Nogle naturområder skal beskyttes for at bevare deres særlige karakter Nogle naturområder skal beskyttes for at bevare deres særlige karakter\nNaturbeskyttelsesloven skal beskytte landets natur og miljø. Loven indeholder bestemmelser om generel beskyttelse af forskellige naturtyper. Det betyder, at områdernes tilstand ikke må ændres uden dispensation.\nsøer på over 100 m2 og særligt udpegede vandløb\nheder, moser, strandenge, strandsumpe, ferske enge og overdrev er beskyttet, når de enten alene, tilsammen eller i forbindelse med søer er større end 2.500 m2. Moser og lignende, der er mindre end 2.500 m2 og ligger i forbindelse med en sø eller et vandløb, er også omfattet af beskyttelsen.\nNaturbeskyttelsesloven indeholder også bestemmelser om beskyttelse af dyre- og plantearter. Bestemmelserne omhandler blandt andet:\nbeskyttelse af særlige dyrearter der ikke forsætligt må forstyrres og hvis yngle- eller rasteområder ikke beskadiges eller ødelægges.\nforhindre udsætning af ikke naturligt vildtlevende dyr i naturen i Danmark.\nDu kan læse mere om beskyttede og fredede dyre- og plantearter, naturbeskyttelsesloven og beskyttede naturtyper på Miljøstyrelsens hjemmeside. Desuden kan du se, hvilke kommuner, der har ansvar for beskyttelsen af særligt truede dyr og planter også kaldet ansvarsarter.\nBeskyttede arter i Danmark (nyt vindue)\nBeskyttede naturtyper (nyt vindue)\nNational naturbeskyttelse (nyt vindue)\nAnsvarsarter for kommunerne (nyt vindue)\nNaturbeskyttelsesloven (nyt vindue)\nNatura 2000 - beskytter natur i Europa\nEU arbejder med at stoppe forringelser af den biologiske mangfoldighed. Ét af de vigtigste midler til at opfylde denne målsætning er Natura 2000-direktiver. Habitat- og fuglebeskyttelsesområderne under Natura 2000 danner tilsammen et økologisk netværk af beskyttede naturområder gennem hele EU.\nNatura 2000 - beskytter natur i hele Europa (nyt vindue)\nPå Miljøstyrelsens hjemmeside kan du finde undervisningsmateriale om Danmarks Natur til folkeskolen. Du kan finde 216 eksempler på dansk natur - både den sjældne og den velkendte og du kan læse om, hvor du kan opleve alle de mange dyr, planter, naturtyper, sten osv.\nDesuden kan du på hjemmesiden stifte bekendtskab med de 15 natursteder, der er med i Danmarks Naturkanon. Steder, som alle har noget helt særligt, der gør dem til en oplevelse at besøge.\nMiljøstyrelsen om Danmarks Natur (nyt vindue)\nMiljøstyrelsen om 15 udvalgte naturområder (nyt vindue)\nEn dansk nationalpark omfatter nogle af Danmarks mest enestående og værdifulde naturområder og landskaber. Områder, som både betyder noget for os danskere, men som også har og vil få international opmærksomhed og betydning. Nationalparkerne skal tilsammen rumme de vigtigste danske naturtyper. Skove og vores åbne kulturlandskab med dyrkede marker, græsarealer og levende hegn vil også indgå sammen med landsbyer og mindre bysamfund.\nEn nationalpark kan omfatte både land, fjorde og arealer på havet. Fem områder i Danmark er blevet eller på vej til at blive nationalparker:\nNationalpark Thy - 2008\nNationalpark Mols Bjerge - 2009\nVadehavet - 2010\nSkjoldungernes Land - 2015\nKongernes Nordsjælland - 2018\nDu kan læse om nationalparkerne på hjemmesiden Danmarks nationalparker.\nDanmarks nationalparker (nyt vindue)\nSkovbyggelinjen (nyt vindue)\nFortidsmindebeskyttelseslinjer (nyt vindue)\nKirkebyggelinjen (nyt vindue)\nSø- og åbeskyttelseslinjen (nyt vindue)\nOm kystnærhedszonen på Planinfo (nyt vindue)\nSten– og jorddiger\nSten – og jorddiger er beskyttede gennem museumsloven og må derfor ikke ændres eller fjernes. Beskyttelsesordningen gælder for:\noffentligt ejede diger\ndiger på eller ved beskyttede naturtyper\ndiger angivet på 4 cm kort, dvs. diger, der fremgår på kortbladet for det pågældende område i Kort- og Matrikelstyrelsens kortværk Danmark 1:25.000 (4 cm kort) i den seneste reviderede udgave forud for 1. juli 1992.\nDigerne har en generel beskyttelse i museumsloven og må ikke ændres. Der er dog mulighed for, at kommunen kan dispensere fra forbuddet i særlige tilfælde.\nDu kan læse om beskyttede sten- og jorddiger på Slots- og Kulturstyrelsens hjemmeside og i vejledningen.\nBeskyttede sten- og jorddiger (nyt vindue)\nVejledning om beskyttede sten- og jorddiger (pdf) (nyt vindue)\nGravhøje, ruiner, jættestuer og andre fortidsminder er beskyttede af museumsloven og må ikke forandres eller ødelægges. Beskyttelsen gælder også, selv om der ikke er sat en fredningssten ved fortidsmindet. Det er ikke tilladt at bruge metaldetektor eller dyrke jorden på fortidsmindet og i en zone på to meter uden om.\nSkibsvrag, der er ældre end 200 år, og fortidsminder på havbunden er også beskyttede. Hvis du finder sådanne, skal du indberette det til Kulturarvsstyrelsen, der er den centrale myndighed for beskyttelse af fortidsminder. Styrelsen kan desuden oplyse, hvilke fortidsminder der er på en ejendom. Kommunerne fører tilsyn med fortidsminderne og sørger for, at de ikke ødelægges af bevoksning.\nFredede fortidsminder (nyt vindue)\nKyster og klitfredede arealer\nKlitfredede arealer findes især ved Jyllands kyster. Grænserne for de fredede arealer er afmærket på stedet. Der må ikke ændres på klitfredede arealer, og det er ikke tilladt at opføre nybebyggelse eller andre faste anlæg i klitterne. Du må heller ikke ændre anvendelsen af eksisterende bebyggelse. Desuden skal bevoksningen på klitterne beskyttes.\nDet er Kystdirektoratet, der tager sig af kyst- og klitbeskyttelsen. Der bliver kun givet dispensation i ganske særlige tilfælde.\nKystbeskyttelse (nyt vindue)\nKlitfredningslinjen (nyt vindue)\nSådan søger du dispensation fra klitfredningslinjen (nyt vindue)\nStart Start Ansøg om tilladelse til større anlæg på søterritoriet\nBenyttes ved ansøgning om tilladelse til etablering, renovering eller udvidelse af større anlæg på søterritoriet.\nBetegnelse ”anlæg på søterritoriet” omfatter alle faste eller forankrede etableringer/genstande, såsom lystbådehavne, tømmerflåder, fortøjningsanlæg, telekabler, rørledninger, rør m.m.\nHvis du er utilfreds med en afgørelse om naturbeskyttelse, har du mulighed for at klage.\nDen afgørelse, som du har modtaget fra myndigheden/førsteinstansen, indeholder en klagevejledning med oplysninger om klagefrist og klageberettigelse.\nHvis du ønsker at klage til Miljø- og Fødevareklagenævnet over afgørelsen, skal du klage via Klageportalen, inden klagefristen udløber. Brug selvbetjeningen Klag til Miljø- og Fødevareklagenævnet (det tidligere Natur- og Miljøklagenævn)\nStart Start Klageskema vedrørende miljøforhold\nDu kan se de gældende love og regler om naturbeskyttelse i 'Naturbeskyttelsesloven' samt en række andre love og bekendtgørelse.\nBekendtgørelse om beskyttede naturtyper (nyt vindue)\nBekendtgørelse af lov om skove (nyt vindue)\nVandløbsloven (nyt vindue)\nBygge- og beskyttelseslinjer - bekendtgørelse (nyt vindue)\nBekendtgørelse af lov om kystbeskyttelse (nyt vindue)\nBekendtgørelse om klitfredning (nyt vindue)\nHavmiljøloven (nyt vindue)\nBekendtgørelse af lov om råstoffer (nyt vindue)\nLovgivning der vedrører sten- og jorddiger og fortidsminder findes i 'museumsloven' på retsinformations hjemmeside.\nMuseumsloven (nyt vindue)\nDigebekendtgørelsen (nyt vindue)\nBeskyttede naturområder og nationalparker\nBekendtgørelse af lov om nationalparker (nyt vindue)\nHver nationalpark har sin egen bekendtgørelse.\nTøndermarskloven (nyt vindue)\nBekendtgørelse om Nationalpark Mols Bjerge (nyt vindue)\nBekendtgørelse om Nationalpark Thy (nyt vindue)\nBekendtgørelse om Nationalpark Skjoldungernes Land (nyt vindue)\nBekendtgørelse om Nationalpark Vadehavet (nyt vindue)\nBekendtgørelse om Nationalpark Kongernes Nordsjælland (nyt vindue)\nDyrenes 112 (nyt vindue)


Flyttefirma i Klostermark - Få 3 gratis og uforpligtende tilbud her!\noktober 1, 2016 november 10, 2021\nDe fleste af de mennesker, der har til at flytte til de nyere byer eller steder, tager hjælp fra flyttefirma Klostermark virksomheder. Disse virksomheder har det personale, der vil hjælpe personerne, med deres besværet med at administrere opgaverne vedrørende flytning. Indsamle elementerne fra de forskellige rum til pakning dem individuelt og gruppere dem sammen efter de værelser, flyttefirma Klostermark blive holdt i den endelige destination langt mere flytning regime kan tage meget sjov ud af processen på grund af disse kaotiske opgaver.\nFlyttefirma Klostermark kan være nødvendigt\nDette er grunden, mennesker, der flytter til nye lokaler på grund af deres faglige eller personlige krav uddelegere disse arbejdspladser til de flyttefirma Klostermark selskaber og holde sig stress fri under hele processen til at fokusere mere på de økonomiske spørgsmål og relaterede spørgsmål. Når flytter til de nyere lokaler, vil enkeltpersoner have til at underrette ansatte i firmaet valgte professionel mover om begrænsning af- og pålæsning af varer.\nProfessionelt flyttefirma Klostermark, går man aldrig galt i byen med\nMan kan endda gøre brug af World Wide Web, at søge sammenligning hjemmeside af de respektive industri og sammenligne tarifferne og priser i de forskellige flyttefirma Klostermark virksomheder til at vælge det bedste for ansættelse. De forskellige flytning virksomheder også tilbyde specialiserede forflytning af forskellige typer som pet udflytning, senior flytning osv., som kan vælges efter behov af familierne og enkeltpersoner.\nFlyttefirma Emmerlev Klev Tønder\nVinduespudser Dollerup Rebild


Frisure Tips til Plus Size Kvinder | euroleft.com\nHome / frisurer / Frisure Tips til Plus Size Kvinder\n29.08.2018 frisurer Leave a comment 11 Views\nKan en plus-størrelse kvinde have den samme frisure af en mindre kvinde? Hvor kan du finde et blad med frisurer til kvinder i plusstørrelse? Disse er begge store spørgsmål, og de fik mig til at tænke og virkelig opmærksom på mine omgivelser og hvad der er tilgængeligt for kvinder i plusstørrelse. Da jeg tommelfinger gennem magasiner, kunne jeg ikke finde nogen plusstørrelse modeller ... periode.\nSom med enhver hårklipp skal hairstylisten tage hensyn til formen på klientens ansigt og skuldre samt halsens længde.\nNår jeg ser et hårklipp, som jeg synes ikke er hensigtsmæssigt, skyldes det ikke, at den person, der bærer den, er forkert, det skyldes, at skæret virker mod ansigtets form, personens højde eller proportioner. Så når du styler håret i en plusstørrelse kvinde, er der ikke "specielle" hårklipp, men en stil, der er egnet med blødhed, hvor det er nødvendigt og styrke i de rigtige områder af ansigtet.\nLær, hvad der skal tages i betragtning, når man skærer håret i plusstore kvinder.\n1 Er din hals kort?\n2 Fik kurver?\n3 Find ud af billeder af andre, der ligner dig og har lignende hårtekstur\nEr din hals kort?\nHvis du har en kort hals, anses det generelt for at være mere smigrende at bære dit hår længere, i hvert fald til skuldrene. Kort hår kan vise en kortere hals, mens længere hår camouflerer det. Selvfølgelig er dette råd kun for kvinder bekymrede over deres hals. Hvis du vil have kort hår og du har en kort hals, skal du gå efter den!\nMen for kvinder med kortere hals, der er bange for at gå korte, prøv en længere bob med bløde lag rundt om ansigtet.\nEt andet tip er at holde boblængden A-linje, så ryggen er kortere og fronten er længere. Dette giver mulighed for bevægelse og viser mere af halsområdet. Men du vil ikke gå for dramatisk, gå i blød vinkel.\nIkke alle kvinder med runde ansigter har korte halser. Derfor er det vigtigt at forstå, at dit snit skal tilpasses til dit ansigt, nakke og skuldre.\nPin-straight hår fremhæver en kurvet krop. Det er som en pil peger lige ned til dine hofter. Hvis du har kurver, som du elsker, flaunt dem ved at bære dit hår lige. Hvis du foretrækker at afbalancere dine kurver, skal du tilføje mere krop til dit hår i form af bølger, krøller eller et lufttørret mussy look, der er så i stil i dag.\nLangt bølget hår balancerer så smukt ud kurverne.\nFind ud af billeder af andre, der ligner dig og har lignende hårtekstur\nTil at begynde med, skal du begynde at se på haircuts du kan lide på en person, der har en ansigtsform som ligner din egen. Når du finder det udseende i et blad eller online, skal du skære billedet eller downloade billedet og udskrive det.\nTag det nye look til din stylist på dit næste besøg. Mens du sidder i din stylistens stol, skal du diskutere billedet med din stylist, inden de begynder dit snit. Forklar hvorfor du kan lide klippet. Sørg for, at der er ligheder i form af ansigt og skuldre med dine egne funktioner, og sørg for at der er enighed om, at hårklippet vil se lige så godt ud på dig som i billedet. Endelig være forberedt på nogen grund til, at udseendet måske ikke virker så godt for dig som i billedet.\n01 af 17 Contents1 Yikes! Det hårdeste hår til Halloween2 Dead Bride Halloween Kostume3 To …


