James Price og Søren Ryge\nSøren Ryge og James Price har skrevet en bog til de læsere, der interesserer sig for dansk madkultur og madhistorie.\nKøbenhavnerdrengen fra kunstnerhjemmet James Price (f. 1959) og bondedrengen Søren Ryge Petersen (f. 1945) fra Sønderjylland fortæller om måltider i deres liv, hvor og med hvem spiste de? De er vokset op næsten samtidigt, men madmæssigt var der en verden til forskel. Erindringerne er krydret med opskrifter.\nJames Price (54 år) er søn af skuespillerparret Birgitte Price og John Price, og storebror til manuskriptforfatteren Adam Price. James er uddannet komponist, men er mest kendt for sit tidlige arbejder som kapelmester og senere for sit virke som tv-kok, ikke mindst serierne Spise med Price og Price inviterer. Søren Ryge Petersen (68 år) er født og opvokset i i Agtrup (tysk: Achtrup) i Sydslesvig, og uddannet cand.phil. i dansk fra Aarhus Universitet. Søren er kendt for sine utallige have- og samtaleprogrammer på tv.\nSagt om "Mad & Mennesker":\nPå trods af at de to forfattere er opvokset i nogenlunde samme tid, er deres liv præget af vidt forskellige tilgange og forhold til mad. Sammen bringer de os godt rundt i den danske madkultur de seneste årtier, og kontrasterne er med til at gøre bogen til spændende læsning.\nJames Price og Søren Ryge lader til at nyde hinandens selskab ? Også når der ikke lige er sovs på bordet.\n- Edel Hildebrandt, Politiken.\nErindringer og historier om to livs måltider\nDet var forlagets idé. At få to TV-kändisser til at skrive en bog om mad.\nJeg vidste ikke om James syntes, at det var en god ide, men jeg sagde blankt nej. Jeg kunne ikke drømme om at skrive en bog om mad, for det interesserer mig ikke. Jeg ved næsten intet om mad, er ikke nysgerrig, går sjældent på restaurant, laver kun selv mad til husbehov og er dybt konservativ i mine madvaner. Der er bare ikke noget at skrive om!\nMen forlaget insisterede. Lad os i det mindste holde et møde og snakke om det. Det sagde jeg ja til, fordi jeg gerne ville møde James Price, som jeg kender fra fjernsynet, og han virker som en flink fyr.\nHan VAR flink, ja, og mødet blev til noget helt andet end ventet. Vi skulle jo ikke skrive en bog om mad, men om måltider. Om vore livs måltider så langt tilbage, vi kunne huske. De mindeværdige måltider. Omstændighederne. Hvor vi spiste, hvem vi spiste sammen med. Hvad vi spiste var næsten underordnet.\nSå blev det lidt interessant alligevel. En række mulige emner dukkede op i erindringen, og jeg sagde ja. Mente at jeg måske kunne skrive en snes sider – så måtte James klare resten.\nDesuden snakkede vi lidt, James og jeg, om hvad vi kunne forestille os at skrive om. Barndommens mad f.eks. Jeg spurgte bl.a. James om, hvad han fik til morgenmad, da han var barn, for jeg husker ikke andet end havregrød. Han svarede, at de af og til begyndte med et glas friskpresset appelsinsaft.\nI det øjeblik forstod jeg meningen med, at det var os to, der skulle skrive, for vi fik kun appelsiner til jul. At han var københavneren, jeg var bondedrengen fra Sønderjylland. Han var fra et kunstnerhjem, jeg fra en jævne middelklasse. Vi har levet vore danske liv næsten samtidigt, men madmæssigt har der været en verden til forskel. Tilsammen ville bogen dermed kunne give et indblik i dansk madkultur i anden halvdel af det tyvende århundrede, og det vil jeg godt være med til.\nMen stadig kun en snes sider, for mere er der ikke.\nIndtil jeg begyndte at skrive. Det var som at åbne en kasse med ukendt indhold. Når jeg havde skrevet ét, kom jeg i tanker om noget andet. Der dukkede måltider og mennesker op, som jeg ikke har tænkt på i 50 år, og da jeg var færdig, havde jeg skrevet firs sider og var ked af, at der ikke var mere.\nSå jeg er forlaget meget taknemmelig over, at de fik deres skøre idé. James er også, selv om hans kasse med erindringer var alt andet end ukendt. Han har jo tænkt på mad hele livet, den glade mand! Havde en far, der beskæftigede sig med gastronomi og ofte lavede mad til familien. Utroligt! Min far lavede kun havregrød.\nDa aftalen om at skrive bogen var i hus, foreslog forlaget også, at vi mødtes nogle gange undervejs i forløbet, privat. Hyggemøder, hvor vi spiste noget god mad og fortalte hinanden om, hvor langt vi var kommet med bogen. Det var en fremragende idé.\nFor det blev til fire møder, som blev alt andet end møder, men samvær af bedste slags. Det var James og Anette, Søren og Cathrine, et par tovholdere fra forlaget og en fotograf, Flemming, der mødtes og spiste god mad (hvad ellers) og snakkede, som om vi havde kendt hinanden altid.\nFørste møde fandt sted pinsedag 2011 i James’ sommerhus på Sjællands Odde. Det næste hjemme hos Søren på Djursland i oktober. Det tredje i januar 2012 hos James i Gentofte og det fjerde i Sørens fødeby Agtrup i Sydslesvig i juni. Der blev lavet referat fra møderne og taget masser af billeder. Det første kommer på de følgende sider, de andre som brogede åndehuller i resten af bogen.\nGod læselyst og velbekomme.\nOgså med venlig hilsen fra James\nPinsedag på Odden\nSøren. Solen stod op klokken 03.30, og hvis James og hans kæreste Anette havde været vågne, skulle de bare løfte hovederne fra puden for at ’Se nu stiger solen af havets skød’. Sommerhuset ligger på toppen af en skrænt direkte ud til nordkysten af Sjællands Odde. Jeg så ikke soveværelset, men sengene MÅ være placeret med direkte udsigt til ’luft og bølge blusser i brand i glød.’ (Citat: Jakob Knudsen).\nVi andre kom først midt på dagen. Strålende sol, let brise, 22 grader, og der var dækket bord på terrassen udenfor.\nMen hvilken terrasse! Sommerhuset er helt nyt, og det er terrassen af træ uden for huset også. Der var lavet græsplæne på terrænet ud mod havet, men græsset var ikke spiret endnu. Længst ude, 50 meter fra huset og tæt på skrænten ned til kysten var den oprindelige bevoksning intakt. Langt, blomstrende græs med strejf af vilde blomster. Midt i denne lyksalighed var der lavet en enkel siddeplads af ganske almindelige cementfliser – lige stor nok til et bord med otte stole og vores første sammenkomst. Den fineste terrasse som tænkes kan. Der var dug på bordet og en buket store valmuer fra Djursland.\nDe næste par timer gjorde vi det, som denne bog især handler om. Vi spiste og vi snakkede. Under så gode omstændigheder kan intet gå galt, maden er næsten underordnet, men alligevel. James havde gjort sig umage og trakterede os med følgende:\nEt stort fad med hvide asparges, tykke som tommelfingre. Han havde hentet dem dagen før hos en lokal avler, havde selv været med til at stikke dem. De var formidable, sovsen også.\nDerefter en stor gryde direkte fra gasblusset. Indholdet var lysegrønt. Det var lam i dild. Mørt, mørt lammekød i en guddommelig sovs med masser, gentager masser af dild. Dertil nyopgravede kartofler fra i nærheden, ikke andet. Vi åd, og vi åd.\nOg så – bedst som vi sad og var lyksaligt overmætte – kom James ud fra huset endnu engang, svingende med et stort fad og et listigt smil. Dessert! Jordbærtærte! Den, der hele sommeren kan købes hos alle landets bagere i diverse, kun lidt varierende udgaver, den kom her i kingsize, lavet af kongen himself, og spørg ikke hvordan, bortset fra at jordbærrene naturligvis var plukket i nærheden dagen før. Det er den bedste jordbærtærte, jeg har smagt, James, og jeg har smagt mange.\nDa alle havde fået to store stykker, var der stadig et stykke tilbage. Fadet gik bordet rundt et par gange uden held, inden jeg og en anden gæst forbarmede os og delte det. Man smider ikke den slags ud, og det var en helt igennem fortryllende eftermiddag, bortset fra at jeg allerede begyndte at tænke på, hvordan i himlens navn jeg skal leve op til dette, når vi ses på Djursland om fire måneder. Solen gik ned klokken 22. Da blev alting tyst, og ’lyset stod stille på livets kyst.’\nJames. Da vi vågnede omkring 7.30 pinsedag, var solen stået op for længst ... men vi konstaterede med glæde, at den strålede fra en skyfri himmel, hvilket var en meget stor lettelse dagens arrangement taget i betragtning. Selvfølgelig havde vi kunnet gennemføre frokosten indendørs, men vi havde glædet os til at vise Søren, Cathrine og de andre gæster den skønne udsigt ud over havet.