ABSTRACT... 2 INDLEDNING... 2 CASE PRÆSENTATION... 2 PROBLEMFELT... 3 KONKLUSION PDF\nABSTRACT... 2 INDLEDNING... 2 CASE PRÆSENTATION... 2 PROBLEMFELT... 3 KONKLUSION... 46\nDownload "ABSTRACT... 2 INDLEDNING... 2 CASE PRÆSENTATION... 2 PROBLEMFELT... 3 KONKLUSION... 46"\n1 INDHOLDSFORTEGNELSE ABSTRACT... 2 INDLEDNING... 2 CASE PRÆSENTATION... 2 PROBLEMFELT... 3 BIDRAG 1: GLOBALISERING OG LOKALISERING AF MARIA HARBOE... 6 BIDRAG 2: KONFERENCE, KONTEKST OG KULTUR AF JULIE BANG SVENDSEN BIDRAG 3: GLOBALE SERVICEKONTEKSTER, TRANSLOKALE INSTITUTIONER AF RIE SCHEUERMANN CHRISTENSEN BIDRAG 4: KONCEPTUEL BEHANDLING AF BEGREBET INTERNET GOVERNANCE AF NELE SATTRUP KONKLUSION\n2 Abstract By looking at The Internet Governance Forum (IGF) from the three theoretical backgrounds of Mobile Communication, Service Design, Global IT and Organizations we seek to deliver a thorough and nuanced analysis of the issues in relation to the institution as a global object. The four contributions have various foci, but all four complement each other in their view on IGF as a micro cosmos on the overall process of glocalization. Overall, this anthology seeks to understand IGF through discussions and applications of concepts such as locality, globalization, context, digital divides and Internet governance. Indledning Information technology is not the cause of the changes we are living through. But without new information and communication technologies none of what is changing our lives would be possible (Castells, 1999:2). Ifølge Castells er informationsteknologien således ikke i sig selv årsagen til de forandringer, vi oplever, men dog en nødvendighed for forandringen. Med Internettet kan man tale om, at verden er blevet forbundet. Men Internettet er kun et værktøj, der faciliterer denne globale forbundenhed, da selve de forandringer, det medfører, er konsekvenser af de sociale, politiske og økonomiske strukturer, der er tilstede uden for Internettet. Selvom man siger, at Internettets forbundenhed har medført et digitalt divide, hvor dele af verden ikke er forbundet på lige fod, kan man altså med Castells argumentere for, at der er bagvedliggende strukturer, der ligger til grund for den udvikling og de forandringer, Internettet har medført og stadig medfører. Internettet har bevæget sig fra primært at være et globalt informationsøkosystem til i stigende grad at blive en integreret del af vores samfund, der har overtaget mange af de handlinger og aktiviteter, som tidligere var forankret til lokale institutioner. Med denne udvikling overføres lokale og globale samfundsforankrede problematikker omkring sikkerhed, demokrati og tilgængelighed også til Internettet. Internettets forandringsprocesser bliver mere og mere betydningsfulde for, hvordan verden udvikler sig, både på globalt og lokalt plan, hvorfor institutioner som IGF søger at biddrage til udviklingen ved at facilitere dialog og debat om samme. Case præsentation Internet Governance Forum (IGF) er en international institution [that] serves to bring people together from various stakeholder groups as equals, in discussions on public policy issues relating to the Internet (web 1). Etableringen af IGF blev officielt annonceret i 2006, hvorfor United Nations nedsatte et mindre sekretariat i 2\n3 Geneve til varetagelsen af institutionens drift og interesser. Foruden dette sekretariat og en gruppe rådgivende aktører, har IGF ingen faste medlemmer (web 2). Overordnet set kan IGF s aktiviteter deles op i to grupperinger hhv. (1) under selve konferencen og (2) dét, som sker mellem konferencerne. IGF s konference er en årlig begivenhed, hvor deltagere med den rette baggrund og ekspertise mødes for at diskutere aktuelle emner vedrørende forvaltningen af Internettet. Aktiviteter mellem konferencerne består således i at fastholde denne dialog, samt facilitere delingen af viden og erfaring på tværs af afstand. Problemfelt Det er her interessant at undersøge IGFs høje og mangeartede kompleksitet - og hermed også berettigelse - med afsæt i en anskuelse af IGF som en del af globaliseringen. I bestræbelse på at undersøge den globale situation og dens iboende mekanismer, synes det nærmest oplagt at tage analytisk afsæt i en institution som IGF. Dette skyldes bl.a. at IGF forbinder interessenter på tværs af lokale grænser, hvilket ofte anskues som selve kernen i globaliseringsbegrebet. IGF kan med andre ord betragtes som en form for manifestation af de globale processer. Helt konkret er vi interesserede i forandringer og udfordringer både under og mellem konferencerne. Forandringerne har mange ansigter, både på det lokale, globale, infrastrukturelle, kulturelle og tekniske plan. Denne antologi behandler og anskuer de temaer, som udfordringerne medfører, ud fra såvel globaliseringsteori som andre akademiske specialiseringsfelter under Digital Design og Kommunikation. Antologien tager hermed afsæt i Stalds (Stald:2009 med reference til Robertson:1992 og 2001) argument om, at studiet af globale kulturer og processer fordrer en transdisciplinær tilgang, og i antologien anvendes og diskuteres akademisk teori fra felter som Service Design, Mobile Communication og Global IT and Organizations. Specialiseringernes forskellighed i forhold til fokus og forankringer bidrager til, at antologien får et mere bredspektret syn og flere vinkler på feltets problemkomplekser: Bidrag 1. Globalisering og Lokalisering - Fællesskab, diversitet og individ Igennem Mobil Kommunikation og Location Aware teknologier, søger Maria Harboe med et globalteoretisk afsæt at afdække de indbyrdes kulturelle problematikker og magtstrukturer, der opstår blandt deltagerne, under IGF s årlige konference. 3\n4 Bidrag 2. Konference, Kontekst og Kultur Med afsæt i servicedesign og Global IT behandler Julie Bang Svendsen IGF-konferencerne gennem en diskussion af kontekstens betydning for kulturen og vice versa, og ved at analysere konferencerne som manifestation af globaliseringen. Bidrag 3. Globale servicekontekster, translokale institutioner Da teorien inden for servicedesign synes at favorisere territorieltænkning, søger følgende antologiske bidrag forfattet af Rie Scheuermann Christensen at problematisere feltet via globalteoretiske perspektiver og herved identificere de udfordringer som forefindes, når konteksten er global. Bidrag 4. Konceptuel behandling af begrebet Internet Governance Med afsæt i specialiseringen Global IT and organizations reflekterer Nele Sattrup over begrebet Governance i relation til Internettet og IGFs arbejder. Antologien følger en kronologi, hvor de to første bidrag starter i det lokale og konkrete under konferencerne. Derefter bevæger vi os bredere ud i tredje bidrag og betragter interaktionen IGF fordrer mellem konferencer for i sidste bidrag at betragte IGF og dens virke på et refleksivt plan. 4\n5 Litteraturliste Robertson, R. (1992) Globalization. Social Theory and Global Culture. London: SAGE Robertson, R. (2001) Globalization Theory 2000+: Major Problematics," in George Ritzer and Barry Smart (eds.), Handbook of Social Theory, pp London: SAGE Stald, G (2009) Global, lokal, medier, unge. Kapitel 2, pp in G. Stald: Globale Medier, Lokale Unge. Ph.d. afhandling. København: Det Humanistiske Fakultet. Københavns Universitet Castells, Manuel (1999) Information Technology, Globalization and Social Development. United Nations Research Institute for Social Development (UNRISD) UNRISD Discussion Paper No. 114, September Tilgængelig via: 256b67005b728c/$file/dp114.pdf (Besøgt den 5. December 2013) Web referencer Web 1 Web 2 5\n6 Globalisering og lokalisering Fællesskab, diversitet og individ Maria Harboe Mhar, Indledning Internet Governance Forums (IGF) årlige møde danner ramme for debat, informationsudveksling og udvikling af public policy issues i relation til internettet. Med målsætningen at skabe et forum, hvor deltagerer kan debattere på lige fod, uanset geografisk placering og politisk eller religiøs overbevisning, lægger IGF op til en flad magtstruktur, hvor debatten skal foregå på lige vilkår: The IGF is also a space that gives developing countries the same opportunity as wealthier nations to engage in the debate on Internet governance and to facilitate their participation in existing institutions and arrangements. (Web 1). Trods gode intentioner, kan det i praksis være svært at skabe den ønskede flade magtstruktur. Deltagerne kommer fra private såvel som offentlige og regerings institutioner, hvor de ikke kun adskiller sig fra hinanden i deres politiske og nationale oprindelse, men også i interesseområder og stillingsbetegnelser. De udtaler at: [ ] the involvement of all stakeholders, from developed as well as developing countries, is necessary for the future development of the Internet. (Web 1). Diversiteten i deltagerne er ikke kun altafgørende for IGF s arbejde, men også en udfordring idet der med disse forudsætninger naturligt vil opstå en hierarkisk magtstruktur, der vanskeliggør den ligeværdige diskussion og vidensdeling i blandt deltagerne. Dette kan skyldes delvist den svære balancegang af lokalisering og globalisering, hvor deltagerne naturligt anskuer givne globale problemstillinger i forhold til egen lokale kontekst (Stald, 2009). Denne problemstilling bliver af Hall (1992) beskrevet som diskursen The west and the rest, hvor den vestlige og mere velhavende del af verden besidder den største magt i beslutningsprocesser og udvikling. Hos deltagerne udtrykkes der ønske om More Equality i debatterne, hvad enten de være sig i korridorerne, til foredrag eller i forskningsprojekter på enkelte universiteter. På baggrund af de identificerede udfordringer under IGF s årlige møder, søger jeg at afklare følgende: Hvordan kan der igennem mobile teknologier og location aware teknologier, skabes større forståelse samt mere ligelig interaktion og debat iblandt IGFs deltagerne? 6\n7 Det teoretisk afsæt På baggrund af ovenstående udfordringer, vil jeg i nærværende artikel analysere, hvilke processer der gør sig gældende i globaliserings og lokaliserings konteksten, i forhold til IGFs årlige konference og de problematikker der opstår iblandt deltagerne. For at belyse de komplekse globale processer, er mit teoretiske fundament primært forankret i Giddens (1990) og Baumans (2001) globalteoretiske syn på lokaliseringen og globaliseringens dualistiske løbebane. Idet jeg anser teknologien som en afgørende faktor og facilitator for globaliseringen (Castells, 1999), vil jeg i analysen beskæftige mig med globalteoriens overordnede rammeværk, og ikke direkte diskuterer teknologiens konsekvenser i forhold til deltagernes problematikker. Globalitet og lokalitet Trods en stor uenighed og debat blandt teoretikere omkring begrebet globalisering og dets oprindelse, er der enighed om, at det alment benyttede begreb i større eller mindre grad, beskriver en forandringsproces i det moderne samfund. Jones (2010) beskriver således globalisering som the growing interconnectedness and interrelatedness of all aspects of soceity. Denne interrelatedness og forbundethed er i høj grad forstærket af den teknologiske udvikling, der ikke blot har gjort det nemmere at transporterer mennesker og på tværs af kloden, men også skabt muligheden for nye kommunikations- og socialiserings værktøjer. Intensiveringen af socialisering og kommunikation på tværs af globaliteter og lokaliteter er ifølge Giddens (1990:64) konsekvensen af moderniteten, og han beskriver således globalisering som: [ ] the intensification of worldwide social relations which link distant localities in such a way that local happenings are shaped by events occurring many miles away and vice versa. Med dette argumenterer han for det moderne samfunds rekonstruering som følge af globaliseringen, således at lokale- og globale handlinger påvirker hinanden. Dette forstærkes af informations teknologier som internettet, der om noget bidrager til den globale forbundenhed. Idet globaliseringen og lokaliseringen ikke blot skal forstås som enkeltstående enheder, men kollaborerende fænomener (Appadurai, 1996), bliver grænsen imellem dem udvasket. Følgelig er befolkningen under indflydelse af globale såvel som lokale påvirkninger, der ikke blot influerer de daglige interaktioner og måden hvorpå disse anskues, men også i opfattelsen af den globale verden og dens problematikker. Her har medieinstitutionerne i høj grad indflydelse, idet begivenheder vinkles og distribueres som følge af politiske eller idealistiske overbevisninger eller restriktioner. Giddens (1990) omtaler vigtigheden i blandt andet, mediernes informationsspredning om begivenheder på verdensplan, idet gruppering af viden er essentiel for teknologiens- og det moderne samfunds udvikling. Netop dette manifesterer sig i IGF og det grundlag hvorpå de eksisterer. Deltagerne repræsenterer her både den lokale såvel som globale koncentration af viden indenfor Internet Governance, hvor funktionen som rådgivende 7\n8 eksperter her danner