Kataloget mangler ikke noget hos Legebyen.dk, der også kan hjælpe dig. Du finder f.eks. spil for 4 deltagere, så samtlige medlemmer i familien kan være med. Køb underholdning i form af festspil, der altid er en fornøjelse at tage frem. Zoom også ind på mærkerne heriblandt Quercetti, LEGO og Hubelino.\nKæmpe udvalg af spil for 4 deltagere - sjove og underholdende\nLegebyen.dk har sørget for at holde priserne gode døgnet rundt i kategorien med spil for 4 deltagere, men selvfølgelig også resten af webshoppen. Der er rigtig mange spil, som er perfekte for 4 deltagere, og vi kommer kun til at kigge på nogle få af dem i denne artikel. Det kan 100 % anbefales, at du selv bevæger dig rundt i kategorien på www.legebyen.dk for at danne et mere komplet indtryk af mulighederne. De sælger nemlig ikke kun spil for 4 deltagere, men også til færre eller flere personer. Nogle interessante er Billedlotteri, Kragespillet og Mastermind. Partners er samtidig et godt spil, som kan være sjovt for 4 deltagere. Det er LynHistorier også, som er et af de mere populære produkter i denne kategori. Er du interesseret i at prøve noget nyt? Du finder ikke kun klassikerne, men også nye, spændende og moderne spil for omtrent 4 deltagere.\nFestspil til børn og til et ældre publikum\nLegebyen.dk sælger festspil både til den lille, intime fest og til den store gadefest, hvor alle vennerne og vennernes venner er inviteret. Nogle af de festspil, som fortjener at blive nævnt, er Uno, KLASK og Shuffleboard. Se også de andre spændende festspil via deres butik. Den byder f.eks. på The Heart Talks og Bagklog. Du kan købe Alias og 5 Seconds - alle sammen kvalitetsstærke festspil med masser af værdi.\nKøb spil til børn og til voksne. Der findes sjove spil for 4 deltagere, hvor de små kan være med, samt festspil, der også henvender sig til et ældre segment. Legebyen.dk er, som navnet røber, også kendt for legetøj, og med mærker som Playmobil og Quercetti kan man ikke gå galt.


København By - Boliga.dk\nFind din nye bolig i København By\nKøbenhavn huser Danmarks mest attraktive boligmarked med skyhøje priser og mange handler. Ikke så overraskende er det særligt salget af ejerlejligheder, der med op over 6.500 handler i 2020 trækker den helt store del af områdets boligsalg.\nLejlighederne spænder næsten lige så bredt som beliggenhederne og tæller således fine kvadratmeter med parket og stuk i det inderste København tæt på kulturlivet og en madscene i verdensklasse og små toværelseslejligheder på broerne – omgivet af moderne bagerier med friskbrygget kaffe og traditionelle beværtninger, der ser ud og lugter, præcis som de skal.\nOver de seneste 15 år er der ifølge Københavns Kommune kommet 26 procent flere københavnere, og i alt bor der mere end 632.000 mennesker i byen – og en bopæl her kommer ikke helt billigt. Vil man købe sin egen bolig i København eller nabokommunen Frederiksberg – og altså således have adresse i hovedstadens helligste haller – skal der nemlig betales 40-50.000 kroner pr. kvadratmeter. Det svarer til, at en køber giver mellem 3,2 og fire millioner kroner for en ejerlejlighed på 80 gennemsnitlige kvadratmeter.\nLeder man efter et helt hus eller et rækkehus til salg i København, skal man også berede sig på priser, der tilhører den absolutte top. Den gennemsnitlige kontante pris på et hus på Frederiksberg lød således på svimlende 11,3 millioner kroner i 2020. Det gør Frederiksberg til det dyreste sted at købe hus i hele landet.


Du kan kontrollere om alle forbindelser mellem personer i datafilen er i orden ved at vælge Filer på hovedskærmen, og derefter Undersøg Datakvalitet.\nDenne funktion bør kun bruges når du har en ny sikkerhedskopi.\nNormalt har optegnelserne om en person forbindelser til forældre, ægtefælle, kilder, og steder. Optegnelser om et ægteskab har forbindelse til mand, hustru, børn, kilde og sted.\nHvis der er kommet uorden i disse forbindelser, kan denne funktion rette eller slette de ugyldige forbindelser. Sådanne fejl skulle kun kunne opstå hvis der er fejl på harddisken, eller hvis der sker strømsvigt medens data bliver skrevet til harddisken.\nFunktionen gennemsøger først personfilen, derefter ægteskabsfilen. Undervejs bliver eventuelle fejl meldt, og numrene på de involverede personer og ægteskaber bliver vist. Der bliver spurgt om fejlen skal rettes. Hvis det drejer sig om børn i forkert rækkefølge kan du uden videre sige Ja. Hvis det drejer sig om fejl i forbindelser mellem personer gør du bedst i at notere de angivne numre for at kunne rette eller reetablere i Rediger.\nHvis der kommer mange fejlmeldinger kan du få dem skrevet til en fil QUALITY.BK ved at taste F5 før Start.\nHvis der kommer fejlmeldinger STAT=4 for en eller nogle få personer kan fejlen rettes med denne funktion. Ved mange STAT=4 meldinger eller andre STAT meldinger må Undersøg Datakvalitet ikke bruges. Det kan blive nødvendigt at bruge programmet BTRHELP. Se Fejlmeldinger.


Malene Bason, partner i Curo Capital, holder hele tiden øje med forvalternes investeringsbeslutninger. Arkivfoto: Jeppe Bøje Nielsen\n31. maj. 2021 KL. 9:00\nCuro Capital vil ikke gå på kompromis med ansvarlighed og bæredygtighed i ny investeringsforening\nInvestorer gør klogt i at forstå nuancerne, hvis de vil sætte grønne fodaftryk med deres investeringer. Det er kongstanken bag den uafhængige formueforvalter Curo Capitals netop børsnoterede investeringsforening “Wealth Invest Forskel – Bæredygtige Aktier”, hvor strategien er aktiv, og hvor der investeres i globale aktier gennem Ucits-fonde, der investerer i selskaber med fokus på bæredygtighed, ansvarlighed, lederskab og med omtanke for miljø og klima. For er det bæredygtigt at investere i et selskab, der bruger penge – tjent på sort energi – til at opbygge noget fremtidigt bæredygtigt?\n“Jeg oplever et stort fokus på netop den problematik. Fondene har mere og mere fokus på ikke at uddele til bæredygtige formål med midler, som er tjent ved at investere sort,” siger Malene Bason, partner i Curo Capital.\nFor hende er det altafgørende at tilbyde en aktivt forvaltet investeringsforening, hvor investorerne kan være trygge ved, at de ikke gør skade med deres investeringer, og at de investerer i noget, der gør en positiv forskel.\nFaktaboks Prisen på aktiv og passiv En aktivt forvaltet investeringsforening koster altid mere end en passivt forvaltet. “Wealth Invest Forskel – Bæredygtige Aktier” koster 1,02 pct. i åop, mens f.eks. Ishares MSCI USA esg Enhanced koster 0,07 pct. og Invesco S&P 500 esg Ucits koster 0,09 pct.Bæredygtige investeringer sammenkædes ofte med esg, der står for environment, social og governance, der benyttes til at pointgive og siden sortere aktierne.Impact-investering er den ansvarlige investering, hvor der tages højde for, hvilken påvirkning selskabet og dets produkter eller service har holistisk set.\n“Vil du have mest bæredygtighed for pengene, er det via aktiv forvaltning. For det første, fordi man skal passe på med at stole blindt på esg-screeningen (miljø, sociale- og ledelsesmæssige forhold,\n), som de passive investeringsforeninger gør, fordi de er passive. For det andet udøver aktive forvaltere aktivt ejerskab, der er med til at skubbe selskaberne i en bæredygtig retning,” siger hun og tilføjer, at de fleste forvaltere siger, de udøver aktivt ejerskab.\nFor at udvælge de bedste forvaltere til “Forskel” har Malene Bason lavet en statistik, bl.a. over forvalternes interaktion med selskaberne:\n“Jeg har lavet due diligence på over 125 globale bæredygtige aktiefonde. Utroligt mange af dem skal man bare ridse lidt i lakken for at se, at det aktive ejerskab ikke stikker så dybt. Hvilket engagement har de egentligt haft? Har de stemt på generalforsamlingen, har de sendt en mail, eller har de diskuteret strategien med selskabets direktør?”\nI Frederiksberg Finansrådgivning anbefaler direktør Hanne Roj-Larsen hellere sine kunder de passive esg-screenede investeringsfonde, etf’er, som typisk er langt billigere end de aktivt forvaltede.\n“De passive etf’er, som jeg anbefaler, foretager “bedst i klassen”-screenings, hvor de ikke fuldstændig udelukker hele sektorer,” siger Hanne Roj-Larsen og forklarer, at man således f.eks. ikke fravælger hele kemisektoren, men investerer i de kemiaktier, der har den laveste CO2-udledning.\n“Det giver god mening, for det giver selskaberne et kraftigt incitament til at ligge i den gode ende, f.eks. ift. deres CO2-regnskab,” siger hun.\nInvesteringsforeningen er skabt til Curo Capitals kunder, der typisk er institutionelle investorer, erhvervsdrivende fonde, formuende investorer, familiekontorer og ngo’er, hvor “en lille håndfuld” af dem har investeret ca. 202 mio. kr., men med børsnoteringen kan den købes af alle investorer.\n“Vi oplever specielt en stigende interesse for produktet fra erhvervsdrivende fonde og interesseorganisationer, for der er bare en stor interesse for, hvad der investeres i, og de skal have noget, de kan forsvare. Noget med solid rapportering og måling af det bæredygtige. Det er super vigtigt,” siger Malene Bason, der nøje har udvalgt seks forvaltere.\n“Et er at vælge dem, men jeg skal bruge mindst lige så meget tid på at monitorere dem. Jeg skal hele tiden være opmærksom på, hvad der sker i de forskellige porteføljer og løbende holde møder med porteføljemanagerne i de forskellige strategier.”\n“Forskel” indeholder p.t. tre esg-aktie- og tre impact-strategier fra Neuberger Bermann, Bank of Montreal, HC Boston Common, Montanaro, Wheb samt Baillie Gifford.


