. Nu har han fanget dem, og holder dem alle ind til sig. De kigger på mig, mens de vinker. Jeg smiler, de forsvinder længere og længere væk, og pludselig er alt sort...\nMonica Wichfeld var en dansk modstandskvinde. Hun døde omkring d. 27. februar 1945. Ingen har fundet hende, eller ved dødsårsagen. May she rest in peace…\nvinter, modstandsbevægelse, 2. verdenskrig\nA game of pokerPura Vida\nAlex Rodrigues is a teenagegirl, who just moved to...


Køb DK3 Royal Reolsystem - Skrivebordshylde online her. - 1000Chairs Aps\nTil opsætning af DK3's Royal System® reolsystem skal man bruge minimum 2 vanger. Hylderne findes enten i eg eller valnød. Med hver hylde medfølger 2 bøjler og hyldeknægte. Hylderne findes i 2 dybder - 24 og 30 cm.\nMan kan nemt med skrivebordshylden lave en praktisk lille arbejdsplads i hjemmet eller til teenagerens værelse.\nRoyal System® er verdens første væghængte reolsystem. Tilbage i 1948 tegnede møbeldesigneren Poul Cadovius systemet, der var banebrydende på grund af sit lette udtryk og de mange kombinationsmuligheder. DK3 fik i 2010 rettighederne til at sælge det klassiske Royal System®.\nMulighederne er mange med systemet. Man kan eksempelvis tilsætte et bord, en bogreol eller ophængning af skabe. Bordet kan fås i materialerne eg og valnød med bøjler i messing eller rustfrit stål. Det kræver 13 indstillingsgreb at hænge den op.\nFor bestillinger og forespørgsler ring til os på 3961 1944.\nStørrelse L80 x H1,9 x D60 cm\nMaterialer Eg, Fransk valnød, messing og stål\nLeveringsdato 6 uger\nMessing Rusfrit Stål\nOlieret Eg Sæbebehandlet Eg Sortbejdset Eg (+ kr. 175.00) Røget Eg (+ kr. 210.00) Fransk Valnød (+ kr. 300.00)


Restauranter i nærheden af Jobbie's Long Boards\nAktiviteter i nærheden af Jobbie's Long Boards\nNr. 4 af 16 aktiviteter i Mal Pais\nSuper mennesker, super boards\nVar i Playa Carmen i en uge, og havde lejet et bord her hver dag. Fra det øjeblik, jeg trådte ind i butikken var det stor hjælp, ingen forstillelse. Al den hjælp her herunder Jobbie er venlige og livligt vidende. Fantastisk kvalitet bestyrelsesmedlemmer samt -...ingen kompromis. Jobbie er der en storslået undervisning for dem, der vil have dem. Jeg har set ham ud i vandet med stor entusiasme, ofte mere spændt end klienten, når de fangede en bølge.Mere\nFantastisk sted at leje din dybhavsdykning\nDette sted er fantastisk, det er lidt uden for stranden, så det rigtige sted at leje dit bord. Vi lejer vores bestyrelsesmedlemmer i 5 dage det var en god pris og den bedste, vi gik hente boards gå surf og slip dem tilbage på det...sted, vi behøvede ikke at bringe dem til hotellet. Personalet var meget venlige og forsøger at hjælpe dig mest de kunne.Mere\nFantastisk Surf butik. Fantastisk personale\nFørste gang i Costa Rica og første gang surfing. Jobbie Jay og Warren gjorde et fantastisk stykke arbejde for at hjælpe os med alt, hvad vi havde brug for at vide om surfing fra at få den rigtige kost til optimal strømmen gange. Meget venligt...personale og gode priser, kan varmt anbefale et besøg.Mere\nHøjdepunktet på turen til Mal Pais\nHvis du er på vej til at surfe i Mal Pais er dette stedet at tage hen. Uanset om du er en dyrlæge og bare skal have et bord, eller hvis det er din første gang som mig og mine venner. Jobbie, Jay og Warren...opslugt os op og gav os en af de bedste oplevelser i hele turen. Home vokset canadiske fyre fra ME Hotel der virkelig omsorg og kærlighed for surfing og giver alle med en god tid. Super imødekommende og kan heller ikke holde noget imod dig, hvis du er en nybegynder. I stedet de tilslutte dig med en fantastisk halvpension, fantastisk undervisning og får du stående op på ingen tid. Det gælder også meget gode og legitime forretningsmænd og når det er ikke et godt tidspunkt at tage ud at fortælle dig, når baseret på bølgerne. Fantastisk for alle aldre og evner. På toppen af denne fyrene kender området særdeles godt, og kan rådgive om de bedste ting, man kan foretage sig. Super hjælpsom. Super ægte og bare generelt dejlige mennesker. Vil vende tilbage.Mere\nHavde en fantastisk tid, og mødte nogle fantastiske mennesker! Hvis du aldrig har så er dette stedet at lære på før, og hvis du allerede surf og er på udkig efter en lokal indsigt stop ved brændingen butikken for et besøg 😀 jeg kan stærkt...anbefale det til nogen 🌴☀Mere\nFantastisk lektion, kan varmt anbefales!\nJay gav os en fantastisk lektion. God vejledning og feedback til den første gang. Virkelig venlige mennesker, og de virkelig sørge for dig. Hvis du vil have en fantastisk-undervisningen er dette stedet at tage hen! Mika med&Petra\nBedste surf lærer og hjælpsomt personale\nMig og min ven fik en surf lektion og vi var surfing for første gang. Læreren var meget metodisk og ro. Han viste os teknikken på stranden og så han tog os i vandet. Vi kunne stå op på den anden prøve! ! Den næste...dag tog vi der at leje boards at prøve vores udgaver. Selv om det var juledag, og de havde planlagt at lukke tidligt de gav os den bards for at have hele dagen! Tusind tak gutter ❤ /Sofia og NathalieMere\nJay gav os en fantastisk lektion! Han var meget tålmodige og tog hans tid hos os. Han er ikke medbringe sin egen derude, som jeg har haft undervisning i fortiden. Han virkelig koncentrerer sig om undervisningen.\nJeg stoppede ved Jobbie er i dag for at leje en kort for den uge han var den bedste! Stort udvalg af boards til rimelige priser! Et must, hvis du ønsker at surfe rundt i playa Carmen/Santa Teresa.\nSeriøst, den bedste.\nVores tur til at opleve en levetid på stor del takket være Jobbie Mal Pais var fantastisk og hans besætning, Jay og Warren. Jeg har aldrig følt mig så meget hjemme så hurtigt. De hilser dig velkommen med åbne arme og deres kærlighed til Costa...Rica, surfing og Pura Vida smitter. Jeg er så taknemmelig for minderne og kan ikke vente med at komme tilbage.Mere\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Jobbie's Long Boards.


Ved ekspeditionerne i Vestgrønland havde geologerne anlagt en fast base med barakker til mandskab og udstyr.\nI de følgende 4–5 år fløj de så med helikoptere ud i alle retninger, indtil området var dækket, hvorpå basen blev flyttet.\nDen første nyskabelse i Østgrønland bestod i, at GGU gennem tre sæsoner chartrede polarskibet Magga Dan, der fungerede som en flydende base, hvorfra helikopterne fløj ud.\nSkibet sejlede skiftevis ind i bunden af fjorden og ud mod fjordmundingen, så piloterne kunne servicere geologerne i felten med korte flyveture.\nLauritzens polarskib Magga Dan lægger fra kaj med kurs mod Scoresby Sund i 1969.\nFoto: Knud Ellitsgaard-Rasmussen.\nPå det tidspunkt kunne helikopterne løfte op til 350 kilo ud over piloten, og én helikopter var således i stand til at transportere et tomandshold med telt, soveposer, mad og udstyr ud til deres lejrplads i et hug.\nPå udrejsedagen brugte geologerne helikopteren til rekognoscering, så de kunne planlægge deres traverser, som er vandringer til fods. Undervejs på turene blev alle observationer indtegnet på luftfotografier, så man bagefter præcis kunne redegøre for, hvad man havde set hvor, og desuden hakkede geologerne prøver på størrelse med små brosten af fjeldene.\nEfter en uges tid i felten flyttede helikopteren tomandsholdet til en ny lokalitet. Hvis man var heldig, og det passede ind i planlægningen, fik geologerne en tur tilbage til skibet, hvor civilisationens glæder i form af varmt brusebad, seng og friske fødevarer fra kabyssen kunne nydes i fulde drag inden den næste tur ud i ødemarken.\nLæs også Aflejringer i lag som stablede pandekager\nMad i felten\nMed hensyn til maden i felten havde FDB’s laboratorier på Henriksens opfordring udviklet en standardproviant, som blev pakket i kasser svarende til to mands behov i seks dage.\nMaden indeholdt alle de nødvendige kalorier og vitaminer, men nogen gastronomisk fornøjelse var der ikke tale om. Og ak! I Østgrønlands enorme nationalpark måtte man ikke som i Vestgrønland fange fisk og fugle som supplement til måltiderne.