grundlag for den teknologiske og sociale udviklingen af internettets muligheder. Det kan derfor argumenteres, at IGFs deltagerer biddrager til det globale samfunds udvikling, og dermed også til det homogeniserede verdenssyn, hvor af grænsen imellem globalitet og lokalitet bliver udvasket. Globaliseringens opdeling Konsekvensen af den globale og lokale sammensmeltning, omtaler blandt andet Bauman (2001) som Glokalisering. Her tages befolkningens evne til at tænke globalt i lokale sammenhænge i betragtning, og anser global- og lokal tænkning som en parallel proces. Om end Bauman (ibid: 55) erkender, at de to begreber går hånd i hånd, påpeger han også, at selv samme begreber unægtelig opdeler verden og vores samfund, i to lejre: [ ] men de to dele af verdens befolkning lever tilsyneladende på forskellige sider og ser kun den ene side [ ]. Med dette tydeliggøres der netop en af IGF s udfordringer under den årlige konference, i uligheden i deltagernes forforståelse af lokale såvel som globale problematikker i Internet Governance kontekst. Trods erkendelsen af, at anskue givne problemstillinger i global og lokal symbiose, udtrykker Baumann (ibid) ligeledes bekymring omkring den tilsyneladende manglende kontrol over den engang totalitære verden, der arbejder hen imod optagelse i den nye suverænstat, som globaliseringen har skabt. Med dette opgiver nationalstater dele af selvbestemmelsen ved, at indmelde sig i det ny fælles samfund, hvor blandt andet økonomiske og politiske beslutningsprocesser bliver centraliseret. Effekten af dette kan være positiv såvel som negativ, idet små stater hurtigt bliver undertrykte og i større eller mindre grad alligevel er nødt til at lægge politiske, økonomiske og militære beslutninger op af suverænstaten. Dog fungerer suverænstaterne ligeledes som faldskærm i krise situationer, hvor centraliseringen af bestemmelsesprocesser er altafgørende for overlevelse. Et eksempel på dette ses i den nylige græske finansielle og økonomiske krise, hvor den Europæiske Union traf beslutningen om, at genoprette finansiel stabilitet i Grækenland, ved bevilling af flere lånepakker (Web 2). For Bauman er netop dette synonymt med opgivelse af den statslige beslutningsfrihed, til fordel for suverænstatens overtagelse, og hermed underlæggelsen for den centraliserede magt instans, uden tanke på konsekvenserne. [ ] Derfor bør man ifølge Roland Robertson snarere tale om glokalisering end om globalisering, om en proces hvor sammenfaldet og sammemfletningen af syntese og spredning, integration og opløsning er al andet end tilfældigt og endnu mindre lader sig berigtige (Bauman, 2001: 52). Med det negative syn på glokaliseringen og den hårfine balance imellem globalisering og lokalisering, dannes rammen for hans skarpe opdeling af samfundet: Glokalisering er først og fremmest en redistribution af privilegier og afsavn, af rigdom og fattigdom, af ressourcer og uformåen, af magt og magtesløshed, af frihed og begrænsning. (Ibid:53). 8\n9 Med dette som grundlag skabes der uundgåeligt en hierarkisk opdeling af verden, og i kløften imellem udviklingslande og industrilande. IGF s problematikker manifesterer sig på mange måder i Bauman s glokaliserings teori, i det diversiteten blandt deltagerne er underlagt en hierarkisk magtstruktur. På trods af det fundamentale ønske om, at udligne den centraliserende påvirkning i debatten omkring Internet Governance, bærer den magtstrukturelle opbygning af konferencen, præg af dette. Ortiz (2002) beskriver denne konstellation med differences, idet forskellighed og mangfoldighed er en drivende faktor i det demokratiske samfund. Institutioner, der netop er opbygget efter dette princip, vil derfor opleve denne forskellighed. Ikke blot i deltagernes nationale oprindelse, men også set i forhold til den kulturelle forståelse af demokratiet og dets naturlige hierarkiske magtstruktur i det moderne samfund. I den brede analytiske enighed: [ ] om at globaliseringen ikke betyder kulturel ensretning [ ] men at den snarere skal [ ] ses som en matrice af muligheder, hvorfra højst varierede udvælgelser og kombinationer kan foretages [ ] (Bauman, 2001:52-53), forstås altså skabelsen af flerheder, der ifølge Bauman ikke nødvendigvis fordeles ligeligt. Differentieringen og mangfoldigheden ses også i måden vi opbygger adskilte identiteter (ibid:53). At vi dermed lever som individualister i et centraliseret samfund, hvor beslutnings processer ligger udenfor individets rækkevide. Bauman (2000) argumenterer derfor, at individet står alene og magtesløs overfor de magthavende instanser, hvorfor fællesskabet og den demokratiske debat, i højere grad bliver flydende. Det er altså ikke blot skællet imellem rig og fattig eller udviklingslande og industrilande Bauman beskriver, men også det magttab og begrænsninger, der på individniveau er et produkt af globaliseringen. I en institution eller community som IGF, er de samme dualiteter på spil. Deltagerne er placeret i en kontekst, hvor deres individuelle forankring i det lokale samfund, skaber differentierede ressourcer eller privilegier for deres biddrag til konferencen og Internet Governance debatten. Jævnfør tidligere afsnit, ser Giddens (1990) netop sammenføringen af mangfoldig viden, som globaliseringens force, idet de enkelte deltagere kan biddrage med vinkler, der om muligt kan tilføre ny afgørende viden til debatten. Dette er uden tvivl essentiel, idet forskelligheder forstærker debattens demokratiske fundament, og biddrager til den globale vidensdeling. Udfordringen i denne konstellation kommer dog stadig til udtryk i den hierarkiske fordeling imellem de, af Baumans definerede, kløfter. Os og de andre Med den brede teoretiske enighed om globaliseringen og lokaliseringens komplementære parallel proces, er det en nødvendighed at forstå forskelligheden i de to fænomener. Lokaliseringens pluralistiske forankring i det kulturelle og individuelle nære miljø, er det, der for de fleste individer, udgør en mere eller mindre stabil hverdag. 9\n10 Den lokale forankring er til stadighed en realitet, hvorimod tilgangen og ikke mindst adgangen til globaliseringens muligheder er forskellige. Globaliseringens nedbrydning af de kulturelle, økonomiske og politiske barrierer, er for nogen ensbetydende med frihed til at vælge. Denne frihed synliggør og forstærker de andres fastlåsthed, og forstærker således samfundets kløfter (Bauman 2001). Hall (1992) konceptualiserer diskursen The West and The Rest, hvor beskrivelsen af the west blev kendetegnet ved den unikke vestlig verden, stillet i forhold til den underlegne ikke-vestlige verden. Fra europæisk og vestlig front, er der altså optrukket linjer til at adskille og beskrive os og de andre. Man kan spørge sig selv om globaliseringens homogeniserende effekt, har forstærket kløften imellem os og de andre, eller om det er den øgede synlighed på tværs af grænser, der har forstærket konstellationen. Begrebet os og de andre, beskriver ligeledes det samfundsmønster, Bauman (2000) omtaler som individets samfund. Som individer skaber vi identiteter ved at spejle os i andre omkring os i givne situationer (Goffman, 1959), men også i sociokulturelle strømninger, der i høj grad er en del af den vestlige kultur. Bauman (2000) beskriver vores manglende evne til at opretholde et fællesskab, i det vi er så ivrige efter at være os selv, at vi ofte er os selv nok. Vi tilpasser os situationer eller communities som tilskuere i individsamfundet, i stedet for at være medvirkende aktører. Nye fællesskaber Som opsummering på ovenstående, ses problematikkerne under IGFs årlige konference, i kraft af den globale såvel som lokale kontekst deltagerne er placeret i. Kompleksiteten i debatten omkring internet governance, afspejles ligeledes i det flydende begreb globalisering. Konference deltagerne har behov for at skabe [ ] mening og sammenhæng i verden og at handle derefter, såvel individuelt som kollektivt. (Stald, 2009:157), hvilket besværliggøres af de kløfter der usynligt opstår imellem deltagerne. Her kan udtrykkes et behov, for skabelsen af en balancegang imellem dualiter. Dette sker i forsøget på at undgå dannelsen af kløften imellem ekspert og novice, hvor den centraliserende magtinstans overtager styringen. Wellman (2001:5) udfordre Baumans (2001) syn på det individualistiske samfund, med skiftet fra traditionelle organisations- og gruppe strukturer til networked individualism. Han beskriver kommunikationsformen som person-to-person connectivity, der således bygger på menneskelige relationer og interesse, uafhængig af tid og sted. Mobile teknologier bidrager til denne form, idet mobiliteten facilitere lokalitetsuafhængigheden, og giver mulighed for en konstant connectedness (Ling and Donner, 2009). I kritikken af de digitale netværks grupper, udtrykkes Baumans bekymring om isolation af samfundets individer. Med location aware mobile teknologier, skabes lokal forankrede netværk, hvor vi er: [ ]constantly in touch 10\n11 with local knowledge and information (Gordon og Silva, 2011:156). Gordon og Silva (2011:166) beskriver yderligere at: Networked localities create a context that allows communities to share more information and resources [ ]. I globaliserings teori, fokuseres der ofte på globaliseringen og lokaliseringens parallel forløb, med globaliseringen som afgørende fænomen, i lokalsamfundets udvikling. Network locality vender denne tese, og argumenterer, at lokaliteter har magt og mulighed for at påvirke det globale netværk. Der argumenteres yderligere at lokaliteter stadig er afgørende, idet den øgede mulighed for at forbinde disse, bidrager til den lokalkulturelle læring. Ved at give IGFs deltagere adgang til netværks som dette, bidrages der til deres følelse af empowerment: Shifting from face-to-face [location based] contact to disembodied contact is a possible means of obtaining autonomy [ ] (Wellman, 2001:6). Altså gives individer en forøget mulighed for at udtrykke og debatterer problematikker på et for dem, neutralt fundament, hvor alle kan deltage på lige fod. Den mobile location aware teknologi, giver frihed i debatten, idet at de trods deres fysiske placeringen på konferencen, har mulighed for at skabe små lokal samfund hvori debatter og problematikker kan forankres. Om end brugen af location aware teknologier, åbner op for muligheder og kan afhjælpe nogle af udfordringerne blandt deltagerne, kan der stilles spørgsmålstegn ved, hvorvidt ønsket om en hierarkisk udligning vil være en fordel i et demokratisk forum som dette. I den nutidige debat om ligestilling iblandt køn- og minoritets grupper, debatteres således hvorvidt der i stedet skal arbejdes målrettet imod ligeværd, fremfor ligestilling blandt disse grupperinger. Konklusion I eksaminationen af globalisering- og lokaliserings processen, anskues det vidstrakte globaliserings fænomen, i forhold til institutionen IGF. Her analyseres de problematikker, der er på spil i forhold til deltagerne og den magtstruktur, der i kraft af demokratiet opstår. Igennem min analyse af globaliserings- og lokaliseringens parallel forløb, betragter jeg IGF som et Mikro-kosmos, af globaliseringens forandringsproces. Forandringsprocessen er ifølge Giddens, essentiel i den globale- og teknologiske udviklingsproces, idet globaliseringens udviskning af landegrænser fordre den essentielle videns- og informations gruppering, der er med til at udvikle det moderne samfund. Anskues forandringsprocessen i Baumans teoretiske lys, ses globaliseringen som katalysator for de magtstrukturelle udfordringer i deltagernes kulturelle og ideologiske diversiteter. Udbredelsen af det individualistiske samfundsmønster, som konsekvens af globaliseringen, skaber derfor øgede udfordringer i forhold 11\n12 til fællesskabet og den ligeværdige debat. Disse kløfter, hvad enten de er kulturelle, digitale eller politiske, vil være tilstede, og er med globaliseringens udbredelse blevet synliggjort. Som løsning til dette debatteres derfor brugen af mobile teknologier som location aware teknologier, der i kraft af deres formål, kan skabe nye fællesskab muligheder i en given lokal og global konstellation. 