Ski, hygge og angstanfald -\nSki, hygge og angstanfald\n7. marts 2020 / No Comments\nJeg har det sgu lidt stramt med de skiferier. På den ene side er det helt fantastisk at være aktiv på sin ferie og ude i den fantastiske natur. På den anden side, så er jeg helt uden for min comfortzone.\nOg hvorfor nu det? Ja, det skal jeg fortælle dig. For det er ganske enkelt rædsomt at have højdeskræk OG stå på ski…. Jeg når jo på ingen måde at nyde naturen, for jeg har travlt med at stå i squat og pizza-stilling. For tænk, hvis jeg falder eller kører af helvedes til. Kan jeg overhovedet rejse mig op igen, og hvorfor er det hele så stejlt og lort med lort på. Det går for hurtigt, fødderne brænder, benene syrer til og angsten sniger sig ind på mig….\nMor, det skal nok gå – vi passer på dig\nOg jeg fik sgu et mindre angstanfald. For første gang jeg skulle op med liften, så gik lortet i stå! I FEM MINUTTER – MEGA HØJT OPPE – jeg græd som pisket og følte virkeligt, at jeg skulle kaste op. Yngstebarnet Anton (ham som enten bliver psykolog eller skibums) trøstede mig og aede mig hele turen op. Kim prøvede også, “der sker jo ikke noget babe, prøv at nyde udsigten”. yeah right…. Og han har jo desværre ret – men jeg var knap så rationelt tænkende i situationen.\nMine seje drenge\nSå jeg ved faktisk ikke helt, om jeg traumatiserede Anton, men jeg tror det går. Han har ligesom set det før (Der var engang, jeg tog om en stegepande, der kom direkte fra ovnen – 11 timer sad jeg med hånden i vand, 11 timer!!!) Men vi kom selvfølgelig op, jeg faldt ikke af, men jeg skreg, som havde jeg fået savet benet af, da jeg “landede” sikkert på jorden. Så skulle jeg blot ned igen…\nEn Sheila skulle der til\nKim har i alle årene, vi har været på skiferie, spurgt om jeg ikke skulle på skiskole. Næh nej. Det havde jeg IKKE lyst til. Tumpe. Jeg erkendte dog i år, at det måske nok alligevel var en god ide – for jeg er faktisk pænt træt af, at føle mig udenfor. Min unger elsker det, og jeg vil gerne være en mor, der også er aktiv og kan bruge sin krop! Og jeg er TRÆT af at være en bangebuks.\nSheila, det mest tålmodige menneske\nSå vi startede ud med en privat instruktør, da det kræver speciel skills at skulle undervise mig. Jeg bad om den mest tålmodige og overbærende instruktør de havde. Og jeg fik Sheila – hun var f…ing genial.\nFor efter to private instruktør-lektioner fik jeg mod på det. Hun kørte totalt mindset-halløj på mig og vi tog det stiiiille og roligt. Jeg måtte dog lige advare hende om, at jeg havde det lidt stramt med at tage liften op…. Men jeg brød “først” grædende sammen, da vi landede sikkert oppe på bjerget. BUM. (hun signalerede febrilsk til lift-føreren, at han skulle sænke farten, da vi kom…)\nNæste år, der kommer gennembruddet\nSå næste år, der skal jeg stå på 5 dages skiskole (heldigvis sammen med andre voksne) Jeg SKAL være i form, for jeg gider ikke at have fysiske udfordringer oveni de mentale.\nSå nu er jeg gået i fixer-mode. Det fysiske kan klares med træning – derfor har jeg lavet en pagt med mig selv (det kan du læse om her) og det mentale må jeg jo arbejde med – jeg tænker, at hvis jeg ikke er så fysisk udfordret, så bliver det lettere. Men jeg vil meget gerne blive af med højdeskrækken, så hvis nogen kender nogen – en hypnotisør olign, så skriv endelig i kommentarfeltet.\nDrengene og Kim prøvede indendørs surfing på hotellet\nTrysil – vi er vilde med dig\nTrysil er et super sted for en familie som os (nogen af os er pænt magelige). Hotellet, vi bor på, er genialt med lækre restauranter, bowling, pool, spa, træningsrum og skønne fællesfaciliteteter. Og så det vigtigste – der er ski in/ski out. Men nu har vi været der i mange år, og Kim vil gerne sydpå igen. (Vi har været i Østrig og Italien for en del år siden). Og det vil jeg også, for der er bare lidt smukkere sydpå og så kan man drikke sin kaffe eller kakao udenfor i solen.\nMen jeg vil gerne lige nappe et år mere i Trysil, for jeg kender området og det gør mig tryg, især nu, hvor jeg skal på skiskole. Så de må vente lidt mere på mig – ligesom de gør på pisten. Min søde familie.\nps. jeg fik nye skistøvler MED GULD PÅ – det forpligter jo også lidt, ikke?\nBucketliste – jeg vil opleve verden\nJeg sender en virtuel krammer\nMåske du vil læse mere\nStatus på – ja det hele\nVi er gået i hi i haven\nJeg hedder Camilla Lærke. Tak fordi du kigger forbi. Jeg er en skør og glad kvinde, der altid mener et eller andet – og har meget på hjertet. Jeg gør det med humor og selvironi og er ikke bange for udstille mig selv. Så her på siden finder du sjove tanker og historier om hverdagslivet – også de lidt mere seriøse af slagsen. Læs mere om mig her.


Blinkende Lygter (Flickering Lights) - Movies on Google Play\n79.00 kr. Buy\nSøren Pilmark, Nikolaj Lie Kaas, Mads Mikkelsen, Ulrich Thomsen, Sofie Gråbøl\nHarald (Kim Bodnia) kommer ud af fængsel og opdager, at hans plejefar, Munken (Jens Okking), ligger på dødslejet. Munkens sidste ønsker er, at Harald skal finde hans ægtefødte søn, Ludvig, til ham. Ludvig (Torkel Petersson) sidder desværre indespærret i Sveriges bedst bevogtede og sikrede fængsel, men det er ikke noget problem, for hans to venner, kokkene Peter (Tomas Villum Jensen) og Martin (Nikolaj Lie Kaas) har en plan.\nPå en måde, der ikke er set snedigere siden Olsen Bandens storhedstid, lykkes det dem at få Ludvig ud. Ludvig er bare ikke specielt interesseret i sin nye frihed, og da slet ikke i at møde en far, han aldrig har vidst eksisterede. Derfor er det med meget møje og besvær, at Harald, Peter og Martin får fragtet Ludvig til Danmark.\nMeget har dog ændret sig, siden de sidst røvede banker: Alt går galt, og de må flygte fra politiet i en regn af kugler. De møder dog Mille (Iben Hjejle) i banken, som fatter stor interesse for Ludvig, og han for hende. Normalt tænder Ludvig ellers kun på døde piger, men denne gang synes han at kunne mærke noget andet.\nKokkene Peter og Martin får nu den idé, at de kan spille sig til en masse penge, men også denne plan går i vasken. Nu hvor alt ser allermest håbløst ud, fortæller Mille dem pludselig om Udenrigsministeriets overførsel af U-landsbistand i kontanter. Peter og Martin bliver sendt ud for at lægge en plan, og snart har de ikke bare politiet efter sig, men hele politiets antiterror korps. Og som om alt dette ikke skulle være nok, er den lokale jugoslaviske mafia på nakken af Harald, da han skylder dem penge.


• Køb Hundetransportbur online [Se bedste tilbud] - Familiecentrum\nGilpa.dk er i dag en af de bedste online selskaber med udstyr til hunde og katte. Virksomhedens sortiment omfatter opimod 150 produkter fra diverse mærker. Netshoppens Trustpilot-vurdering på 9,7 ud af 10 viser stærk kundeloyalitet. Scoren er baseret på 705 evalueringer, hvoraf 641 af disse giver topkarakter. På Facebook er 3483 personer tilhængere af Gilpa.dk, og herpå har forretningen modtaget 114 anmeldelser med en gennemsnitlig bedømmelse på 4,6 af 5, som ligeså er super overlegent.\nDogshop.dk er i dag imellem de førende internet varehuse med udstyr til hunde og katte. Firmaets sortiment omfatter omkring 1500 produkter fra diverse brands. Virksomhedens Trustpilot-rating på 9,9 ud af 10 viser stor kundetilfredshed. Scoren er baseret på 1537 ratings, hvoraf 1304 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 752 brugere tilhængere af Dogshop.dk, og herpå har de modtaget 27 vurderinger med en gennemsnitlig rating på 5 af 5, som ligeså er usædvanligt flot.\nMyPets.dk er pt. imellem de mest benyttede internet foretagender der sælger udstyr til hunde og katte. Firmaets udvalg indbefatter flere end 4500 produkter fra en række mærker. Deres Trustpilot-rating på 9,1 af 10 vidner om utrolig kundeloyalitet. Scoren er baseret på 275 bedømmelser, hvoraf 240 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 5205 brugere fans af MyPets.dk, og her har forretningen modtaget 55 evalueringer med en middel vurdering på 4,55 ud af 5, hvilket ligeledes er aldeles imponerende.\nPetworld.dk er nu imellem de mest benyttede internet foretagender inden for udstyr til hunde og katte. Netshoppens udvalg indbefatter over 10000 varer fra diverse brands. Netshoppens Trustpilot-bedømmelse på 9,2 af 10 viser stærk kundetilfredshed. Vurderingen er baseret på 10943 evalueringer, hvoraf 8796 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 76418 brugere fans af Petworld.dk, og herpå har firmaet modtaget 2188 evalueringer med en gennemsnitlig bedømmelse på 4,6 af 5, hvilket tillige er virkelig imponerende.\nZooplus.dk er nu imellem de mest benyttede internet shops i Danmark der sælger udstyr til hunde og katte. Forretningens sortiment spænder over ca. 10000 varer fra flere producenter. Webbutikkens Trustpilot-score på 8,4 af 10 manifesterer enorm kundeloyalitet. Vurderingen er baseret på 3676 vurderinger, hvoraf 2833 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 597985 personer fans af Zooplus.dk, og her har butikken modtaget 735 vurderinger med en middel bedømmelse på 4,2 af 5, som også er ultra overlegent.\nHundetransportbur shoppes på internettet\nFlere online webshops tilbyder i øjeblikket et bredt udvalg af fragtmetoder. En yndling er i dag levering til en pakkeshop, hvor du kan afhente de nyindkøbte produkter når du har mulighed for det. Den er altså særdeles hensigtsmæssig, samt typisk derudover den billigste leveringsløsning.\nDu bør på samme måde forsøge at få pakken leveret til din lejlighed eller ud til din arbejdsplads. Leveringsmetoden bliver gerne en smule mere bekostelig, men derudover ekstremt let gængelig. Den mest betalelige løsning af hundetransportbur er utvivlsomt selv at hente produkterne, som jo kræver at du bor i nærheden af hundetransportbur e-firmaets lager.\nLeveringstidspunktet er jo vældig vital ifald vi står og skal bruge dine nye produkter om et øjeblik, så i det øjemed er det forholdsvis klogt at vi efterser det forventede leveringstidspunkt for det pågældende produkt.\nMasser af hundetransportbur butikker på nettet lover 1 dags fragt på masser af varer, men som imidlertid tager udgangspunkt i at ordren aflægges inden et aftalt klokkeslæt, således at de højst sandsynligt kan nå at få hundetransportbur ekspederet inden de lageransatte har fyraften.\nEn række netbutikker byder på gratis levering, men tit er det kun gældende hvis der købes for en konkret sum. Derudover skal man udse dig den mest betalelige leveringsmetode, hvilket tit – uden hensyn til om man bor nær Taastrup, Hobro eller Skælskør – er at få fragtfirmaet til at bringe pakken til en pakkeshop.\nDet er jo meget smertefrit for almindelige mennesker at søge sig frem til priser på hundetransportbur fra diverse internet firmaer i Danmark, og af den grund har massevis af online forretninger været tvunget til at sænke salgspriserne på deres produkter – til babyer og børn, og yderligere også til mænd og kvinder – enormt, og endda nogle gange sikre gebyrfri levering.\nMen det kan alligevel vise sig lukrativt at se nærmere på nogle e-butikker efter hundetransportbur rabat forud for at du shopper, sådan at man ikke er i tvivl om at få den mindst kostelige pris.\nDu må lige meget hvad være så påpasselig, at hvis en shop på nettet forhandler hundetransportbur til salg for en salgspris som anses for helt fantastisk gunstig, bør det mange gange være et tegn på en uærlig internet forhandler. Handler med kort er trods alt inkluderet i en anordning, hvilket redder kunden imod uægte internet forhandlere.\nVi tilråder køb med kort eller mobilbetaling. Som en anden løsning kan du udnytte en afdragsløsning fra f.eks. ViaBill, når du har i sinde at afbetale omkostningerne over et længere tidsrum.\nFør folk handler hundetransportbur på en e-butik behøver man på en vis måde studere shoppens handelsvilkår, dog er det undertiden et omfattende arbejde.\nEt andet alternativ kunne derfor være at undersøge hvorvidt e-forretningen er tilsluttet e-mærket, fordi det almindeligvis er en erklæring om at online forhandleren adlyder gældende dansk lovgivning, foruden at e-forhandleren en gang i mellem kigges til af sagkyndige der behersker vilkårene. Desuden får du genvej til assistance, hvis du får besvær som følge af din bestilling.\nDertil anbefales det at du er vaks omkring de vigtigste retningslinjer der influerer på ordren, til eksempel hvilken returpolitik på hundetransportbur internet forhandleren lover. I den forbindelse er det på samme måde afgørende, at man altid bibeholder ens faktura, så man altid vil kunne bevidne sin ordre, uden hensyn til om du er mand eller kvinde.\nTrustpilot fremskaffer adskillige tiltalende løsninger til at eftergå ganske mange andre brugeres domme og derfor er det godt, at du gennemsøger internet forhandlerens hundetransportbur ratings forud for at du bestiller.\nFacebook frembringer tillige en række solide muligheder for at få et kig ind i e-handlens kundefokus. Desuden ser vi faktisk webshops hvor det er muligt at ytre en vurdering af købsoplevelsen, som også bør udnyttes til afvejning af kundetilfredsheden.\nHjemmesiden er finansieret af indtægter fra annoncer. Vi har samarbejder med et hav af webshops i form af at vi formidler virksomhedernes tilbud, og modtager godtgørelse såfremt en af de besøgende på vores side realiserer en handel.\nOrientering om hundetransportbur og internet handler opdateres hele tiden, men vi kan ikke garantere imod justeringer der potentielt er foretaget efter at vi sidst opdaterede sidens oplysninger.