\nAt henlægge dette første måltid til sommerhuset var i det hele taget lidt af en satsning, for da datoen blev aftalt, var det nye sommerhus endnu ikke bygget færdigt, og det gamle, der før lå på grunden, var for længst revet ned. Men heldigvis blev huset klar i god tid, og vi havde oven i købet haft weekenden før til at få det til at se nogenlunde beboeligt ud.\nJeg havde tænkt meget over, hvad jeg mon skulle servere for Søren. Jeg kunne jo godt fornemme, at han nok ikke ligefrem var til molekylær gastronomi med varme geleer, pulvere og skum. Det er jeg heller ikke nødvendigvis altid. Og da det samtidig var skøn forsommer, valgte jeg at gå den helt enkle vej og satse på gode danske råvarer. Asparges, lam og jordbær. Så bliver det ikke meget mere dansk og sommerligt. Aspargesene havde vi hentet hos en anden Søren, nemlig grøntsags-guruen over dem alle, Søren Wiuff, som holder til ved Lammefjorden. Og jeg må indrømme, at jeg aldrig har set mere imponerende asparges. Jeg valgte at servere dem med en klassisk sauce mousseline - altså en almindelig hollandaise rørt op med en stor klat flødeskum lige inden servering. Det var ikke så skidt.\nJeg havde fornemmet, at Søren var glad for sovs, så jeg valgte at servere lammet i dild, for det er en ret med rigeligt sovs. Og så er jeg personligt vild med dild – især når man kan få de mørkegrønne, sprøde, duftende bundter. Ikke de blege gespenster, som supermarkederne vover at sælge. Det har ikke meget med dild at gøre.\nJeg var også klar over, at uden en eklatant dessert ville det ikke gå. Søren havde beskrevet sit nære forhold til kage. Det er nærmest et grundstof, som han ikke kan leve foruden. Og da der var friske jordbær, var valget ikke svært. En stor hjemmebagt jordbærkage med masser af vaniljecreme og ribsgelé. Det er og bliver en god kage.\nDet blev en dejlig frokost med vind i håret, sol på næsen og hyggelig snak ved bordet. Det tegner godt for de kommende sammenkomster! Da gæsterne forlod os ud på eftermiddagen, stod Søren og Cathrines røde kæmpevalmuer stadig og lyste nede på bordet. Og da vi forlod sommerhuset, forsøgte vi at sprede frøene ved kanten af skrænten. Man har jo lov at håbe ...\nSøren Barndommens måltider adskiller sig fra alle de andre derved, at man ikke selv har valgt. I 15 år spiste vi hver eneste dag det, der blev stillet på bordet, og jeg er oven i købet fra en tid, hvor det ikke var tilladt at være kræsen. Det var faktisk utænkeligt at kritisere maden. Eneste protestmulighed var at spise mindre, når man ikke kunne li’ den.\nMen først skal de sociale og kulturelle forudsætninger indkredses. Det var 1945-60, altså efterkrigstiden med alt, hvad det indebar. Det var en lille dansk lærerfamilie i Sydslesvig, Tyskland, 20 kilometer syd for Tønder med forældre, der begge var børn af bønder. I så henseende kunne vi lige så godt være en bondefamilie. Vi boede på skolen, en lille dansk skole, der lå i en lille landsby, Agtrup. De fleste naboer var bønder. De fleste kammerater kom fra gårde. Hele livet var præget af, at vi boede på landet, også maden. Men den var først og fremmest præget af en nøjsomhed og sparsommelighed, der gennemsyrede alt i dagligdagen, selv om børnene ikke bemærkede det, for der var altid mad nok, og når vi besøgte den store familie, var maden den samme, for alle onkler og tanter var også bønder.\nDette handler om ti års måltider. Fra jeg var omkring fem år og kan begynde at huske tydeligt og frem til konfirmationen, da jeg flyttede hjemmefra. 3.650 dage. 3.650 gange havregrød om morgenen og et stykke franskbrød med marmelade bagefter. Hos nogle af fætrene og kusinerne var det rå havregryn med mælk og sukker, men det vandt aldrig indpas på skolen i Agtrup. Min far fortsatte med havregrøden, indtil han døde, 95 år gammel. Han lavede den altid selv, også da min mor levede. I de sidste mange år brugte han mikroovnen og blev aldrig træt af at fortælle, hvor smart den var til havregrød.\nJeg holdt op med at spise havregrød, da jeg var 18 år og kom på Høng Studenterkursus. Jeg må vel have følt mig så tilpas voksen, at jeg kunne tillade mig at afslutte dette grå, klistrede kapitel af mit morgenliv. Har ikke rørt det siden.\nMåltiderne i mit barndomshjem lå i uhyre faste rammer. Far var jo lærer på skolen og mor hjemmegående. De var altid hjemme. Middagsmad klokken halv et, altid varm mad. Aftensmad klokken halv syv, brasede kartofler og rugbrød med leverpostej, franskbrød med marmelade. (Ikke mere om aftensmaden, for den var det samme altid).\nJeg husker tidspunkterne præcist, fordi de usvigelig sikkert faldt sammen med Pressens Radioavis, som min far og alle andre voksne lyttede til med begærlighed. 18.30 nul dut, så sad vi der. Det betød, at vi meget ofte fik at vide, at vi skulle tie stille, hvilket ikke er ubetinget nemt for fire børn – tre drenge og en pige. Faktisk tror jeg, at de lidt skæve tidspunkter var valgt, fordi der var Pressens Radioavis. Så kunne han spise og lytte samtidig.\nMåltiderne var korte. De varede ikke længere end de 10-15 minutter, det varer at skovle to retter mad i sig. Når sidste mand var færdig, ikke før (bordskik!), stod vi på række foran min far, gav hånd og sagde tak for mad. Aldrig til min mor, der havde lavet maden. Bagefter skulle én tage af bordet, to vaske op og en gå i kælderen med mad (det var før køleskabets tid).\nNår de voksne havde sovet middagssøvn, drak de kaffe, altid med noget kage til. Børnene var med, og det var faktisk hyggeligt, fordi der blev snakket imens, og det foregik i min fars kontor ved et fint, lille sofabord, han selv havde lavet på Askov Sløjdskole. Det er her, jeg har fået grundlagt en livslang afhængighed af kage. Dog skete det en sjælden gang om søndagen, at en af os blev sendt om til bageren efter Mandelhörnchen eller konditorkager, bare en til hver. Det elskede vi naturligvis.\nDet hørte med til kaffedrikkeriet, at min far brugte fløde i kaffen. Ikke mælk, men fløde. I hele sit liv tyranniserede han min mor med sit evindelige krav om fløde, og jeg kan stadig se synet af den (en sjælden gang) sure fløde for mig, når han hældte den i kaffen, og den klumpede, og han brokkede sig, og min mor beklagede, og det hyggelige kaffemåltid var ødelagt. Det er nemlig ikke nemt at holde fløden frisk om sommeren, når man ikke har køleskab.\nVi havde heller ikke fryser. Men på et tidspunkt blev der oprettet et frysehus, hvor landsbyens familier kunne leje en frostboks, hvilket var et ufatteligt fremskridt. Der var dobbelt låg til boksen, og min mor fandt ud af, at der i mellemrummet mellem de to låg kunne ligge en lille flaske med fløde. Her var der køleskabskoldt, og her kunne fløden holde sig frisk i dagevis. Det betød, at i flere år blev et af børnene sendt om til frysehuset (cirka en kilometer) på cykel for at hente fløden inden eftermiddagskaffen. Og tilbage med flasken igen bagefter. Ingen stillede spørgsmål ved rimeligheden i dette, for vi cyklede jo til alt og alle.\nJeg har desværre ikke helt styr på, hvor råvarerne til maden blev købt i min barndom. Jeg ved dog, at vi var totalt selvforsynende med frugt, bær og grøntsager, og at mælken i de første mange år blev hentet hos naboen Peter Jepsen, 200 meter hjemmefra. En af os blev sendt derned lige efter aftensmaden, når de havde malket, med en lille femliters mælkespand af aluminium, som jeg har endnu.\nTo gange om året skiftede mælken smag. Om foråret, når køerne kom på græs, og om efteråret, når de begyndte at få roer. Det skulle man altid lige vænne sig til.\nPå et tidspunkt begyndte byens mejeri at sælge mælk og fløde – også i løs vægt. Så gik vi derom en gang om dagen, og jeg husker, at min mor især var begejstret for fløden. Indtil da havde hun selv skummet fløde af mælken fra Peter Jepsen. Den blev hældt op i et stort fad, der stod i kælderen, og dagen efter skummede hun fløden af.\nOm sommeren skete det, at vi fik tykmælk om morgenen i stedet for havregrød. Det var en fest! Noget af mælken fra Peter Jepsen blev hældt fra om aftenen; der blev tilsat lidt kærnemælk, og så blev det hældt op i seks dybe tallerkner, der stod hele natten på køkkenskabet. Næste morgen – oh mirakel – var det stivnet med et fint lag fløde øverst. Og blev spist med friskrevet rugbrød og puddersukker. Tykmælk, der er lavet på denne måde, har den fineste konsistens, som blød budding, man kunne skære i med skeen. Vi elskede det.