12\n13 Litteraturliste Appadurai, A. (1996): Modernity at Large. Cultural Dimensions of Globalization, Chapter 9 The Production of Locality pp , Minneapolis and London University of Minnesota Press Barry Smart (eds.), Handbook of Social Theory, pp London: SAGE Bauman, Z. (2000): Liquid Modernity, Chapter 5 Community, pp , Polity Press Bauman, Z. (2001): Om Glokalisering: Eller globalisering for nogle og lokalisering for andre pp in M. Thorup At tænke globalt globalisering, sociologi, politik (2004) Hans Reitzels Forlag Castells, M. (1999): Information Technology, Globalization and Social Development in UNRISD Discussion Paper No. 114, September 1999 Giddens, A. (1990): The Consequences of Modernity, Chapter 2 pp 55-78, Cambridge: Polity Press. Goffman, E. (1959): The Presentation of Self in Everyday Life, Anchor Books Gordon, E. & Silva, A. (2011): Net locality. Chichester, West Sussex: Wiley-Blackwell. Hall, S. (1992): The West and the Rest: Discourse and Power. In: Hall S & Gieben B (eds) Formations of Modernity. Polity Press in association with The Open University: Cambridge. Jones, A. (2010): Globalization: Key Thinkers, Chapter 1 Introduction: Thinking About Globalization pp. 1-18, Chapter 5 and Transformational thinking: David Held and Anthony McGrew pp Ling, R. and Donner, J. (2009): Mobile Communication, Digital Media and Soceity Series, Polity Press Ortiz, R. (2002): Cultural Diversity and Cosmopolitanism, pp in Stald, G. and Tufte, T. (eds.) Robertson, R. (1992): Globalization. Social Theory and Global Culture. London: SAGE Robertson, R. (2001): Globalization Theory 2000+: Major Problematics," in George Ritzer and Barry Smart (eds.), Handbook of Social Theory, pp London: SAGE Stald, G. (2009): Global, local, medier, unge kapitel 2, pp in G. Stald: Globale Medier, Lokale Unge. Ph.d. afhandling. København: Det Humanistiske Fakultet, København Universitet Wellman, B. (2002): Little Boxes, Glocalization, and Networked Individualism. in Digital Cities II: Computational and Sociological Approaches, edited by Makoto Tanabe, Peter van den Besselaar, and Toru Ishida. Berlin: Springer-Verlag, Web referencer: Web 1: (set d kl ) Web 2: (set d kl. 22:05) 13\n14 Konference, Kontekst og Kultur Julie Bang Svendsen, Indledning Med de årlige konferencer har IGF muliggjort både sociale og politiske interesser omkring internet governance at samles årligt i prædefinerede knudepunkter bestående af møder, workshops og sessions. Denne multi-stakeholder dialog indeholder udfordringer. Dette bidrag fokuserer netop på disse årlige IGF-konferencer, og ser særligt på konteksten og kulturen, hvori en mulig IT-løsning kan skabes og implementeres. 2. Metode Formålet med artiklen er at behandle konferencerne gennem en teoretisk diskussion af kontekstens betydning for kulturen og vice versa, og ved at analysere konferencerne ud fra globaliseringsteori. På baggrund heraf konkluderer jeg løbende, hvilke områder IGF vil skulle tage højde for, før og i en eventuel implementering af en IT-løsning. Udover Global IT, bygger denne artikel på en servicedesign-tilgang. En forståelse af kompleksiteten af mange stakeholders er netop et område, servicedesign beskæftiger sig med. Det nye, multidisciplinære servicedesignfelt omfavner diversiteten i menneskelige grupperinger, og kan især kendetegnes ved et fokus på brugeren og konteksten (Clatworthy, 2011). Herfor synes denne tilgang særligt oplagt. Kurset Global IT kombinerer tre tilgange til forståelse af IT i et globalt perspektiv: teknik, infrastruktur og kultur. Dette bidrag vil argumentere for, at før vi kan overveje tekniske løsninger, må vi først belyse den nuværende infrastruktur og særligt kulturen. Dette bidrag består således af diskussioner omkring, hvordan vi kan undersøge, forstå og inkludere kulturen, konteksten og de sociale vilkår under IGF-konferencerne, før vi designer en løsning til den. 3. Konferencen som udtryk for globalisering McLuhan erklærer i Understanding Media i 1964 (1964:7), at the globe is no more than a village. I forlængelse heraf udråber han bl.a. samtiden til The Age of Anxiety, særligt med henvisning til en implosion af sociale og politiske funktioner, der fordrer deltagelse og engagement uden at tage hensyn til et egentligt point of view (1964:7). McLuhan beskæftiger sig med, hvordan tid og sted bliver ophævet fordi elektricitet er hævet over disse dimensioner. Med elektricitet mener McLuhan her TV og radio, men kan i nutiden tolkes til også at inkludere de digitale medier, der anvendes under IT-løsninger. Mennesker forbindes altså på tværs af deres tidslige og situationelle forankringer, uafhængigt af geografiske placeringer. Ud fra McLuhans tilgang til 14\n15 globaliseringens konsekvenser, har han fat i en interessant pointe med vores verden som værende en landsby, hvor mennesker igen med reference til de klassiske stammetilværelser er samlet igen i en social og mediemæssig kontekst. Denne landsby-metafor bliver meget konkret, når vi ser på konferencerne, og undersøger dem med henblik på at skabe en IT-løsning. Under konferencerne er de deltagende netop samlet i en fælles kontekst, men der synes at være problemer med at få en fællesskabsfølelse bl.a. grundet korridor -forhandlinger og ulige magtrelationer (Stald, 2013). Ifølge McLuhan har den af medierne affødte globalisering altså konsekvenser for de menneskelige relationer, og McLuhan er ikke alene med sin holistiske tilgang til globaliseringens konsekvenser for samfundet. Også Giddens ser globalisering som den drivende kraft bag forandringer i såvel samfundsmæssige institutioner som sociale relationer (Giddens, 1990). Hvis vi applikerer Giddens syn på modernitet og globalisering på konferencerne, vil man kunne sige at IGF som institution er dannet og består på globaliseringens vilkår og at denne globalisering ligeledes påvirker de sociale aktører, der deltager på konferencerne. Denne transformative kraft, som Giddens tillægger globalisering har gjort ham til en af grundlæggerne af én af tre skoler af tænkning inden for globaliseringsteori; the transformationalists school (Jones, 2010 med henvisning til Held et al, 1999). Her anerkender man globalisering som primus motor for de sociale, politiske og økonomiske ændringer, der omformer vores samfund (Jones, 2010:9). De resterende to skoler af tænkning kategoriseres som hyperglobalists og sceptical school. Hyperglobalisterne ser globaliseringen som den bærende faktor i en ny epoke i menneskets historie, hvor skeptikerne mener at dette er en overdrevet myte (Jones, 2010 med henvisning til Held et al, 1999). IGFs konferencer har mange interessante grænseflader udi det globale over for det lokale. Selve forummet er lokalt forankret (e.g. på Bali), men mange forskellige kulturer er repræsenteret samtidig, og forummet rummer både lokale og globale dagsordner. De årlige konferencer kan altså ses som en del af den globalisering, som Held et al. (1999:14 i Stald, 2009) beskriver som the widening, deepening and speeding up of global interconnectedness. Hovedfokus her er den forbundethed, globaliseringen medfører. Under konferencerne er mange kulturer og interesser repræsenteret, og et led af globaliseringen er de opfindelser/innovationer, der muliggør den hastige forbundethed, såsom web ets udbredelse, smartphones, e-kommunikation, eller flyet (se eks. Urry, 2007) der muliggør det hurtige face-to-face møde. Konferencernes deltagere er altså alle en del af den globale virkelighed, og deres tilstedeværelse er en manifestation af denne, og deltagernes bredde går på tværs af kontinenter. Så hvordan skaber man en IT-løsning i en sådan situation? Under konferencerne har de mange deltagere hver sin dagsorden, forskellige IT-forståelser, deltager i forskellige arrangementer og møder, kommer fra forskellige baggrunde og har forskellig tilknytning til IGF og selve situationen. Situationen, eller konteksten, er stærkt forankret i et forum, som på trods af dets foranderlige lokation og indhold har et rum omkring sig bestående af flows og netværk. Ifølge Held et al (1999:16 i Stald, 2009) beskriver det lokale netop 15\n16 sådan: Flows and networks within a specific locale. Med locale henvises der til både fysiske eller virtuelle rum. Og i tilfældet med konferencerne kan det med fordel forstås mere som Stald (2009:32) skriver selve oplevelsen af lokalitet. Ifølge Appadurai (1996:189) er der mange dimensioner i lokalitet. Det kan også være ideologien af situated community. I konferencernes tilfælde er dette community meget midlertidigt i sin form, og Appadurai ser da også lokalitet som relationel og kontekstuel, og ikke som scalar eller spatial (1996:178). IGF kan altså ses som det, Appadurai betegner som et neighbourhood om end flygtig og midlertidig af natur. Et neighbourhood er ifølge Appadurai (1996:184) en kontekst (eller sæt af kontekster), hvori meningsfuld social action både genereres og fortolkes. Og grænserne for neighbourhoods er konstant foranderlige og til forhandling, bla. som konsekvens af nye medier. Appadurai understreger altså, hvordan konteksten er bærende for et neighbourhood: Neighbourhoods are contexts, contexts are neighbourhoods (1996:184). En IT-løsning under selve konferencerne vil altså skulle tage højde for og yderligere facilitere - denne fælles forbundethed. Med forbundethed som fællesnævner kan deltagernes globale virkelighed udspilles i de flows og netværk, de indgår i under konferencen. Med henvisning til Appadurais (1996) neighbourhoods are contexts skal en løsning forankres i konteksten. 4. Kontekst møder kultur Med konteksten som kerneprincip bag disse neighbourhoods i vores forbundne globale landsby er det interessant dybere at forstå denne kontekst, konferencerne består af. I sin tekst om den flydende modernitet beskriver Bauman (2000:199) cloakkroom communities, som kendetegnes ved, at medlemmer af fællesskabet de besøgende er samlet for en særlig lejlighed og her momentært deler en fælles interesse. Eksemplet i Baumans tekst er et teaterstykke, som i en rum tid samler de besøgende - på trods af eventuelle uenigheder og andre interesser - og at dette fællesskab ikke eksisterer yderligere efter tæppets fald. Spørgsmål omkring IGF mellem konferencerne berøres videre i Bidrag 3, og afsøges ikke nærmere i denne artikel. Ud fra Baumans tanker omkring cloakroom communities, eller eksplosive fællesskaber, kan jeg dog drage en lighed mellem konferencernes og teaterstykkets korte, afgrænsede levetid. Dér hvor IGF-konferencerne adskiller sig fra Baumans (2000) cloakroom communities er i deltagernes passivitet. Under IGF-konferencerne stiler man ikke efter enighed, men derimod efter saglig debat (web 1). Under konferencerne er der en udpræget kulturel diversitet i form af de mange besøgende med vidt forskellige baggrunde. Ortiz (2002) beskriver den kulturelle diversitet som omhandlende modsætninger såsom integration/difference og globalisering/lokalisation, og Ortiz (2002:60) henviser ligeledes til begrebet om 16\n17 kontekst, som han mener er forandret til en tilstand, hvor globalisering nu er det fremherskende situationelle element. En interessant pointe fra Ortiz er, hvordan modsætningsforholdene, og moderniteten, påvirker forskellige grupper forskelligt; der er en europæisk modernisme, en afrikansk modernisme, osv. Som Ortiz (2002) understreger, må man tage højde for denne diversitet og de forskelle den afføder. Her er homogenitet ikke et mål; det er derimod vigtigt at respektere og forstå modernitetens pluralitet og de magtrelationer, der affødes. I sin tekst om glokalisering fra 2001 har Bauman ligeledes taget fat i lignende modsætningsforhold for at beskrive den globalisering, der sker med os alle sammen (Bauman, 2001:49). Bauman går så langt som at kalde vores tilstand for verdensuorden, og understreger samtidig en holdning lig Ortiz om at globalisering ikke betyder kulturel ensretning (2001:55). I Baumans (2001) beskrivelse af, hvad han betegner som glokalisering, ses altså en redistribution af magthierarkier, og IGF kan her ses som et mikrokosmos herpå, hvilket er et interessant eksempel på, hvordan de kulturelle kløfter påvirker konteksten. Marshall (2002) har lånt begreber fra litteraturen, og kalder den moderne diverse kultur for en intertekstuel kultur, med reference til at flere kulturer co-eksisterer og at kultur er noget, vi deler. Hvis vi skal designe en IT-løsning må vi altså først forstå situationen og kulturen, før vi går ud i overvejelser omkring platforme, funktionalitet etc. Ved at designe en løsning, der tager omfavner heterogenitet, kan IGF hermed respektere og designe til de magt- og kulturforskelle, der er iboende under konferencen. Kompleksiteten i at designe til modsætningsforhold er udfordrende, og IGF må her differentiere elementer af funktioner så de passer ind i udvalgte differentierede målgrupper. 