Færre beskæftigede i bygge- og anlægsbranchen - Building Supply DK\nFærre beskæftigede i bygge- og anlægsbranchen\nTrods en stigning i byggebeskæftigelsen fra tredje til fjerde kvartal beskæftigede bygge- og anlægsbranchen færre mennesker i samtlige kvartaler af 2013 end i 2012.\nByggebeskæftigelsen steg fra 143.800 i tredje kvartal til 144.200 i fjerde kvartal af 2013 – svarende til en stigning på 0,2 procent. Det viser de seneste tal fra Danmarks Statistik.\nAlligevel var der 0,6 procent færre beskæftigede i fjerde kvartal af 2013 end det tilsvarende kvartal i 2012, og ifølge Dansk Byggeri gør mønsteret sig også gældende for de øvrige kvartaler i 2013.\nDermed ser byggeriet ikke ud til at få glæde af et konjunkturbetinget opsving lige foreløbigt, skriver Dansk Byggeri i en pressemeddelelse. Men derimod forventes bygge- og anlægsaktiviteten at blive holdt oppe af politiske aftaler om projekter i 2014.\nFordelt på brancher viser tallene fra Danmarks Statistik fremgang hos de fleste brancher fra tredje til fjerde kvartal 2013. Størst er fremgangen inden for tømrermestrene, hvor beskæftigelsen er steget med 4,4 procent, mens det er gået tilbage for anlægsentreprenørerne, som i fjerde kvartal beskæftigede 9,2 procent færre end i det foregående kvartal.\nOgså murermestrene oplevede tilbagegang og beskæftigede 3,9 procent færre mennesker i fjerde kvartal 2013 i forhold til det foregående kvartal.\nI kølvandet på ”Allan”\nChefanalytiker hos Dansk Byggeri, Finn Bo Frandsen forklarer, at den sæsonkorrigerede stigning i beskæftigelsen ved bygningsreparation fra 3. til 4. kvartal 2013 formentlig er et resultat af stormvejseffekten fra ”Allan” i oktober.\n- Der har uden tvivl været mange arbejdere, som har været beskæftiget med at udbedre skader efter stormen i oktober. Byggebeskæftigelsen opgør imidlertid antallet af personer og ikke antallet af overarbejdstimer. Hertil kommer, at nogle af de mest presserende udbedringer efter stormen sker ved at flytte mandskab fra igangværende projekter, som dermed bliver midlertidigt neddroslet. Disse to forhold forklarer, at stigningen i beskæftigelsen trods alt var begrænset til 1.000 personer, fortæller Finn Bo Frandsen.\nFordelt efter arbejdets art steg beskæftigelsen inden for reparation med 1,8 procent fra tredje til fjerde kvartal, mens beskæftigelsen inden for nybyggeri steg med 3,6 procent. I forhold til fjerde kvartal 2012 beskæftiger nybyggeri og reparation henholdsvis 1,6 procent og 1,8 procent flere i fjerde kvartal 2013.\nInvestering præger Niras’ regnskab\nInvestering præger Niras’ regnskab 08:36


De fleste mænd er uvidende, når det kommer til at købe smykker til deres kærester. Enten køber de noget, som hun ikke er interesseret i, eller også vælger de den forkerte størrelse og ender med at købe noget, der ikke passer.\nHvis du gerne vil overraske din kæreste med nogle smukke smykker, får du her et par tips, der kan hjælpe dig med at vælge det helt rigtige smykker.\nBrug hendes ring til at finde den rigtige størrelse\nEn af de bedste måder at finde ud af din kærestes ringstørrelse på er at låne en af hendes ringe og tage den med dig, når du går ned til smykkeforretningen. På den måde kan de prøve ringe i hendes størrelse og få et bedre indtryk af, hvad der passer til hendes finger.\nDe har nemlig en særlig målestok, som de kan bruge til at vurdere hvilken ringstørrelse hun har. Det kan spare dig en masse tid og penge ved at gøre det på denne måde.\nHold hendes stil i tankerne\nNår du vælger smykker til din kæreste, er det vigtigt at tage hensyn til hendes personlige stil. Tænk på hendes smag for tøj og tilbehør og prøv at finde et stykke tøj, der passer til denne æstetik. Dette vil sikre, at hun elsker og føler sig godt tilpas med de smykker, som du vælger til hende.\nEr hun måske mest til sølv? eller foretrækker hun guldsmykker over sølvsmykker? De fleste kvinder har en præference, når det kommer til dette. Så hav dette i mente, når du kigger på guldsmykker i Aalborg.\nEndelig er det vigtigt at overveje dit budget, når du vælger smykker til din kæreste. Før du tager til smykkebutikken, skal du tage dig tid til at overveje, hvor meget du er villig og i stand til at bruge på denne særlige gave. Dette vil være med til at sikre, at du finder noget, der ligger inden for dit prisinterval.


Dvd-marked, Dvd-marked. Både nye og brugte. Der gives rabet ved køb af flere. Fra røgfrit hjem. House 1 gyser House 2 gyse JVC Boom-blaster, Meget fin stand, spiller rigtig godt, alt virker. JVC Gettoblaster, Meget fin stand, alt virker, spiller rigtig godt. CDér med The Sandmen, 5 stk. CDér med The Sandmen sælges.\nAvisforside las vegas. Få besked når der er nye annoncer, der matcher din søgning. Opret AnnonceAgent. Alle annoncer Se hele annoncen. Kan sendes dog for mere Pris. Hvis man fortryder! Tjek mine andre annoncer ud Rørig pay er en mulighed Se læge annoncen.\nMan handler her med Jeg har adskillig gode spillemaskiner, retrospil og DVD Film. Du handler he Du handler herhen m Den fantastiske rejse 2.\nMænd og kvinder er forskellige på samme planet - e-slodycze.eu\nDer er dem, som tror, at den biologiske forskel er afgørende, og kompagni, som mener, at køn er aldeles social konstruktion. Dette er en Aviskronik. Kroniken er udtryk for skribentens mening. Du kan indsende Kronik-forslag her. Der er ikke oplæsning af denne kendeord, så den oplæses derfor med maskinstemme.\nStor oplevelse sider med pengespil


Otte midtjyske kommuner gentænker nye rum til bylivet\nSom led i europæisk kulturhovedstad Aarhus 2017 gentænker otte midtjyske byer brugen og intiativer i provinsbyernes\nHvor mange er der egentlig, der dyrker parkour? Og hvor mange caféer er der plads til i en mellemstor jysk provinsby? De spørgsmål har fået otte midtjyske kommuner til at gå sammen i projektet ”Urban Lab”. I fællesskab vil de blive klogere på, hvordan man skaber det ønskede byliv.\n”Når man laver byomdannelser, er det vigtigt, at man har et konkret svar på spørgsmålet ”Hvem skal helt præcist bruge byrummet hvornår, og hvad skal få dem til at gøre det?” siger Ole Wolf, der er styregruppeformand for projektet og derudover arbejder i Kulturafdelingen i Horsens Kommune i en pressemeddelelse.\nHolstebro Kommune deltager i projektet med særlig fokus på at omdanne slagterigrunden til en ny levende bydel.\nProjektet er et samarbejde mellem Favrskov, Herning, Holstebro, Horsens, Randers, Silkeborg, Viborg og Aarhus. Det er også et samarbejde på tværs af afdelingerne i kommunerne – primært kulturafdelingerne og byplanafdelingerne. Projektet er støttet af Aarhus 2017.\n”Urban Lab lever i dobbelt forstand op til Aarhus 2017’s slogan om at gentænke. Når man omdanner et byområde, så bør man gentænke det, så man sikrer, at man får et aktivt og levende byrum, som flest mulige benytter sig af og får glæde af på forskellige tidspunkter og til forskellige formål,” siger Gitte Just, programdirektør i Aarhus 2017.