VELKOMMEN NORDFYNS HØJSKOLE LANGE KURSER - PDF\nVELKOMMEN NORDFYNS HØJSKOLE LANGE KURSER\nDownload "VELKOMMEN NORDFYNS HØJSKOLE LANGE KURSER WWW.NORDFYNS.NU"\n1 VELKOMMEN NORDFYNS HØJSKOLE LANGE KURSER\n2 Nordfyns Højskole er en lille hyggelig højskole i landsbyen Harritslev få kilometer fra kystbyen Bogense. OM SKOLEN Skolen er omgivet af skøn natur, der opfordrer til både ro og inspiration. Højskolen har til huse i den tidligere landsbyskole fra 1914, som er blevet suppleret med nyere elevbygninger og undervisningsfaciliteter, så der er plads til ca. 70 kursister. På Nordfyns Højskole oplever du livets muligheder du sætter dig i bevægelse. VÆRDIGRUNDLAG Vi tror på, at menneskets muligheder for at lære og udvikle sig er uendelige. Med respekt og den rigtige læringsmodel kan alle mennesker blive klogere på livet. Vi siger, bliv klog på mange måder. Vi tror på, at læring og udvikling skal tage udgangspunkt i den enkeltes livshistorie og ressourcer. I vort fællesskab oplever du tryghed og kærlighed, så du får overskud til at sætte nye mål i livet. Du lærer at tage hensyn, åbne dig og lære af andre. Vi har fokus på, hvad du kan og dine potentialer, og du vil blive mødt med respekt og interesse.\n3 På Nordfyns Højskole har vi både danske og udenlandske elever, hvoraf en del af de danske elever er handicappede. Det er skolens styrke, at vores elever har forskellige kulturelle og sociale baggrunde samt forskellige mål med deres ophold på skolen. MANGFOLDIGHED Eleverne oplever et helt unik fællesskab, fordomme nedbrydes, og forståelse og respekt for forskellighed opstår. NORDFYNS HØJSKOLES LINJER Slankeskolen Ændring af livsstil for at få et sundere liv. Motion, kostvejledning, vejning og personlig udvikling. Almen linje Afklaring af ressourcer og kvalifikationer med henblik på kortlægning af fremtidsmuligheder indenfor blandt andet job og uddannelse. Sosu Undervisning om det danske sundhedssystem. Denne linje tiltrækker mange japanere. Take the Future Undervisning på engelsk blandt andet om aktivt medborgerskab samt fokus på personlig udvikling. Eleverne kommer fra hele verden. Livslinjen Vælg mellem 2 spor: Musik & Medie eller Kost & Sundhed. Fælles undervisning med fokus på sociale færdigheder og personlig udvikling. Linjen tiltrækker mange handicappede. Musik & Medie: Billeder, video og musik. Kost og Sundhed: Sund livsstil, vejning og motion. Dansk sprog og kultur er for udlændinge og danskere der har brug for at lære dansk. Ved et ophold på en højskole lærer man dansk på en helt naturlig måde.\n4 En del af undervisningen foregår på linjerne, hvor kun eleverne på linjen deltager. Resten af undervisningen er valgfag, samling og kulturfag, hvor elever fra forskellige linjer har undervisning sammen. Du skal først vælge valgfag, når du ankommer til skolen. UNDERVISNING Der er præsentation af valgfagene i den første uge af kurset. Vi er mange på skolen, og vi bor tæt, og derfor er det vigtigt, vi tager hensyn til hinanden. Vi holder husmøde, hvor beboerne i hvert hus samles og snakker om hverdagen i boafdelingen, og eventuelle problemer tages op. Vi har også fællesmøder, hvor alle skolens elever mødes og snakker om dagligdagen og trivsel på skolen. TAG HENSYN\n5 Hver linje har tilknyttet en trivselslærer, der sørger for at samle op på alt omkring linjen, alt fra undervisning til det sociale liv. TRIVSELSLÆRER Det er også din trivselslærer, du skal gå til, hvis du har brug for hjælp, har brug for en snak om dit højskoleophold eller måske andre personlige emner. Hver dag er mindst en af lærerne Dagens lærer. DAGENS LÆRER I hverdagene kan du finde læreren på skolen kl. 17 til ca. kl. 21. I weekenderne er Dagens lærer fortrinsvis på skolen om eftermiddagen og om aftenen. Skolen har enkelt- og dobbeltværelser med bad og toilet på gangen samt dobbeltværelser med bad og toilet på værelset. VÆRELSERNE Værelserne er fordelt i flere forskellige bygninger. Nogle af værelserne ligger på 1. sal, men vi sørger altid for at gangbesværede får værelser i stueplan. Alle værelser er udstyret med seng og skab og størstedelen med et lille bord med stol.\n6 Når du ankommer til skolen, vil du blive modtaget af lærere og flere praktiske medarbejdere. De vil sørge for indkvartering og udlevering af nøgle til værelset samt være behjælpelig med bagage. ANKOMST Vi opkræver et depositum på 100 kr. for din nøgle til værelset, som du får tilbage, når du afleverer din nøgle ved afrejse. Du skal selv medbringe sengetøj og håndklæder. Du er selv ansvarlig for rengøring af dit værelse i løbet af kurset. Vi stiller rengøringsmidler med mere til rådighed. RENGØRING Der findes vaskemaskiner og tørretumblere flere steder på skolen. En gang vask inkl. tørring koster 20 eller 25 kr. Du skal selv købe vaskemiddel.\n8 Kontoret er åben hver dag fra kl. 9 til kl. 15. Vi tilbyder vores elever at opbevare deres lommepenge samt hjælpe med medicin, hvis de har brug for det. KONTORET Lommepenge udbetales mandag, onsdag og fredag mellem kl og Charlotte er ansvarlig for udbetaling af lommepenge. På kontoret er det også muligt at betale dit kursus, ligesom vi er behjælpelige med praktiske informationer. Der er trådløst internet på skolen, som du frit kan benytte dig af, hvis du medbringer din egen computer. Det trådløse net har navnet NFHS Student WiFi og koden til det er Der er desuden computere både i Svanen og Pavillonen, som du frit kan benytte. INTERNET / PC Det er ikke muligt at gemme på skolens computere, så ønsker du at gemme filer, skal du selv medbringe USB-nøgle. På skolen tillader vi selvfølgelig ikke download af ulovlige filer med mere. Det er desuden muligt at leje en bærbar computer af skole til en meget favorabel pris. Er du interesseret i dette, bedes du kontakte kontoret eller vores it-ansvarlige Babak Fadavi.\n9 Det er ikke tilladt at ryge indenfor i skolens bygninger. Rygere henvises derfor til skolens skønne udenomsarealer, ligesom de bedes benytte de opstillede askebægere. RYGNING / ALKOHOL Euforiserende stoffer er ikke tilladt på skolen. Det er tilladt at indtage alkohol til fester og i weekenden, men ikke i hverdagene. Overdreven brug af alkohol tolereres ikke. Vi har få cykler på skolen, som kan lånes ved betaling af et depositum på 100 kr.. Dette tilbagebetales, når nøglen til cyklen afleveres. CYKLER Vil du være sikker på at have en cykel til rådighed, anbefaler vi, at du medbringer din egen cykel. Alle kursister på slankeskolen skal benytte cykler i undervisningen samt til transport til og fra aktiviteter, så de bedes medbringe cykel.\n10 FRITID Udenfor kursets undervisning er der også rig mulighed for at få en god oplevelse. På skolen kan du frit benytte vores café med bordfodbold, pool m.m., og vores mindre fitnessrum, sportsplads, gymnastiksal og opholdsrum med TV og spil. Du kan efter aftale også benytte skolens bålplads samt musiklokale. Har du lyst til en oplevelse udenfor skolen, kan vi blandt andet anbefale en cykeltur i den skønne natur omkring skolen måske ud til stranden eller en tur til den hyggelige kystby Bogense. Vi kan også anbefale at besøge Danmarks 3. største by Odense, som ligger kun 30 km væk. Her er der mulighed for alle former for aktiviteter og shopping.\n11 Kommer du med tog, er det lettest at stå af ved Odense Banegård og tage bus/rutebil nr. 191 mod Bogense. FIND VEJ TIL OS Du skal stå af ved stoppestedet Harritslev, hvorefter der er ca. 5. minutters gang til højskolen. Der er skilte, som viser vej til højskolen. Kommer du i bil fra Jylland, er det lettest at dreje af fra motorvejen ved afkørslen Årup og derefter følge skiltene mod Bogense. Kommer du fra Sjælland er det nemmest at dreje af ved afkørslen Vissenbjerg/Søndersø.\n12 NORDFYNS HØJSKOLE LANGE KURSER VI SES :)


Radikal Dialog 3/2011 by Bertel Torp - issuu\nvalg og tid til eftertanke\nAf CHARLOTTE JENSEN & PETER JOHANNES LARSEN\nFor Det Radikale Venstre har der været meget at glæde sig over i foråret; solid fremgang i meningsmålingerne, flere medlemmer og medansvar for en reform af efterløn og pensionsalder. Altså gode tider for os Radikale. Derfor møder vi da også efterårets valg hjertelig velkommen. Vi er klar. Vores fremgang giver dog tid til eftertanke. Vi står over for et opgør med en højreorienteret ideologi, båret af holdninger imod internationalt samarbejde og liberal retspolitik, hvor borgere med en anden etnicitet, især hvis de er muslimer, menes at være en trussel for vores samfund. En ideologi som i sin ekstreme form har ført til en helt umenneskelig og tragisk hændelse i Norge, hvor en gal mands værk har kostet 77 mennesker livet, heriblandt mange børn. Derfor, med vores fremgang bærer vi et stort ansvar for at skabe et tolerant, åbent og mangfoldigt samfund. Det er vigtigt, at det ikke kun er folketingskandidaterne, der udbreder vores politik, men at vi alle gør det. Ved at give udtryk for radikal politik i samtaler, i læserbreve; ved at engagere sig i kandidaternes kampagner osv. kan vi alle hjælpe med til, at vi igen får et åbent og tolerant samfund, hvor der er respekt og tolerance overfor hinandens forskelligheder og etnicitet. Rigtig godt valg. Peter Johannes Larsen og Charlotte Jensen\nRADIKAL DIALOG - REDAKTION Udgiver:\tRadikale Venstre Region Hovedstaden Redaktører:\tCharlotte Jensen (Ansvarshavende) og Peter Johannes Larsen I redaktionen:\tJohan Stubbe Østergaard, Ellen Marie Vestager, Maj Lindberg Danø, Line Eriksen, Thomas Ebdrup, Diana Bang-Udesen, Anne Damsgaard Manniche, Søren Bald, Trine Tougaard og Birgitte Lind Petersen. Layout:\tBirgitte Lind Petersen Foto:\tFlickr.com (forside), div. skribenter (hvor andet ikke er angivet). Indlæg sendes til:\tradikaldialog@gmail.com Debatindlæg må være på max. 2.500 anslag inkl. mellemrum. Vi modtager også gerne billeder og andet materiale af interesse for medlemmerne. Redaktionen forbeholder sig ret til at redigere og forkorte indlæg.\nRADIKAL DIALOG 3/2011\nINDHOLD INTERVIEW MED DITTE sønderGAARD\nHvad optager de unge vælgere, hvordan får man dem i tale, og hvordan får man dem til at stemme? Det har den unge folketingskandidat Ditte Søndergaard en række bud på.