\nMed brødet var det lige så enkelt. Mor bagte aldrig brød, for vi havde jo bager Boyschou, 500 meter hjemmefra, og der blev hentet brød, franskbrød (kaldet hvidbrød; der var kun én slags) hver anden dag og rugbrød (sortbrød) to gange om ugen, mandag og torsdag, når han bagte dem. Det betyder, at jeg i hele min barndom har spist friskbagt brød, selv om det var en ubrydelig regel, at man ikke tog hul på et nyt brød, før det gamle var spist.\nVi havde helt styr på, hvornår bagerens rugbrød kom ud af ovnen – sådan ved to-tre-tiden om eftermiddagen – og først da blev en af os sendt af sted, hvilket vi aldrig havde noget imod, for det var tilladt at gnave af den friske skorpe, når man cyklede hjem med brødet. Jeg mindes disse rugbrødscykelture med stor glæde. Vi gnavede jo ikke rugbrød, fordi vi var sultne, men fordi den lune, sprøde skorpe smagte så godt. Det var sønderjysk rugbrød, når det var bedst, og det er aldrig blevet overgået siden.\nMen kødet, som vi fik næsten hver dag, var lidt mystisk, det meste af det. Alt det hakkede kød. Mor må have købt ferskt kød med jævne mellemrum, men jeg har ingen erindring om det, og jeg kan desværre ikke spørge hende, for hun døde for mange år siden.\nAt det var gris og kylling, er der ingen tvivl om. Selv om alle bønderne omkring os havde kalve, køer, stude og tyre, fik vi yderst sjældent oksekød. Det må simpelthen have været for dyrt.\nMen gris, gris og atter gris. Enten en hel eller en halv. Flere gange leveret levende, hvorpå slagteren kom, og det store drama fandt sted på fliserne uden for køkkenvinduerne med børnene som tilskuere. Jeg husker bedst synet af blodet, når grisen efter at have fået en forhammer i hovedet blev stukket i halsen, og det fossede ned i en spand, mens min mor rørte rundt, så det ikke klumpede. Og bagefter synet af den skvulpende, hvide grisekrop, der blev skoldet i en stor balje og skrubbet og skuret.\nHvor alt kødet blev af bagefter, ved jeg kun lidt om. Jo, en hel masse blev fragtet om til smeden, der havde et røgkammer, hvor man kunne få røget sit kød. Han hængte sig i øvrigt derinde på et tidspunkt, da jeg var stor dreng, og det snakkede vi meget om.\nEn anden del blev lagt i et stort, muret saltkar, der stod nede i kælderen. Og en tredje del blev kogt i henkogningsglas. Blandt andet blev der lavet mange glas leverpostej på den måde, for leverpostej var det vigtigste kødpålæg i hele barndommen.\nOm aftenen var der blodpølse, som var noget mærkeligt noget. Jeg ved ikke, om jeg kunne li’ det. Man pladrede det til med sirup, og det hjalp, men det var underligt at tænke på, at man sad og spiste det uhyggelige blod, som var fosset ud af grisen om eftermiddagen. Jeg har aldrig spist det siden.\nDa fryseren kom, var det en revolution. Alle udskæringerne fra grisen blev omhyggeligt pakket ind i brunt papir (det var før plastikposerne) og forsynet med et nummer. Og så skrev min mor omhyggeligt numrene og tilhørende varebetegnelser op i sin lille frysebog, der lå på køkkenskabet ved soveværelsesdøren. Derefter kunne hun give besked til Søren, Ole, Johanne eller Arne om at cykle om i frysehuset og hente nummer det eller det. Det gav altid iskolde fingre.\nHøns og kyllinger havde vi selv eller købte dem på gårdene. Og oksestegen vidste vi altså ikke noget om, selv om jeg kan huske én eneste gang i barndommen, da vi fik hakkebøf. Det var, fordi en af fars gamle elever arbejdede som serveringsdame på en kro ved Flensborg Fjord, og en søndag kørte hele familien på udflugt for at besøge hende. Det var sikkert en overraskelse, for vi kom ind på kroen hele flokken, og så kom Käte (ja, det hed hun altså) i sit hvide forklæde og var glad og snakkede løs, og så endte det altså med, at der blev bestilt seks gange hakkebøf til lærer Petersen og hans familie, og at Käte serverede for os efter alle kunstens regler. Det er den eneste gang, jeg har været på restaurant i hele min barndom. Men det var en lykkelig dag.\nOg så kan jeg nok ikke komme uden om det længere – de centrale spørgsmål: Hvad spiste vi ellers i min barndom? Hvilke retter bestod de 3.650 varme måltider af? Det har jeg tænkt meget over og har også snakket med mine søskende om det. Faktum er dog, at vi kun husker en brøkdel. At langt hovedparten jo var basisføde af samme slags og kvalitet, som de fleste danske familier på landet spiste dengang.\nDer var altid to retter. Ikke hovedret og dessert, men forret og efterret. Hvis en af retterne var suppe af en slags, blev den spist først. Hvis det var grød, blev den spist sidst. Supperne var hønsekødsuppe med kød- og melboller, som mor lavede selv. Eller grønkålsuppe om vinteren. Eller aspargessuppe om søndagen (det var det fineste, sagde mor). Desuden hvidkålssuppe, som jeg ikke mindes med glæde, fordi det var et underligt måltid, hvor man faktisk ikke fik to retter, men spiste kartoflerne samtidig med suppen. Min far gjorde dog ikke. Han spiste suppe først. Derefter tog han kartofler og hældte lidt suppe over dem, mosede det hele og spiste det som efterret.\nHermed er kodeordet bragt på banen: Kartofler! Vi fik kartofler til middag 365 dage om året. Løse ris en yderst sjælden gang. Pastaen var ikke opfundet. Vi fik også sovs til kartoflerne 365 dage om året (bortset fra ovennævnte dage med hvidkålssuppe, og det var måske derfor, jeg ikke brød mig om det). Sovsen i alle dens afskygninger var en så grundlæggende del af måltiderne, at den ligesom kagerne skabte livslang afhængighed, og en særligt god sovs kan den dag i dag gøre mig henrykt, mens for lidt sovs altid gør mig bekymret, og ingen sovs forarger mig.\nOfte var sovsen blandet sammen med grøntsager. Stuvet hvidkål eller grønkål, stuvet spinat, stuvede ærter og gulerødder, stuvede bønner. Eller sammen med kødboller i boller i selleri.\nKartoflerne var kogte, færdig slut! Engang imellem blev de moset til kartoffelmos, altid populært, og under alle omstændigheder var det en udbredt skik, at man selv mosede sine kartofler på tallerkenen og blandede dem godt op med sovs, inden det blev spist. Det var tilladt, fordi min far altid gjorde det. Til sine dages ende.\nKødet var – også dengang – som regel hakket svinekød. Frikadeller, medister, karbonader, kødrand, kødboller. Eller stegt flæsk. Eller røget flæsk i tern blandet op i en hvid sovs. En sjælden gang flæskesteg eller ribbensteg, men jeg tror, at det meste af grisen blev lavet til fars, fordi det simpelthen rakte længere. Dengang som nu. Der var i hvert fald hverken mørbrad eller culotte på grisen dengang.\nKød, sovs og kartofler, altid. Og tilbehøret ikke at forglemme. Syltede rødbeder, asier eller græskar, også altid. Desuden nogle få gange i løbet af sommeren grøn hovedsalat i sur fløde med sukker og eddike. Det kunne vi godt lide, men far kunne ikke, og derfor fik vi det sjældent.\nDet skal dog siges til min mors ros, at hun et eller andet sted må have læst om råkost og vitaminer. I hvert fald fik vi ofte rå, revne gulerødder til de brasede kartofler om aftenen. Med sukker og citronsaft og rosiner. Det elskede vi.\nJeg begyndte med supperne, kødsupperne, men der var mange andre af slagsen. En dyb tallerken med noget varmt, der blev spist som første ret. Sagosuppen er med rette udråbt som suppe-ikon for dén tid, nok mest på grund af sit specielle udseende. Den smagte udmærket, for den var sød. Kærnemælksuppen var værre. Den var sur. Eneste trøst var, at der var rosiner i den.\nOg varm mælk med tvebakker. Jeg har glemt alt om det, men min søster påstår, at hun elskede det højt. Varm mælk med tvebakker!\nKakaosuppen var derimod højt elsket af alle. Især fordi man fik sukkerristede rugbrødsterninger til. Det var vel egentlig det samme som den kakao, man fik til fødselsdage – her blev den bare spist med ske af en dyb tallerken.\nResten var sødsuppe – eller saftsuppe, som vi kaldte det – i diverse varianter, men det kræver en tur i haven først. Vi var jo selvforsynende med frugt, bær og grøntsager, og dermed menes hele året. Jeg tror aldrig, at min mor har købt andet end bananer og appelsiner samt vindruer, når et barn var sygt.\nBærrene i haven var stikkelsbær, solbær, ribs, hindbær og jordbær. I massevis. Rabarber hører vel med.