Perspektivløsheden i dansk presse af Bardekampf m.fl.\nKjøller forside >> Arkiv over manus til artikler, kronikker og debatindlæg >> Perspektivløsheden i dansk presse\n[Lagt op 30/11 2005 (muligvis før); senest revideret19-06-2019 10:16:10]\nAntologien har længe været udsolgt. Netop dette bidrag har været meget efterspurgt. Det bringes derfor her i en stort set original udgave. Noterne som var anbragt nederst på siderne er her anbragt i højre spalte ud for det pågældende sted i brødteksten.\nVilhelm Bardekampf, Else Hyskensvamp, Jørgen Hattebras, Jan Edelbyrd Mortensen, Gregers Grydeklar, Frank Anva Dørslag, Pip Poulard og Birgitte Birgøje  4\nPerspektivløsheden i dansk presse 5\nUdsnit af tentativ  arbejdsrapport om pilotprojekt  i forbindelse med projekt om såkaldte politiske minoritetsgruppers  behandling i den borgerlige offentlighed  i senkapitalismen . 7\n1. Forbemærkning eller bidrag til kritikken  af antologi-genren 11\n2. Indledning 20\n3. Teoretiske forudsætninger 21\n4. Analyse 26\n5. Konklusion 28\n6. Anvendt litteratur (listen omfatter kun et meget begrænset udvalg) 29\nArtikel af kollektiv. Bemærk at mindretalsudtalelser ved visse formuleringer fremgår af noterne.\nNoter ved redaktøren\nVilhelm Bardekampf, Else Hyskensvamp, Jørgen Hattebras, Jan Edelbyrd Mortensen, Gregers Grydeklar, Frank Anva Dørslag, Pip Poulard og Birgitte Birgøje \nFor at understrege sin afstandtagen til det borgerlige samfunds dyrkelse af den individuelle karriere, hvor det kommer an på at skaffe sig ”et godt navn”, optræder gruppen her under påtagne, og altså falske, navne, som er anbragt i lodtrækningsorden.\nPerspektivløsheden i dansk presse\nArtiklen er i sin nuværende form en frugt af et vist samarbejde mellem gruppen og undertegnede. Efter meget åbenhjertige og kammeratlige drøftelser med mig er flertallet i gruppen gået ind for at bidraget bringes i den foreliggende form som adskiller sig fra gruppens oprindelige udkast bl.a. ved et totalt fravær af videnskabeligt noteapparat, en vis ”fordanskning” i ordvalget og en vis forenkling af sætningsbygningen. Ethvert populariseringsarbejde er et spørgsmål om afvejning af værdien i at meddele sig til den ufagkyndige over for tabet af videnskabelig præcision og, måske, lødighed. Et mindretal bestående af Else, Jørgen og Gregers finder ikke at de kan forsvare at gå aktivt ind for bidraget i den her foreliggende, populariserede form. Under forudsætning af at denne note bringes i sin nuværende form, er de dog gået med til at deres navne figurerer over bidraget som et tegn på deres fortsatte deltagelse i og aktive støtte til det bagvedliggende gruppeprojektarbejde.\nGruppen fralægger sig ethvert ansvar for de øvrige noter ved bidraget da det er dens opfattelse at visse af noterne rummer en uforsvarlig og unødvendig vulgarisering såvel af artiklens udtryk som i et vist omfang af dens indhold; men gruppen vil på den anden side ikke gå så vidt som til nedlæggelse af veto mod dem.\nJeg vil gerne oprigtigt takke gruppen for at den har slækket på sine strenge krav om videnskabelighed, og således har gjort det muligt at bringe bidraget i antologien, som herved efter mit skøn vinder betydeligt i værdi.\nUdsnit af tentativ  arbejdsrapport om pilotprojekt  i forbindelse med projekt om såkaldte politiske minoritetsgruppers  behandling i den borgerlige offentlighed  i senkapitalismen .\nTentativ = foreløbig, forsøgsvis.\nPilotprojekt = projekt som tjener til at bane vejen for det egentlige hovedprojekt. Projekt = plan + det praktiske arbejde med planens virkeliggørelse.\nMinoritet = mindretal.\nOffentlighed er et udtryk som spiller en central rolle i marxistisk massekommunikationsvidenskab. Det blev introduceret af den tyske samfundsfilosof Jürgen Habermas i værket ”Borgerlig offentlighed”. Da ny-marxisme og klarhed i udtryksmåde desværre ikke altid går hånd i hånd, er det ikke nogen let opgave kort at gengive de Habermaske betragtninger omkring dette begreb, betragtninger som især i 1970’erne inspirerede så mange hjemlige yngre forskere i deres arbejde (fx Frands Mortensen og Bo Fibiger). Følgende korte antydning af nogle af offentlighedstænkningens temaer bør derfor betragtes med kernesund skepsis. Forfatterkollektivet bag artiklen afviser helt hele denne note som vulgærpopulistisk formidlerisme.\nFrie og lige borgere som diskuterer med hinanden med det ene formål at nå sandheden om problemer som de selv har valgt, det er den ideelle offentlighed. Habermas søger bla. at besvare to spørgsmål: 1) Hvilken historisk samfundsform har givet de bedste betingelser for denne offentlige diskusion? Og 2) hvordan er mulighederne for udøvelsen af denne diskussion i et højt industrialiseret privat-kapitalistisk samfund?\nDet første spørgsmål er et spørgsmål om i hvilken historisk samfundsform flest mulige borgere havde størst mulig frihed og lighed, og samtidig de bedste betingelser for at blive enige om løsningen på de fælles spørgsmål: finde sandheden. Og med ”at blive enige” menes ikke at man når et kompromis om en løsning, for det\nville jo netop betyde at parterne fandt ”gennemsnittet” af deres forskellige sandheder. Det man enes om skal være noget alle anser for sandheden.\nHvis vi tænker på det eksempel at man diskuterer om en given lov skal gælde eller ej, så må forudsætningen for at man kan nå til en fælles sandhed om loven, være at man anlægger fælles kriterier for om loven er rigtig eller forkert, dvs. helhedens vel. Dvs, at vi som betingelse for sprogspillet diskussion må have at det skal være muligt for parterne at anlægge dette fælles kriterium.\nDet samfundsområde hvor det er vanskeligst iflg. Habermas, er de økonomiske spørgsmål. Men i et liberalistisk samfund med selvstændige småproducenter løses disse økonomiske problemer så at sige af sig selv (udbud-efterspørgsel) uden at det er noget man diskuterer som et lovgivningsspørgsmål. Den økonomiske mekanik løser sine egne problemer. En sådan samfundsform finder Habermas fx i England i begyndelsen af 1800-tallet. Sprogspillets deltagere er frie og lige småproducenter. Kun disse har den nødvendige dannelsesbaggrund.\nI et højt industrialiseret privatkapitalistisk samfund, som fx det nuværende danske, har dette offentlige ræsonnement derimod elendige betingelser. Med fremkomsten af storproducenterne bliver de mange som ikke er storproducenter nødt til at beskytte sig økonomisk ved at gøre økonomiske problemer til lovgivningsanliggender, dvs. ved at inddrage de økonomiske problemer i det offentlige ræsonnement. Og dette betyder at den ideelle offentlighed ikke mere findes. I stedet for diskussionen får vi debatten, dvs. bombardering af hinanden med propaganda. I stedet for sandheden kompromisset.\nMen dette er ikke den eneste grund til det offentlige ræsonnements sammenbrud. Blandt de andre grunde Habermas behandler, kan man nævne følgende.\nDen stærke arbejdsdeling og de stadig mere omfattende styrings-bureaukratier (både i offentlig og privat administration) bevirker at stadig færre har den nødvendige (ud)dannelse (speciale) og den fornødne frihed og lighed til at kunne diskutere de offentlige anliggender. Masserne bliver passive modtagere af de beslutninger som eliten træffer på massens vegne – fagforeningseliten, centraladministrationens elite, de politiske partiers elite, storproducenternes elite. I stedet for offentligt ræsonnement har vi fået manipulation af offentligheden.\nsenkapitalismen = et samfundssystem som er karakteriseret ved en høj grad af industrialisering, en høj grad af arbejdsdeling (= mange, vidt forskellige ”specialer”) og en tendens til, at få og meget store, privatejede, multinationale firmaer fuldstændigt dominerer erhvervslivet, og dermed samfundets økonomi.\n1. Forbemærkning eller bidrag til kritikken  af antologi-genren\nKritikken = en marxistisk kritik.\nEn af den borgerlige ideologis  mest prægnante karakteristika  er troen på pluralismen , det være sig i politik, i massemedier eller i videnskab. Vi vil ikke lægge skjul på, at vi finder, at nærværende antologi netop er et udslag af dette pluralismevanvid, og at det først er efter lange og til tider meget hårde diskussioner, at gruppen trods alt har besluttet sig for at give tilladelse til, at denne rapport trykkes i sin nuværende form i antologien.\nEn ideologi = nogle værdier og en verdensopfattelse. Her i artiklen betyder ’ideologi’ det borgerlige, kapitalistiske samfunds falske selvforståelse.\nPrægnante karakteristika = udprægede egenskaber.\nPluralisme (= mangfoldighed). At man går ind for pluralisme betyder\nat man ikke mener at der kun findes én og netop én absolut sandhed eller\nmetode, men at man indrømmer de forskellige sandheder og metoder en vis relativ værdi. Her: troen på pluralismen = troen på at marxismen kun er én blandt mange ideologier.\nForetagendet forekommer at være grebet forkert an fra den første begyndelse. Den helt åbenbare, fornuftige måde at tilrettelægge antologien på havde været at indkalde alle potentielle deltagere til en konference, hvor man skulle drøfte og fastlægge det kritiske , teoretiske grundlag for analyserne. Det ville ikke blot have været en god ting for antologien; det ville også i høj grad have været det for faget som sådan. Når dette var sket, skulle man have diskuteret, hvilke analysetemaer der skulle opstilles for de enkelte bøger, og endelig skulle temaerne være opdelt i delprojekter. Undervejs med arbejdet skulle man med jævne mellemrum holde plenum-diskussioner  for at sikre den optimale korrespondance  mellem projekterne og en gensidig inspiration i arbejdet. Det er slet ikke indlysende, at antologiformen ville vise sig at være den rigtige. Tværtimod er det indlysende, at et større sammenhængende arbejde klart ville være at foretrække. Antologien som genre er en direkte forlængelse af den konkurrenceprægede undervisningssituation, hvor det for eleverne kommer an på at overgå hinanden inden for nogle rammer, som er fastsat af institutionen. Den er en genre, som opstår i kølvandet på det individualistiske karriereræs, som er vejen til succes i den borgerlige videnskabsinstitution. Men i stedet for konkurrence på kapitalens præmisser  burde vi have samarbejde på et historisk materialistisk  grundlag; i stedet for fremhævelsen af de individuelle præstationer (jvf. antologiens gyselige bagsidepræsentationer af bidragyderne) i form af »færdige« analyser, burde vi interessere os for den arbejdsproces, som gruppen gennemgår i sit arbejde med materialet. Antologien er, som den fremtræder, et monument over den borgerlige videnskabs dyrkelse af »den store ener« og dens opsplitning og atomarisering af forskningsfelter, som naturligt udgør et hele.\nKritiske = marxistiske.\nPlenumdiskussioner = diskussioner hvor alle deltager (i modsætning til\nOptimal korrespondance = bedst mulige sammenhæng.\nKapitalens præmisser = det kapitalistiske samfunds forudsætninger, dvs, forudsætningerne i et samfund hvis økonomi og dermed hele opbygning er bestemt af den private (eller offentlige) kapitals (= maskiner og anlæg) krav om den størst mulige øgning. Kapitalismens fundamentale tro\npå værdien af den fri konkurrence mellem uafhængige producenter ”smitter af” på samfundets uddannelsessystem som lægger særligt vægt på konkurrencemomentet.\nMaterialisme: Op gennem historien har filosoffer beskæftiget sig meget med hvad det egentlig værende var for noget. Det kan være svært nok at forstå relevansen af dette problem, men man kan anskueliggøre det ved at se på en sprogbrugssituation:\nVærtinden siger til gæsten:\n”Tag en bøf til!”\nFor at forstå og bruge betegnelsen ‘bøf’ må man have et bøf-begreb, en slags mental prøve på en bøf (jvf. tæppeprøve, tapetprøve) som man sammenligner det sansede med for at afgøre om det sansede er en bøf (eller en sten fx): man må have bøffens idé i sin bevidsthed.\nNu gælder dette ræsonnement jo ikke kun bøffer; det gælder for alle fænomener at for at erkende dem som dette eller hint må vi erkende dem som manifestation af en idé. Dvs, at ideerne er fundamentet for vores erkendelse: det er dem der er det virkeligt værende.\nMen hvordan er vores ideer dannet? Hvordan er de kommet ind i bevidstheden?\nHvis man vil holde fast ved at ideerne er det virkeligt værende, så må man forsvare den opfattelse at ideerne er medfødte, at de ligger som frø i bevidstheden og udvikler sig under organismens vækst — i hvert fald de vigtigste af dem (specielt: ideen om en alvidende, algod gud). Opfattelsen kaldes rationalisme eller idealisme.\nHvis man derimod mener at ideerne formes ved indvirkning fra miljøet, at ideerne på én eller anden måde er generalisationer af en vis mængde sanseindtryk (fx af bøffer), så må man gå bort fra ideerne som det fundamentale værende, for de er jo nu afledt af (sanseindtryk af) ting m.m. Dvs. man må gå ind for at enten sansedata eller ting mm. er det egentlig værende. Opfattelsen kaldes empirisme.\nI filosofien står betegnelsen ‘materialisme’ for den allersidste opfattelse. Det er tingene mm. som er det egentligt værende.\nDen rationalistiske og empiristiske opfattelse giver anledning til to vidt forskellige videnskabsmetoder. Den rationalistiske fører til at videnskabsmandens opgave er at erkende ideerne i sin bevidsthed, dvs. »skrivebordsarbejde«. Den empiristiske fører til at han skal ud og undersøge tingene for herved at danne nye begreber og finde nye sammenhænge.\nInden for samfundsvidenskaberne er en materialistisk samfundsteori en teori som forklarer samfundsfænomener ud fra den måde hvorpå samfundet producerer ting\nPå et berømt sted (”Forord” til ”Bidrag til kritikken af den politiske økonomi” 1859) skriver den materialistiske samfundsteoris grand old man, Karl Marx:\n»I den samfundsmæssige produktion af deres liv træder menneskene ind i bestemte, nødvendige, af deres vilje uafhængige relationer, produktionsrelationer, som svarer til et bestemt udviklingstrin af deres materielle produktivkræfter (maskiner m.v.). Indbegrebet af disse produktionsrelationer danner samfundets økonomiske struktur, den reale basis, på hvilken der rejser sig en juridisk og politisk overbygning, og til hvilken der svarer bestemte samfundsmæssige bevidsthedsformer. Den måde, som det materielle liv produceres på, betinger den sociale, politiske og åndelige livsproces overhovedet. Det er ikke menneskenes bevidsthed, som bestemmer deres væren, men omvendt deres samfundsmæssige væren, som bestemmer deres bevidsthed. På et bestemt trin i deres udvikling kommer samfundets materielle produktivkræfter i modstrid med de forhåndenværende produktionsrelationer eller, hvad der kun er et juridisk udtryk for det samme, med de ejendomsforhold, inden for hvilke de hidtil har bevæget sig. Fra at være produktivkræfternes udviklingsformer slår disse relationer om til at blive lænker for dem. Der indtræder da en epoke med social revolution.\nMed forandringen af det økonomiske grundlag omformes hele den uhyre overbygning mere eller mindre hurtigt. Når man betragter sådanne omvæltninger, må man altid skelne mellem den materielle omvæltning i de økonomiske produktionsbetingelser, der kan konstateres med naturvidenskabelig præcision, og de juridiske, politiske, religiøse, kunstneriske eller filosofiske, kort sagt, ideologiske former, i hvilke menneskene bliver sig denne konflikt bevidst og udkæmper den.« Parentesen er min.\n(Citeret fra Politiske ideologier Politikens Forlag 1972, s. 215, hvortil jeg i øvrigt vil henvise særligt interesserede.)\nMeget ofte går en materialistisk samfundsteori hånd i hånd med et stærkt politisk engagement til fordel for arbejderklassen således som det også gjorde for Karl Marx. Men det er naturligvis fejlagtigt at tro at en moralsk indignation på de dårligststillede samfundsgruppers vegne nødvendigvis må føre til at man går ind for en materialistisk samfundsteori. Eller omvendt. Fx var Jesus fra Nazareth ikke materialist.\nBetegnelsen ‘materialisme’ kombineres ofte med to adjektiver ‘dialektisk’ og ‘historisk’.\nHvad det er man understreger ved at knytte ‘historisk’ til ‘materialisme’ skulle fremgå af citatet ovenfor.\nI ‘dialektisk’ kan der ligge to ting. Dels en opfattelse af hvordan (historisk) udvikling og tankeprocesser forløber: en tese fremkalder går over i/står i modsætning til en antitese (dvs. tesens modsætning); dette bevirker at der opstår en syntese (af de to); denne nye (syn)tese fremkalder så igen en antitese osv, i det uendelige. (Udtrykkene findes ikke hos Marx).\nMen i ‘dialektisk’ kan også ligge ‘gensidigt påvirkende’, dvs, at det understreges at materialismen ikke er en primitiv årsag-virkningteori om at den materielle produktionsmåde er årsagen til samfundets overbygning. Overbygningen virker tilbage på produktionsmåden. Men det er på den anden side klart at man ikke kan tilkende overbygning og basis samme vægt i sine forklaringer og så samtidig kalde sig materialist.\nMen hvordan kan vi så alligevel medvirke?\nDet, vi har måttet afveje, er, om det, at vi benytter den plads, vi har fået stillet til rådighed til at udbrede og argumentere for den kritiske, materialistiske samfundsforståelse, kan opveje den implicitte  støtte, vi ved vores medvirken giver til de borgerlige, videnskabelige og didaktiske  idealer, der ligger bag antologien. Det resultat, vores overvejelser er mundet ud i, er, at det i den fase af etableringen af en revolutionær bevidsthed, som man befinder sig i rundt omkring på de uddannelsessteder, hvor antologien er tænkt anvendt, er vigtigt, at de klare, marxistiske synspunkter bliver fremført kraftigt og beslutsomt ved enhver given lejlighed. Selv om vi fremmer antologien i dens dybest set borgerlige ærinde ved at deltage, så fremmer vi sandsynligvis i et rimeligt omfang også de materialistiske synspunkter og får folk i tale, som vi måske ellers ikke ville nå. Teori og praksis er udelelige og uadskillelige; vi betragter denne rapport som en praktisk be vidsthedsproduktionsindsats, hvis begrænsning og styrke begge er børn af de forhåndenværende produktionsbetingelser. Om børnene er levedygtige, kan kun tiden vise.\nImplicit = underforståede.\nDidaktiske = undervisningsmæssige.\nEfter vi har haft lejlighed til at stifte bekendtskab med Arne Olsens [18a] perfide  angreb på den historisk-materialistiske  metode og de progressive  kræfter i uddannelsessektoren, er vores betænkeligheder ikke blevet mindre. Når vi ikke går ind i en polemik mod hans tilsvining, skyldes det ikke verbalt armod og mangel på argumenter, men at det vil være at kaste et totalt misvisende skær af betydningsfuldhed over hans udgydelser at bruge plads på at gendrive smøren. Lad ham syde i sit eget sammenhængsløse nonsens.\nArne Olsen var en anden bidragyder til dette bind i antologien. Hans bidrag havde titlen ”Tre kik i perspektivkassen”. Her analyseredes samme materiale som i nærværende artikel, men på et andet grundlag og med et andet formål.\nPerfide = bevidst, ondsindet fordrejede.\nMaterialisme, se forklaringen ved note \nProgressive = marxistiske.\nDet må understreges, at den analyse, vi kan få plads til her, udgør en meget lille del af et større projekt om såkaldte politiske minoritetsgruppers (og enkeltpersoners) behandling i den borgerlige, manipulative  offentlighed i senkapitalismen. Projektets første fase omfatter en kritik af de eksisterende teoridannelser om den borgerlige offentlighed. Det vil stort set sige Habermas Borgerlig offentlighed 1971, Negt & Kluge Offentlighed og erfaring 1974, Madsen Nostalgisk progressivitet 1975, Sørensen Til kritikken af Jürgen Habermas: ‘Strukturwandel der Offentlichkeit’ 1975 og Bondebjerg Proletarisk offentlighed 1976. Det har vist sig, at disse teorier har behov for en grundig gentænkning, afklaring og udbygning. Det er denne proces projektgruppen befinder sig midt i, og det er derfor et meget betænkeligt foretagende på nuværende tidspunkt at skulle foretage en konkret analyse af noget pressemateriale. Det må udelukkende betragtes som et meget foreløbigt pilotprojekt, som har til formål at introducere forudsætningsløse gymnasieelever o.lign. til en materialistisk arbejds- og tænkemåde, og som derfor ikke på nogen måde kan demonstrere omfanget og dybden i de teoretiske problemstillinger, gruppen for tiden arbejder med. I det følgende skal kun opridses de minimale teoretiske forudsætninger for pilotprojektets analyse i en så tilgængelig form, som det har været muligt uden at »popularisere« det seriøse indhold væk.\nManipulative = fordrejende, slørende.\n3. Teoretiske forudsætninger\nEn af de mest påtrængende opgaver for en marxistisk funderet medieforskning må være at foretage en nøjere politisk-økonomisk bestemmelse af de centrale kategorier  hos Habermas og Negt & Kluge; men da en sådan kritisk revision, som ovenfor nævnt, selvsagt ikke kan klemmes inden for rammerne af dette antologibidrag, vil vi her blot henvise til fx ovennævnte artikler af Madsen og Sørensen, hvor en første tilnærmelse til en sådan kritik er gjort. På trods af det både tentative og problematiske i offentlighedsteorien i dens nuværende form er der ingen tvivl om, at den i sin totalitetssøgen  og betoning af overordnede sammenhænge er langt mere perspektiverende og rummer et betydeligt større erkendelses- og forklaringspotentiel  end andre retninger inden for den i øvrigt overvejende positivistisk  dominerede medieforskning.\nDa de tre ovennævnte gutter, Habermas og Negt & Kluge i høj grad, hvis ikke fuldstændigt, kan siges at udgøre den kritiske  mediebeskæftigelses fundamentale grundlag – idet vi husker, at de egentlige politisk-økonomiske bestemmelser  ikke er udarbejdet i en grad, som gør dem umiddelbart anvendelige i en konkret analyse – vil vi her først kort skitsere nogle vigtige momenter ved offentlighedsproblematikken. På grund af artiklens egentlige emnes meget begrænsede objekts karakter – en analyse af 3 udvalgte artikler om en begivenhed i Fredensgade i København – vil kun nogle enkelte punkter hos Habermas og Kluge & Negt blive berørt.\nI en oversigtslig fremstilling som denne kan Habermas’ grundlæggende definition af den borgerlige offentlighed tjene som indgang: »Med den borgerlige offentlighed forstås først og fremmest den sfære der privatfolk samles til publikum« (Habermas 1971, p. 25). Denne definition bygger på en distinktion  mellem det private og det ikke-private, som udgør baggrunden for konstitueringen  af den borgerlige offentlighed som sted eller sfære. Habermas siger nemlig i en præciserende og afklarende fortsættelse af det ovenfor citerede: ”Denne offentlighet – som er reglementert av øvrigheten – gjør publikum straks krav på for å bruke den til en konfrontasjon med de offentlige myndigheter om de almene regler for samkvem i den fundamentalt privatiserte, men offentlige relevante sfæren for varesamkvem og samfunnsmessig arbeid.” (Habermas 1971, p. 25).\nDen borgerlige offentlighed rummer, på grund af den fundamentale samfundsmæssige modsætning mellem privat og offentlig, en uforløst – og uforløselig – modsigelse; denne kommer frem, når man tager i betragtning, at argumentet for, at »publikum« har fælles universelle interesser, forudsætter, at alle samfundsindivider er lige, frie og rationelle  (i kapitalistisk forstand, vel at mærke). Men på grund af den privat organiserede produktions ulighed, ufrihed, tvang, undertrykkelse og udbytning for/af det besiddelsesløse proletariat , som i sit arbejde frarøves det, der er produktionens hele formål, set fra et kapitalistisk synspunkt, nemlig merværdien , udvikles der, i trit med den kapitalistiske produktionsmådes ekspansion  og intensivering  i trit med kapitalens altædende akkumulation , en stadig større klasse, der ikke har interesser til fælles med kapitalen, men hvis objektive  interesse det tværtimod er at afskaffe det kapitalistiske system, den borgerlige offentligheds grundlag. Når først den borgerlige offentlighed så at sige er etableret, bliver det mao. i borgerskabets interesse at holde proletariatet uden for offentligheden ; dette ville jo imidlertid være ensbetydende med en negering  af den borgerlige offentligheds universalitet . På et andet niveau kan proletariatet derimod godt tilstedes adgang til offentligheden, så længe denne kun varetager de fælles (dvs, for kapitalerne) interesser og altså ikke tematiserer  selve det borgerlige samfunds fundament, den private eiendomsret til produktionsmidlerne. Dette sidste kan den borgerlige offentlighed ifølge sagens natur ikke gøre, og at noget sådant ikke skal ske, er da også sikret i de borgerlige  samfunds grundlove. Forenklet kan man således sige, at i det omfang offentligheden kun er politisk, kan proletariatet gives adgang; bliver den derimod økonomisk, er der »fare« for, at den trænger ind i de private (produktions)forhold, og følgelig må – fra et kapitalistisk synspunkt – enkeltkapitalernes interesser beskyttes, medens den samlede kapitals interesser aktivt må fremmes.\nOmvendt kan man sige, at i det omfang proletariatet kommer ind i den borgerlige offentlighed og altså på dennes (og i sidste instans: kapitalens) præmisser fører en ”politisk” kamp, der ikke overskrider den borgerlige offentligheds (kapitalernes fælles interessers) rammer, fortsætter undertrykkelsen og udbytningen i det private . Når proletariatet gradvis er blevet tilladt adgang til den borgerlige offentlighed, kan det da også betragtes som en politisk kompensation  for den stadig mere intensive udbytning i produktionen, såvel som for den kapitalaffirmative  og proletariatobstruktive  organisatoriske opdeling i fagbevægelse og parti, i adskillelsen af faglig og politisk kamp.\nDen kontinuerlige  rationelle diskussion, der på én gang er den borgerlige offentligheds selvforståede styringsprincip og legitimerende rationale , konstitueres  i særlige kommunikationsmediekanaler, der historisk i første omgang var pressen. Men ligesom det engang objektivt revolutionære borgerskab realhistorisk  erobrede en eksisterende offentlighed og omfunktionerede  den, således var der i fx England også tale om, at den borgerlige offentlighed omfunktionerede en allerede eksisterende privatorganiseret presse - blot med den væsentlige forskel, at den privatorganiserede presse som kapitalsubjekt  tillige fik den borgerlige offentlighedssfære som objekt. Herved ændredes pressens funktion fra ”blot” at være formidler af nyheder om varesamkvemmet til (også) at være stedet for selve den borgerlige offentligheds tilsynekomst: skabelsen af ”den offentlige mening”. Det er herudfra, de forskellige borgerlige samfunds fremhævelse af vigtigheden af en såkaldt ”fri” presse skal forstås, mao. ”fri” i forhold til en feudal , feudaloid eller bare feudalismisk øvrighed. Grundlovens paragraf om trykkefrihed ekspliciterer  den borgerlige offentligheds modsætningsfyldte karakter; thi begrænsningen i trykkefriheden (”dog under ansvar for domstolene”) sættes af andre ukrænkelige, grundlovssikrede rettigheder, deriblandt den private ejendomsret til produktionsmidlerne. Den borgerlige offentligheds medie, pressen, er kun ”fri” på den borgerlige offentligheds, dvs, i sidste instans kapitalens, præmisser.\nDette kommer uløseligt og af nødvendighed til udtryk i den privatkapitalistiske organisering af pressen. Ligesom alle andre kapitaler er pressekapitalerne nemlig underlagt valoriseringstvangen . Dette har selvfølgelig indholdsmæssige konsekvenser for pressevaren  – men altså tillige konsekvenser for den borgerlige offentligheds reelle mulighedsbetingelser og hermed også for en proletarisk offentligheds  formelle gyldighedsmuligheder.\nOven i dette kan så afslutningsvis – idet vi jo bliver nødt til at prøve på ligesom at konkludere denne her teoretiske snak – lægges, at en stor del af den private presse historisk har været organiseret i forlængelse af den politiske offentligheds partidannelser, hvilket naturligvis har begrænset den reelle mulighed for ”enhver (. . .) paa tryk at offentliggøre sine tanker”, som det så smukt lyder i grundloven, og at den skærpede konkurrence inden for pressen i øvrigt i et vist omfang har bevirket en ophævelse af avisernes direkte økonomiske partitilhørsforhold til fordel for et\nøkonomisk markedstilhørsforhold, hvilket kommer eksplicit  til udtryk i forbindelse med politiske valg, hvor pressekapitalen danser sin barokke og mere og mere gumpetunge – p.gr. af akkumulationen – line- dans, idet den på én og samme gang søger at tilgodese det ideologiske tilhørsforhold til enkeltpartier og uafhængigheden deraf af hensyn til markedstilhørsforholdet.\nKategorier = begreber.\nTotalitetssøgen = søgen efter en helhed, et overblik.\nRummer et betydeligt større erkendelses- og forklaringspotentiel = er i stand til meget bedre at beskrive og forklare.\nPositivistisk = beskæftiger sig udelukkende med at måle det som kan måles, dvs. som der kan sættes tal på, og interesserer sig kun lidt for at fortolke og forklare måleresultaterne. Positivismen kaldes også undertiden for skemagalskab, idet dens udøvere – i hvert fald i den udartede form hvori den optræder i modstanderes fantasi – er optændt af en lidenskab for at ordne alting (tal!) i en endeløs række af skemaer og koordinatsystemer.\nBestemmelser = begreber.\nDistinktion = skelnen.\nKonstitueringen = dannelsen.\nRationelle = handler i overensstemmelse med fornuften.\nProletariat = lønarbejdere, lønmodtagere (i modsætning til kapitalejerne = aktieejere og lign.). Som fællesbetegnelse for små og store kapitalister bruges betegnelsen ‘borgerskab’.\nMerværdien = salgsværdien (”bytteværdien”) af det færdige produkt, minus udgifter til lønninger og vedligeholdelse af maskiner.\nEkspansion = udvidelser.\nIntensivering = fx ”akkordræs”.\nKapitalens akkumulation = kapitalens øgning. De private kapitalejere\nplacerer kapitalen hvor den giver det størst mulige udbytte, dvs, samfundets organisation er i høj grad bestemt af de privatejede, evt, internationale, kapitalers (maskiner, erhvervsvirksomheder) konkurrence om hurtigst muligt at vokse sig større.\nObjektive interesse = interesse iflg. en marxistisk analyse.\nOffentligheden. Tænk her på fx dagspressen.\nVære ensbetydende med en negering af = stride imod.\nUniversalitet = at alle kan deltage.\nTematiserer = sætter spørgsmålstegn ved.\nBorgerlige samfund = vestlige flerpartisystemer, som fx i Danmark,\nUSA og Frankrig.\nI det private = på arbejdspladserne; ‘udbytning’, fordi merværdien (se\nnote ) iflg. marxismen retfærdigvis burde tilfalde arbejderen, ligesom det færdige produkt burde tilhøre ham. Som forholdene er, betaler kapitalejeren i realiteten en underpris for værdien af det arbejde arbejderen udfører.\nKompensation = erstatning.\nKapitalaffirmative = kapitalisme-fremmende.\nProletariatobstruktive = hæmmer/forhindrer proletariatets virkeliggørelse af sine virkelige mål.\nKontinuerlige = stadige.\nLegitimerende rationale = logiske. retfærdiggørende begrundelse/\nKonstitueres i finder sted i.\nObjektivt revolutionære borgerskab realhistorisk erobrede = borgerskabet overtog iflg. en marxistisk opfattelse.\nOmfunktionerede = ændrede.\nKapitalsubjekt = kapital som stadig vokser sig større.\nFeudal, feudaloid eller feudalismisk øvrighed = (typisk:) godsejer med\nEkspliciterer = udtrykker.\nValoriseringstvangen = kravet om stadig at blive større.\nPressevaren fx avisen.\nProletarisk offentlighed = fx aviser hvor arbejderne selv taler deres egen sag ud fra deres sande interesser. I modsætning til hvad de kan gøre i\nden borgerlige offentlighed.\nEksplicit = klart.\nBeboerne bag aktionen i Fredensgade er ikke i egentligste forstand besiddelsesløse og udbyttede proletarer, men ikke desto mindre er begivenhedens behandling i den borgerlige offentlighed et eklatant  eksempel på, på hvilke betingelser aktioner udsprunget af en proletarisk bevidsthed formidles i et samfund med borgerlig ytringsfrihed. De demonstrerende udgør et af de efterhånden mange kollektiver af uddannelsessøgende og unge proletarer, som rundt omkring i landet har skabt små oaser af proletariske mod-offentligheder og ofte også produktionsfællesskab (hertil regnes som en særlig kategori også reproduktionsfællesskaber, co-produktionsfællesskaber, restaureringsfællesskaber, hygiejnefællesskaber og helt simple socialrelationelle kollektive samværsproduktionsfællesskaber uden specifikt eksternt målorienteret rationale) . Det, vi er vidne til i de tre massemediers behandling, er, hvorledes en målbevidst og logisk aktion vendt, dels mod de boligforhold, man byder arbejderklassen i det senkapitalistiske ”velfærdssamfund” Danmark, dels mod bilindustriens hensynsløse ressourcespild og miljøforurening, gøres til en ”nyhed”, en ”historie”, og i hver sin variant indpasses i den version af borgerligt ideologi-perspektiv, som dybest set er den pågældende avis’ mærkevare  på det kapitalistiske bevidstheds-gedemarked. I denne sammenhæng er forskellene mellem varianterne ret ligegyldige krusninger på overfladen af det privatkapitalistiske samfunds falske selvforståelse: Berlingske Tidendes fremstilling af demonstrationen som bølleoptøjer mod lov og orden, Ekstra Bladets brug af demonstrationen i sit perspektivløse (men profitable!) angreb på den borgerlige politimagts ringe effektivitet, og Informations intellektualistisk-dekadente  opløsning af det hele i harmløs ironi. Det fælles for dem, og det vigtige i denne forbindelse, er et totalt fravær af objektiv  gyldig, historisk-materialistisk  forståelse af baggrunden og dermed episoden. Tildragelsen isoleres altså fra den eneste baggrund, hvorpå den kunne gøres begribelig i egentlig  forstand. Tilbage bliver udenværkerne, de konkrete handlinger som udføres, hvilke slags bohave der fandt anvendelse som kasteskyts, hvor mange politibetjente, [65a] der kom, og hvornår. Artiklerne spiller på det usædvanlige, det »morsomme« og det sladderagtige med en teknisk manipulatorisk perfektionisme, som subliminalt indoktrinerer proletarer og kryptoproletarer med kapitalistisk ideologi, hvorved de gøres immune over for de marxistisk-leninistisk-maoistiske kadrers , partiers og mediers heroiske propagandafremstød for den historiske materialismes uigendrivelige beviser på samme borgeres reelle eksistensvilkår.\nEklatant = tydeligt.\nHer tænkes bl.a. på almindeligt samliv med børneavl, oprydning, opvask, tandbørstning, vedligeholdelse og besøg af venner og familie. Parentesen (og denne note) kom med i artiklen med kun én stemmes flertal. Mindretallet udtaler: ”Vi protesterer på det skarpeste mod denne revisionistisk-socialdemokratiske udvanding af produktionsfællesskabskategorien til også at omfatte enhver småborgerligt kapitalistisk mikrosociologisk geskæftighed i intimsfæren.”\nMærkevare = egtl. vare som sælges under et bestemt navn (mærke),\nIntellektualistisk-dekadente. Vanskeligt at oversætte direkte, men udtrykket rummer associationer i retning af a) at Informations læsere er højtuddannede (intellektuelle), og b) at en høj grad af forfinet viden ofte ledsages af en nagende tvivl og refleksionssyge, som lammer handleevnen. En sådan lammelse vil ofte få verbalt udtryk i en ironisk afstandsskabende holdning til de konkrete handlemuligheder. For en engageret politisk aktør vil denne holdning være et tegn på menneskeligt forfald eller ”overforfine1se” ( dekadence).\nObjektiv gyldig = marxistisk.\nEgentlig = marxistisk.\nArtiklen benytter traditionelt, grammatisk komma. Dette forkert satte komma insisterede kollektivet på at bevare i protest mod ”den borgerligt-dekadente-højrøvede, hånende betegnelse, ’idiotkomma’, hvormed borgerskabets lærerkorps og deres underkuede følgeskab af spytslikkende dydsmønsterelever ortografisk undertrykker og ydmyger proletarelever”.\nKadrer = medlemmer af et kommunistisk parti. Der er i forfatterkollektivet et flertal på én for også at tage Mao med i sammensætningen marxistisk-leninistisk-maoistisk. Der var et andet, lidt større flertal for at tage Lenin med. Alle var enige om at tage Marx med. Der var et klart mindretal for at udelade Lenin, og altså skrive ”marxistisk-maoistisk”\nFor at få en proletarisk behandling af proletariske begivenheder må man først og fremmest tilintetgøre det kapitalistiske krav om, at aviser er en vare, som med profit skal sælges på et marked i konkurrence med andre. Dette vil muliggøre en bortskaffelse af den aktualitets-fiksering , som tvinger medierne til at bringe en masse udenværker uden baggrund. Det vil også likvidere den evindelige stakåndethed, som man er tvunget til, fordi der skal være plads til så mange ”nyheder” som muligt. Den proletariske avis er ikke underlagt et krav om at udkomme en gang dagligt i et bestemt udstyr, omfang osv. Den proletariske avis udkommer, når arbejderklassens demokratisk valgte redaktion beslutter det. Den rummer den grundige orientering, som sætter læserne i stand til på objektivt grundlag og i sammenhæng at forstå vigtige begivenheder. Den demokratiske avis bliver med andre ord meget forskellig både fra Berlingske Tidende, Ekstra Bladet og Information – for ikke at tale om Aktuelt (det klasseforrådende, revisionistiske  Socialdemokratis ufrivillige parodi på en arbejderavis).\nAktualitets-fiksering = optagethed af nyheder.\nRevisionistiske, dvs. Socialdemokratiet har revideret (ændret) det oprindelige marxistiske grundlag for en socialistisk politik. Ændringen indebærer bl.a., at man tror på muligheden af en trinvis overgang til et samfund uden privatejede produktionsmidler (trinvis overgang = reformer inden for det kapitalistiske samfunds forfatningsmæssige rammer). Denne tro er for partierne yderst på venstrefløjen et forræderi mod arbejdernes sande interesser. De ledes ud på en lang udsigtsløs ørkenvandring mod et fatamorgana som i virkeligheden ligger i en helt anden retning.\n6. Anvendt litteratur (listen omfatter kun et meget begrænset udvalg)\nArbejderbevægelse og klassebevidsthed Kontekst nr. 25-27, 1975.\nBondebjerg, I. Proletarisk offentlighed I Medusa 1976.\nBorg, V. Industriarbejde og arbejderbevidsthed Røde Hane, København 1971.\nBruun Andersen, M. & J. Poulsen (red.) Mediesociologi Rhodos, København, 1974.\nCheesman, R. & C. Kyhn »Anteckningar om mass- kommunikation och klassmedvetande« i Häften för kritiska studier 3.\nDröge, F. »Wissen ohne Bewusstsein - Materialen zur Medienanalyse« Fischer Athenäum, Frankfurt am Main, 1972.\nHabermas, J. Borgerlig offentlighed, Gyldendal, Oslo, 1971.\nHoizer, H. Kommunikationssoziologie Rowohlt, Reinbek bei Hamburg, 1973.\nKommunistisk Forbund Kritik af DKP Modtryk, Århus, 1974.\nKrisevalget. En politisk offentlighedsanalyse af TV og valget d. 9. januar 1975 København, 1975.\nLiversage, T. et al. Den nøgne sandhed. En rapport om Ekstra-Bladet Tiderne Skifter, København, 1975.\nLundkvist, A. Kapitalens bevidsthedsformer GMT, Kongerslev, 1972.\nMadsen, P. Nostalgisk progressivitet. Noter til Habermas’ begreb om offentlighed Duplikat, Institut for Litteraturvidenskab, København, 1975.\nMarquardt, 0. »Konjunkturforløb og klassebevidsthed« i Den jyske historiker nr. 1, 1974.\nMarx, K. Kapitalen Rhodos, København, 1970-73.\nMarx, K. & F. Engels Udvalgte skrifter, forlaget Tiden, København 1971.\nMattick, P. Kriser og kriseteorier Kurasje, København & Modtryk, Århus, 1974.\nMortensen, F. Ytringsfrihed og offentlighed Modtryk, Århus, 1975.\nNegt, 0. & A. Kluge Offentlighed og erfaring GMT, Kongerslev, 1974.\nNissen, D. »Om oplysningens varekarakter. En undersøgelse af TV-avisen som ideologisk statsapparat« i Kinok nr. 20, København, 1973.\n»Offentlighed og modoffentlighed» i Hug! nr. 1, 1974.\n»Papir nr. 5: Dansk kritik» GMT, Kongerslev, 1975.\nPittelkow, R. Om grundlaget for massekommunikation med tidligkapitalismens England som udgangspunkt Duplikat, Institut for Litteraturvidenskab, København, 1973.\nPresserapporten, Samarbejdet mellem arbejdere og akademikere, Århus, 1975.\nProjektgruppe ”Socialdemokratiet – et borgerligt arbejderparti” i Politiske arbejdstekster nr. 6-7, 1974.\nProkop, D. (red.) Massenkommunikationsforschung Fischer, Frankfurt am Main, 1972.\nRasmussen, P. Massekommunikation, offentlighed og politik Duplikat, Institut for Nordisk Filologi, København, 1974.\nRavnholt Johansen, 0. & J. Mortensen »Kritik af pragmatikken» i Danskstudiet i samfundet Dansk Fagråd & Studienævnet for dansk, København, 1973.\nSchmidt, M. & J.Stigel Massekommunikations teorier Analyser og kritik Duplikat, Nordisk Institut, Århus, 1974.\n»Sprogbrugsanalysen under debat. Rapport fra den 2. studiekonference i nydansk grammatik og sprogbeskrivelse», Nydanske Studier nr. 6, Akademisk Forlag, København, 1974.\nSørensen, P. E. »Til kritikken af Jürgen Habermas:\nStrukturwandel der Offentlichkeit» Fagtryk nr. 2,\nThing, M. »Massekommunikation – Klassekommunikation» i Vindrosen nr. 3, 1971.\nYaffe, D. S. Den marxistiske teori om kriser, kapital og staten Modtryk, Århus, 1974.\nZoll, Ralf & Eike Hennig Massenmedien und Meinungsbildung - Angebot, Reichweite und Inhalt der Medien in der BRD Juventa Verlag, München, 1970.