\nåbent politisk maskinrum på københavns rådhus\nHovedstadens Radikale Vælgerforening etablerer et fuldtidsbemandet politisk maskinrum på Københavns Rådhus i hele uge 35, hvor alle som har lyst kan være med til at understøtte den radikale deltagelse i budgetprocessen i Københavns Kommune.\nINTERVIEW MED MORTEN ØSTERGAARD\nRadikal Dialog har mødet Morten Østergaard til en snak om Radikale fingeraftryk under og efter valgkampen.\nen nestor takker af\nNiels Helveg Petersen tager afsked med Folketinget.\ndet danske valgsystem Af Søren Bald.\nfolkemøde på bornholm Af Formand for Bornholms Radikale Venstre Ole Sig.\nde små reformers skønhed\nCharlotte Fischer om sundhedsvæsenets udfordringer og regionernes fremtidige eksistens.\nårsmøde 2011 i region hovedstaden\nAnne Damsgaard Manniche beretter.\nmod til at møde fremtiden\nLone Loklindt om fremtidens Danmark.\nRadikale Venstre holder landsmøde den 10. - 11. september, på Hotel Nyborg Strand.\nHovedstadens Radikale Vælgerforening afholder workshop og konference.\nbr, østerbro bydel, ruk og hovedstadens radikale vælgerforening Af Margrethe Wivel, Jesper Madsen, Marie Kikholm og Signe Mie Jensen\nde unges stemme 230.000 unge får ved det kommende valg tilsendt et valgkort for første gang. Radikal Dialog satte sig for at tage temperaturen på de unge vælgere. Hvad optager dem, hvordan får man dem i tale, og hvordan får man dem til at stemme? Vi satte Hovedstadens eneste folketingskandidat under 30, Ditte Søndergaard, stævne på Københavns Universitet.\nModsat myten er unge mere politisk aktive end ældre generationer, men mange unge bliver væk fra valglokalerne, og deres stemmeprocent er 10 procentpoint lavere end befolkningsgennemsnittet. Årsagen er, at den aktuelle politiske debat taler ned til unge.” Sådan kunne man forleden læse i ugebladet Mandag Morgen.\n”Det er mit indtryk, at unge bestemt gerne vil diskutere politik. De skal bare have det serveret på en lidt anden måde.” Netværket rykker ”Det er mit indtryk, at de unge bestemt gerne vil diskutere politik. De skal bare have det serveret på en lidt anden måde. I målinger siger 4 ud af 5 unge, at de interesserer sig for politik og samfundsforhold. Det er faktisk flere end i ældre generationer.” Det er imidlertid en vigtig pointe, at unge især bliver påvirket af deres sociale netværk i form af vennerne, familien, kollegaerne eller på studiet. Dette ændrer fundamentalt på de kanaler, som man kan nå de unge med. Ditte fortsætter: ”Det har været fremme i medierne, at unge ikke gider læse avis. Derfor er f.eks. læserbreve ikke et særligt effektivt redskab til at nå unge. I stedet er det netværket, som rykker. Det gælder derfor om at finde engagerede ambassadører.” Derfor er Dittes kampagne netop bygget op omkring ambassadører: “Når en ven f.eks. skriver på facebook, at en film er god, så er man altså bare mere tilbøjelig\ntil at tro det end når en ukendt anmelder giver stjerner.” Ifølge Mandag Morgen er det karakteristisk for de unge, at de skal kunne identificere sig med de projekter, som de engage4\nrer sig i. Hvis de ikke opfatter de politiske dagsordner som nærværende og relevante, er de hurtige til at tage afstand fra dem. Derfor bliver det ifølge Ditte et problem, når f.eks. debatten om efterlønnen kom-\nAf thomas ebdrup\nmer til at handle om snævre personinteresser og kun i mindre grad om, hvilket samfund vi ønsker at skabe for os selv og de fremtidige generationer. Its Facebook, stupid! Der er store muligheder i at henvende sig direkte til de unge i valgkampen. Gruppen af unge på 18-21 år udgør ganske vist kun en lille del af de stemmeberettigede, men det er her, at en stor del af tvivlerne skal findes. Samtidig er de unge lettere at påvirke med politiske budskaber i en valgkamp end deres forældre og bedsteforældre, og mange af de unge træffer først valget om, hvilket parti de vil stemme på inde i stemmeboksen. Som Ditte pointerer, er det ikke nok, at lave en politik med fokus på unges udfordringer, man er også nødt til at være de steder, hvor de unge er og tale til dem i øjenhøjde. Ellers kommer man ikke ud over rampen. Facebook er mange unges foretrukne platform, og derfor også det bedste medie til at nå dem. De er vokset op med reklamer og massemedier, og er derfor blevet instinktivt immune. Derfor er det vigtigt, at budskabet er personligt. ”Det er ikke nok blot at oprette en profil eller en reklame på Facebook. Det handler om at bringe sit netværk i spil på de sociale medier. Det fungerer eksempelvis ikke, hvis en kandidat er den eneste, som poster en video. Det fungerer først, når brugerne deler videoen via egne Facebook sider med egne kommentarer til videoen. Så bliver det personligt.” ”Det gode ved Facebook er, at jeg kan se, hvad der virker, og hvad der ikke virker med det samme. Facebook har en statistik-\nfunktion. Her kan jeg danne mig et overblik over, hvem der følger mig på Facebook. Jeg kan se deres alder, køn og hvilken by de bor i. Jeg kan endda se, hvordan de har fundet min side. Om vi har fælles venner eller om de har klikket videre fra f.eks. min hjemmeside, youtube eller google.” Facebook udgør krumtappen i Dittes kampagne. På SU er kampagnebudget begrænset. Ditte remser hurtigt udgifterne op; 200 kr. til et domænenavn, 1.500 kr. til plakater, 2.000 kr. til pjecer. I det hele er der afsat 5.000 kr. Fotograf og hjemmeside bliver klaret af familie og venner. Pt. har Ditte fået 1.057 fans på Facebook på de 6 uger, som kampagnen har været i gang. Til sammenligning har de unge folketingsmedlemmer Ida Auken (SF) og Simon Emil Ammitzbøll (LA) henholdsvis 1.855 og 1.088 fans på Facebook. ”Jeg vil selvfølgelig rigtig gerne i folketinget, men det handler jo ikke om mig. Hensigten er at give ungdommen en stemme i valgkampen og forhåbentlig blive de unges repræsentant på Christiansborg. Der er brug for at sætte fremtidens udfordringer på dagsordnen ved at sætte det lange lys på sundhed, uddannelse, beskæftigelse og økonomi.”\n”Jeg mener ikke, at forbud og kvoter løser særlig meget.” Interviewets afsluttende spørgsmål bliver, hvorvidt Radikale Venstre skal indføre en kvote, der sikrer opstilling af en ung kandidat ved hvert valg. Ditte svarer: “Nej. Det er hensigtsmæssigt at tilstræbe et varieret kandidatfelt, således at vi som parti kan appellere bredt, men jeg mener ikke, at forbud og kvoter løser særlig meget”. 5\nFAKTA: Ditte Søndergaard er 26 år gammel og læser statskundskab på Københavns Universitet. Hun har bl.a. arbejdet for FN, Videnskabsministeriet og Radikale Venstres PolitiskØkonomiske sekretariat på Christiansborg. Hun er hovedbestyrelsesformand for Radikal Ungdom og medlem af Radikale Venstres hovedbestyrelse. Ved det kommende valg er hun folketingskandidat i Københavns Storkreds. Du kan følge Dittes kampagne på www.facebook.com/xditte\nåbent politisk maskinrum i kbh\naf mikkel sarbo / formand for hovedstadens radikale vælgerforening\nI uge 35 etablerer Hovedstadens Radikale Vælgerforening et fuldtidsbemandet politisk maskinrum på Københavns Rådhus. Vi starter søndag d. 28. august kl. 11. Tilmelding via: hovedstaden@radikale.dk\nPolitik skal gøre en forskel! Når vi engagerer os i demokratiet og prioriterer det politiske arbejde, så skal vi være med til at ændre samfundet, så det bliver bedre. Vi skal føle, at der bliver mere lige muligheder for alle. Vi skal se, at der bliver taget bedre hånd om de mest udsatte. Og vi skal mærke, at samfundsudviklingen er bæredygtig. Bare for at nævne nogle få af de områder vi kæmper for. Indrømmet – jeg har jævnligt oplevet, efter et af vore radikale arrangementer, at have haft en lidt ærgerlig fornemmelse af at det vist ikke lige var i dag, vi havde fået ændret noget i dansk politik. Endvidere kredser det politiske mediebillede oftest om ministre og partiledere fra Christiansborg – disses privatliv, gensidige beskyldninger og enkeltsager, hvor de stilles til ansvar. Igen meget langt fra det politiske udviklingsarbejde, som flytter noget. Således kan man lejlighedsvis opleve sådan en fæl demotiverende fornemmelse i maven af, at det der politik udelukkende er beskidte magtkampe mellem samfundets\nmagtcentre, som ikke flytter noget som helst, og at partiarbejde bare er legitimerende beskæftigelsesterapi for de sidste få idealister, som ikke vil se virkeligheden i øjnene. Uanset hvor meget sandhed der måtte være i fornemmelserne, så må vi aldrig give op! Og der er vitterlig meget vi kan gøre – og det er lige netop det vi skal! Derfor er det også en af de vigtigste målsætninger for mit formandskab, at vi finder nye korte veje fra politisk interesse til politisk indflydelse. Ikke mindst på kommunalt niveau kan vi i høj grad være med til at påvirke rammerne for vor egen og vore medborgeres hverdag. Og der er faktisk et særligt vindue lige nu, som vi har besluttet skal udnyttes i en grad, som vi ikke tidligere har prøvet. Selvom alt lige nu står i folketingsvalgkampens tegn, så er synlige politiske resultater noget af det bedste til at indfange vælgere. Derfor har vi besluttet at etablere et fuldtidsbemandet politisk maskinrum på Københavns Rådhus i hele uge 35,\nhvor alle som har lyst kan være med til at understøtte den radikale deltagelse i budgetprocessen i Københavns Kommune. Vi skal både researche og beregne på egne og andre partiets forslag. Vi skal finde på nye forslag og intelligente kompromiser, og vi skal i den grad vinde mediedagsordenen og skabe synlighed om vor politiske indsats, holdninger og resultater. Så kan du finde en time, en dag eller måske ligefrem hele ugen, så meld dig endelig under fanerne via hovedstaden@radikale.dk. På den måde håber vi, at opnå såvel indflydelse og vælgermæssig opbakning, samtidig med at vi opbygger nogle erfaringer, som kan bruges, når vi som bagland skal understøtte de nye folketingsmedlemmer fra hovedstaden, som vi slet ikke kan vente på at få valgt. Således håber jeg at se rigtig mange uanset bopæl- til Budget-proces-kick off på Københavns Rådhus søndag den 28. August kl. 11.00 – og selvfølgelig i folketingsvalgkampen i øvrigt. Dit engagement gør en forskel!