\nRibs og solbær blev plukket hver og én, i spandevis. Det var udpræget børnearbejde og egentlig meget hyggeligt. Vi havde endda nogle små taburetter, vi kunne sidde på imens.\nImens regerede mor i køkkenet. Lavede syltetøj, gele og marmelade – og især saft. Hun havde som alle andre en saftkoger, og når saftsæsonen var ovre, stod der hundredvis af flasker med patentprop i kælderen, alle forsynet med håndskrevet etiket. Om efteråret blev der suppleret med hyldebærsaft, også i store mængder.\nDermed var råvarerne hjemme til vinterens saftsupper, rødgrød og saftevand, for det var jo meningen med det hele. En flaske saft, tyndet op med lidt vand, varmet op og jævnet med kartoffelmel. Dertil æblestykker. Så havde man den saftsuppe, der blev serveret mindst én gang om ugen hele vinteren, som regel med tvebakker til. Det smagte godt, fordi der aldrig blev sparet på sukkeret. Nogle gange kom der byggryn (tror jeg) i. Og rosiner og svesker. Så fyldte det mere, og så hed det sødsuppe.\nDe varme supper var vintermad. Om sommeren var der frugtgrød som efterret – fem gange om ugen, forekommer det mig. En så uendelig række af frugtgrød med mælk og sukker, at jeg som voksen har nægtet at spise det, når det en sjælden gang er blevet tilbudt.\nMen det var enkelt. Fra de første rabarber i april til grønne stikkelsbær i maj, over solbær, ribs, jordbær og hindbær og til frugterne om efteråret, mirabeller, blommer og æbler. Alt blev kogt sønder og sammen og jævnet med kartoffelmel til passende konsistens. Af en eller anden grund kogte man ikke grød af pærer. De blev kogt hen i sukkerlage og brugt til en højt elsket efterret om søndagen.\nFrugtgrød var i orden, men noget var bedre end andet. Jordbærgrød lå i toppen, og rabarbergrød i bunden. Ved festlige lejligheder blev forskellige slags frugt blandet sammen, for eksempel hindbær, ribs og solbær, og så sagde mor højtideligt, at vi skulle have alliancegrød. Med mælk og sukker.\nAf alle havens afgrøder var jordbærrene ubetinget de vigtigste. Vi havde mange og lange rækker, og fra sæsonens start sidst i juni og en måned frem var det utænkeligt, at lærerfamilien tog hjemmefra. Hvert eneste bær skulle plukkes og spises eller gemmes. Især efter fryserens indtog var der ingen ende på, hvor mange poser jordbær der skulle gemmes. Mor vejede dem omhyggeligt og brugte altid betegnelsen ”pund”. Det er nemlig dobbelt så meget som kilo.\nI denne jordbær-sommermåned måtte vi spise så mange jordbær, vi ville, og det gjorde vi. Hver aften inden sengetid var der en stor portion jordbær med mælk og sukker. Desuden behøver jeg ikke at fortælle, at de naturligvis var plukket samme dag og fuldmodne og af den søde sort Dybdahl, som alle havde. På et tidspunkt kom der en anden sort, Senga Sengana, som var større og rødere og surere. Den var de voksne meget begejstrede for, fordi den gav meget større udbytte og fik færre rådne bær. At den ikke smagte nær så godt, var mindre vigtigt.\nJeg har glemt vandgrøden, den skrækkelige! Nej, bare kedelig og ligegyldig. Der var endda to slags. Grødris kogt på vand og med æblestykker i. Eller ren vandgrød kogt på vand og byggryn. Spist med mælk og sukker. Dagen efter fik vi det som store, kolde, grå klumper i varm mælk, og det blev det ikke bedre af. Min lillebror Arne elskede det, og han har betroet mig, at han stadig kan finde på at lave det.\nRisengrød fik vi aldrig, og det har en ganske særlig årsag. Min bror Ole kunne ikke li’ det. I adskillige år fik vi det alligevel, og han blev tvunget til at spise en lille portion, mens alle undtagen far sad og kiggede medlidende på ham.\nMen så lavede han sit mesterstykke: Han styrtbrækkede sig ud over bordet, mens han spiste sin risengrød. Der blev stor bestyrtelse og spontan omsorg, og siden fik vi aldrig risengrød.\nØllebrøden har jeg også næsten fortrængt – for den smagte ikke godt. Det samme med stegt lever, som vi fik lige efter slagtningen, og som jeg har undgået siden. Stegte hjerter kan lige gå, men så skal sovsen også være god. Desuden hører det med, at vi naturligvis fik fisk en gang om ugen, om onsdagen, for fisk er sund og billig mad, og når fiskemanden kom om formiddagen med sin lille varebil, gik mor ud med en spand og købte sild, sild og atter sild. Så lugtede hele skolen af stegt sild, og ingen af os havde lyst til middagsmad, selv om vi skulle. Der var jo ben i, små, usynlige, dumme ben, som vi bare skulle spise, sagde mor, men som kradsede lige så meget i halsen som det uldne undertøj på ryggen. At man hældte eddike på den stegte sild, kunne jeg heller ikke forstå. Jeg bildte mig ind, at det var for at dulme smagen, men det hjalp ikke på mig.\nI retfærdighedens navn var der også makrel og hornfisk. Men en paneret fiskefilet eller en sprød fiskefrikadelle med remoulade fandtes ikke. Jeg ved ikke hvorfor, men det har sikkert noget at gøre med prisen (igen), og man kan jo ikke dyrke remoulade i haven.\nOm søndagen var middagsmaden altid anderledes. Om ikke andet, så fordi vi sad i stuen ved spisebordet med dug, og der var dobbelt så meget plads som ved det lille bord i køkkenet. Jeg tror også, at måltidet varede dobbelt så længe, især fordi vi hørte Ønskekoncert, Giro 413, imens.\nDet var her, den stegte kylling blev serveret. Altid stegt i gryde og fyldt med persille og med den bedste sovs. Og det var her, at min mor i alle årene præsterede det kunststykke at dele en kylling af normalstørrelse mellem seks personer på en sådan måde, at alle blev mætte. Vi plagede som fugleunger, for alle fire ville have lårene. Søster Johanne fik altid hjertet, og mor sad hver eneste gang – når hun havde skåret lår, vinger og bryst af – og pillede skroget. Hun fik aldrig et reelt stykke kylling, men intet måtte gå til spilde, og hun påstod altid, at skroget var det bedste.\nDer var kartofler til, og om sommeren agurkesalat, som jeg har elsket højt lige siden. En kop vand, en kop eddike og en kop sukker, lidt salt og peber, to agurker i tynde, tynde skiver, hokus-pokus.\nDet var også om søndagen, at de forjættende glas med henkogte pærer kom frem. Så fordelte mor dem omhyggeligt, lige mange stykker til hver og lige mange skefulde saft til hver. Flødeskum til, sjældent råcreme.\nAlternativt var der fløjlsgrød med syltede blommer eller mirabeller. Desuden de helt ekstraordinære ting som budding og citronfromage, men det var til fødselsdage, når vi fik lov til at ønske.\nOg så var der aspargessuppen, som absolut var søndagsmad. Når mor annoncerede aspargessuppe, var det næsten med højtidelighed i stemmen. Det hang vel sammen med, at de hvide asparges var de fineste af alle havens grøntsager, og at far dyrkede dem selv med stor omhu – vistnok som den eneste i byen. Om foråret blev der gravet jord op over de to rækker, lagt omhyggeligt i lange, lige volde, og så gik han ellers ud hver dag med sin specielle aspargeskniv på det lange skaft. Afleverede til mor, der gemte dem i kælderen, indtil der var nok til fem glas i henkogningskedlen. Vi fik aldrig friske asparges, men fik aspargessuppe med kødboller en gang om måneden. Det smagte vildt godt.\nSå mangler vi kun de 520 lørdage! Det var ugens nemmeste maddag og den mest forudsigelige: saftsuppe og pandekager! Egentlig tror jeg, at det skulle forestille at være den kødløse dag, som enhver familie havde brug for, men det blev altså til det nævnte, og hvis ikke min mor var borte for længst, ville jeg ikke kunne skrive følgende: At hun ikke var god til pandekager. De var en halv til en hel centimeter tykke, bløde og klistrede i munden, og man spiste én, højst to hver. Jeg glædede mig aldrig til middagsmaden om lørdagen, og det var først senere i livet, da jeg smagte rigtige pandekager, papirstynde og sprøde, at jeg fandt ud af hvorfor. Senere i livet snakkede jeg ofte med hende om den mad, hun lavede til os i barndommen, men det med pandekagerne lod jeg ligge. Hun gjorde jo sit bedste. Lavede mad til sin familie hele livet. Altid med den største selvfølgelighed. Men om hun kunne li’ at lave mad, ved jeg ikke og får det aldrig at vide. Faktisk tror jeg det ikke.\nDette var barndommens måltider, de daglige. Men barndommen bestod af andet end dagligdage. Der var juleaften, der var sommerferien hos faster Anne, og der var campingturene. Da skiftede maden karakter, så det kræver særskilte kapitler.