Tryk på overskriften for at folde ud og for at folde ind igen. 2. gradsfunktioner....\nFra sektionen daglige opgaver\tNoget om 2. gradsfunktioner, meget med henblik på brug af Geogebra\nVejledning til brug af rod + toppunkt funktioner i geogebra i opgaven. Giv eleven en mulighed for at lære noget om 2. gradsfunktion ved at bruge geogebra meget.\nTags: funktioner parabel andengrad praktisk cooperative learning CL 2. gradsfunktioner....\nFra sektionen kraacks formelsamling\tRegneark omkring 2. gradsfunktioner.\nBeregne rødder / nulpunkter\nfinde skæringspunkter mellem flere funktioner\nBeregne areal under kurve\nSidst opdateret d. 2006-11-08 af Morten Graae\nTags: 8: Andre funktioner....\nsamlaest\tAndre funktioner, samlet i et kompendium\nRegression på andre funktionstyper.\nSidst opdateret d. 2016-08-29 af Matematikbanken.dk\nTags: Amalie skal til København....\nemneopgaver\tAmalie der bor i Løgstør (ligger ved Limfjorden) skulle en tur til København. Hun var så heldig at hun kunne køre med en venindes storesøster.\nTags: hastighed 2. grads funktioner parabler fart tid metro procent Chips - mundtlig matematik....\nemneopgaver\tOpgaver der alle har relation til chips.\nDe fleste opgaver indeholder funtioner.\nVi bruger opgaven som repetition - eller som oplæg til mundtlig matematik.\nAf indhold er:\nBMI - (omvendt proportionalitet)\nFragt - ligningssystmer\nPrisudvikling - vækst med tilbageregning\nStorkøbsrabatter - stykvis liniær funktion\nStørste fortjeneste - 2. gradsfunktion\nDåse - rumfang\nTransportkasse - 2. gradsfunktion\nTags: CL: 2. Gradsfunktioner....\nFra sektionen cooperativ learning\tLeg man kan bruge når man har arbejdet med 2. gradsfunktionskompendiet her på siden eller midt i et 2. gradsfunktionsforløb.\nSammen to og to skal eleverne parre en forskrift og en graf.\nGive eleverne en fornemmelse for a, b og c´s betydning.\nPrint et sæt ud til hver anden elev. Klip forskriften fra funktionen. Bland forskrifter og funktioner (fra samme sæt) Udlever nu til eleverne, bed dem om at parre det grafiskebillede med forskriften.\nTags: 2. grad anden grads parabel funktioner cooperativ learning CL forskrift Eksempel på parabel....\nwiki\tMatematik på Beckhams scoring fra midterlinjen\nHvis vi ser bort fra vindmostanden - så har alle kast, spring og spark form som en parabel.\nSparket kan udtrykkes f(x)=-0.011x2+0.65x (hvad betyder f(x))\nx er meter.\nHvor højt kommer bolden op på det højeste sted.\nVurder ud fra forskriften og sparket hvor langt der er fra midterlinien til målet.\nMålet er 2,44 meter højt\nFind ud af hvad du ved på forhånd\nDu ved at parabelen er negativ, dvs. benene vender nedaf\nDu ved at toppunket ligger uden for y-aksen da b har en værdi.\nJeg ved også at toppunktet må ligge til højre for y-aksen da a er negativ og b er positiv.\nSkriv ned hvad a, b og c er: (så skal du blot senere sætte ind i formlen)\na=-0,011 b=0,65 c=0\nFind skæringspunkter med y-aksen.\nSå sætter jeg 29,545 ind i formlen for at beregne y: -0,011*(29,545)2+0,65*29,545+0=9,602\nDvs. toppunktet er i (29,545;9,602) Nu ved jeg:\nAt bolden efter 29,545 meter fra sparkes start er 9,602 meter oppe i luften.\nAt bolden var i 0 meters højde da sparket blev startet fordi c=0\nAt bolden rammer jorden igen efter 2·29,545=59,091 meter\nDet ved jeg fordi at toppunkten er jo også symmetriaksen. (jeg kan også eftervise det med beregning af Diskriminanten og nulpunkter)\nMen der er jo egentlig ikke den store grund til det, da jeg allerede ved det.\nMen jeg tegner den også for at vise den. (det kan jeg gøre i enten mathcad eller [http:://www.geogebra.org geogebra])\ngrafisk billede af Beckhams feberspark\nBeregning af skæringspunkt\nD=0,652-4·-0.011·0 (dvs. sidste led bliver jo nul da der gange med nul, derfor D=b2\nSå beregner jeg de to skæringspunkter Men da c=0, så må der jo være et nul punkt i (0,0)\nformel for skæringspunkter er: Jeg sætter min værdier ind Hvilket giver: (0,0) og (0;59,091), men det vidste vi jo i forvejen.\nMålet er 2,44 meter højt, og vi kan se på videoen at bolden dykker ned lige under overliggeren. Så gætter jeg på at en bold nok er 30 cm. i diameter. Så boldens centrum kommer nok i mål 2,30 meter over mållinien. Jeg kan aflæse på min tegning at ca. 56 meter fra Beckham der er bolden ca. 2,3 meter over målinien.\nJeg kan dog også beregne det! f(x)=ax2+bx+c\nNu putter jeg det ind jeg kender\n2,3=-0,011x2+0,65x+0, nu skal jeg huske at for at kunne løse en andengradsligning skal y/f(x) være lig nul. Jeg flytter rundt! 0=-0,011x2+0,65-2,3, så skal der findes diskriminant og nulpunkter som normalt igen. D=0,321\nSom giver 3,78 og 55,311\nDet fortæller os at bolden er i 2,3 meters højde ved en længde på 3,78 meter og 55,311 fra David Beckham. Bolden bliver afsendt fra midterlinien, så vi kan nu udlede at banen er ca. 110 meter lang.\nLængden af en international fodboldbane skal være mellem 100 og 110 meter. (Så det passer nok meget godt)!\nTags: parabel 2. grads funktion eksempel Idekatalog til anderledes undervisning....\nTags: anderledes undervisning Pandekager....\nemneopgaver\tEmne omkring pandekager.\nBeregn hvor meget dej man skal bruge til en pandekage, alt efter størrelse af pande\nVi kommer ind på mange forskellige aspekter så som måleenhedsomregning 2. gradsfunktion x^2 begrebet Budget\nwiki\tNoget om parablen og 2. gradsfunktioner\nHvis a = 0, så er det ikke længere en parabel men blot en linær funktion y=bx+c\nHvis a er negativ er parablen også "negativ" - grenene vender nedad ligesom mundvigene i en negativ smiley.\nHvis a er positiv er parablen også "positiv" - grenene vender opad ligesom mundvigene i en glad smiley.\nJo tættere a er på nul jo fladere er "smilet"\nJo længere væk a er fra nul jo stejlere er parablen\nHvis b er forskellig fra nul, så har en ændring af a-værdien også betydning for toppunktets placering.\nHvis b=0 så ligger toppunktet på y-aksen i (0,c)\nHvis b=0 så er der ingen grund til at udregne diskriminanten, da det er hurtigere blot at løse den som en almindelig ligning\nHvis b er forskellig fra nul, så ligger toppunket ikke på y-aksen - men et sted væk fra y-aksen.\nHvis man ændre på b, så har det også en betydning for toppunktets placering\nParablen vil altid skære i (0,c) (Fordi ganger man a og b med 0 så bliver det nul, og så er der kun c-værdien tilbage\nÆndrer man på c - så vil man forskyde toppunktet op og ned (ikke til siderne)\nToppunktet er det højeste eller den laveste værdi i en parabel. (Hvis a er negativ er det den højeste værdi - er a positiv så der det den laveste værdi\nI toppunktet er der en symetri-akse (spejlingsakse) (Dvs. har du fundet et punkt på den ene side af toppunktet, så behøver du ikke udregne et nyt punkt - men du kan blot spejle over.)\nx-værdien til toppunktet udregnes med y-værdien findes nemmest ved blot at indsætte den udregnede x-værdi for topx ind i vores 2. gradsfunktion!\ntopy kan også udregnes med Toppunkt er altså Eksempler\nSe eksempel på et spark\nSe praktisk eksempel tilknyttet teori (eksempel ikke klar endnu)\nSe eksempel der har tilknytning til overskud og fortjeneste (eksempel ikke klar endnu)\nHvis b er forskellig fra nul, så ligger toppunktet væk fra y-aksen.\nHvis b=0, så ligger toppunktet i (0,c)\nHvis a er positiv og b er positiv, så ligger toppunket til venstre for y-aksen\nHvis a er negativ og b er negativ, så ligger toppunket til venstre for y-aksen\nHvis a er positiv og b er negativ, så ligger toppunket til højre for y-aksen\nHvis a er negativ og b er positiv, så ligger toppunket til højre for y-aksen\nMan kan forudsige det samme, om toppunktet ligger over eller under x-aksen, men det kræver en beregning af D, så er det lige så nemt at udregne topy med det samme.\nDiskriminanten er et hjælpetal, som at gør, at bl.a. vi kan løse andengradsligninger\nHvis b=0, så kan det ikke betale sig at udregne diskriminant\nHvis a eller c er lig 0, så er Diskriminanten jo kun b2\nNår man beregner diskriminanten så skal y være lig nul\nHvis y har andre værdier end nul - så skal y-isoleres så y=0 (alm. ligningsregler efter Regnehiraki)\nBeregner hvor grafen skærer x-aksen. dvs. hvor y er lig nul.\nHvis D>0 så findes der 2-skæringspunkter\nHvis D=0, så findes er kun 1 skæringspunkt (som ligger på x-aksen)\nHvis d<0 så er der ingen skæringspunkter\nSe opgaver og powerpoints på: matematikbanken\nSidst opdateret d. 2014-08-09 af Morten Graae\nTags: parabel 2. grads funktion Projektarbejde i matematik....\nrodekassen\tProjektarbejde i matematik\nkompetencer\tTænke matematik, få elevere til at tænke!!\nOpgaverne kræver en god matematisk tankegang. Indeholder - 2. gradsopgave - højdekurver, stigning i procent - Cirkelring - pythagoras\nSidst opdateret d. 2014-02-16 af Morten Graae\nTags: tænke matematik 2. grad anden grad højde kurver procent cirkelring pythagoras Tips til geogebra....\ngeogebravejledninger\tTips til geogebra\nTip 1: Hente x og y-værdi fra et punkt\nTip 2: Nulpunkter og toppunkt i en 2. gradsfunkton\nTip 3: Trække fra algebravinduet ind på tegnefladen Tip 4: Et julehjerte Tip 5: Tilpasning af layout til undervisning Tip 6: Indsættelse af billeder, og læg en graf ovenpå. Tip 7: Afgrænse en funktion Tip 8: finde y værdi til funktionens x værdi Tips 9: Søjlediagram Tips 10: Statistik Tips 11: polygoner Tips 12: Flytbar polygon Tip #13 Tip #14 Outliners i boksplot (fjerne eller tilføje)\nTips #15 Hente filer fra geogebratube ind i eget geogebra program Tip #16 Trykke enter Tip #17 andre genvejstaster Geogebra tips #18 Tips #19 Hold til kant Tips #20 Værdimængde Tips #21 kvadratrodstegn Tips #22 Funktionsanalyse\nSidst opdateret d. 2015-09-16 af Matematikbanken\nTags: Udvidet funktioner....\nemneopgaver\tOpgaver med svære funktioner.\nOpgaven indeholder: - omvendt proportionalitet - 2 ligniger med 2 ubekendte (grafisk ligningsløsning) - vækst - stykvis liniær funktioner - 2. gradsfunktion - liniær funktion\nTags: funktioner 2 ligninger vækst omvendt stykvis funktioner liniær funktion Kontakt:


🚙 Billeje Naples | lej en bil i Naples\nLeje Af Bil Naples\nSøg efter lejebil i Naples\nNaples lejebil - rejseinformation\nGuiden til biludlejning i Naples\ner en guide særligt beregnet til biludlejning i Naples.\nVi viser priserne fra de fleste førende biludlejningsfirmaer i Naples, og giver dig mulighed for at vælge en bil, som du kan leje med det samme. Sammenlign priserne og biludvalget hos de forskellige udlejningsfirmaer, og beslut dig for hvem du vil bestille ved.\nGuiden til biludlejning i Naples samarbejder med alle større biludlejningsfirmaer, og forhandler med lokale agenturer i Naples, så du får den bedste pris og service alle steder i Naples.På denne måde ved vores kunder altid, at de får den bedste pris og service til deres udlejningsbil i Naples. Det tager kun 3 minutter at sammenligne vores priser og bestille din udlejningsbil i Naples, og som du vil se, er vi er normalt meget billigere, end hvis du bestiller direkte hos udlejningsfirmaerne.\nNapoli, en by i det sydlige Italien, ligger ved Napoli-bugten. I nærheden er den stadig aktive vulkan, Vesuv, som ødelagde den nærliggende romerske by Pompeji. Åre tær tilbage til det 2. Katedralen i byen, Duomo di San Gennaro, er fuld af fresker.\nDen overflod af kulturelle aktiver i Napoli er usædvanlig. Museo Archeologico Nazionale i byen hævder den fineste samling af pompiske fresker og mosaikker i verden, mens dens Cappella Sansevero har den mest ekstraordinære marmorskulptur i Italien.\nDer kører ingen højhastighedstog fra Napoli til andre sydlige byer som Palermo, og der er kun én hovedlinje, der løber ned langs vestkysten til Sicilien.\nFlere Reddit brugere kommenterede de nød deres tid i området. Det er faktisk fødestedet for den oprindelige neopolitanske træfyrede pizza, som gør byen et besøg værd for die-hard pizza fans. Antica Pizzeria Port'Alba er det ældste pizzeria i Napoli, og hvis du er 're på udkig efter tradition og autenticitet, så tjek det ud.\nNapoli huser også et af de fineste arkæologiske museer i Italien: Nationalmuseet for Arkæologi. Museet var en af de første af sin art, der blev bygget i Europa, og det ligger i en bygning fra 1600-tallet, ifølge dets hjemmeside.\nNapoli kan prale af en af Italiens 's smukkeste strande. Herunder strande med uberørt hvidt sand til dem, hvor sandet er blevet garvet. En af Napoli ' mest fantastiske og populære strande, Gaiola Beach er, hvor du afslutter din søgen efter de bedste strande i Napoli. Det blev delt i to stykker, og den gode nyhed er, at de begge er helt sikre.\nDet er ' meget levende i Napoli natteliv, og der er flere steder i byen, hvor du kan tilbringe aftener i selskab med venner have det sjovt med levende musik, en øl eller nogle godbidder at nippe på.\nDe steder i napolitanske natteliv plads fra det historiske centrum til bakken af Vomero, der passerer gennem den berømte baretti di Chiaia, før du kommer til Pozzuoli i nærheden. Caracciolo og Mergellina lungomare er også meget almindelige.\nDer er mange transportmidler, som man kan bruge til at rejse rundt i Italien, men den billigste og mest bekvemme transportmiddel er at leje et køretøj. Biludlejning giver dig mulighed for at nyde Italien's smukke attraktioner på din egen bekvemmelighed.\nDer er en hel del biludlejning guide virksomheder, der kan sælge dig den slags leje bil you're på udkig efter baseret på pris og bilstørrelse. For at få faciliteter på biludlejning. Afhængigt af de særlige regler i biludlejningsfirmaer skal du have et udenlandsk kørekort sammen med andre criteria.\nBed om et tilbud, og spar op til 50% på billeje i Naples\nNogle af vores biludlejningsfirmaer er tilgængelige i Naples\nVi tilbyder en sammenligning af alle biludlejningsfirmaer i Naples:\nKort over udlejningsbiler i Naples\nSe vores vigtigste biludlejningssteder i Naples.\nSteder i Naples\nSe de vigtigste biludlejningssteder i Naples:\nAndre biludlejning steder i Naples\nVi tilbyder følgende biludlejningssteder i Naples\nNaples Harbour 87.65 DKK\nNaples Maiori 87.65 DKK\nNaples By Centre North 87.65 DKK\nNaples By Centre West 87.65 DKK\nNaples By Centre Fuorigrotta 87.65 DKK\nNaples By Centre Maddalena 87.65 DKK\nNaples Mergellina Train Station 88 DKK\nNaples By Centre Casoria 87.65 DKK\nNapoli Agnano 28 DKK\nNapoli Capodichino lufthavn 21 DKK\nNapoli centrum 22 DKK\nNapoli tog station 29 DKK