\nAf Christian Donatzky, folketingskandidat, kandidatrådsformand\nNu kommer valget snart, og hvis vi skal have væltet det landsskadelige VKO-flertal, er der brug for alle kræfter. Når valget er udskrevet, kommer vi kandidater til at sove få timer, rende rundt til valgmøder og forsøge at få pressens opmærksomhed. Vi har derfor brug for al den hjælp, vi kan få. Det er nu, man som radikalt medlem kan få indflydelse og gøre en forskel. Vi er 12 kandidater i Københavns Storkreds, og selvom vi alle er radikale, så har vi forskellige mærkesager og profiler. Gå derfor ind på www.radikalehovedstaden.dk og find den kandidat, du har lyst til at støtte. Kontakt kandidaten og bliv en del af det radikale hold, der skal fremtidssikre Danmark. Vi glæder os til at valgkæmpe med jer!\nAf Trine Tougaard og Thomas Ebdrup\nSommerferien er ved at gøre sit indtog på Christiansborg, da Radikal Dialog møder Morten Østergaard til en snak om Radikale fingeraftryk under og efter valgkampen. Økonomiske prioriteter Der er flere ting, der kommer til at fylde for de Radikale og økonomien står bestemt ikke nederst, kan vi forstå på Morten Østergaard: ”Efterlønnen kommer fortsat til at fylde meget i efteråret, og så betyder vækst og beskæftigelse meget.” Ifølge ham er vi fortsat inde i en teknisk recession:”Der skal sættes ind på kort og lang sigt, men det er også vigtigt, at det korte sigt ikke skygger for det lange sigt. Vi skal sikre os på de områder, vi skal leve af på lang sigt.” Både uddannelse og forskning er helt centrale brikker for at løfte udfordringen på sigt, understreger Morten Østergaard: ”men ikke desto mindre synes S og SF at have glemt midlerne til forskning, og det er uheldigt”. Satsning på innovation er også centralt, og flere lande er ifølge Morten Østergaard gået ”håndfast” til værks: ”Finland har eksempelvis fået en innovationsguru fra USA til at gå deres system igennem med en tættekam for at finde ud af, hvor man kan støtte innovation bedre. Det er sådan nogle ting der skal til også i Danmark. Sydkorea er et andet godt eksempel, hvor man prioriterer benhårdt på at udvikle potentialer.”\nRegeringsgrundlag og samarbejde over midten\n”Radikale har meldt klart ud at man går efter en ny regering”, understreger Morten Østergaard. Og hvis stemmerne falder rigtigt ved valget, og S og SF går i gang med at forhandle regeringsgrundlag, forventer Radikale da også at blive inviteret. Her forklarer Morten Østergaard, at man møder op med den politik, man har lagt frem; og for Radikale vil der være en bred palet af ting, der skal ind i et regeringsgrundlag. Nogle af de helt centrale prioriteter her er ifølge Morten Østergaard: styr på økonomien og sikring af den fremtidige vækst, udlændingepolitik både mht. rettigheder og rekruttering, uddannelse og råderum for forskning, og endelig en socialplan. Morten Østergaard medgiver, at det nok er nemt at tilslutte sig overskrifterne men ”at djævlen kommer til at ligge i detaljen”. ”Regeringsgrundlaget er jo et arbejdsprogram og sætter prioriteterne for regeringen i regeringsperioden. Det kræver svære og lange forhandlinger”. ”Noget af det hvor jeg tror vi hurtigt kan komme\nVi spørger Morten Østergaard, om regningen for al dette og fremtidens øvrige velfærd, så er betalt med efterlønsreformen, hvilket han svarer nej til: ”nej, der skal blandt også betales for de besparelser, der skal rulles tilbage fra regeringens Genopretningsreform.\noverens med S og SF er på miljø og klima og sundhed”, men han forventer også, at der er andre områder, hvor det kan blive mere udfordrende at finde et fælles fodslag. Han understreger derfor også, at ”Radikale skal ikke for enhver pris i regering.” Vi spørger Morten Østergaard, om det er en reel frygt, at S og SF vil kunne presse indrømmelser ud af Radikale ved at true med at samarbejde med DF i stedet. ”DF som alternativt socialt flertal er da helt klart en overvejelse”, mener Morten, ”men jeg tror dog ikke, at S tør det på det lange sigt”. På spørgsmålet om Radikale selv, som støtteparti i en S-SF regering, kunne finde på at skabe et alternativt flertal på eksempelvis økonomiske prioriteter, svarer Morten Østergaard: ”Der er jo altid muligheder for at have flertal udenfor regeringen. Men det er jo ikke det, man vil sigte efter som støtteparti. Det er jo også et stort ansvar”. Vi kan ikke lade være med at spørge Morten Østergaard om stemningen i S og SF er dalet i forhold til det fremtidige samarbejde efter efterlønsaftalen. Det afviser Morten dog: ”Det der drev værket var jo muligheden for at realisere en radikal mærkesag, som ikke ville være realistisk ellers at gennemføre. Det var ikke for at bedrive anskuelighedspolitik over for S og SF. Men udfaldet er dog også vigtigt, for ”summa-summarum har dette jo ikke svækket en ny regering. Tværtimod. Alt tyder jo også på at valgbonus’en gik til de ”forkerte”, og at Radikale har trukket stemmer over midten. Og derfor har S og SF nok også meget hurtigt omstillet sig til en ny virkelighed.”\nOg så er der brug for en reform af skattesystemet”. Det betyder ifølge Morten, at vi på den ene side skal skrue op for de grønne afgifter, øge skatten på boliger og nedsætte rentefradraget, og på den anden side skal sænke skatten på arbejde. ”Vi skal bort fra den tanke, at boligejerne skulle være en truet biotop”, understreger Morten; ”det handler, ikke om at gøre livet surt for boligejerne. Det er klart, at det hænger sammen: hvis vi hæver skatten på boliger, skal vi sænke skatten på arbejde”.\nPå spørgsmål om hvornår valget så kommer, svarer Morten prompte: ”det bliver udskrevet den 6. september, så vi går til valg den 27. september”. Men altså først sommerferie, hvor der skal lades op; og så sommergruppemøde til august, hvor man blandt andet kan se frem til nye Radikale udspil om produktivitetsforbedringer i den offentlige sektor. 7\nen nestor takker af Når valget kommer, tager Niels Helveg Petersen afsked med Folketinget. Han har været medlem stort set uafbrudt siden 1966, hvor han som bare 27-årig første gang blev valgt til folketinget.\nDer er dog sket en del, også hvad valgkampe angår, siden 1966. Radikal Dialog har derfor spurgt Niels Helveg Petersen om, hvordan valgkampen har udviklet sig i de år, han har levet af politik på højeste niveau.\nMedierne spiller som bekendt en stor rolle i valgkampen. Har du oplevet en ændring i deres dækning? Hovedspørgsmålet i medierne er nu som før spillet om magten. Hvem skal regere? Og hvad vil aktørerne med magten? Den store forskel fra før til nu er tempoet og omfanget i mediedækningen. Der er deadline i medierne hvert minut døgnet rundt. Da jeg blev valgt første gang i 1966, var der én Tv-kanal og 3-4 radioaviser i døgnet. Morgenbladene havde deadline ca. kl. 22.00. BT og Ekstrabladet havde deadline ved 4-tiden om morgenen og de store provinsaviser, der var eftermiddagsblade kl. ca. 11 om formiddagen. Det var det. I dag er det som bekendt ganske anderledes. TV\nAf diana bang-udesen og ellen marie vestager\nNews udkommer hele tiden, og det gør også radio og alle de netbaserede medier. Antallet af ”historier” er som konsekvens stærkt øget; de forskellige medier specialiserer sig og insisterer på deres egne vinkler og emner.\nDer bliver talt meget om, at valgkampe i dag er ens og kører efter spindoktorernes/ presserådgivernes manuskripter. Er du enig i denne vurdering, eller synes du, de ideologiske forskelle mellem kandidaterne afspejles i deres måde at føre valgkamp på? De ideologiske forskelle afspejles udmærket i partiernes emnevalg og metoder. DF taler ikke meget økonomi; til gengæld taler de uophørligt om alle spørgsmål, der vedrører fremmedhed. Fremmede her i landet, fremmede ved vore grænser; fremmede i udlandet DF ikke bryder sig om, som f. eks EU. K taler om skattenedsættelser for at signalere større frihed for erhvervslivet. V forekommer fanget i en ideologisk fælde. De liberale instinkter er spærret inde i et bur, skabt af Anders Fogh Rasmussen, hvis vej til magten var brolagt med løfter om, at V kunne og ville udvikle den offentlige sektor lige så meget som S. Principielle liberale synspunkter fra højskoletiden om åbenhed, tolerance og mangfoldighed er foldet helt sammen af hensyn til samarbejdet med DF. S og SF påstår, at den offentlige sektor er skåret ned - hvad den objektivt set ikke er - og van-\nrøgtet - hvad der udmærket kan argumenteres for. Bl.a. på områder som socialpolitik og klima og miljø. RV’s budskaber er klassisk radikale: Økonomisk ansvarlighed parret med traditionelle liberale og radikale ideer i fremmedpolitikken og retspolitikken.\nI dag er de sociale medier en mulighed for kandidaterne til at vise deres personlighed på - deres ’sande jeg’. Hvad gjorde man før for at brænde igennem som menneske? Det er mit syn, at der med tiden altid sker en slags selvafsløring, hvis man er ofte i medierne. Man kan ikke skjule sig. Jeg husker en særlig afart af dette fænomen, da jeg engang i midten af 7o’erne så et tv-program, hvor den senere franske præsident Mitterand blev interviewet i halvanden time af fire førende franske journalister. De spurgte stilfærdigt og sagligt, men da tiden var gået havde seerne et godt billede af manden. Jeg brød mig ikke særskilt om billedet af politikeren og mennesket Mitterand, men det interessante er, at man ikke kan skjule sig i et langt interview. Det samme gælder, når man hyppigt er i medierne. Befolkningen ender med at have et nogenlunde retvisende billede. Personligt synes jeg ikke at anvendelsen af sociale medier giver adgang til i særlig grad at se ”det sande jeg”, hvad dette så måtte være. Mit sande jeg er ikke kun et image i medierne. Det er også mit jeg som far, i familien og med vennerne, ved skakbordet og på tennisbanen.\nDet er min opfattelse, at indtil nu har de sociale medier ikke spillet nogen særlig politisk rolle her til lands. Det kommer de muligvis til - den tid den sorg. Under alle forhold bliver det efter min tid som politiker.