Letbane fremmer udviklingen\nSådan indleder Ole Nielsen, vores direktør i Himmerland Boligforening sit indlæg i Nordjyske fredag den 19. juni 2015, og fortsætter:\nHimmerland Boligforening er i fuld gang med omfattende renoveringsprojekter i det østlige Aalborg og snart kan vi tage hul på tilsvarende arbejder i vestbyen. Renovering af store boligområder er selvsagt med til at revitalisere en bydel, men det er det bestemt også, når man investerer massivt i forbedringer af infrastrukturen.\nI det perspektiv er etableringen af letbanen i Aalborg såre interessant, for den kommer for alvor til at skabe en bedre og mere stabil forbindelse mellem den vestlige og den østlige del af byen. Rigtig mange af de planlagte 24 stoppesteder med gennemsnitligt omkring en halv kilometers mellemrum er tæt forbundet med vores afdelinger - og skaber dermed en betydeligt bedre sammenhæng mellem vestbyens mange boliger, mange unge og dermed et stort passagerpotentiale og det østlige Aalborgs mange boliger, store uddannelses-institutioner og mange arbejdspladser.\nDer er den seneste tid - sågar som et element i valgkampen - blevet sagt og skrevet ganske meget om letbanen. Ikke alt har været lige korrekt eller velargumenteret. Derfor føler jeg trang til at bidrage med en konkret information om letbaner, som jeg fik i forbindelse med et nyligt besøg i den sydfranske by Lyon, hvor jeg var for at hente inspiration til fremtidige almene byggeprojekter.\nLyons oprindelige sporveje lukkede i 1956, men i 2001 var man klar med de første to af foreløbig fire letbanelinjer. Det daglige passagertal udviklede sig det første års tid fra 68.000 til 94.000 og således blev passagerprognosen for de første tre år stort set opfyldt på bare 12 måneder. De fire letbanelinjer er vokset støt siden 2001 og har i dag en samlet længde på 50 kilometer. Hertil kommer små 10 kilometer i form af Rhônexpress, der skal forbinde centrum med lufthavnen.\nErfaringer fra Lyon - og fra en række andre byer med letbane - viser, at letbaner er det element i det kollektive trafiksystem, der tiltrækker flest bilister. I Lyon er biltrafikken i områder med nye letbaner faldet med cirka 20 procent. Og det er jo slet ikke så uinteressant endda, når det nu er trafikal tommelfingerregel, at en reduktion af trafikken med 10 procent vil reducere kødannelser med 50 procent. Med andre ord vil en letbane give en markante forbedringer af fremkommeligheden på vejene omkring letbanen.\nDen franske stat støtter ikke længere letbaneprojekter økonomisk, men alligevel sker der udbygning af letbanesystemet blandt andet i Lyon. Nu sker det blot i offentlig-privat partnerskab, for der er bred forståelse for, at letbanen - ud over at løse en konkret transportopgave - er en investeringsmagnet. Det er jeg ikke i tvivl om, også vil være tilfældet i Aalborg, hvor der investeres massivt i udviklingen af det østlige Aalborg og hvor der inden længe vil blive taget hul på omfattede løft af vestbyen med blandt andet Vestre Fjordpark-projektet, ny anvendelse af spritfabrikken og omfattende renovering af etageboligerne.\nAalborg er inde i en udvikling præget af et støt stigende befolkningstal, stadig flere studerende og vækst i antallet af arbejdspladser. Denne udvikling fordrer en infrastruktur, som på bedst mulige måde bringer mennesker fra A til B og i den forbindelse er det godt, at en letbane i Aalborg er på både kommunens og statens budget.\nSe også indlægget her.


Få gode råd, bagetips samt tips til syltning af Dr. Oetker\nUanset om du er nybegynder eller en rutineret bageentusiast er der mange ting, der kan påvirke et godt bageresultat. Her på siden har vi samlet en række gode råd, så din bagning bliver en succes.\nHvis du leder efter gode råd til brug af dekorationsfondant, har vi samlet en række nyttige tips på siden Tips til brug af dekorationsfondant.\nHvis du leder efter gode råd til syltning, har vi lavet en hel side med tips til syltning, som ruster dig til at gå syltesæsonen i møde.\nLæs opskriften nøje, og vær præcis ved afmåling af ingredienser.\nSmør bageformen godt. Du kan også bruge bagepapir, så du undgår, at kagen ikke slipper formen.\nTænd ovnen i god tid.\nMærk altid efter med en gaffel, strikkepind eller kødnål, om kagerne er færdigbagt. Stik den helt ned i midten af kagen. Så længe der sidder dej på, er kagerne ikke færdige. Du kan også se, at kagen er færdig ved at den slipper kanten på formen.\nHusk, at alle bagetider er vejledende og kan variere fra ovn til ovn og med størrelsen på bageformen.\nHvis kagen synker sammen på midten, kan årsagen være for meget hævemiddel, for lille form, for kort bagetid eller for kold ovn når kagen sættes ind.\nHvis kagen sprækker på overfladen, kan årsagen være for meget hævemiddel, for meget dej i formen, for tør eller for fugtig dej eller for høj temperatur.\nHvis æggehviderne ikke bliver stive når de piskes, kan årsagen være, at piskeriset eller skålen ikke var rene, at æggene var for gamle, at æggene var for kolde eller at hvide og blomme var delt ordentligt.\nHvis smør står angivet som ingrediens i opskriften, skal du bruge "rigtigt" smør, frem for smørbare blandingsprodukter, for at få det bedste bageresultat.\nDekorerede kager bør opbevares i køleskabet.\nHvis man ikke har en sprøjtepose, kan man anvende en frysepose og klippe et lille hul i hjørnet. Det fungerer ganske godt i stedet for en sprøjetpose.\nEn rørt kagedej til en lækker skærekage\nEn skærekage er klassikeren, der altid vil vække glæde hos store og små. Af rørt kagedej kan du lave lækre skærekager med mange muligheder for at pynte med flotte dekorationer. Og så er den rørte kagedej rigtig god til når man bager sammen med børn, fordi dejen er nem og hurtig at røre.\nEn klassisk, rørt kagedej indeholder typisk fedtstof, sukker, æg, mel og bagepulver, som angivet i din opskrift. Dejen hældes i en smurt kageform og bages i ovnen. Du kan naturligvis give din kagedej alverdens smagsvarianter med fx. kakao, nødder, frugter, chokoladestykker, bær og aromaer.\nHusk, at rørt kagedej skal i ovnen direkte efter tilberedningen, da bagepulveret begynder at virke når du hælder det i dejen.\nGærdej til friske morgenboller eller lækkert brød\nEn god gærdej er uundværlig blandt bageentusiaster. Den kan nemlig bruges både til sundt morgenbrød, søde eftermiddagsboller og meget andet.\nEn klassisk gærdej består af mel, gær, fedtstof, sukker og evt. æg. Dejen skal æltes godt igennem inden du sætter den til hævning. Se hævetiden i din opskrift.\nMørdej til en lækker tærte\nEn mørdej bruger du til fx. hjemmelavede tærter - uanset om det er søde tærter til kaffe eller madtærter.\nEn klassisk mørdej består typisk af mel, sukker, fedtstof og æg. Den skal rulles ud på et rent køkkenbord inden du lægger den i en smurt tærteform. Husk også at drysse lidt mel på bordet inden du ruller dejen ud, så den ikke sidder fast på bordpladen.\nUnder bagning kan lagkagebunde ofte hæve mere på midten end i siderne. For at få ensformede lagekagebunde skal du kun smøre bageformens bund med fedtstof - ikke siderne.\nHvis lagkagebundene skal deles er det nemmest at dele lagkagebundene med en brødkniv dagen efter de er bagt. Lad bundene ligge fladt på bagepapir mens du med brødkniven deler bundene.\nDr. Oetker Kagecreme med vaniljesmag er danskernes foretrukne kagecreme. Den er nem at tilberede, og den smager skønt af vanilje. Kagecreme med vaniljesmag har en god, fast konsistens, som gør den perfekt til lagkagefyld, fordi cremen ikke flyder ud af lagkagen.\nFlødeskum er også lækkert som lagkagefyld. For at få en god, tyk konsistens anbefaler vi at bruge fløde på 38 %, så flødeskummet ikke flyder ud af lagkagen.\nHvis du laver en lagkage i 3 lag med frisk frugt kan du med fordel lægge frugten på den nederste lagkagebund, mens du fordeler flødeskum eller kagecreme mellem de øverste bunde. På den måde undgår du, at bundene skrider, så udskæringen bliver lettere.\nHusk at frisk frugt i en lagkage gør bundene bløde. Den bør derfor serveres kort tid efter tilberedningen.\nMuffins og cupcakes - noget for enhver smag\nMuffins og cupcakes vækker glæde hos både store og små. Muffins og cupcakes kan du tilpasse til din sværhedsgrad og tid. Hvis bagningen skal gå lidt hurtigt, eller hvis du er nybegynder i bageuniverset, kan du med fordel kaste dig ud i en god basisopskrift. Hvis du søger lidt bageudfordring, eller hvis du vil hygge dig ekstra længe i køkkenet den regnfulde lørdag eftermiddag, kan du vælge en mere kompliceret opskrift og gøre noget ekstra ud af at dekorere.\nDu kan vælge at bage dine muffins og cupcakes enten i en smurt muffinbradepande eller i papirsmuffinforme placeret på en almindelig bageplade. Dr. Oetker har både almindelige, kulørte muffinforme og mini-muffinforme i ekstra kraftig kvalitet.\nCookies og småkager er nemme at tilberede, og de findes i så mange udgaver at det næsten er umuligt at vælge.\nHusk at cookies og småkager skal opbevares i lufttætte dåser et tørt og køligt sted.