5. At designe til kulturer Især adgang og relationer har betydning for de besøgende på konferencerne og for de fleste kontekster (Holtzblatt et al., 2013). Med adgang menes her følelsen af ejerskab og empowerment, der bl.a. handler om at tale brugernes sprog, så de kan handle og tage stilling (Zimmerman og Rappaport, 1988). Men hvem er deltagerne til IGF hvem er menneskerne, der skal designes til i konteksten? Under konferencerne er der tale om en stor diversitet i både dagsorden, adgang, mål, vidensniveau og relationer, og her er både digitale og kulturelle kløfter. Målet kan som sagt ikke være at designe en løsning, der passer til alle. Bl.a. Bauman (2001) og Ortiz (2002) beskæftiger sig med, hvordan vi kan sameksistere på den globale scene, og inden for usability-forskningen har bl.a. Herzum (2010) givet et godt bidrag til at forstå de udfordringer, der opstår, når man designer til en universal målgruppe. Herzum (2010) belyser, hvordan også de kognitive processer, dvs. hvordan vi oplever og opfatter verden differentierer sig i henhold til vores kulturelle baggrund. Særligt Herzums (2010) begreber om cultural usability og universal usability er interessante i henhold til konferencerne, og her opstiller Herzum tre udfordringer man skal være opmærksomme på: (1) user diversity, (2) knowledge gaps og (3) technology variety, hvor de alle tre beskæftiger sig med kulturelle og digitale kløfter i 17\n18 brugerlandskabet, som man må være opmærksom på. Første udfordring tager fat i samme problematikker, som blev diskuteret i afsnit 4, indeholdende bl.a. Ortiz (2002) debat om den kulturelle diversitet. At designe til en divers målgruppe indeholder mange udfordringer grundet forskellige aldersgrupper, vidensniveau, kønsforskelle, brugeregnethed, perception m.v. Også Herzum betegner her diversitet som en særlig omstændighed, der udfordrer designprocessen for IT-løsninger. Under konferencerne bliver særligt magtrelationer og vidensniveau udfordret på dette område, og en eventuel løsning må tage højde for dette. Fra punkt 2, knowledge gaps, kan der udledes at en designløsning bør tage højde for at skabe en tydelig bro mellem den viden, deltagerne allerede har, og den viden de har brug for, for at få maksimal udbyttet af en eventuel løsning. En mulighed for dette er ved at kommunikere ved hjælp af kendte metaforer. Igen her viser den kulturelle diversitet sig som en udfordring, da det i høj grad kan være en udfordring, hvis metaforerne skal forstås på tværs af kulturelle baggrunde. Udfordringen ved technology variety består i disciplinen i at designe løsninger, der skal optimeres til forskellige niveauer af netværkshastigheder, processorer, skærmstørrelser mv. Hvis IGF ønsker at designe en online platform, vil det være optimalt at understøtte forskellige skærmstørrelser og styresystemer - Android, ios, Windows og lignende - der er mest fremherskende blandt deltagerne. Dette kan aldrig blive altomfavnende, da disse har stor varietet. Hvis IGF ønsker at designe en IT-løsning, vil det være optimalt at understøtte forskellige skærmstørrelser og styresystemer - Android, ios, Windows og lignende - der er mest fremherskende blandt deltagerne. Dette kan aldrig blive altomfavnende, da disse har stor varietet. En digital IT-løsning til brug under konferencen kan give adgang og hermed empowerment til deltagerne, givet at løsningen altså giver dem mulighed for at handle og tage stilling. En eventuel løsning må især tage højde for vidensniveau, og kunne bruges af både eksperter og novicer. At designe en løsning, der tilgodeser kulturelle forskelle besværliggøres af de mange nuancer og faldgrupper, der ligger i metaforer. Denne kulturelle diversitet kan være afgørende for, hvordan deltagerne til IGF-konferencerne oplever de forskellige tilbud, og bør derved i udpræget grad klarlægges ud fra egne undersøgelse i modsætning til brug af traditionel kendskab til landet og kulturen, for at undgå at undervurdere de kulturelle differentieringer i konteksten. 6. Kontekstuelle design til kulturel diversitet Det at samarbejde, opbygge forbindelser og opnå en indsigt i problemstillinger og kulturelle forskelle på tværs af lande er komplekst (Bjørn, 2011). I dette komplekse udgangspunkt er det væsentligt at forstå at viden og teknologiske løsninger ikke uden videre kan overføres fra én kontekst til en anden, og at IGF er styret af sin egen kontekstuelle logik, der altså må undersøges i situationen. Man designer til et helt unikt neighbourhood og til en meget divers og sammensat gruppe mennesker. Såfremt IGF ønsker at påbegynde en egentlig udvikling og 18\n19 designproces, vil det første seriøse skridt være at supplere deres eksisterende viden med field research og herunder primær data indsamlet under en konference. Ifølge Sanders og Stappers (2008) består den første del af designprocessen af den "fuzzy front end", hvor alle muligheder endnu er åbne, og slutresultatet stadig er ukendt. Det er i denne del af processen, at de eksplorative undersøgelser finder sted. En meget anvendt metode under servicedesign er den kontekstuelle inquiry. Kontekstuel design er en bruger- og kontekstcentreret og struktureret designproces, der hovedsageligt bliver brugt i forbindelse med (re-)design af systemer, der indeholder information, kommunikation og/eller teknolog eksempelvis et digitalt kommunikationsværktøj til brug under IGF-konferencerne. Kontekstuel design udspringer af etnografi, psykologi og hermeneutiske teknikker, men adskiller sig ved i kontrast til den klassiske etnografi at begrænse field interviews til et par timer, at være meget projektorienteret, og ved at have et klart defineret samtalefokus. Hvor Ortiz (2002) nævner særligt antropologi og historie som de discipliner, der typisk er blevet brugt til at afsøge spørgsmål omkring kulturel diversitet, har et nyere fokus på human-centered design medvirket til at designere især i research-faser ligeledes afdækker denne kulturelle forskellighed. Herzums usability images (Herzum, 2010) er et konkret eksempel på, hvordan design diciplinen bygger videre på og tilpasser den antropologiske feltundersøgelse til at afdække et specifikt design-behov (som beskrevet i afsnit 5). Kontekstuel design tager afsæt i den tanke at en given teknologi/service/produkt altid er placeret i en større kontekst, og at man ved at introducere et nyt tiltag både er afhængig af og ændrer miljøet for de fremtidige brugere (Holtzblatt et al., 2013). Den kontekstuelle designtilgang synes derfor særlig relevant for konferencernes udfordringer, da konferencernes besøgende rummer kulturer, referencerammer og livsverdener, som vi ikke selv er en del af, og ikke umiddelbart har adgang til. De besøgende er et produkt af globaliseringen, og konferencen består altså på som konsekvens af globaliseringen (afsnit 3). Bauman (2001) ville kalde dem turister, der rejser rundt fordi de har lyst. Konferencens besøgende er ikke de Baumanske vagabonder, der rejser fordi de ikke har et andet udholdeligt valg. I sin tekst fra 2007 adskiller Urry (2007) ikke mellem disse begreber, for Urry er adgang til mobilitet en kapital i sig selv den såkaldte netværkskapital. De besøgende er altså stærke i denne kapital, men i mange andre henseender er de meget kulturelt forskellige individer, der sameksisterer på den globale scene, der hedder IGF-konferencer. Den stigende globalisering, som muliggør kompetencedeling og samarbejde på tværs af landegrænser, byder altså på udfordringer i forhold til den typiske designproces, hvor man ofte kan gøre brug af en stor sekundær data indsamlet gennem desk research (offentlig tilgængeligt data, undersøgelser, research og lignende). I situationer som under IGF-konferencerne, hvor både kulturelle og digitale forskelle er så udtalte - kan gratis data ikke stå alene, da det er essentielt først at undersøge og forstå konteksten, hvori løsningen skal fungere og tjene et formål, altså at gøre løsningen tilpasningsdygtigt. Dette skal 19\n20 gøres for at undgå situationer, hvor løsningen ikke bliver reproducerbar, skalerbar eller forståelig for brugerne (de Laet, 2000). Her kan kontekstuel design bidrage til at imødekomme de udfordringer, som Herzum opstiller (afsnit 5) for kulturel og universel usability både generelt og under IGF-konferencerne. Den kontekstuelle designtilgang bygger altså på princippet om at folk er eksperter udi hvad de gør men de er ikke i stand til at artikulere deres praksis (Holtzblatt et al, 2013: section 8). Med praksis forstår jeg her en bredere tilgang end den typiske manuelle forståelse af en arbejdsfunktion, og breder begrebet ud til at dække over en forståelse for konferencens strukturer, metaforer og branchespecifikke mekanismer. Vores viden om de besøgende hos konferencerne bygger sandsynligvis på en række stereotypiske og simplificerede forestillinger. Men konferencernes komplekse virkelighed rummer mange flere facetter, som kan udfoldes gennem denne kontekstuelle tilgang. 6.1 Anvendt kontekstuel design under IGF-konferencerne Processen i kontekstuel design varierer af situationen, men i IGF-konferencernes tilfælde ville første skridt være at identificere og mappe de forskellige brugere og potentielle partnere og skabe kontakt med disse. Her vil designeren være en aktiv medspiller i at stille spørgsmål og foreslå deres fortolkning af brugernes adfærd og motivationer. Dernæst skal designeren skabe en større forståelse, hvordan konferencerne opfattes for personen. Her kan helt konkrete repræsentationer (papir, tegninger og lignende) hjælpe forståelsen og bygge bro mellem eventuelle besværligheder i forhold til definitions- og metaforproblematikker, som ligger i kulturforskellene, som også blev beskrevet i afsnit 5. Herefter kan man vælge at gå forskellige veje, alt efter fokus. Med hensyn til at fremme en løsning, der omfavner heterogenitet og respekterer magt- og kulturforskelle kan man med fordel vælge at tage udgangspunkt i en cultural model, der indfanger kultur og policy, der begrænser brugerne. I denne proces mapper man kulturen, aktørerne, værdierne, handlingerne og antagelser ud for at opnå indsigter og forståelse for kulturen i konteksten. I forlængelse heraf vil det give god forståelse for deltagernes situation, at gennemgå deres skridt i forskellige handlinger kronologisk via en såkaldt sequence model hvis IGF ønsker at designe en kontekstuelt forankret IT-løsning med fokus på brugerne behov og adfærd. Disse modeller kan anvendes til at skabe større klarsyn over problematikken med deltagerne i centrum, og herfra fokusere på at skabe en løsning, der imødeser ønsket om at designe en IT-løsning, der omfavner heterogenitet, faciliterer fælles forbundethed og anvender god usability. 20\nVelkommen til Get Moving 2010. Hånd i hånd med vores brugere\nVelkommen til Get Moving 2010 Hånd i hånd med vores brugere Regional udviklingsdag for bibliotekerne i Region Nordjylland Hvorfor? - Den brændende platform Samfundet uden for bibliotekerne Vidensamfundets\nSæt skub i borgermøderne! Hvordan skaber vi de rette betingelser til samarbejdet med borgere?\nSæt skub i borgermøderne! Hvordan skaber vi de rette betingelser til samarbejdet med borgere? Hvem er jeg? Manon de Jongh, Organisatorisk adfærd, fra Holland Organisationskonsulent, partner Dr. afhandling\nNye medier Nye socialiteter Nye identiteter\nNye medier Nye socialiteter Nye identiteter Familieterapi i en forandret verden STOKs årsmøde 14. november 2015 www.jacobmosgaard.dk Disposition 1. Nye socialiteter Fra lokal til glokal Strong and weak\nUDDANNELSE FOR BÆREDYGTIG UDVIKLING I DANMARK OG INTERNATIONALT\nUDDANNELSE FOR BÆREDYGTIG UDVIKLING I DANMARK OG INTERNATIONALT Status, udfordringer og nyt UNESCO OM TIÅRET The DESD aims to integrate values, activities and principles inherently linked to SD in all\nNyt perspektiv på arbejdspladslæring\nNyt perspektiv på arbejdspladslæring Lisbeth Aagaard Mountfield Cand.mag. i Læring og Forandringsprocesser Institut for Uddannelse, Læring og Filosofi Aalborg Universitet Abstract Artiklen beskriver, hvordan\nAt mestre IT-forandringerne. Digital Ledelse 2015 Louise Harder Fischer\nAt mestre IT-forandringerne Digital Ledelse 2015 Louise Harder Fischer Louise Harder Fischer Phd. fellow - ITU Universitetet 2015 Ekstern forsknings partner, Jabra 2013 Ekstern lektor i IT-forandringsledelse\nInterkulturelle og internationale kompetencer samt kulturbegrebet\nInterkulturelle og internationale kompetencer samt kulturbegrebet ved 10/2008 1 Internationalisering ved Sygeplejerskeuddannelsen Svendborg og Odense Sygeplejerskeuddannelsen har til hensigt, at uddanne\nAmino.dk i et systemteoretisk perspektiv Kommunikation på internettet v/janus Aaen\nAmino.dk i et systemteoretisk perspektiv Kommunikation på internettet v/janus Aaen 22-11- 2011 Institut for informations- og medievidenskab v/aarhus Universitet Michael Rafn Hornbek og Marie Frølich INDLEDNING...\nFornyelse & forandring? René la Cour Sell\nFornyelse & forandring? René la Cour Sell Pointer om tredje sektor Lallende amatører - med hjerte og smalle behov/interesser Selvrealisation som væsentligste mål hvad for mig? Selvopretholdelse som væsentligste


Julius Bjerre Fuglsang Arkiv - Squash Online\nGode perspektiver fra ETC2016 for U15/U17\nMads Jepsen, 10. maj 2016 kl. 10:57\nI den forlængede weekend blev der afholdt EM for landshold for U15/U17 i Hasselt, Belgien. Danmark deltog med et hold i hver kategori, og godt at se U15 på papiret… Læs mere\nFuglsang på toppen i Sport 92\nElias Coyle, 12. januar 2016 kl. 18:09\nSå blev 2016 første Junior Grand Prix afholdt. Denne gang med en del flere tilmeldte og nye spillere. DU17-19: Denne række var utrolig spændende. Julius Fuglsang fra Birkerød fik en… Læs mere\nTop præstation af det danske U17 hold i Portugal\nCasper Kloster, 20. maj 2015 kl. 00:27\nDanskerne var seedet 7. hvilket de også næsten, som minimum, var sikre på at blive, efter deres sejr mod Slovakiet på førstedagen. De skulle dog slå Frankrig, for at have… Læs mere\nDanmark på vej i top 8\nCasper Kloster, 15. maj 2015 kl. 01:34\nDe unge danske spillere tog onsdag til Portugal, for at kæmpe for de rød-hvide farver. Vi har både haft U13/15 til de nordiske mesterskaber, U19 til EM, og ikke mindst… Læs mere