\nNår man læser de forskellige blogs, kommentarer til artikler m.v. er det tydeligt at se, at enkeltsager fylder meget i vælgernes bevidsthed. Har det betydet en ændring i politikernes adfærd - er de i højere grad bange for at træde ved siden af i dag, end de var tidligere? Enkeltsager har altid fyldt meget i den politiske debat mellem partierne. Enkeltsager har den egenskab, at den enkelte politiker gennem sin stillingtagen til enkeltsager, der optager mange mennesker på samme tid, på en letforståelig måde kan belyse sin generelle politiske holdning. Problemet med enkeltsager er til gengæld, at de er så flygtige. De glemmes hurtigt og afløses uafladelig af nye. Meget få sager huskes i længere tid. Totalbilledet af politikere, der dyrker enkeltsagerne, bliver derved ofte ganske flimrende, men nogle få er i stand til at tegne en hel figur ved stort engagement i enkeltsager. Erhard Jakobsen havde den evne. Han kunne gribe et synspunkt eller en enkeltsag i luften og med få streger få et helt billede ud af det - ganske som store malere og tegnere kan. Det er et særligt talent - ikke mange er udstyret med det.\nbrugsanvisning i stemmeafgivning\nDer findes grundlæggende tre forskellige valgmåder - hvis der altså holdes valg. Der er systemer med valg som er rene ritualer til gunst for den siddende elite, som for eksempel det gamle DDR/ Østtyskland. Og så er der de to hovedmodeller: flertalsvalg i enkeltmandskredse og. forholdstalsvalg. Ved enkeltmandsvalg – England og USA – får kandidaten med flest stemmer mandatet. Om det så kun er med ”relativt flertal” - d.v.s. flere stemmer end enhver af de andre. Mange stemmer går spildt. Systemet fører ofte til et topartisystem. Danmark havde denne model indtil 1920. Systemet kan nuanceres (Frankrig) ved en 2. runde, hvor de to kandidater med flest stemmer går videre. Forholdstalsvalg findes i forskellige modeller med meget forskellige spærregrænser: 2 % i Danmark, 5 % i Tyskland og 10 % i Tyrkiet. Det danske system giver vælgeren mulighed for at give sit kryds mere vægt ved at stemme personligt. En mulighed som for eksempel slet ikke findes i det særdeles demokratiske Norge, hvor partiets liste angiver den rækkefølge, som kandidaterne bliver valgt i. Den fjerner jalousi mellem kandidaterne og bidrager til partimæssig samling. Valgloven giver i Danmark mulighed for flere opstillingsmodeller: 1. Partiliste, som bruges af Enhedslisten. Den sikrer, at partiets foretrukne kandidat vælges og suppleantrækkefølgen er næsten givet på forhånd. Dansk Folkeparti bruger også visse steder metoden. 2. Kredsopstilling, hvor partistemmerne i den enkelte opstillingskreds tilfalder kredsens kandidat. Det er altså en fordel at blive opstillet i en kreds med mange partistemmer. Ikke nødvendigvis en stor kreds. Bruges ikke meget mere. 3. Sideordnet, hvor de personlige stemmer spiller en større rolle. Bruges af de fleste partier, fordi der i Danmark har udviklet sig en forestilling om, at det er meget vigtigt for demokratiet, hvis vælgerne kan stemme personligt. En indirekte følge er, at partiernes indflydelse svækkes. Tilhængerne taler henført om forde-\nlen ved at vælgeren direkte bestemmer. Virkeligheden er en anden. Sideordnet optræder i to grundmodeller plus en variant. Den rene sideordnede indebærer, at kandidaterne i hele storkredsen står i den samme rækkefølge - d.v.s. den alfabetiske. En variant, som Liberal Alliance bruger: Én kandidat er nomineret i samtlige opstillingskredse. En officiel spidskandidat. Eller der kan opstilles således, at alle kandidater er nomineret i hver deres egen kreds og derfor står øverst i den kreds. En fordel, hvis partiets har mange stemmer i netop den kreds, idet partistemmerne fordeles efter kandidaternes procentvise andel af stemmerne i den enkelte kreds. Det er nemlig ikke det samlede personlige stemmetal i storkredsen, der afgør valget, men fordelingen i hver opstillingskreds taget for sig. Efter 2007-vaget sidder der otte medlemmer i Folketinget, som blev valgt, selv om de ikke havde flest personlige stemmer. I den radikale gruppe to: Bente Dahl og Simon ”Samuel-søn”. Invester din stemme bedre end de andre gør Det er tankevækkende, at færre end halvdelen af vælgerne i Danmark bruger muligheden for at stemme personligt, idet de alene stemmer på partiet. Ved valget i 2007 stemte 59 % af de radikale vælgere alene på partiet. Og ikke personligt. Vil du altså give din stemme mere vægt, så stem personligt. Vi ved fra tidligere valg, at der er visse lovmæssigheder, der med stor sandsynlighed gentages fra valg til valg. Siddende MF´ere starter med et forspring. De kendte er kendte, men offentlige fejl rammer også de kendte hårdere. For eksempel hastighedsbilisten Jakob Buksti. Ved sideordnet opstilling får især kvinder et betydeligt forspring. Det kan blandt andet forklares ved, at der er opstillet færre kvinder end mænd, samtidig med at en større andel af de kvindelige vælgere foretrækker at stemme på deres eget køn. Forestil dig, at valglisten kun havde forbogstaver og efternavne. Eller at den kun havde kandidatens alder og erhverv! Ingen synes at have navnet Abeltoft, så hedder du Yttesen og ønsker at blive valgt, så lav navneskift 10\nuanset dit køn, fordi kandidaterne anføres alfabetisk, så det er en fordel at stå højt oppe. Yttesen er yt! En udbredt fejlopfattelse er, at kandidaterne bliver valgt i opstillingskredse. Vent til valgaftenen, for så vil du høre journalisterne buldre løs med denne misopfattelse. MF´ere bliver valgt i storkredse - uanset opstillingsformen! Vil du derfor give din stemme større vægt, så husk, at der sikkert er nok, der stemmer på den mest kendte kandidat i dit område, så det behøver du ikke. I Nordsjælland fik Margrethe Vestager f. eks. 71 % af samtlige radikale stemmer, mens de andre kandidater fik 8 %, så her kunne du påvirke suppleantrækkefølgen, for gruppeformanden skal såmænd nok blive valgt - med eller uden din stemme. I Danmark har vi næsten rent forholdstalsvalg, men mandaterne er efter grundlovens bestemmelse fordelt efter folketal, areal(!) og vælgertal, hvilket indebærer, at havde vi haft rent forholdstalsvalg i 2007, var Manu Sareen blevet valgt i Hovedstaden, mens Johannes Poulsen (opstillet i den vestjyske storkreds) ikke var kommet ind. Men det er en finurlighed, som det vil kræve en studiekreds at forklare. Vil du bruge din stemme bedst, så gør følgende: 1. Stem radikalt, 2. Stem på dig selv, hvis du er opstillet, 3. Stem personligt under alle omstændigheder, 4. Stem på den kandidat, som måske bliver valgt som nr. 2 eller måske bliver suppleant, 5. Du skal bruge blyanten i stemmeboksen, for ellers bliver din stemme ugyldig, 6. Og gå så glad til valgaften og følg resultaterne på TV. Måske går det os efter fortjeneste? Søren Bald, partsanalytiker\nREGIONSFORENINGEN Tema: folketingsvalg 2011\nKære radikale i region Hovedstaden Her i den sidste sommerferieuge ser det ud til, at den konservative trepartiregering nu vil nedlægge de regioner, som for få år siden var Venstres barn. Fra radikal side må vi fokusere på, hvad der er, vi vil med regionerne, hvordan de gør det bedre at leve i Danmark. Det konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti vil en stærk stat, og det støtter det tidligere liberale parti Venstre dem tilsyneladende i nu. For os radikale må det være vigtigt, at de offentlige opgaver løses effektivt og tæt på borgerne. Regionerne varetager en række opgaver, der er for store til at ligge i kommunerne, men de vil komme til at ligge for langt væk fra borgerne, hvis staten skulle varetage dem. Det drejer sig om sundhedsområdet (både de alment praktiserende læger og sygehusene), de specialiserede sociale tilbud til borgere med handikap, som der ikke er ret mange af i hver kommune, miljøområdet, erhvervsudviklingen og den kollektive trafik.\nDer har hidtil manglet en samlet radikal politik for, hvad et er vi vil med regionerne. Vi er nu ved at være færdige med at skrive et udkast til et radikalt regionspolitisk program i en arbejdsgruppe med alle de syv radikale regionalrådsmedlemmer og repræsentanter for Radikale Venstres fem regionalbestyrelser og en repræsentant for Radikal Ungdom. Vi mener klart at der er behov for et folkestyret administrativt niveau, der ligger mellem kommunerne og staten. På mange måder er regionerne en stor succes. Det er lykkedes på blot få år at ændre sygehusvæsnet radikalt i alle regioner, så det har fået en kapacitet og udbredelse, der sikrer behandlinger af højeste kvalitet og hurtig hjælp i tilfælde af akut sygdom eller ulykke. Patienttilfredsheden med behandlingerne er meget høj. Der er fem regioner. De fire regioner uden for region Hovedstaden har med stor succes arbejdet på erhvervsudvikling på en måde, der rækker videre end det, den enkelte kommune kan gøre. Resultaterne er spændende, og vi bør i region Hovedstaden arbejde på samme måde. Vi har brug for, at der tænkes større end Københavns kommune, hvis vi skal skabe udvikling igen i vores region.\nDen regionalpolitiske gruppes udkast til program er ikke skrevet for os selv. Vi vil meget gerne høre din mening og dine forslag. Det har du nok allerede haft mulighed for, når du læser dette. Vi vil sende udkastet til program ud til dig per mail og lægge den ud til diskussion på radikale.dk Vi glæder os til at høre din mening og dine forslag. Mange venlige hilsner, Lars Heide\npolitik i et andet gear\nAf ole sig / formand for bornholms radikale venstre\nFolkemødet 2011 på Bornholm, blev blandt andet til historien om statsministeren, der med hasarderet kørsel fik væltet de socialdemokratiske hindbærsnitter og derfor måtte give kvajekage. Det blev også til historien om, hvordan Morten Østergaard tværede Peter Skaarup i en DJ-battle, og hvordan Margrethe Vestager reddede sig en forkølelse på en vindblæst men smuk scene midt i Allinge by. Alt sammen festligt, fornøjeligt og vældigt folkeligt. Men samtidig blev Folkemødet 2011 også arena for mere end 200 seriøse og interessante politiske debatter fordelt over tre dage. Det var storslået og spændende, og jeg kan kun opfordre til at alle I politisk interesserede derovre straks booker plads i kalenderen til næste års Folkemøde. Det bliver stort.\nJohs. Sørensen, Karen Lumholt og Lars Christensen er klar og venter på Margrethe Vestager.\nLæs mere på www.folkemødet.dk\noverskrift de små reformers skønhed\nIngen sommer uden en frisk dødsdom over regionerne.