Strikkehjørnet: Lidt dokumentation\nGitte 23 oktober, 2013 17:33\nUhh der skal vist ualmindelig meget styrke til ikke at dreje ind forbi garnudsalg,jeg havde ALDRIG klaret det,kan du heller ikke må du nok hellere prøve den skønne poncho inden så du er sikker på at få garn med hjem til en ny :))\nMette G. 29 oktober, 2013 15:55\nHej Gitte - jeg kan heller ikke klare det ;-)\nPia 23 oktober, 2013 18:26\nDen er vældig fin. Mon ikke det er en af de julegaver man vil elske? Jeg ville bestemt blive glad.\nHej Pia - jeg ved heldigvis, at modtageren er glad for og skønner på hjemmestrik :-)\nKirsten 23 oktober, 2013 19:48\nHvor ser den fantastisk ud - synd den ikke skal være din :))\nMette G. 29 oktober, 2013 15:56\nHej Kirsten - det er jeg også lidt træt af, men så må jeg på den igen ;-)\nCitronmoster 23 oktober, 2013 22:25\nDen ser dejlig ud, glæder mig til at se den med sprælske knapper :)\nMette G. 30 oktober, 2013 10:32\nHej - leder (nok) stadig efter knapper :-(\nLykke 24 oktober, 2013 08:31\nuh, den ser da lovende ud :-) glæder mig til at se den med knapper :-)\nHej Lykke - nu har jeg prøvet den og den ER lækker :-)\nLydert 24 oktober, 2013 16:57\nPonchoen ser rigtig dejlig ud, så det er da passende, du lige kører en tur forbi hos Weller på fredag\nHej Lone - ja, det kom jeg så også :-)\nLea 24 oktober, 2013 23:29\nSkøn poncho - der er én, der får en superlækker julegave!!!\nHåber du nyder din "tilfældige fridag" og glæder mig til at se, hvad du køber hos Weller :-) Med alt det du har fået færdigt på det sidste, må du da helt bestemt mangle garn...... (det er vel et spørgsmål om hvordan man definerer begrebet "mangler" - og mon ikke vi strikkere meget nemt føler at vi mangler.......?)\nMette G. 30 oktober, 2013 10:33\nHej Lea - nemlig. En strikker mangler ALTID garn også selvom det ikke altid er nemt for andre at forstå ;-)\nStrikkeheksen 26 oktober, 2013 17:41\nDet gjorde du vel ikke - altså kørte omkring garnudsalg ;-) Flot poncho :-)\nMette G. 30 oktober, 2013 10:34\nHej Lene - bilen kan simpelthen ikke finde ud af at køre til Aalborg Ø på en fredag uden lige at slå et smut omkring Gug ;-)


Nyudnævnt lektor undersøger kønsfordomme om politikere via maskinlæring – Københavns Universitet\nIsabelle Augenstein le...\nDen 1. februar 2020 tiltrådte Isabelle Augenstein sin nye stilling som lektor i DIKU's Machine Learning-sektion. Hun har netop modtaget fondsstøtte til at udvide sit meget omtalte projekt om forskelle i beskrivelser af mænd og kvinder i litteratur. Hendes forskningsgruppe vil nu gå i gang med at analysere forholdet mellem kønsfordomme og holdninger til politikere på sociale medier.\nEt af de forskningsprojekter på DIKU, der fik størst mediemæssig opmærksomhed i 2019, var Isabelle Augensteins projekt om kønsfordomme i litteratur. Både danske og internationale medier, herunder Forbes, viste stor interesse for de vidtrækkende resultater om, hvordan kvinder og mænd beskrives forskelligt. Nu har Isabelle og hendes forskningsgruppe fået finansiering til at udvide projektet til nye områder. Det nye projekt skal undersøge kønsfordomme om politikere på sociale medier – især Twitter – på flere sprog og i forskellige lande.\n- Bliver kvindelige politikere beskrevet med andre ord og karakteristika end mandlige politikere? Ses der større kønsdiskrimination af politikere i konservative lande fremfor liberale lande? Skaber nogle sprog flere kønsfordomme overfor bestemte typer af personer alene på grund af det enkelte sprogs grammatiske opbygning? Og i hvilke holdninger til politiske anliggender ses der generelt flest kønsspecifikke fordrejninger? Dette er nogle af de spørgsmål, som vi er interesseret i at besvare, siger Isabelle.\nMaskinlæringsteknikker der gør det muligt at undersøge opfattelser som disse efterspørges af mange virksomheder. Især efter #MeToo-bevægelsen har forskere som Isabelle oplevet stor interesse fra erhvervslivet for at kunne få adgang til en mere dybdegående forståelse af omfanget af kønslige fordomme på sociale medier.\n- Teknikkerne som vi udvikler til analysen er relevante for rigtig mange. Selv institutioner som Københavns Universitet er interesseret i at vide, hvordan omverdenen opfatter os. Synes folk, at der kønsdiskrimineres på universitetet? Bliver vi opfattet som et sted med diversitet? Det gode ved vores projekt er, at vi også vil prøve at forklare nogle af disse holdninger. Vi vil ikke blot konkludere, at der findes kønsfordomme overfor for eksempel kvindelige politikere, når det kommer til specifikke emner. Vi vil forsøge at binde dette sammen med andre holdninger, som kendetegner de samme mennesker – det kunne for eksempel være holdninger til forældreorlov eller ansættelseskvoter, forklarer Isabelle.\nDet oprindelige projekt handlede om at identificere mønstre i sproget der skaber kønslige fordomme. Isabelle udviklede sammen med forskere ved University of Cambridge, University College London, Johns Hopkins University og Microsoft Research maskinlæringsmetoder til at analysere 3.5 millioner bøger. Her fandt de ud af, at mænd typisk beskrives med ord, der siger noget om deres opførsel, mens kvinder bliver påhæftet tillægsord som knytter sig til deres udseende.\n- Det startede som et tilnærmelsesvist fritidsprojekt, som vi ikke havde finansiering til, men som vi syntes, var rigtig spændende at kigge på. Jeg er derfor rigtig glad for, at vi nu har modtaget støtte fra Danmarks Frie Forskningsfond til at fortsætte projektet de næste fire år, siger Isabelle.\nAnalyser af naturligt sprog\nIsabelle er leder af forskningsgruppen CopeNLU, der forsker i emner inden for feltet Natural Language Understanding (på dansk kan det betegnes som et område inden for sprogteknologi). Gruppen udvikler maskinlæringsmodeller, der automatisk kan forstå og analysere naturligt sprog, altså ethvert menneskeligt sprog. Udover kønsprojektet er CopeNLU-gruppen også i gang med et projekt om ”fact-checking” og et projekt om flersproglig læring, der også er nogle af Isabelles kerneområder.\nFact-checking-projektet har to ph.d.-studerende, der begge er finansieret af de eftertragtede Marie Curie-stipendier. Den ene ph.d.-studerende undersøger maskinlæringsbegrebet ”explainability” i forhold til fakta-tjek, og den anden undersøger, hvordan man kan kontrollere fakta i videnskabelige tekster, hvilket er en yderst udfordrende opgave. Isabelle og hendes ph.d.-studerende samarbejder desuden med en af DIKU’s andre forskere, professor Christina Lioma, hvis forskningsgruppe for nylig vandt en pris for deres redskab til at kontrollere fakta i online debatter.\nI projektet om flersproglig læring arbejder Isabelles gruppe på at finde ligheder og forskelle mellem højressourcesprog som engelsk og lavressourcesprog som islandsk. Målet er at udvikle computermodeller til sproglæring der fungerer lige godt for begge typer sprog.\nIsabelle er glad for at have afsluttet sin tenure-track adjunktstilling og være blevet forfremmet til lektor. At rykke op til at blive lektor giver hende nemlig flere muligheder for at styre flere spændende forskningsprojekter.\n- Der er ret stor forskel på at være adjunkt og lektor i forhold til hvad man har lov til at lave, i hvert fald i det danske universitetssystem. Den vigtigste ændring i mit arbejdsliv er, at jeg nu formelt set må vejlede ph.d.-studerende, hvilket jeg virkelig godt kan lide. Det er faktisk min yndlingsdel af mit arbejde at vejlede, så det betyder meget for mig at kunne gøre det i større stil nu, siger Isabelle.\nDette skyldes, at forskningskulturen inden for maskinlæringsfeltet adskiller sig fra de mere teoretiske områder af datalogi. En hel del maskinlæringsforskning er eksperimentel, da det er en del af forskningen at implementere forskellige computermodeller og køre eksperimenter på servere. Vejledning af ph.d.-studerende og post-docs er derfor en stor del af, hvad det vil sige at forske på dette område.\n- Vores arbejde kræver en masse ”hjælpere”, der enten kan være ph.d.-studerende eller post-docs. Mine kolleger og jeg ville faktisk ikke kunne skrive vores videnskabelige artikler uden den forskning, som vores ph.d.’er og postdocs laver. Derfor vejleder lektorer og professorer på vores felt som regel mange ph.d.-studerende og postdocs – jeg har 8 selv – og vi er meget aktivt involveret i at hjælpe dem med deres ideer og hypoteser, siger Isabelle.\nSidst men ikke mindst fortsætter Isabelle med at undervise i kurser i sprogteknologi og maskinlæring på DIKU's kandidat- og bacheloruddannelser, hvilket hun også er glad for.\n- Jeg kan godt lide at undervise i det danske universitetssystem, fordi vi har tid til at forberede os til og reflektere over undervisningen. For mig bevarer det min glæde ved undervisningen. På den måde ender vi heller ikke med at udfase forelæsninger i modsætning til visse andre lande, siger Isabelle.\n93 56 59 19\n21 30 96 31\nIsabelle Augenstein er lektor ved Datalogisk Institut, Københavns Universitet (DIKU). Hun arbejder med feltet Natural Language Understanding, der er et område indenfor sprogteknologi og maskinlæring, hvor datalogiske og lingvistiske forskningsmetoder kombineres. Hun er tilknyttet DIKU’s Machine Learning-sektion og leder CopeNLU-forskningsgruppen, der udvikler maskinlæringsteknikker til at analysere og bearbejde menneskeligt sprog, som kan være alt lige fra skønlitteratur til statusopdateringer på sociale medier.\nFør hun startede på DIKU som tenure-track adjunkt i 2017, var hun ansat som postdoc på University College London, hvor hun arbejdede med maskinlæsning af videnskabelige artikler. Før dette var hun ansat som forskningsassistent ved Sheffield Universitet i deres NLP-gruppe, hvor hun også skrev sin ph.d. Isabelle er oprindeligt fra Tyskland og har en kandidat- og bachelorgrad i Computational Linguistics fra Heidelberg Universitet.