Ferievognen i østeuropa sommeren 2018.4\nSom noget helt nyt, har det regnet ret meget i nat, og der er gråt og ret køligt her til morgen, kun 15 grader. Mon der er ved at ske et vejrskifte, efter det fantastiske vejr der har været i meget lang tid? Det gør nu ikke noget, vi trænger vist til at få noget væde til planter og træer.\nVi skal i dag en tur til: Bratislava, det er jo derfor vi er kørt op i det nordlige Slovakiet. Vi tager en bus, som kører ikke mange minutter fra campingpladsen, og får en fin tur til bratislava sammen med de lokale. Vi kommer gennem nogle fine små byer, hvor turister er stærkt fraværende, så det giver et fint billede af hvordan befolkningen bor her i denne del af landet.\nEfter en times kørsel ankommer vi til rutebilstationen i Bratislava, herfra går vi ind mod centrum, og kommer til at enormt indkøbscenter, der ligger ned til Donau. Det hedder: Eurova, og er faktisk delt i to. Vi nusser rundt i en times tid i det store center.\nUUha, det ser da farligt ud, sådan at gå så højt oppe på en tynd line.\nEn meget flot og modig pige.\nKom nu ind til mig, inden det går galt.\nEfter det vældige indkøbsmekka, går vi langs Donau, ind mod Centrum. Her er meget flot og Donau er jo en fantastisk flod, der forbinder en masse lande, så her er nok at kigge på undervejs.\nMarianne sammen med en helt ny ven, dem møder hun ret mange på vores rejser.\nTror snart jeg bliver lidt jaloux,over alle de flotte fyre Marianne hænger ud sammen med.\nHer er en vældig fin promenade, med butikker og spisesteder langs Donau, men ikke mange turister.\nSe nu bare, her er vores rejsefæller, De pynter da meget på den bro.\nKrydstogt-skibene ligger klar til at sejle ud med deres gæster.\nVi kommer gennemen fin park, med smukke skulpturer, og mindesmærker for soldater.\nSådan en middagslur, er da ikke at foragte, og så på dette dejlige sted.\nVi er kommet ind i nærheden af byens pulserende liv.\nHer har vi et vældigt momument, som jeg ikke lige ved hvad står for, men det er stort.\nHer kommer vi forbi det Slovenske national-teater, det er da ret flot.\nVi går ikke efter en plan, og er nu så heldige at vi kommer til et marked. På markedet sælger man lokalt fremstillet kunsthåndværk, og folkedragter. Der sælges også forskellige former for spiselige produkter, der er fremstillet af folk ude på landet. Det er altid spændende når man er så heldig at støde ind i disse lokale markeder.\nHer står en smed og laver små fine ting.\nDe lokale er ret smarte i deres tøjstil, fra en svunden tid.\nHer er mange smukke ting, der er fremstillet af dygtige håndværkere.\nDer skal koncentration til, når man sådan sidder og maler på fint porcelæn.\nFine små kagebamser, og en Slovak, der ligner en Amerikansk skuespiller! (synes jeg), men hvem?\nHer står sørme' en gammel Dansk'er.\nVi kan ret godt li' at få billeder af det lokale og folkelige, når vi besøger fremmede lande. Sådanne flotte mennesker som dem på billederne her. Dog skal man være ret forsigtig med at tage billeder af folk, der er nok mange der gerne ser sig frabedt at der går folk og tager billeder af dem. jeg fik dog et nik fra dem her, som tegn på at det må jeg godt.\nDenne flotte fyr er taget med zoom, så han ved ikke at det er ham jeg fotograferer.\nSelvfølgelig er her også underholdning, i form af folkemusik, det er smadderhyggeligt.\nSikke da nogle smukke kjoler, både til små og voksne.\nHer er en kunstart som ikke mange kan i dag.\nMon de tre står og spekulerer på, om de selv skal starte et keramikværksted? De ser lidt tænksomme ud.\nFlot bette pige, med sit lille kæledyr.\nNu forlader vi det hyggelige marked, og går vist ind i centrum lige om lidt.\nHer kommer vi til en meget flot kirke, den skal lige med hjem.\nEn flot fisk, her placeret oppe i luften mellem flotte facader.\nPå vej ind i det gamle Bratislava.\nPas på, der er modgående trafik, fyldt med glade turister.\nDet er ikke kun glade turister vi møder, også en meget smilende lokal, der sidder og lurer i sit hul.\nMed et billede af dette flotte gitter, smutter vi ned og tager bussen hjem til campingpladsen igen.\nDa vi ankommer med bussen i Senec, er vi lidt i tvivl om hvor vi skal stå af. Det gør vi så for tidligt, og må til at gå det sidste stykke til campingpladsen. Vi kommer så til et torv, hvor der holder et turisttog, som vi ved kører forbi campingpladsen.\nDet tog vælger vi at tage med, i håb om at det går meget hurtigere. Vi får så til gengæld en meget laaang tur rundt om den sø som pladsen ligger ved, og det tager tid, så vi bliver lidt utålmodige efter at komme hjem, og til sidst lykkes det da, så her siger vi farvel til det fine tog, og går ind til vores vogne, så vi kan få slappet lidt af resten af dagen.\nOp til en ny dejlig dag, med godt vejr, og nye oplevelser i udsigt. Vi skal igen ind til: Bratislava, og denne gang tager vi toget. Vi har nemlig undersøgt hvornår det kører her fra og til Bratislave.\nVi køber billet på den bette banegård, og må bare sige at det er vildt billigt, fik ikke lige prisen skrevet op, men den er som sagt billig. Toget er samtidig topmoderne, så der kan nogle vist lære noget i Danmark.\nVi kommer af ved togets endestation og kan derfra tage bus nr 80 ind til centrum, så vi får skam set mere end vi regner med.\nFine bygninger, her hvor vi er kommet ind med toget.\nFlot stil, det ser vi ikke i Danmark.\nEfter et fantastisk 'busride', for fuld fart, er vi kommet ind omkring centrum. Nu vil vi gå rundt i den smukke gamle by, og nyde livet for fuld musik. Vi har som sædvanlig ikke en plan, men lader gaderne bestemme, og snuser os frem sammen med alle de andre turister.\nVil i vide en masse om: Bratislava, så klik på linkene, der er helt sikkert en masse god information at finde, og så kan i jo hvis i har lyst følge med på vores uplanlagte tur, og nyde det vi også ser.\nBratislavas gamle bydel oser af stemning.\nSpændende hvor denne fine gade fører os hen.\nSkønt! vi kommer ned i en fin gammel gade, fyldt med små flotte butikker, og masser af turister.\nSelv underholdning i høj klasse får vi her i byen.\nEt kig op hvor vi kommer fra, ser det da ikke hyggeligt ud.\nVi ser også "sure" gamle mænd, se bare på ham her.\nHovsa!! Hende kender jeg da, hun er hverken sur eller gammel.\nHer er vi kommet til Bratislavas ældste butik, en købmand.\nDet er en meget spændende butik, med det gamle interiør.\nDisse kasseapparater er da de rene kunstværker.\nVed ikke helt hvad alle disse flotte apparater er blevet brugt til, men fine er de nu.\nMan bliver da helt nostalgiske, når man ser alle disse gamle effekter.\nSådan husker jeg hylderne og skufferne hos vores købmand, da jeg var barn.\nDet er en meget stor fornøjelse at gå rundt i de hyggelige gader her i Bratislava. Vi kunne godt skrive en masse om hvor, og hvad man bør se i byen, men vi foretrækker, når vi har ferie, at lade turene komme af sig selv. Derfor lægger vi lidt link ind til sider med gode informationer om de steder vi besøger, så kan vi selv slappe af og nyde turen rundt på det sted vi befinder os. Billeder er dog vigtige for os at tage, da de viser mere end ord mange gange kan fortælle, se bare på det billede ovenover, det viser da en hel masse.\nSmukke kunstvæker er her også ganske mange af, sammen med grønne træer, som giver et særligt lys.\nSikke da et flot køretøj.\nKan godt forstå at han er stolt af sit køretøj.\nMon Marianne gerne vil ha' skiftet vores bil ud? Nææ den går vist ikke, selvom den her er flot.\nSynes i ikke at her er ret charmerende? Vi nyder ihvertfald at være her i Bratislava.\nDer bliver passet på borgerne i her i byen.\nHer i Bratislava er der en del hyggelige torve, med velholdte bygninger.\nHvor skal i hen? Nå! jeg må vel hellere følge med jer, her ser da spændende ud.\nVi kommer ind i en fantastisk flot gård, med de fineste bygninger.\nVi er ved Bratislavas gamle smukke rådhus.\nLæg mærke til det smukke tag, selvom det hele er ret flot.\nVi går videre gennem det flotte bygningsværk.\nEt smukt springvand, med en stærk ridder, der slår uhyrer ihjel.\nSmukke engle, med deres overhoved, har man også her.\nFantastisk, med sådan et flot træ, her inde i den lille gård.\nTilbage i det pulvariserende gadeliv, med mange mennesker.\nSå! endelig en mand der kan holdes nede! derfor de store smil??\nGodt med en is i varmen, sikke da et mylder der er her.\nJa! John, nyd du din is i fred og ro her ved siden af det søde par, der ser ud til at være ret forelskede.\nHer er sørme' en Mexikansk hacienda.\nChefen holder vist siesta, her med et godt overblik ud til turisterne.\nHer kan man finde originale Slovakiske retter! Håber ridderen slipper for at komme på menuen.\nLige et blik på det smukke teater, som vi lige kommer forbi igen.\nAltså! Marianne! du må ikke hænge i den pæne mands arm!!!\nSå må jeg også prøve at hilse på den flotte mand.\nDet kan man da kalde overvågning! mon det er farligt, med sådan en soldat i nakken?\nNu er vi tilbage i den hyggelige gade vi kom ind i, så vi skal vist sidde og nyde tilværelsen lidt.\nHvor er det dejligt at se vores to søde "piger" sidde og hygge sammen.\nBratislava er en meget dejlig by at befinde sig i. Byen er ikke særlig stor, set i international målestok, her er godt 426.000 indbyggere, så det må siges at være en lille hovedstad. Byen ligger på begge sider af Donau, og er den eneste hovedstad, der grænser op til to andre lande.\nDen gamle bydel i Bratislava er derfor ikke større end at man kan nå at se det meste på en enkelt dag, hvor man dog ikke kommer i dybden, men man kan dog nå at se de fleste flotte seværdigheder, og også nyde den hyggelige gamle bydel.\nEfter at vi har nusset rundt i den gamle bydel, og spist lidt mad med mere, går vi op til: Slottet, det skal man besøge, når man er her i Bratislava.\nVi kan selvfølgelig også cykle op til slottet, her er da en flot cykel, der skaber opmærksomhed.\nUndervejs kan vi nyde de forskellige smukke bygningsdetaljer.\nMan kan også købe lidt ind undervejs, for eksempel lidt til hylderne derhjemme, det er jo gode minder at ha'\nEfter den anstrengende handlen ind, kan man igen nyde flotte detaljer i byrummet.\nMon ikke vi her ser en gammel kirke?\nSå kan vi se op til den smukke gamle borg, der ligger og passer på Bratislava.\nVi skal lige ha' denne smukke kirke med hjem, når vi nu er her.\nKirken er meget flot indvendig også, så i får lige et enkelt billede indvendig fra.\nSikke da et smukt syn op mod broen.\nFlot byggeri, med en fin skulptur som bomærke. Her kan i forøvigt finde en betegnelse om alle de bygninger og skulpturer vi har lagt ind her under vores tur i: Bratislava.\nSå er vi nået op til Slottet/borgen, det er en god travetur nede fra byen.\nMarianne støtter sig til muren, efter den "hårde" tur op af bakken.\nSikke da en fantastisk udsigt ud over Donau og Bratislava.\nHele rejseholdet skal da lige med her oppe på slotspladsen.\nIndgangen til slottet er fint bevogtet af flotte gardister, og en civil vagt/bodygard, med øresnegl på.\nIndgangen inde i slotsgården er også velbevogtet, så vi bliver udenfor.\nLige et billede inde i gården, som viser lidt af det smukke slot.\nUde på slotspladsen igen, her står en drabelig kriger.\nTrækker lige lidt flotte tårne og søjler ind, så vi bedre kan se dem.\nBeliggenheden bliver da ikke meget bedre, hvis man er vild med udsigter.\nSkal lige ha' slottet fra en anden side.\nMin udsigt er nu ganske fin! to søde damer, og så et lille kig ud over muren til Bratislava.\nKan man ikke godt sige, at det er da et fint kig ud over en dejlig by?\nVi kan da ikke få nok af denne fine udsigt, men skal også benytte os af at vi er her lige nu.\nHvad mon det er for en sjov ting, der står laaangt dernede?\nSådanne fine motiver, er det med at udnytte.\nVil nu sige at dette motiv er et af de bedste, da vi normalt ikke sidder sammen sådan et skønt sted.\nHvad med sådan en fin skyline? Sådan lidt pakket, men ret flot synes jeg.\nVi går videre ned af bakken, efter at ha' nydt et køligt glas Aperol oppe på den hyggelige restaurant. Vi skal ned i byen igen, og måske finde et eller andet transportmiddel ud til toget på et tidspunkt. Lige nu skal vi nu bare nyde at være her på dette skønne sted på vores lille planet.\nLige et kig op hvor vi kommer fra, det er da flot! ikke?\nKan i huske den tingest jeg tog et billede af oppe fra højderne? Her er hun, en flot fuglepige.\nIfølge pålidelige kilder, skulle Præsidenten bo i den stor luxusvilla i kan se her på billedet. Nu springer vi lige over på en ny side, så denne ikke bliver for lang, så hop endelig med, der er mere fra smukke Bratislava på næste side.\nCopyright. Ferievognen. Ove Lund. Det er ikke tilladt kopiere billeder og tekst.