\nIngen sommer uden en frisk dødsdom over regionerne. Denne gang er det Dansk Folkeparti, der er årets glade regions-bøddel. De mener ligningen er såre simpel: Uden regioner, mindre administration – og med mindre administration, flere penge til sundhed. Men heller ikke her kan verden sættes på simpel formel. Og den store strukturreform er lige så lidt som sidst den store mirakelkur.\noverskrift Sundhedsvæsenets udfordringer overstiger langt spørgsmålet om regionernes eksistens. Nedlægges regionerne, skal de erstattes af en statslig eller kommunal administration. Jovist, der kan spares et sæt politikere. Men hvis det er den store gevinst, er det i bedste fald ligegyldigt. I værste – og mest realistiske – fald er det et farligt resursespild med kun patienterne til at betale. Strukturkommissionen viste, at det i sig selv ikke løser ret meget at flytte rundt på myndigheds- og driftsherreansvaret. Store myndighedsreformer har aldrig haft nogen påviselig effekt. Det har derimod strømmen af små – måske mindre spektakulære - tiltag, der kan effektivisere og forbedre driften.\noverskrift Det britiske sundhedsvæsen er et godt eksempel. Her har reformerne stået i kø – og ventelisterne er fortsat alenlange. Omvendt har det danske sundhedsvæsen måske ligefrem haft gavn af den strukturreform-ro, der har strakt sig fra kommunalreformen i 1973 til strukturreformen i 2007. Det har givet vores sundhedsansvarlige mulighed for at fokusere på patienterne og behandlingen. Lad os derfor dyrke de små reformer. En af sundhedsvæsenets største udfordringer\ner sammenhæng. Det er behandlingsforløb, hvor patienter oplever at praksislæge, hospital og kommune præcis ved, hvem der gør hvad – og hvor patienten ikke skal starte forfra med sin sygdomshistorie, scanninger og undersøgelser. Problemet er, at vi har opfundet et sundhedsvæsen, der i sin grundkonstruktion er hån mod enhver ambition om sammenhæng. De tre nøglespillere i sundhedsvæsenet – praksislægerne, hospitalerne og kommunerne – drives efter hvert deres system med hvert deres sæt incitamenter. Praksislægerne adlyder kun deres overenskomster. Kommunerne styres af et sæt takster, der gør patienter til en udgift for dem. For regionerne er det omvendt. De tjener penge, hver gang et af deres hospitaler behandler en patient. Det giver sammenhængen brutalt dårlige vilkår. Læg dertil, at ingen kan bestemme over de andre. Så hvis regionen mener, at kommunerne forsømmer psykotiske patienter med behov for behandling mod misbrug, kan regionen ingenting gøre. Omvendt er kommunerne magtesløse, hvis de mener ældre patienter udskrives for tidligt til den kommunale hjemmesygepleje. Dette problem skal fremtidens sundhedsvæsen løse. Der skal mere bordende ind i patientforløb, der går på tværs. Så i stedet for at bruge al kraft og saft på at flytte driftsherreansvaret fra regioner til stat eller kommuner, tænk langt mere jordnært og konkret, fx: Klart forløbsansvar: Lad os få en forløbsansvarlig læge eller anden sundhedsperson for i første omgang mere komplekse patienter. Dvs en læge (eller evt. anden sundhedsperson), der følger patien13\nten fra det øjeblik, patienten kommer ind ad døren, til patienten er færdigbehandlet og tilbage i eget hjem eller i kommunalt tilbud. Den nuværende kontaktpersonordning på hospitalerne er for svag – og fungerer endnu ikke. Den fremtidige forløbslæge skal have mandat til at følge Af og X kunne blande sig i behandlingen – også når den foregår på en anden afdeling. Forløbstakster: Vi skal have indført takster, der udløses på tværs af hele patientforløb. Dvs. hvor såvel praksislæge som region og kommune betales for det samlede veludførte forløb. En samlet takst vil give alle en tilskyndelse til at optimere forløbet, fx bruge hinandens undersøgelser og resultater. Den ville sikre et økonomisk og fagligt fællesskab om den enkelte patient. Fælles IT: Vi har endnu ikke et ITsystem, der binder hospitaler, praksissektor og kommunerne sammen i ét univers. Sålænge oplysninger om patienter, deres helbred, medicin og behandling ikke er fælles gods hos egen læge, kommune og hospital er sammenhæng svær. Her skal vi Af X investere. Sådanne tre konkrete forslag lyder måske af mindre end en ny storstilet kommunalreform. I praksis vil de tre forslag hjælpe danske patienter langt mere end nye langstrakte øvelser med at møblere rundt på ansvaret for at drive det danske sundhedsvæsen.\nårsmøde i region hovedstaden\nAf anne damsgaard manniche\n29. maj 2011 afholdt regionsforeningen årsmøde i Kulturstationen Vanløse. Desværre havde ikke så mange fundet vej – det er ellers en god lejlighed til at diskutere hospitalsplaner, problemer med regional udvikling m.m. Et stort plus var imidlertid, at flere nye medlemmer var mødt op.\nFormand Lars Heide havde været på universitetsophold i foråret, så næstformand Mads Friis Thomsen har været konstitueret formand i Lars’ fravær. Det har han klaret forrygende. Hjemkommen fra USA genoptog Lars Heide sin post. Da bestyrelsesformanden, næstformanden og bestyrelsen er på valg hvert år, stillede Lars op til genvalg – og blev det med akklamation. Næstformanden blev ligeledes genvalgt med akklamation. Bestyrelsen: (listet efter antal stemmer) Lene Knüppel Anne Damsgaard Manniche Asger Rønn Jensen Lartey Lawson Flemming Juelsholt. 1. suppleant: Doug Johnson 2. suppleant: Annette Rolsting. Revisor: Søren Kornum Revisorsuppleant: Martin Iversen. Kirsten Lee berettede fra regionsrådet. Der er nu fremlagt en ny hospitalsplan – HOP 20. Frederiksberg, Helsingør og Frederikssund hospitaler nedlægges pr. 2020, og de små skadestuer nedlægges. Det kommende hospital i Hillerød vil blive fleksibelt bygget, da der løbende kommer nye behandlingsmetoder. Rent trafikalt arbejdes der på at få optimeret tilgængeligheden til hospitalet Under den efterfølgende debat blev adskillige, relevante emner bragt op. Bl.a. diskuteredes rehabilitering af hjerneskadede og andre, der hjemsendes fra hospitalet. Dette har der været en del tilpasning med i forhold til kommunerne – hvad skal være regionernes ansvar, og hvad skal være kommunernes? Den nytiltrådte bestyrelse takkede Doug Johnson og Henning Makholm for deres store indsats med en lille erkendtlighed. Så kom og vær med næste år. Der serveres forfriskninger – og i år havde næstformanden sørget for et eksorbitant udvalg af kager.\nAf Lone Loklindt, Rådmand i kommunalbestyrelsen på Frederiksberg og folketingskandidat i hovedstaden\nDet 21. århundrede er i fuld gang. Danmark står over for enorme udfordringer, og vi skal have mod til at møde fremtiden.\nEfter 10 år med VKO er Danmark kommet ud på et sidespor. Det gælder økonomi og konkurrenceevne. Det gælder retspolitik og holdningen til internationale konventioner. Og det gælder klima og miljø, hvor vi har mistet momentum. Det skal vi lave om på. Vi skal gøre op med en kultur hvor befolkningens frygt og statens kontrolmani er de mest styrende faktorer for samfundsudviklingen. Vi skal turde træffe beslutninger, som peger ind i fremtiden – også selv om de er upopulære. Det vil jeg bidrage til, hvis jeg bliver valgt ind i Folketinget, men også fra den platform som min plads i Frederiksberg kommunalbestyrelse indebærer. En af de førstkommende anledninger bliver budgetforhandlingerne fra slutningen af august. Her vil jeg gå efter størst mulig fodslag med de radikale BRmedlemmer i København for at understøtte partiets synlighed. Grøn og global Nationalt har vi brug for en ny økonomisk politik, der ikke er hverken rød eller blå – snarere grøn og globalt orienteret. En holdbar økonomi klares ikke med hverken 12-minutters-løfter eller skattelettelser alene. Samtlige økonomer er enige, men vi Radikale er paradoksalt nok de eneste, der tør sige det: Boligskatten kan ikke blive ved med at være en hellig ko i dansk politik. Vi skal øge arbejdsudbuddet og investere mere i uddannelse, innovation og bæredygtig vækst. Vi skal have en mere åben tilgang til det fremmede og det nye, og vores børn skal kunne forstå andre kulturer og sprog. I kommunalbestyrelsen har jeg for nylig foreslået kinesisk og arabisk som ekstra tilbud til de store elever. Så vi kan udnytte resurserne hos de tosprogede med arabisk\nbaggrund og udvikle kendskabet til Kina, verdens største vækstmarked. Men allerhelst så jeg, at vi kunne skabe kimen til en international folkeskole, hvor flere fremmedsprog og interkulturelle kompetencer vil være en integreret gevinst.\nom, at vi skal have en stærk kulturscene, der kan inspirere os og udfordre vores vanetænkning og vores værdier. Så vi hele tiden udvikler vores samfund inden for alle områder, fra miljøområdet til socialområdet, fra erhverv til uddannelse og forskning.\nPå det seneste har jeg sat fokus på Frederiksbergs elendige indsats i forhold til iværksættere. Med store uddannelsesinstitutioner kan vi gøre meget mere for at nurse de unges iværksætterlyst, og i den kommunale forvaltning skal der være risikovillighed over for netop denne gruppe.\nMen kultur handler også om at styrke sammenhængskraften i vores samfund. Det handler ikke bare om, at nogen skal kunne gå forrest. Det handler også om, at vi skal have alle med.