Anbefalinger (1): Grundfodertildeling i besætninger med AMS\nDu er her: LandbrugsInfo > Byggeri > Stalde > Kvægstalde > Kostalde > AMS (Automatiske malkesystemer) > Anbefalinger (1): Grundfodertildeling i besætninger med AMS\nKvægInfo - 2374\nEn undersøgelse af data fra danske besætninger med AMS har givet anledning til supplerende anbefalinger omkring tildelingen af grundfoder til køer i robotbesætninger. Baggrunden for anbefalingerne er her beskrevet.\nTildel frisk grundfoder 1-2 gange dagligt\nForudsat fodring ad libitum giver flere end 2 daglige udfodringer ikke i sig selv højere foderoptagelse eller flere malkninger pr. ko pr dag. Med mindre man har et automatisk udfodringsanlæg, hvis kapacitet betinger flere daglige udfodringer, er der ingen grund til at udfodre frisk foder mere end 1-2 gange dagligt.\nTildel grundfoder på samme tidspunkt hver dag\nRobotten vasker på præcis samme tidspunkt hver dag, og det indarbejder køerne i deres daglige malkerytme. Ligesom vasketidspunkt er udfodring en aktivitet i stalden, der påvirker køernes adfærd. Udfodringstidspunkt kan derfor have indflydelse på malkerytmen. Præcis samme udfodringstidspunkt fra dag til dag, forventes derfor at forstyrre køernes malkningsrytme mindre end udfodringstidspunkter, der varierer f.eks. 30-90 minutter fra dag til dag.\nUndgå tomt foderbord\nUndgå både det tomme og det halvtomme foderbord. Fodring ad libitum sikrer den højest mulige foderoptagelse. Tomt foderbord kan have en positiv virkning på køers aktivitet, men det er ikke en metode, der forventes at skabe en grundlæggende øget motivation for robotbesøg, uden at det samtidig går ud over køernes samlede foderoptagelse og ydelse.\nTilpas foderniveauet nøje\nGrundrationens energiindhold skal svare til det ønskede ydelsesniveau fratrukket den gennemsnitlige kraftfodertildeling i malkerobotten, som anbefales at ligge på 3-4 kg kraftfoder.\nDet er de senlakterende ældre køer, der er mindst motiverede for at besøge malkerobotten, og derfor er søgningen til robotten hos denne gruppe af køer en indikator for, om foderniveauet er passende. For højt foderniveauet skaber behov for at hente mange køer til malkning. Et lavt foderniveau giver få senlakterende køer, som skal hentes, men det sker ofte på bekostning af foderoptagelse og ydelse hos 1.kalvskøer.\nEt led, i at sikre det rette foderniveau til alle køer i en gruppe, er at sikre, at køerne ikke kan sortere i grundblandingen. Det lyder nemt, men kan i praksis være svært, og det bør jævnligt undersøges.\nBland protein-neutralt grundfoder\nGrundrationen bør indeholde mindst 10 g PBV pr. kg ts, og sikre, at køer, der tildeles minimum kraftfoder i robotten, får tilstrækkeligt med protein.\nMere end halvdelen af de danske AMS-besætninger har køerne opstaldet i to eller flere fysisk adskilte hold. Det giver mulighed for holdvis fodring, det kan være fordelagtig i nogle besætninger.\nRapport (1): Grundfoder i besætninger med AMS\nEfterhånden har en del forsøg vist, at fodringen har afgørende betydning for køernes motivation for frivilligt at besøge malkerobotten. Kristensen (2004) beskriver de grundlæggende problemstillinger knyttet til optimering af fodertildelingen til køer i AMS og giver en række grundlæggende anbefalinger for fodring af køer i besætninger med AMS. Der er siden 2004 år lavet en del undersøgelser med henblik på at udrede virkningen af fodringens forskellige delelementer. En undersøgelse af fodringspraksis i danske besætninger med AMS kombineret med en litteraturgennemgang har givet anledning til ovenstående supplerende anbefalinger for tildelingen af grundfoder til køer i AMS. Baggrunden for de supplerende anbefalinger er beskrevet i det følgende.\nSom en del af undersøgelsen Bedre opstart af køer i AMS, har 59 mælkeproducenter med AMS besvaret spørgeskemaer omkring grundfodertildeling i praksis. Mere information om datagrundlaget findes her\nBesætningerne er inddelt i tre grupper afhængig af robotfabrikat og kotrafik-system. Der var 22, 23 og 14 bedrifter med hhv. Lely – Fri kotrafik, De Laval - Fri kotrafik og De Laval - Styret kotrafik. I gennemsnit var der i grupperne 3,2; 3,0 og 2,4 robotter pr. bedrift. Bedrifterne med De Laval-robotter og styret kotrafik var altså i gennemsnit lidt mindre end bedrifter, der praktiserede fri kotrafik.\nBedrifter med Lely – Fri trafik, DeLaval - Fri trafik og DeLaval - Styret trafik udfodrer i gennemsnit 2,5 ; 2,7 og 3,1 gang dagligt. Figur 1a viser, at 20-30 % af besætningerne indenfor hver gruppe udfodrer friskblandet grundfoder mere end to gange dagligt. Det formodes, at en stor del af disse bedrifter har anlæg til automatisk udfodring af grundfoder.\nFrekvensen af daglig indskubning af foder er vist i figur 1b. Bemærk, at hvis kvægbrugeren ikke har angivet antallet af daglige indskubninger, men blot hvorvidt der skubbes foder ind eller ej, er det i figur 2b angivet som manglende svar. Bedrifter med Lely – Fri trafik, DeLaval - Fri trafik og DeLaval - Styret trafik skubber i gennemsnit foder ind 3,3 ; 3,2 og 2,3 gange dagligt. I den gruppe, hvor der oftest udfodres, er frekvensen af indskubning lavest. Summen af den gennemsnitlige udfodrings- og indskubningsfrekvens indenfor grupperne er opgjort til 5,8 ; 5,9 og 5,4, og er ikke væsentlig forskellig mellem de forskellige grupper af besætninger.\nFlere forsøg har belyst betydningen af antal daglige udfodringer for køernes motivation for at besøge malkerobotten. I et dansk besætningsforsøg kunne der ikke påvises ændringer i malkningsfrekvens, mælkeydelse, foderoptagelse, aktivitet eller adfærd ved foderbordet, afhængigt af 4, 8 eller 12 daglige udfodringer (Kjeldsen et al., 2012). På baggrund af forsøget konkluderes, at det ikke er afgørende hvor mange udfodringer og indskubninger der praktiseres, blot køerne har adgang til foder ad libitum hele døgnet. Den hyppige tildeling af friskblandet grundfoder, der kendetegner bedrifter med automatisk fodring, anses derfor ikke som nødvendig eller specielt fordelagtig i forhold til at opnå høj ydelse og aktivitet omkring malkerobotten på bedrifter med AMS.\nFigur 1. Fordeling af besætninger i forhold til a) antal udfodringer af grundfoder dagligt og b) antal indskubninger af grundfoder dagligt, indenfor hver af tre besætningsgrupper, defineret ved robot-fabrikat og kotrafik-system.\nResultater fra nærværende undersøgelse præsenteret andetsteds Artikel 3 peger på, at der er stor forskel mellem besætninger, hvad angår variation i malkningsintervaller. Samtidig viser undersøgelsen, at køernes ydelse 0-56 dage efter kælvning stiger signifikant med aftagende variation i malkningsintervaller.\nEn drøftelse af disse resultater (Workshop for kvægbrugskonsulenter, december 2012) pegede på, at tidspunktet for, hvornår forskellige aktiviteter i stalden foregår, muligvis kan indvirke på køernes malkerytme og dermed spille en rolle for malkningsintervallerne. Virkningen af tidspunktet for gennemførelse af daglige rutiner i stalden på køernes malkningsmønstre er tidligere påvist (Belle et al., 2012).\nI besætninger, der mixer og udfodrer en eller to gange dagligt fra en fuldfodervogn, er der formodentlig større variation i udfodringstidspunkter sammenlignet med besætninger, der anvender anlæg til automatisk udfodring. Med mere faste udfodringstidspunkter kan automatisk fodring tænkes at give køerne bedre mulighed for fast malkerytme, og derved mindske variation i malkningsintervaller og have en positiv virkning på ydelsen. Det kan være en mulig forklaring på, at nogen har den opfattelse, at automatisk fodring fungerer bedre i AMS end traditionel fodring.\nFodring efter ædelyst (ad libitum) er en del af de mest udbredte fodringsprincipper hos malkekvæg. Fodring efter ædelyst anbefales, fordi adskillige forsøg har vist, at det giver en højere tørstofoptagelse og dermed en højere ydelse end restriktiv fodring.\nI praksis er det meget udbredt at lade køerne tømme foderbordet en gang dagligt - dels for at mindske arbejdsbelastningen knyttet til rydning af foderbordet, dels for at minimere spild af foder. Endvidere peger erfaringer fra praksis på, at køer i besætninger med AMS bliver ”forædt” eller ”dovne”, hvis der er frisk foder af god kvalitet 24 timer i døgnet den ene dag efter den anden. Blandt de besætninger, som har leveret data til undersøgelsen ”Bedre opstart af køer i AMS”, har 32/59 mælkeproducenter svaret, at foderbordet er tomt en eller flere gange om dagen. Andelen af bedrifter, der arbejder med tomt foderbord, formodes reelt at være større. Det vurderes ud fra, at kun 2/59 har svaret, at foderbordet aldrig er tomt, mens 25/59 mælkeproducenter ikke har besvaret netop dette spørgsmål - formodentlig pga. en uhensigtsmæssig opstilling af spørgeskemaet.