Hejsager Strand i Danmark - Lej dit sommerhus hos DanCenter\nSommerhuse: Hejsager Strand, Sydøstjylland og Als, Danmark\nÆldre sommerhus beliggende tæt på vandet og god strand. Sommerhuset er indrettet med stue, spisestue og køkken i åben forbindelse. Der er to soveværelser, det ene har 3/4-seng. Der er en overdækket terrasse. Der findes fælles grill- og hyggeområde ...\nSommerhus med brændeovn til en kølig sommeraften. Beliggende tæt ved stranden i Hejsager. Udlejes ikke til håndværkergrupper.\nHøjtbeliggende sommerhus ved Hejsager Strand med storslået udsigt over Lillebælt. Huset er kendetegnet ved at være meget lyst, her har I ”første parket” til at se solopgangen mod øst og følge med i skibenes sejlads i Lillebælt. De store vinduespartier ...


💐 BLOMST LEVERING SANTIAGO - ONLINE BLOMSTERHANDLER SANTIAGO\nBlomster til Santiago Blomster levering til Santiago - din Santiago Blomsterhandler\nBlomster til Santiago - din Santiago Blomsterhandler\nSantiago Blomsterhandler & gaver\nVelkommen til hjemmesiden for blomster til Santiago. Vi laver den bestilling online blomster let. Du kan vælge fra vores rigelig udvalg: blomster, planter, buketter og meget mere. Venligst tilføje du valg til indkøbskurven og følge vejledningen. Når ordren er afsluttet bare overlade resten op til os.\nDet er missionen af blomster til Santiago til at levere den højeste mulige kundeservice. Vi vil sørge for din bestilling vil blive leveret som spurgte. Når du virkelig ønsker at imponere, uanset hvilken lejlighed: fødselsdage, Mors dag, fædre dag eller nogen anden lejlighed, blomster til Santiago er det rigtige valg for din særlige øjeblik.\nCORONAVIRUS-OPDATERING: Vores kontorer er Åbn, og vores lokale blomsterhandler i Santiago er også åben for levering.\nVi tilbyder blomst levering i Santiago - Santiago Blomsterhandler\nSe vores valg af gavekurv til SantiagoChokoladevalg til Santiago\n© Blomster til Santiago • 2020


Projektstyring – metoder og værktøjer\nAt være projektleder indebærer, at man har det overordnede ansvar, og har rollen med at analysere, planlægge, organisere og styre en afsat mængde ressourcer frem mod et fastlagt mål og formål. Samtidig indebærer rollen, at man kan lede og understøtte processerne i projektgruppen. Disse udfordringer giver modulet dig redskaberne til at løse, så du og din virksomhed bliver bedre rustet til kommende projekter og dermed mere effektive og konkurrencedygtige.\nProjektarbejdsformen - typer af opgaver og projekter i virksomheden.\nProjektets faser - processer og struktur ved etablering, udvikling og afslutning af projektet.\nSituationsanalyse - det forretningsmæssige, organisatoriske og tekniske grundlag for projektet.\nProjektorganisering - hvordan opbygges en effektiv organisation omkring projektet.\nStrukturering af projektet - idégenerering, faseopdeling og milepæle.\nKrav- og produktspecifikation.\nPlanlægning - herunder netværksanalyser, Gantt-planer og ressourceplanlægning.\nProjektets økonomi, kalkulation, budgettering og omkostningsstyring.\nProjektet som investering herunder økonomisk vurdering af projekter.\nProjektstyring - opfølgning på resultat, økonomi, ressourceforbrug.\nKommunikation og mødeledelse i projekter.\nProjektets dokumentation - styringsdokumenter, systematisk opsamling af erfaringer.\nAgil projektledelse og fast track projekter.\nFormålet er at give kursisternes en samlet opkvalificering og professionalisering af deltagernes projektlederfærdigheder, således at projektlederen kan skabe de ønskede resultater for projekter. At give de studerende overblik over metoder og systematiske arbejdsformer ved projektarbejde samt give det teoretiske grundlag for at arbejde effektivt som projektleder og -deltager.\nKurset kan tilrettelægges enten som et 1-dags introduktionskursus til projektledelse eller som et udvidet 3-dags kursus for ledere og nøglemedarbejdere.\nPå kurset "Projektledelse” arbejder vi praksis- og procesorienteret, hvor der veksles mellem undervisning og inddragelse af jer som deltagere, med individuel og fælles refleksion med udgangspunkt i cases. I vil som deltagere blive støttet i at iagttage og kommunikere nye perspektiver og handlemuligheder.\nKompendier, bøger og andet undervisningsmateriale er inkluderet i prisen. Deltagerne får udleveret bogen "Projektstyring - teori og praksis" som er gennemgående littereatur på kurset.


Musik og baggrund\nMusik med mere... "No Bullshit" - Jazzguitar method Hvorfor vintage? Køb af brugt guitar Når rigtige mænd dater Prutte om pris Puff, klonk - dengang i tresserne Vintage Guitar Show - historien bag Citater Det hele handler om at selv med forstærkeren skruet op på 10, skal du kunne spille så svagt som en hvisken. Du skal lære at have kontrol over hænderne Michael Bloomfield\nNår rigtige mænd dater\tDet handler om helt almindelige, og som oftest godt og lykkeligt gifte mænd, der med lys og lygte leder efter den eneste ene…Nu er der nok en og anden der straks tænker på krobal og snuskede singleklub-arrangementer hvor mænd sender sultne blikke efter ethvert stykke hunkøn der måtte vove sig indenfor. Men nej! Jeg beklager, det jeg taler om er såmænd ganske uskyldigt.\nHvorfor vintage?\tEnhver der har beskæftiget sig med musikbranchen de sidste mange år, kan næsten ikke have undgået at stifte bekendtskab med ord som vintage og retrobølge.Man har set måbende til mens rørforstærkere i tweedlook, relic og historic guitarer, samt analoge effektpedaler er skudt op på markedet som svampe efter en regnvejrsdag. Samtidigt har priserne på gamle instrumenter og grej foretaget en astronomisk himmelflugt. De nuværende tilstande er imidlertid ikke noget nyt fænomen. Der har før været vintagebooms.\nKøb af brugt guitar\tPuff, klonk - dengang i tresserne\tPrutte om pris\t"No Bullshit" - Jazzguitar method\tUnderkategorier\nVintage Guitar Show - historien bag


Mads Thygesen stopper som rektor på Den Danske Scenekunstskole - kulturmonitor.dk\nScene 21. jun. 2021 kl. 13.57\nDen Danske Scenekunstskole skal have en ny rektor, da Mads Thygesen af personlige årsager har valgt at opsige sin stilling og fratræder per dags dato.\nDet oplyser skolen i en pressemeddelelse, hvor det også fremgår, at den øvrige ledelse gerne havde fortsat samarbejdet med Mads Thygesen, der har været rektor for Den Danske Scenekunstskole siden 2015. Han har aktuelt været ansat i en åremålsansættelse, der løber frem til 2023.\nDen Danske Scenekunstskole er resultatet af en fusion mellem skuespilleruddannelsen ved Aarhus Teater, skuespillerskolen i Odense, dramatikeruddannelsen ved Aarhus Teater, Det Danske Musicalakademi i Fredericia, Odsherred Teaterskole og Statens Scenekunstskole i 2015.\n“Mads har stået i spidsen og spillet en uvurderlig rolle for skolen siden fusionen i 2015. Som skolens første rektor blev han ansat til at levendegøre visionen om én samlet uddannelsesinstitution på internationalt niveau inden for det scenekunstneriske område, herunder at bringe skolen på niveau med tilsvarende skoler i udlandet ved at indføre en ny uddannelsesstruktur med bachelor- og kandidatuddannelser,” lyder det i en fælles udtalelse fra administrationschef Ane Broberg, uddannelsesleder Jens August Wille og prorektor Peder Dahlgaard, som endvidere ytrer:\n“Meget er lykkedes med Mads ved roret. Den skole, Mads siger farvel til, udbyder i dag fem kunstneriske bacheloruddannelser og tre internationale, kunstneriske kandidatuddannelser – og det kan han i høj grad tilskrives æren for. Han har om nogen ydet en ekstraordinær indsats i udviklingen af den skole og de uddannelser, vi har i dag. Vi vil gerne takke Mads for hans engagement i og indsats for skolen. Som kollega og chef vil vi gerne takke ham for det givende samarbejde og de vigtige kunstfaglige og kunstpædagogiske perspektiver, han altid er garant for, og vi ønsker ham alt det bedste fremover.”\nRod i økonomien og udflytningsplaner\nRegeringen foreslog for nylig, at 30 af uddannelsespladserne på Den Danske Scenekunstskole skal flytte fra København til Holstebro som et led i udspillet ‘Tættere på – flere uddannelser og stærke lokalsamfund‘.\nScenekunstskolen har tidligere været i vælten på grund af et millionunderskud og rod i økonomien, der i 2019 resulterede i, at skolen blev sat under skærpet tilsyn. Mads Thygesen måtte under skolens økonomiske krise gennemføre en fyringsrunde, hvor ni ansatte mistede deres job.\nDet er kulturministeren, der står for at ansætte en ny rektor.\n”Først og fremmest vil jeg gerne takke Mads Thygesen for hans store indsats igennem de seneste seks år. Mads Thygesen har ført Den Danske Scenekunstskole ind i en udvikling som moderne landsdækkende uddannelsesinstitution med filialer i fire byer, samtidig med at skolens høje faglige niveau er opretholdt. Det er noget af en bedrift. Jeg vil ønske ham al mulig held og lykke fremover. Der vil nu blive igangsat en proces med henblik på at finde en ny rektor for Den Danske Scenekunstskole,” udtaler kulturminister Joy Mogensen (S) i en skriftlig kommentar.\nStillingen vil blive slået op umiddelbart efter sommerferien. Indtil ansættelsen er på plads vil prorektor Peder Dahlgaard være konstitueret rektor.\nOpdateret: Artiklen er blevet opdateret med en skriftlig kommentar fra Joy Mogensen d. 21. juni kl 14.57.