\nI samme åndedrag er det lykkedes på initiativ af Radikale Venstre at få vedtaget en strategi for at fremme socialøkonomiske virksomheder, så de med innovative og lidt skæve metoder kan bidrage til nye velfærdsløsninger i kommunen. Ingen børn i fængsel En anden mærkesag er en anstændig retspolitik, hvor vi ikke sender børn helt ned til 14 år i fængsel. Varetægtsfængslingen er steget med 77% siden VKO-flertallet tog over. Vi har i dag flere uden dom i fængslerne end nogensinde før. Dét skal vi lave om på. Jeg vil arbejde for en retspolitik, der bygger på faglig viden og holder sig langt fra kanten af konventionerne. Børn skal ikke sidde i fængsel. Det er ren symbolpolitik og strider mod al fornuft. Det gælder også det nye pointsystem. Retten til familieliv er universel, og pointsystemer skal ikke afgøre, om danskere kan bo i Danmark med ægtefælle og børn. Alle skal med Vi skal skabe velfærdsøkonomisk værdi af kulturindsatsen. Det handler selvfølgelig 15\nI de sidste 10 år er skellet mellem rig og fattig blevet større. Der er skabt en stigende ubalance mellem de store byer og udkantsdanmark. Mere end 20 procent af de unge får ikke en ungdomsuddannelse. Det halter med de digitale kompetencer. Og fordelingen af sundhed mellem sociale grupper er helt skæv, fedmeudbredelsen taler jo sit tydelige sprog. Vi skal bruge folkeoplysningen til at skabe nye kulturkompetencer. Ved at investere i biblioteker, højskoler og idrætsforeninger – og naturligvis i folkeskolen. Jeg har intet imod, at vi tester vores børn, men der er i lige så høj grad brug for, at vi relancerer den uformelle læring. Vi har modet Danmark skal være et åbent land. Ikke under parolen åbne grænser og lukkede kasser. Nej, vi vil et åbent og imødekommende Danmark. Vi tør se fremtiden i øjnene. Vi tør se enhver udfordring som en chance for at skabe et bedre samfund. Vi tør sige ja til globalisering og de forandringer, det medfører. Og vi tør holde fast i kvaliteterne i vores samfund. En ny regering er vigtig, men en ny politik med radikal farve er endnu vigtigere. Jo flere mandater, jo mere radikalisme. Denne gang skal det lykkes.\nlandsmøde 2011 Radikale Venstre holder landsmøde 2011 Den 10. - 11. september, på Hotel Nyborg Strand Landsmødet er åbent for alle medlemmer og for pressens repræsentanter. Kun de til landsmødet valgte delegerede har stemmeret. Tilmelding er en forudsætning for deltagelse.\nTilmelding og betaling på radikale.dk/lm11: Tilmelding og bestillinger af forplejning er bindende. Vær opmærksom på, at der kun kan tilmeldes én person pr. mailadresse. Bekræftelse på tilmeldingen tilsendes pr. mail. Har man ikke adgang til internettet, eller har man ikke en personlig mailadresse, kan vi undtagelsesvis tage imod telefonisk tilmelding på 33 37 47 81. Værelsesbestilling foretages direkte hos Hotel Nyborg Strand 16\nAf Charlotte Burgess, EP-kandidat for Københavns Omegns Storkreds\nNyt fra EU-fronten Selvom efteråret i høj grad vil stå i valgkampens tegn, er der grund til at løfte blikket og kigger ud over grænsebommene til Europa.\n1. januar 2012 overtager Danmark EUformandskabet og til den tid kan vi meget vel sidde i regering eller udgøre det parlamentariske flertal. Derfor er det vigtigt, at vi har taget stilling til nogle af de emner, der vil være på dagsordenen under formandskabet. EU’s flerårige budget Det vigtigste emne under det danske formandskab bliver forhandlingerne om EU’s budget for 2014-2020. For at det nye budget skal kunne træde i kraft 1. januar 2014 skal de væsentligste elementer være forhandlet på plads under det danske formandskab. Et af de store strids-spørgsmål bliver størrelsen af budgettet. EU-kommissionen lægger op til en stigning, men mange lande vil ønske, at også EU udviser mådehold i en tid hvor der skæres i de nationale budgetter. Et andet område der helt sikkert vil blive genstand for tovtrækkerier er spørgsmålet om størrelsen af EU’s landbrugsstøtte. Danmark og en række andre nordeuropæiske lande ønsker landbrugsstøtten reduceret, hvorimod en række syd- og østeuropæiske lande ønsker det eksisterende niveau opretholdt. Endelige er der spørgsmålet om hvor pengene skal komme fra. EU-kommissionen har foreslået, at der indføres en skat på finansielle transaktioner, som skal erstatte en del af de midler der i dag kommer fra medlemslandene. Der vil helt sikkert blive store diskussio-\nner om en sådan skat vil få investorerne til at gå uden om EU og om EU skal kunne opkræve skat. Vær med til at sætte dagsordenen For at kvalificere den radikale holdning til EU’s budget afholder vi en workshop for alle interesserede medlemmer. Workshoppen holdes i midten af september i Hovedstadens Vælgerforenings lokaler i Kronprinsessegade 20. Den præcise dato vil blive annonceret i radikalenderen og det ugentlige nyhedsbrev fra vælgerforeningen.\nChristiansborg hvor der vil være oplæg fra eksperter og debat blandt danske EUpolitikere. Konferencen vil blive annonceret på diverse sites og forskellige medier. Kunne tænke dig at deltage, så skriv til: charlotte.burgess1911@gmail.com\nVæk med forbeholdene! Et emne der vil påvirke den hjemlige debat under formandskabet er vores forbehold. I Radikale Venstre mener vi, at Danmark skal af med forbeholdene da vi bør tage fuldt og helt del i det europæiske samarbejde. Særligt retsforbeholdet begrænser Danmarks indflydelse. Siden indførelsen af forbeholdet i 1993 er omfanget af samarbejdet på det retslige område vokset og dermed er Danmarks indflydelse på vigtige emner som flygtninge- og indvandrerspørgsmål, bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet reduceret. I Radikale Venstre mener vi ikke at disse store problemer løses ved etablering af grænseposter men ved et tæt europæisk samarbejde. Konference på Christiansborg om retsforbeholdet For at sætte fokus på konsekvenserne af det danske forbehold og få sat gang i den hjemlige politiske debat afholder vi den 6. december 2011 en konference på\nworkshop: Hovedstadens Radikale Vælgerforening’s workshop om EU’s budget afholdes i midten af september i Hovedstadens Vælgerforenings lokaler i Kronprinsessegade 20.\nKonference: Hovedstadens Radikale Vælgerforening’s konference om retsforbeholdet afholdes d. 6. december på Christiansborg.\nfokus på hovedstaden En ny Regering må sætte fokus på hovedstaden, vækst og infrastruktur SOM radikale københavnere bør vi have særligt ét ønske til vore politikere på Tinge og til den kommende Regering – de skal slås for bedre vækstbetingelser og bedre infrastruktur i Hovedstaden. Og ikke kun for hovedstadens skyld men for hele Danmarks skyld. Valg på vej Når du læser dette er valget enten netop udskrevet eller uundgåeligt lige på trapperne. Også fra Rådhuset følger vi det med.\nhvor problemerne er størst. Alene på trængslen på hovedstadens indfaldsveje tabes 9 milliarder kroner årligt, fastslog OECD allerede for et par år siden. Og det tal er ikke faldet siden, hvilket fik OECD til at forslå trængselsafgifter enten i form af bompenge eller den noget mere intelligente løsning ved roadpricing. Et tiltag som naturligvis skal følges op af forbedret offentlige transportmuligheder. Tanken er naturligvis at flytte transport fra privatbilisme til offentlig transport og skabe større smidighed i trafikken. Men også et tiltag som den nuværende Regering pure har afvist.\nTrængsel Når man ser de tætte bilkøer på vej mod København hver morgen og det store mylder i tog og bus for at komme til Københavnske arbejdspladser, kan man undre sig over at endnu en motorvej i Jylland skulle optage politikerne i Folketinget mere end infrastrukturen i Hovedstaden. Man får let mistanken om Folketingspolitikere, der hypper deres vælgeropland i stedet for at sætte ind der\nVækst Og der er brug for at gøre noget ved trafikken – ikke bare på grund af det høje partikelniveau. Men også fordi det koster vækst. Og vækst har vi brug for. Og skal vi skabe vækst i Danmark skal vi starte i Hovedstaden. OECD fastslår at skabes der 100 arbejdspladser i Hovedstadsområdet, kaster det 20 af sig i provinsen. Det omvendte er ikke tilfældet. Med andre ord, der er for hele landet rigtig god ræson i at\ninvestere i Hovedstaden. København skal ikke konkurrere med Århus og Odense. København skal konkurrere med National plan for Hovedstaden. Men først og fremmest kræver det en samlet plan for København og regionen med gennemslagskraft. Og det kræver politisk vilje og politisk handlekraft. Ja man kunne næsten ønske sig en ”københavnerjunta” i Folketinget. Politikere der vil arbejde for Hovedstadens vækst og infrastruktur. For vores alle sammens skyld. ”For vi tænker på andre end dig”.\nnyt fra østerbro bydelsforening\nradikale indsatser og visioner\nØsterbro Bydelsforening inviterer alle medlemmer til at møde beskæftigelsesog integrationsminister Anna Allerslev, og debattere, hvad der i de kommende år bør være de højest prioriterede indsatser og visioner for Østerbro. Mandag d. 22. august kl. 19.30 - 21.30, på Café Nordlys på Melchiors Plads. Udgangspunktet for debatten vil være dels den eksisterende bydelsplan for Østerbro og dels de nuværende radikale fokusområder for København: Den Omsorgsfulde Storby, Den Levende Uddannelsesby samt Den grønne Vækst- og innovationsby. Østerbro er i disse år en bydel i rivende udvikling, både fysisk og socialt, og flere projekter er enten i gang eller på tegnebrættet. Vi ønsker en debat om Østerbro ikke kun med udgangspunkt i konkrete projekter (jf. ovenfor), men også med en mere overordnet visionær vinkel: Hvad skal i fremtiden være bydelens identitet? Skal Østerbro være mere sprælsk, mere rekreativ, mere mangfoldig, mere inkluderende eller bare mere mondæn? Hvis dette lyder interessant, så kom og vær med til at forme den radikale politik for Østerbro. Der er spisning (for egen regning) inden mødet fra kl. 18.30-19.30. Tilmelding til mødet er ikke nødvendig, men af hensyn til køkkenet må du meget gerne sende en mail til jesperm81@ gmail.com, hvis du regner med at deltage i spisningen.\nvidste du? Til Radikal Ungdoms landsmøde 2010 oprettede vi et nyt temaudvalg om køn og seksuelle minoriteter, forkortet RUUSK (Radikal Ungdoms Udvalg for Seksualitet og Køn). Det fik vi mange reaktioner på. Mange var positive, nogle temmelig fordomsfulde, men langt de fleste spurgte om det ikke var ret perifært og ”om der overhovedet var noget tilbage at kæmpe for”. Det mener vi nu der er – og det er faktisk ikke småting. Vidste du fx at ca. 10.000 danskere lever med en form for interkøntilstand (nogle uden selv at vide det)? Interkøn betyder, at der er en uoverenstemmelse mellem enten kønshormoner, indre kønsorganer eller ydre kønsorganer. Og vidste du, at forældre til børn der fødes som interkøn skal vælge hvilket køn barnet skal have? Vidste du, at flere interkønnede synes der er blevet valgt forkert? Det betyder, at de senere i livet skal have foretaget (endnu) en kønsskifteoperation. Vidste du, at transpersoner i dag bliver anset som psykisk syge? Frankrig er det eneste land i verden, der har fjernet det fra listen over mentale lidelser, og det gjorde de i maj 2009.