Har du af og til lyst til at bryde rutinen i dit ellers vældig tilfredsstillende singleliv, og hooke op med en lækker date? Så bør du prøve at finde vedkommende gennem en online dating tjeneste – især [...]\nLeder du efter kærligheden? Find en kæreste på Datingpilot.dk eller en lignende datingside. Datingtjenester er nemlig blevet mere og mere populære, og det er efterhånden den mest normale måde at finde [...]\nSom single kvinde er det nærmest obligatorisk at eje en eller flere gode vibratorer. Selv om man ikke har en fast sexpartner, har man stadig erotiske og seksuelle lyster, drifter og behov. Og de [...]\nBondage – når jeres sexliv kan klare en fræk udfordring


Rumfartøjer og satellitter af John Leif Jørgensen (Bog, Hæftet)\n> Bøger>Rumfartøjer og satellitter: Vild med Viden Nr. 51\nRumfartøjer og satellitter: Vild med Viden Nr. 51 (Bog, Hæftet, Dansk)\nAf: John Leif Jørgensen\nHer fortælles om hvordan det hele startede med et rumkapløb mellem russerne og amerikanerne, til den første mand på månen. Der fortælles også om de mange forskellige typer satellitter der svæver rundt om Jorden.\nRumteleskoperne er meget nyttige fordi de ikke skal ”se” gennem Jordens atmosfære, og med dem kan man få ny viden om Universet. I Danmark bygges mange forskellige dele til rumfartøjer sendt op fra hele verden. Danmark er berømt for sit fine ingeniørarbejde.