Hvorfor vælge Magento som eCommerce platform?\nVerdens førende brands har valgt Magento som deres eCommerce platform. Magento er den førende eCommerce platform på Internet Retailer TOP 500, med 40% markedsandel.\nMagento tilbyder eCommerce løsninger med stort kapitalafkast. Magentos eCommerce platforme tilbyder et væld af funktioner som giver dig enestående fleksibilitet og kontrol over udseende, indhold og funktionalitet, hvilket sparer dig tid og penge du ellers ville skulle have brugt på at fremstille funktioner fra bunden.\nMagento er en PHP baseret platform hvorimod mange andre eCommerce platforme er Jav baseret. Det er alment kendt at det er hurtigere at lave ændringer i PHP frem for Java, og PHP forsyner mere end 70 % af internettet. Du er derved sikret at dine udviklingsafgifter holdes nede og modtager langt mere omfattende support.\nMagentos open source platform opfordrer til et stærkt netværk. Resultatet er at du med ro i sindet kan benytte en platform der ikke alene er fremtidssikret, men som også modtager support fra mere end 400 000 community medlemmer. Nedenfor kan du læse om hvorfor kendte brands fra hele verden har valgt lige netop Magento som deres eCommerce platform.\n"Vi var bekendt med Magento, dets muligheder og begrænsninger fra tidligere arbejde med platformen. For os er en open source-platform meget attraktivt, fordi det giver os mulighed for at være kreativ i vores eCommerce bestræbelse. På grund af dette er den seneste udgave af Magento Enterprise en klar vinder for os."\n"Den modenhed og de muligheder Magento-platformen har, giver os grundlaget til at skalere på en omkostningseffektiv måde, og mulighed for at tilføje funktioner og funktionalitet, i forbindelse med vi bliver bedre til eCommerce."\n"Det vigtigste mål, da der skulle vælges en platform til Selvers online shop, var at finde en teknisk løsning, der havde perfekte pasform til vores behov og mål, og som ville hjælpe os, sammen med en erfaren eCommerce løsnings udbyder, til at navigere i kompleksiteten af at skabe et online supermarked. Vi ønskede også en platform, som vi kunne bruge i fremtiden til at skabe eCommerce løsninger til andre virksomheder i Kaubamaja koncernen. Vi føler Magento Enterprise er den rigtige platform for vores vækst."\n"Magento understøtter en stor mængde af produkter, og vi vidste, at BAUHAUS Sverige allerede arbejdede på Magento platformen med Vaimo. Vi anerkendte hvor fleksibelt det var at arbejde med Vaimo og forstod, at det ville være lettere at udveksle kode, og forbinde med BAUHAUS Sverige, hvis vi i Danmark var på samme platform."\n"Vi valgte oprindeligt Magento som vores platform, fordi den er fleksibel nok til at håndtere og støtte de tilpassede funktionaliteter, vi hele tiden bliver nødt til at gennemføre, da vi kommer på nye idéer til, hvordan vi bedre kan servicere vores kunder."\n"Vi følte, at vores tidligere hjemmeside ikke tilknyttede os til vores kunder - det var svært at tilpasse og tilføje elementer til sitet, og vores produkt katalog visning gjorde det vanskeligt for kunderne at se og søge efter produkter. Efter at have gennemgået forskellige platforme, følte vi at Magento sammen med Vaimo’s opmærksomhed for detaljer ville give os en pålidelig platform, der ville støtte integrationen med vores ERP-system og give os frie hænder til at skabe det design og indhold, vi ønskede for vores hjemmeside."\n"Da vi gik i gang med at lede efter en leverandør der kunne hjælpe os med at udvikle en ny B2B eCommerce løsning, gennemgik vi både eCommerce platforme of forskellige leverandører som brugte de samme interne processer. Vi valgte at arbejde med Magento da det er en stærk platform som uden problemer kan integreres på tværs af forskellige online informationssystemer, hvilket er afgærende for os på grund af de krav vi har til den endelige løsning."\n"Både Kalevala Koru og Lapponia er brands som er kendte over hele verden og vi ville sikre os at vi ville være i stand til at tilbyde vores produkter til alle som interesserer sig for godt design og smukke smykker. Det var her Magento kom ind i billedet. Vores gamle site fungerede ikke længere for os da implementeringen af nye funktioner og designs var en langsommelig proces. Magento derimod kan skaleres efter behov til at tilpasse sig vores virksomheds behov. Udførelsen af projektet endte med kun af tage 4 måneder, hvilket tydeligt viser hvor fleksibel platformen er."\n"Filippa Ks website har de sidste par allerede brugt Magentos platform. Det er en god platform til et firma på vores størrelse. Vi elsker at platformen er open source, omkostningseffektiv og giver os mulighed for selv at kontrollere indhold, funktionalitet og the feel af Filippa Ks online store. Det faktum at Magento er ejet af eBay bekræfter os i at vi har investeret i en fremtidssikret e-commerce platform."\n"Magento udmærker sig på at være en platform der støtter krævene for at køre et funktionsdygtigt, højkvalitetswebsite, inklusiv SEO til at tiltrække kunder, et simpelt ordresystem, muligheden for automatisk at foreslå ekstra køb og the functionality to process credit card sales. Integrationen med tredjepartsløsninger som for eksempel firmaets ERP system gør det muligt for ensartet kontrol af vores virksomhed på tværs af alle kanaler."\n"Vi valgte Magento fordi vi var imponerede over platformens fleksibilitet og funktionalitet. Vi skulle bruge en platform med ydeevnen til at rumme både de varer vi sælger online og de varer vi sælger i vores offline butikker. Magento virkede som den bedste løsning til at hjælpe Cape Union Mart med at opnå en kæmpe stigning i vores e-commerce udbud."\n"Vi valgte Magento på baggrund af de anbefaler vi fik fra andre forhandlere. Jeg er yderst tilfreds med Vaimos implementering af projektet gennem arbejdet med Magento og platformens præstering indtil videre."\n"Vi gik bevist efter en platform som både var open source og eCommerce klar og som også understøttede implementering af responsive design. Magento Enterprise opfyldte alle disse krav."\n"ores forrige var utroligt ufleksibelt hvilket gjorde det svært at skræddersy til vores behov. Efter proces med grundig gennemgang af alle tilbud blev vi enige med os selv om at Amgento Enterprise var vores foretrukne platform og Vaimos øje for detaljen ved vores RPT var grunden til at vi valgte dem som leverandør af en nyskabende eCommerce løsning. Vi er nu i besiddelse af en fantastisk ny hjemmeside på en robust og fleksible platform, hvilken i høj grad har forbedret vores kunder shopping oplevelse."\n"Den daglige ledelse af vores website forløber fuldstændig uproblematisk, takket være Magentos fleksible og brugervenlige platform – omkring 90 % af arbejdet kan vi selv klare. Vi kan fungere uden en kæmpe eCommerce afdeling og tilstedeværelsen af et solidt Magento Extension Marketplace gør det muligt at finde leverandører og nemt tilkøbe supplerende moduler."\n"Før vi begyndte på vores eCommerce projekt havde vi ændret vores ERP system fra Profit Plus til Sage X3. Der fandtes intet bolt-on modul der kunne integreres med Sage X3 så vi undersøgte forskellige andre eCommerce platform og fandt ud af at Magento var forenelig med X3. Magentos fleksibilitet er fantastisk – vi er nu oppe på 3 websites der alle kører på platformen – TIMco.co.uk, TOMco.ie og TIMco.asia – som alle er forskellige og har forskellige målgrupper. Integrationen med Sage X3 forløb problemfrit og platformen er nem at bruge."\n"At vælge Magento var en nem beslutning for os, da det er den hurtigst voksende eCommerce platform I verdenen. Magento dækker alle aspekter af eCommerce og inkluderer nogle fantastiske funktioner som for eksempel one-page checkout og arbejder godt sammen med SEO. Desuden har Magento konkurrencedygtige priser og tilbyder stor fleksibilitet når det kommer til intern kontrol at sitet."\n"Vi arbejder sammen om Magento i en gruppe og nyder godt af at have en platform vi kan bruge på tværs af alle vores eksisterende online stores. Resultatet er at vi kan høste fordelene ved eksisterende integrationer der kan bruges til både vores produktsystemer og vores ERP system. Det giver os også mulighed for internt at standardisere træning og processer."\n"Vi er glade for Magento Enterprises’ fleksibilitet, reference og den generelle udvikling af platformen. Vi elsker også at platformen er open-source, fleksibel og nem at tilpasse efter vores behov."\n"Magento Enterprise tilbyder en imponerende række inklusive færdiglavede funktioner som dækker næsten alle aspekter af vores virksomheds behov. Vi er utroligt glade for vores Menkind websites stabilitet."\nPaul Kraftman, Chief Executive Officer, Menkind\n"Vores krav til en eCommerce platform til Top Streetwear inkluderer et stort udvalg af standard funktioner, nem tilpasning og fremsynethed indenfor udvikling af eCommerce. Vi mener at Magento som platform er i sand til at håndtere vores virksomheds vækst og eventuelle ændringer i vores krav til eCommerce."\n"Magento Enterprise Edition eCommerce platformen er en førsteklasses platform med et væld af funktioner. Magentos brugervenlighed og store funktionalitet giver os muligheden for at vedligeholde so meget som muligt af websitet selv, inklusiv opgaver som for eksempel opsættelse af kategorier og produktkataloger, hvilket giver os en stor fordel."\n"Jeg havde i forvejen haft erfaring med Magento gennem et par år, og var glad for at arbejde med platformen. Holdbarhed/lang levetid var et centralt element i vores udvælgelsesproces. Jeg mener at Magento er et fremtidssikkert valg for organisationer. Det faktum at Magento er ejet af eBay var for os en stor fordel, da eBay er en af de kanaler hvorfra vi sælger IJP Design."\n"Vi ønskede fleksibilitet og fuld kontrol til at bestyre vores Kaibosh website internt. En af grundene til at vi valgte Magento var vores behov for en eCommerce platform som kunne sikre hurtig adgang til markedet. Vi skal kunne skalere og vokse til nye markeder uden at skulle udsættes for større investeringer og ekstraudgifter."\n"Magento er I stand til at skabe en god balance mellem open-source innovation og proprietary stabilitet. Platformen er dynamisk og i konstant udvikling og gør brug af et stort antal PHP udviklere til at skabe yderligere vækst. Samtidigt er Magento pålidelig og sikker, hvilket er kvaliteter der er vigtige for forhandlere som os."\n"Magento er utroligt alsidig, åben og fleksibelt hvilket gør den til en meget attraktiv platform for virksomheder som vores, som er lidt til den alternative side og hvor standard løsninger ikke er tilstrækkelige. Vi kan tilføje og udvikle som vi har lyst til og effektiv optimere vores site til vores personlige produkter og ydelser, hvilket er grunden til at Magento fortsat vil være en vigtig del er vores virksomheds løbende vækst."\n"Magento har været forholdsvis nem at bruge som vores eCommerce platform. Magentos styrke ligger i det brede udvalg af funktioner. Der er altid en funktion eller et modul der passer til hvilket som helst virksomhedskrav."\n"Magento er uden tvivl den bedste eCommerce platform der er. Her hos Vodacom 4U er vi indstillet til at lede og ikke til at følge. Vi havde ganske enkelt brug for det bedste, for at kunne være de bedste."\n"Vi havde allerede erfaring med brugen af Magento platformen og havde et godt indblik i dens funktioner og muligheder, samt Vaimos skræddersyede udvidelser. Vi så Magento som den eneste mulighed for AVS Fencing, til at erstatte hvor forældede CMS system, og som kunne sikre fremtidig vækst."\n"Vi valgte Magento platformen på grund af dens fleksibilitet og brugervenlighed. Mange af de store eCommerce sites er bygget op omkring Magento og vores virksomhed havde nået et punkt hvor vi var vokset fra vores tidligere eCommerce platform."\n"Vi havde brug for en stabil, førsteklasses platform som bare fungerede. Vi havde kun hørt gode ting om Magento Enterprise gennem vores årelange leverandør af betalings gateway. Anbefalingen blev bekræftet da vi spurgte efter henvisninger fra vores andre leverandører. Det faktum at eBay ejer Magento giver platformen et utroligt stærkt mærkerenomme. Da vi sætter globale standarder bliver vi målt og vejet og vi er derfor nødt til at være de bedste og bruge de bedste værktøjer."\n"Magento er kendt i det meste er verden og er en af de hurtigst voksende eCommerce platform in the mid-market space. Magento har et stort udvalg af funktioner som imødekommer alle vores krav, hvilket skaber gode muligheder for vækst i vores virksomhed."