\nAf Marie Kiholm / ordfører for køn og seksualitet i Radikal Ungdom\nVidste du, at man i Danmark kun kan få lov at skifte til et modsatkønnet navn, hvis man får fjernet testikler eller livmoder og æggestokke? Og har du nogensinde overvejet, om det er problematisk, at vi som samfund kun har to kønskategorier? Hvilken rubrik skal trankønnede fx vælge, hvis de vil stille op til kommunalvalg eller folketingvalg? Og hvad med dem der er født som interkøn? Har du nogensinde overvejet, hvorfor det kun er to mennesker, der må indgå ægteskab eller registreret partnerskab? – Og hvorfor de to ting ikke bare er det samme? Har du undret dig over, hvorfor staten skal bestemme hvordan, og hvor mange man må elske? Har du tænkt over, om det ville gavne nogle børn at have tre forældre? Vidste du fx at lesbiske par kun kan være registret som forældre begge to, hvis doneren/faren anføres som ukendt, selvom han ofte ikke er det?\nkøn), eller skifte til det man føler man burde være født med – især når det foregår for egen regning. Vi forstår ikke, at staten skal blåstemple nogle alliancer på bekostning af andre. Vi forstår ikke, at man i et moderne samfund ikke kan få lov til at være den man er, og elske den man vil. Gør du?\nAlle de ting har vi overvejet, grublet over og forsøgt at finde løsninger på. For vi forstår ikke, at man ikke kan få lov at være det køn, man er født med (som fx inter-\nnyt fra hovedstadens radikale venstre\nAf signe mie jensen / sekretariatsleder i hovedstadens radikale venstre\nKære alle! Jeg hedder Signe Mie Jensen, og jeg er jeres nye sekretariatsleder. Både til jer jeg har mødt i en eller anden sammenhæng og til jer jeg endnu ikke har haft fornøjelsen af: pænt goddag. Til daglig studerer jeg politisk kommunikation og ledelse på CBS, men det sidste halve år har jeg været i praktik på Altinget.dk, hvilket har givet mig ekstra tid til tid i RV og RU, hvor jeg bl.a. sidder i hovedbestyrelsen. Jeg har desuden lavet kampagne for Sofie Carsten Nielsen, hvilket har været sjovt og lærerigt. Mit ansvar i hendes kampagne kommer jeg nu til at overdrage til en anden, men offeret synes lille, da jeg jo får\nansvar for alle jer i stedet. Så jeg glæder mig til at lære jer bedre at kende. Jeg er rigtig glad for at få lov til at bestride stillingen som sekretariatsleder, og jeg glæder mig gevaldigt til at komme i gang. Der vil naturligvis være en masse at sætte sig ind i, samt en masse man ikke kan sætte sig ind i, men må lære undervejs. Derfor er input og forslag velkomne. Mange vil jeg kunne lære af, nogle vil kunne lade sig gøre og andre ikke. I er også velkomne til at komme forbi K20, en dag hvor jeg er der, til en kop te eller kaffe og fortælle lidt om jer selv, hvad I laver i RV, store og små tanker I har gjort jer i forbindelse med RV osv. 19\nHar I noget, I ønsker at få sat spot på, aktiviteter eller emner, f.eks. i nyhedsbrevet el.lign., eller har I ideer, spørgsmål eller konstruktiv kritik, skal I være meget velkommen til at kontakte mig.\nOM FORUDSIGELSER I ”Olsen: Nå, Hansen. Gik det så, som du ventede? Hansen: Nej, men det ventede jeg sådan set heller ikke.” Storm P. OM FORUDSIGELSER II ”Intet berettiger anvendelsen af højspænding og vekselstrøm, hvad enten det er til videnskabelige eller kommercielle formål. Personligt ville jeg helst forbyde vekselstrøm. Den er lige så unyttig som den er farlig”. Thomas Edison, opfinder af glødelampen, 1889 ØKONOMI I En boheme er en person, der betragter skat og husleje som uforudsete udgifter. Anonym ØKONOMI II Fremtidens velfærdsstat bliver umulig at finansiere, hvis vi undlader at indrette den efter behov frem for rettigheder. Nina Smith, professor i økonomi. ORD KAN MEGET - FORSKELLIGT ”I journalister skriver altid, at det er bombning, bombning og bombning. Det er ikke bombning. Det er luftstøtte.” Oberst David Opfer ved en pressekonference under de amerikanske flytogter ind over Cambodja i 1971. RADIKAL POLITIK ANNO 1905 ”Dersom Det Radikale Venstre vil være sin Oprindelse tro, må det det ordne sig som Vælgerparti. Det betyder, at fra nu af vender vi Pileretningen den anden Vej; ikke længere fra Rigsdagen ud til Vælgerne, men fra Vælgerne ind til Rigsdagen”.\nNiels Bransager, radikalt folketingsmedlem valgt i Køgekredsen, 1908 RADIKAL POLITIK ANNO 1968 ”Det Radikale Venstre er blevet et acceptabelt alternativ for vælgere på vandring”, Hilmar Baunsgaard, statsminister 1968 – 1971. VERDENS NÆSTBEDSTE VITS ”En hund kommer ind på et telegrafkontor og dikterer: ”Vov, vov, vov, vov, vov, vov, vov, vov, vov!” Telegrafisten siger: Det er kun 9 vov´er. Der er stor rabat, hvis du sender et 10. vov! Hertil siger hunden: Jamen, så vil det jo slet ikke give nogen mening!” ANNONCE I ”MEDITATIONSPYRAMIDE. 172 cm høj. Denne pyramide er ideel for en familie, som ønsker at meditere eller sove sammen. Den kan også bruges til at opbevare grøntsager, frugter eller vine i større mængder og meget andet. Den kan sammenfoldes og tages med ud i naturen. Pris 725 kroner.” ANNONCE II ”Husk mors dag. Det kan betale sig”. Blomsterhandleren i Gilleleje i Ugeposten. HÅB OG LIVSGLÆDE ”Kun den søsyges håb om at dø en naturlig død holder ham oppe”. Henry Kissinger, amerikansk udenrigsminister fra 1973 – 1977. BLANDINGSFORHOLD ”Vi er nu klart for mange kvalificerede i forhold til vores mandater”. Radikalt folketingsmedlem efter 2007-valget\nOM LØGN i ”Aldrig lyves der så meget som før et valg, under en krig og efter en jagt”. Anonym OM LØGN II ”Diplomati er at lyve så godt, at man endog bliver troet, når man fortæller sandheden”. Anonym. KOMMUNIKATION FRA HJEMMET TIL SKOLEN I ”Peters fravær i går skyldtes familieforøgelse, hvilket skete med min tilladelse. Peters mor. KOMMUNIKATION FRA HJEMMET TIL SKOLEN II ”At Arne ikke ved at fåret ikke har tænder i overmunden gør ikke noget, da han skal være bager”. KOMMUNIKATION TIL FORSIKRINGSSELSKABET i ”Da jeg skulle hjem, kom jeg til at køre ind i den forkerte gård og kolliderede med et træ, som jeg ikke har på min grund.” KOMMUNIKATION TIL FORSIKRINGSSELSKABET II ”En fodgænger ramte mig og fortsatte ind under vognen” MURPHYS PRIORITETSLOV ”Uanset, hvad der må gøres, er der noget andet, der må gøres først”. MURPHYS KOMPLEKSITETSLOV ”Intet problem er så kompliceret, at det ikke kan kompliceres yderligere”.\nRadikal Dialog nr. 3 i 2011 har fokus på den kommende valgkamp. Vi bringer interviews med vores lokale folketingskandidat Ditte Søndergaard...


I årsberetningen beskrives de opgaver og aktiviteter, som Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB) varetager, og der redegøres for Eurosystemets pengepolitik. Årsberetningen udkommer som regel i april det følgende år og fremlægges af et af ECB's direktionsmedlemmer for Europa-Parlamentet i en offentlig høring.\nEfter det bratte fald i 2020 på grund af pandemien steg realt BNP i euroområdet med 5,3 pct. i 2021 i takt med forbedringen af pandemisituationen og den gradvise lempelse af restriktionerne.\nECB indførte et symmetrisk inflationsmål på 2 pct.\nEfter sin gennemgang af den pengepolitiske strategi omformulerede ECB sin målsætning om prisstabilitet til et symmetrisk inflationsmål på 2 pct. på mellemlangt sigt.\nBæredygtig og ansvarlig investeringsstrategi for ECB's ikke-pengepolitiske porteføljer\nAndelen af grønne værdipapirer i ECB's egenportefølje blev fordoblet i 2021 til 7,6 pct. I ECB's medarbejderpensionskasse blev benchmarks for aktier og virksomhedsobligationer erstattet med tilsvarende benchmarks for investeringer med lavere CO2-emissioner. Dette reducerede pensionskassens CO2-fodaftryk betydeligt.\nÅrsberetningen fremlægges for Europa-Parlamentet\nLæs Luis de Guindos' tale til Europa-Parlamentets Økonomi- og Valutaudvalg i denne anledning.\nSe tilbage på ECB's aktiviteter, og læs om vores vurdering af økonomien sidste år.\nÅrsregnskabet viser ECB's finansielle stilling og resultaterne af vores aktiviteter. Det er en del af ECB's årsberetning, men offentliggøres før årsberetningen, nemlig i februar. Se den seneste og tidligere udgaver.\nECB's formand og andre direktionsmedlemmer deltager jævnligt i høringer i Europa-Parlamentet.


Fældning af naboens træer - Skjøde Knudsen & Partnere\nForside » Fældning af naboens træer\nDe fleste mennesker kender til irritationen ved generende træer hos en nabo.\nNogle mennesker går sågar så vidt, at de fælder eller beskærer træerne som befinder sig på naboens ejendom.\nDet giver sig selv, at sådanne handlinger er strafbare, og skadevolderen kan dømmes for hærværk.\nNoget andet er den erstatningsretlige stilling mellem parterne, hvilket blev behandlet i en nyere sag, hvor Retten tog stilling til opgørelsen af skadelidtes erstatningskrav i anledning af naboens fjernelse af træer og bevoksning på skadelidtes ejendom.\nDet blev under sagen lagt til grund, at træerne og bevoksningen stod på skadelidte ejendom, og at skadevolderen vidste eller burde vide, at det forholdt sig sådan. Der var ikke givet tilladelse eller samtykke fra skadelidtes side, og derfor forelå der et ansvarsgrundlag for skadevolderen, der havde handlet erstatningspådragende.\nDet svære spørgsmål i sådanne sager er typisk, i hvilket omfang erstatning tilkendes.\nUdgangspunktet efter dansk ret er, at skadelidte ved tingskade har krav på fuld erstatning.\nTil brug for fastsættelsen og beregningen af skadelidte tab, var der under sagen indhentet tilbud på tilsvarende træer og bevoksning. Der var desuden indhentet erklæring fra en sagkyndig, der ikke mente, at det var muligt at plante træer af samme størrelse som de fældede træer. Retten fandt efter en konkret vurdering, at erstatningen ikke skulle fastsættes i henhold til de indhentede tilbud men i stedet efter en af den sagkyndige foretaget værdisætning.\nI det omfang skadevolderen ikke kan dømmes til at erstatte genplantning og retablering samt en evt. værdiforringelse men i stedet dømmes til at betale værdisætningen, er konsekvensen for skadelidte, at skadelidte ikke stilles på samme måde, som hvis fjernelsen af træerne ikke var sket, idet værdisætningen typisk er et beregnet beløb, der er lavere end retableringsudgiften.\nSpørgsmålet er så, om det er rimeligt eller ej.