transportnyhederne.dk » Vejtransport » Transporterhvervet holder Danmark kørende og får stadig nye biler\nTransporterhvervet holder Danmark kørende og får stadig nye biler\nFredag 3. april 2020 kl: 15:07\nVirksomhederne Vognmand Michael Jensen, C.M.A. Entreprise og Anders Handel og Transport fik leveret nye lastbiler i sidste uge, lyder det fra Scania i Danmark. - Vi servicerer og leverer fortsat lastbiler og busser i hele landet - selvfølgelig med respekt for Coronavirussen\nDe tre eksempler på nyligt leverede lastbiler er denne gang fra Sjælland. Alle tre vognmænd beretter, at de har rigeligt at lave trods corona-situationen og var derfor meget tilfredse med, at Scania kunne levere deres nye biler.\n- Vi leverer fortsat nye Scania til kunder rundt om i landet, men måden vi leverer biler på er selvfølgelig tilpasset den nuværende situation. Vi tager derfor særlige forholdsregler som f.eks. at holde den rigtige afstand til hinanden og udviser ekstra opmærksomhed ved leveringerne for at passe på os selv og vores kunder, siger Key Account Manager Jes Cramer-Petersen.\nC.M.A. Entreprise fik leveret en Scania G 500 XT 8x4 opbygget med en HIAB 302 kran, Sawo-wirehejs og Nopa-pendellad.\nVognmand Michael Jensen fik leveret en Scania R 410 6x2*4 opbygget med en Fassi-kran.


Schwalbe Hans Dampf - Performance Line Foldedæk - 24x2,35 (60-507) Sort (DKK 219,00)\nVarenummer: 11601118 | Brand: Schwalbe\nSchwalbe Hans Dampf Performance Line cykeldækket er designet til high performance på de krævende stier - opstigning såvel som nedstigning.\nKnoppernes indstilling og kombination af store og små knopper giver optimalt greb under mange forhold. De halvåbne blokke sikrer selvrensende egenskaber med lav rullemodstand.\nGummiblandingen der er anvendt er Addix som er en high performance compound og den bedste compound Schwalbe anvender.\nModel: Schwalbe Hans Dampf - Performance Line\nType: Foldedæk tubeless ready eller til slange brug\nStørrelse: 24x2,35 (60-507)\nAnbefalet dæktryk: 1,6-3,5 BAR / 23-50 PSI\nAnbefalede slanger fra Schwalbe, brug model: 10 eller 10D


Varmeflader - tt coil as\nVi tilbyder varmeflader i forskellige størrelser, materialer og tæthedsklasser\nVi lagerfører et støt voksende udvalg af varmeflader og har med tiden fået opbygget et større lager i såvel Aalborg som Ballerup.\nVed ordreafgivelse inden kl. 12.00 kan vi levere din varmeflade fra ét af vore lagre allerede næste dag på leveringsadresser i Danmark.\nI menuen i venstre side kan du se alle de typer, vi lagerfører og finde detaljer samt tegninger af de forskellige typer.\nVi lagerfører nu varmeflader i både tæthedsklasse A, B og C,således at vi dækker de fleste behov for hurtig levering. Er den varmeflade, du ønsker, ikke på lager, er det sikkert muligt at producere den, da vi producerer dem i mange forskellige størrelser og materialekombinationer.\nKontakt os for yderligere information om varmefladerne\nHvis du har spørgsmål omkring valg af varmeflade, brug for yderligere detaljer om en bestemt model eller ønsker at få et tilbud på en af vore mange varmeflader, er du meget velkommen til at kontakte vores afdeling i Aalborg eller Ballerup. Du er også velkommen til at komme forbi og få en snak om netop dit behov.


1 Kære Jæger.. Velkommen til nyhedsbrev, april Ønsker du ikke at modtage vores nyhedsmail, beder vi dig blot sende os en mail, og vi vil naturligvis slette dig fra vores liste. Hjortejagt i Skotland, 2009 Jagten på den skotske højlandshjort må betragtes som enestående, både hvad angår jagtformen, spændings- og naturoplevelsen. Specielt i brunstperioden, der normalt begynder i slutningen af september, kan jagten tage pusten fra selv den mest velbevandrede riffeljæger. Netop her, på de lyng- og græsklædte hedesletter i det skotske højland, forstærker brunsthjortens brøl et stemningsbillede mættet med spænding og intensitet, som er svært at forklare det bør opleves.\n2 Hjortejagt i Skotland, 2009 Vores hjortedistrikter, der omfatter mere end hektarer af velrenommerede godser, er alle afprøvet ud fra kvalitetskrav, der sikrer vores kunder den maksimale jagtoplevelse. Godsernes størrelse varierer fra til hektarer med en kapacitet fra 1-10 jægere pr. gruppe. Nogle arealer er mere fysisk krævende end andre, men generelt sagt, kan alle aldersgrupper med blot en nogenlunde god kondition deltage.\n3 Hjortejagt og Hundyrsjagt den perfekte kombination i 2009 Netop 2009 danner grundlag for en kombination af hjortejagt og hundyrsjagt. Hjortejagten slutter d. 20. oktober og dagen efter begynder jagten på hinder og kalve. I kommende sæson er den 20. oktober en tirsdag hvilket giver muligheden for at jagte hjort mandag og tirsdag for derefter at gå på jagt efter hinder og kalve onsdag og torsdag. Dette giver jægeren mulighed for at opleve den intense hjortejagt med brøl i bakkerne, samtidig med at der dagen efter jagtes hinder og kalve. Jagten på hinder og kalve er således krydret med hjortebrøl og det fantastiske scenarie med kronvildtets brunst i højlandet. Vi har til kommende sæson enkelte godser som tilbyder netop denne kombination. Eks. 2 dages hjortejagt med 1 stk. kronhjort, 2 dages hundyrsjagt med fri afskydning af hinder og kalve, 5 dg. hotelophold med morgenmad Pris pr jæger fra kr ,- Først til mølle\n4 Chinese Water Deer Guldmedalje!! Det er med stolthed, vi kan berette om at det er lykkedes for en af vores gæster på vores kvalitetsdistrikter i Cambridge området, at nedlægge en af de 5 største trofæer som er blevet nedlagt gennem tiderne af Chinese Water Deer I uge 7 hvor sneen for første gang i mange år havde lagt sig i Midtengland, pürchede vores gæst og vores stalker sig til dette fantastiske trofæ. Stort tillykke!!.\n5 Slotsferie i Skotland Learney House Learney House er beliggende på det hektar store Learney Estate i det naturskønne Royal Deeside. Learney House er opført i 1747, som et traditionelt skotsk herresæde. Learney House har en fantastisk udsigt over Dee dalen og det sydøstlige Aberdeenshire. Dette traditionelle skotske herresæde ligger i smukke skov omgivelser, kun 35 km fra Aberdeen Lufthavn og danner rammen for slotsferie evt. kombination med jagt og andre skotske oplevelser. Learney House er samtidig hovedsæde for vores afdeling i Skotland. Stedet bruges ligeledes ofte af danske virksomheder i forbindelse med kursusaktivitetet, kunde- og medarbejderevents.\n6 Frijsenborg 22. og 23. august 2009 Frijsenborg Explorer er et unikt arrangement, som vi afvikler i tæt samarbejde med slottets ejere. Vores forbillede er de britiske Game Fairs, der er fyldt med country style og outdoor aktiviteter. Ambitionen er at nå samme niveau efter danske forhold, og efter seks år med Frijsenborg Explorer, er vi godt på vej. Det specielle ved arrangementet er, at det forener folk med interesse for heste, hunde, fiskeri og jagt. De kommer for at overvære konkurrencer, opvisninger og udstillinger. Ud over hundefolk, ryttere, fiskere og jægere tiltrækker arrangementet også en bred skare af børn og voksne, der strømmer til for at blive underholdt og få store oplevelser.\n7 Præmieskydning er kommet for at blive 2008 var året, hvor haglskydningen for alvor tog sit indtog på Frijsenborg Explorer. Vi afviklede en stor præmieskydning på en english sporting bane som var opbygget udelukkende til lejligheden. Både fra myndigheder, deltagere og publikum fik vi mange roser for banens sikkerhed og ikke mindst sværhedsgraden. Vores erfaringer fra debutåret vil vi nu udnytte til at tilrettelægge og afvikle en endnu større og bedre præmieskydning i Alt sammen for at kunne tilbyde flere skytter denne ganske spektakulære oplevelse og således også sikre en øget eksponering af vores nye og trofaste samarbejdspartnere. Igen i år vil Beretta være tilstede med deres Roadshow Kom og prøv de forskellige haglbøsser i prislag fra kr og helt op til kr ! Deltag samtidig i konkurrencen om Beretta haglgeværer!!. Mere information følger i nyhedsmail juli.\n8 Glæd dig til næste nyhedsmail hvor vi bla. kan løfte sløret for: jagt på duer og muntjac Rough Shooting i Danmark ATV-kørsel i Danmark. Sjov og ballade


Feriebolig, Washington, NH, US: Feriehuse m.m. | Vrbo\nWashington – find den bedste feriebolig\nPrivat strand og bjerg sø hjem\nNy Log Hjem i afsides Lake Ashuelot Estates\n1.561 DKK gns./nat\nNew Hampshire søhus ved søen i privat forening.\nSovepladser 18 · 3 Soveværelser · 1 Badeværelse\n1.848 DKK gns./nat\nPristine, Waterfront hjem\nUberørt Waterfront, Charmerende Home, betagende udsigt\nEn af en venlig ejendom ved Lakefront W vestligt udsigt over den rolige Asheulot-sø\nFind den perfekte feriebolig til dit ophold i Washington\nOplev Washingtons unikke charme med et ophold i en feriebolig. Du finder masser at opleve i dette område. Mange af vores ferieboliger har både udendørs areal, separat spiseplads og fuldt udstyret køkken, så du kan lave lækre hjemmelavede måltider.\nOplevelser og attraktioner i og omkring Washington\nEr du på jagt efter ting at se under dit ophold? Selvom det kan være fristende at blive i din hyggelige feriebolig hele dagen, så tag et smut ud, og udforsk alt, der gør Washington til et skønt rejsemål. Her er nogle af de mest populære attraktioner, som ligger højst 50 km fra bymidten:\nMount Sunapee (14,5 km)\nJohn Hay National Wildlife Refuge (19 km)\nNewport Golf Club (19,3 km)\nHarris Center for Conservation Education (23,5 km)\nPats Peak (23,8 km)\nCrotched Mountain Ski and Ride Area (25,6 km)\nOplev de naturskønne seværdigheder i Washington\nUanset om du er en udendørs entusiast eller bare vil bruge lidt tid på at nyde omgivelserne, kan du være sikker på at finde de perfekte omgivelser til din ferie i Washington. Dette er nogle af områdets mest imponerende attraktioner, som alle ligger mindre en 50 km fra byens centrum:\nLake Sunapee (22 km)\nGranite Gorge (25,7 km)\nRollins State Park (26,2 km)\nMount Kearsarge (29,1 km)\nTransport til og i Washington\nDen nærmeste lufthavn ligger i Springfield, VT (VSF-Hartness State), 39,2 km fra bymidten. Hvis du ikke kan finde en flyafgang, der passer til din rejse, kan du også flyve til Concord, New Hampshire (CON-Concord Municipal), som ligger 47,1 km væk.\nHvor skal jeg overnatte nær Washington, NH, US?\nVores annoncer i 2020 tilbyder et stort udvalg af 120 ferieboliger nær Washington. Fra 70 Feriehuse til 4 Ferielejligheder – du kan finde unikke ferieboliger til et uforglemmeligt ophold med familie og venner. På Vrbo finder du det bedste sted at overnatte nær Washington på en længere ferie eller et hyggeligt weekendophold.\nHvad er de mest populære seværdigheder at overnatte i nærheden af på en rejse til Washington?\nVrbo tilbyder en lang række ferieboliger i nærheden af spændende seværdigheder i Washington. De mest populære seværdigheder, som Vrbos feriegæster overnatter i nærheden af, er:\nAlumni Field: 101 feriehuse\nPeterborough Players: 89 feriehuse\nGranite Gorge: 94 feriehuse\nNew London Historical Society: 226 feriehuse\nDer er også en lang række andre seværdigheder i Washington, som du kan finde en feriebolig i nærheden af på Vrbo. Brug søgefeltet for at se udvalget af ledige ferieboliger i nærheden af din foretrukne seværdighed.\nKan jeg leje Feriehuse i Washington?\nJa, selvfølgelig. Vrbo tilbyder 70 Feriehuse i Washington. Blandt andre populære typer af ferieboliger i Washington finder du:\nKan jeg finde en feriebolig med internet/wi-fi i Washington?\nJa, du kan vælge din foretrukne feriebolig med internet/wi-fi blandt vores 114 ferieboliger med internet/wi-fi i Washington. Brug søgefeltet for at se udvalget af ledige ferieboliger.\nUdforsk destinationer i området omkring Washington