\nTabel 1 viser et uddrag af en canadisk undersøgelse (Collings et al., 2011), der har undersøgt virkningen af tomt foderbord i et forsøg, ved belyse virkningen af:\na) at nedsætte antallet af ædepladser pr. ko fra 1,0 til 0,5\nb) at nedsætte køernes adgang til foder fra 24 til 14 timer dagligt\nc) en kombination af a) og b).\nTabel 1. Virkningen af at nedsætte antallet af ædepladser pr. ko (1 vs. 0,5) og nedsætte køernes adgang til foder (24 vs. 14 timer dagligt) (fra Collings et al., 2011).\nPlads pr. ko (P)\nAdgang til foder (A) , timer/døgn\n27,2 25,6 26,8 25,9 0,92 0,06 0,57\n135 133 137 156 < 0,0001 <0,0001 < 0,0001\nBesøg ved foderbord, antal/dag\nBortjagning, antal pr. dag\n3,8 5,7 7,4 15,0 <0,0001 0,0002 0,01\nHalvering af ædeplads fra 1 til 0,5 ædeplads pr. ko havde ikke betydning for køernes daglige tørstofoptagelse (P=0,92), mens der var tendens til nedsat tørstofoptagelse (p=0,06), når køernes adgang til foder faldt fra 24 til 14 timer pr. dag. Når der var mindre end 1 ædeplads pr. ko, gav en reduktion af køernes tidsmæssige adgang til foder anledning til en markant stigning i antallet af bortjagninger (P<0,0001), og den daglige ædetid faldt med 10 % (P<0,0002). Selvom køerne søgte at kompensere for nedsæt tidsmæssig adgang til foderbordet ved at øge ædehastigheden med 14 % (P<0,0001), gav en tidsmæssig begrænsning sig udslag i en lavere tørstofoptagelse hos køer, der havde mindre en 1 ædeplads til rådighed.\nI mange danske besætninger er der mindre end 1 ædeplads pr. ko, og her sættes køerne under pres, når den tidsmæssige adgang til foder nedsættes. Når der i praksis arbejdes med tomt foderbord, er køernes tidsmæssige adgang til foder dog ikke reduceret med 10 timer som i forsøget, men nærmere 1-3 timer. Et tomt foderbord giver anledning til færrest gener, hvis det er tomt sidst på natten, hvor køerne naturligt har den laveste foderoptagelse. Den generelle effekt af tomt foderbord i praksis i danske besætninger anses derfor at være begrænset i forhold til de resultater forsøget skitserer. Det er dog vigtigt at holde sig for øje, at effekten af konkurrence ved foderbordet først og fremmest hæmmer foderoptagelsen hos svage køer (1.kalvskøer og køer som er dårligt gående mv.). Det anbefales derfor at undgå tomt foderbord.\nVil man alligevel arbejde med tomt foderbord, bør det højest være tomt én gang i døgnet, gerne sen nat, og det bør ikke være tomt mere end en times tid.\nVær opmærksom på det halvtomme foderbord; altså det foderbord der er tomt i den ene ende og ikke i den anden. Hvis ikke der er foder tilgængeligt, der hvor køerne vil æde, så opnår man ikke den højest mulige foderoptagelse og ydelse.\nDer er meget fokus på fodringen som et virkemiddel til at sikre, at køerne selv søger malkerobotten. Det antages, at lavt totalt foderniveau, altså lavt foderniveau i grundrationen øger køernes motivation for at søge robotten frivilligt. Det har ikke været muligt indenfor rammerne af nærværende undersøgelse, at indsamle dokumentation for besætningernes reelle foderniveau. I stedet er mælkeproducenterne i spørgeskemaet blevet bedt om at angive, hvilket ydelsesniveau de fodrer efter. Det afgivne svar er anvendt som udtryk for foderniveauet, velvidende at der er tale om et subjektivt svar. Foderniveauet blev efterfølgende sammenlignet med besætningernes reelt opnåede ydelsesniveau, baseret på data fra ydelseskontrollen opgjort over en 12 måneders periode. Forskellen mellem foderniveau og ydelsesniveau er i det følgende anvendt som et udtryk for foderstyrken.\nFigurerne 2 og 3 viser det gennemsnitlige antal malkninger pr. ko pr. dag pr. besætning hhv. antallet af køer hentet til malkning pr. robot pr. dag plottet mod foderstyrken (Foderniveau-Ydelsesniveau). På tværs af besætning er der ingen indikation af, at den overordnede foderstyrke påvirker hverken malkningsfrekvensen eller omfanget af hentekøer. Når der ingen sammenhæng ses, kan det skyldes, at estimatet for foderstyrke er upræcist. Antallet af besætninger og den aktuelle spredning på estimatet for foderstyrke taget i betragtning peger dog på, at foderstyrken som en enkeltstående faktor ikke er afgørende for malkningsfrekvens eller køernes frivillige søgning til robotten. Det konkluderes på den baggrund, at virkningen foderstyrke på malkningsfrekvens og hentekøer er besætningsspecifik og afhænger af de øvrige forhold omkring fodring og malkning i den enkelte besætning.\nFigur 2. Malkninger pr. ko pr. dag (gennemsnit pr. besætning) som funktion af besætningens foderstyrke (opgjort som det ydelsesniveau fodringen tilsigter (fra spørgeskema) fratrukket besætningens registrerede ydelse de seneste 12 måneder).\nFigur 3. Antal køer hentet til malkning pr. robot pr. dag (fra spørgeskema) som funktion af besætningens foderstyrke (opgjort som det ydelsesniveau fodringen tilsigter (fra spørgeskema) fratrukket besætningens registrerede ydelse de seneste 12 måneder).\nDer er således fortsat god grund til at være meget opmærksom på foderstyrken og fordelingen af foder mellem foderbord og robot som et virkemiddel til at sikre høj grad af frivillig søgning til malkerobotten i den enkelte besætning. Idet virkningen af foderstyrke og fordeling af foder mellem foderbord og robot, meget hurtigt afspejler sig i behovet for at hente køer til malkning, er det vigtigt, at foderniveauet tilpasses nøje og ændringer foretages gradvist under en samtidig vurdering af midt- og senlakterende køers respons på ændringen. Endvidere er det vigtigt at være opmærksom på forhold, der kan bevirke, at grundfoderoptagelsen i praksis ikke lever op til den grundfoderoptagelse, som foderplanen er lavet efter:\nUndgå sortering: Et led i at sikre det rette foderniveau til alle køer i en gruppe er at sikre, at køerne ikke kan sortere i grundfoderet. Det bør jævnligt undersøges om køerne sorterer i grundfoderet, f.eks. ved at udtage prøver fra foderbordet på forskellige tidspunkter af døgnet og undersøge partikelfordelingen i prøverne ved hjælp af Penn State Partikelseparatoren.\nBland protein-neutralt grundfoder: For at opnå det rette foderniveau er det også vigtigt at sikre en protein-neutral grundration med et PBV-indhold ≥ 10 g pr. MJ. Samtidig skal man sikre sig, at den samlerede ration inklusiv kraftfodertildelingen i robotten, indeholder tilstrækkeligt protein til køerne på alle laktationsstadier.\nFigur 4 viser fordelingen af besætninger, afhængig af om besætningens køer er opstaldet i et eller flere fysisk adskilte hold. Indenfor hver af de tre besætningsgrupper har mere end halvdelen af besætningerne køerne opstaldet i 2 eller flere fysisk adskilte hold. Det giver teoretisk set mulighed for at arbejde med flere grundblandinger til de malkende køer. Bortset fra en enkelt besætning benyttede alle besætninger dog én og samme grundfoderblanding til alle malkende køer.\nFigur 4. Fordelingen af besætninger efter antallet af fysisk adskilte hold af malkende køer, indenfor 3 besætningsgrupper defineret ved robot-fabrikat og kotrafik-system.\nBelle, S., André, G., Pompe, J.C.A.M.; 2012. Effect of automatic feeding of total mixed rations on the diurnal visiting pattern of dairy cows to an automatic milking system. J. Biosystemseng, III; p33-39.\nCollings, L.K.M., Weary, D.M., Capinal, N. and Keyserlingk, M.A.G. von; 2011. Temporal feed restriction an overstocking increase competition for feed by dairy cattle. J. Dairy Sci. 94:5480-5486.\nKjeldsen, A. M., Martinussen, H., Søndergaard, E., Christensen, A.L.; 2012. Optimal udfodringsfrekvens til malkekøer. KvægInfo 2280.\nKristensen, T., 2004. Fodring i forbindelse med AMS. KvægInfo 1413.\nSidst bekræftet: 18-11-2013 Oprettet: 18-11-2013 Revideret: 18-11-2013


GASKOGEPLADE PÅ AFBETALING - Klik her og nu\nGASKOGEPLADE PÅ AFBETALING - Dine muligheder - gratis og 100 % uden forpligtelse\nGaskogeplade på afbetaling - Velkommen til Consumea Finance. Køb af hvidevarer på afbetaling el. via forbrugslån. Her finder du de allerbedste muligheder, hvis du er interesseret i finansiering til de hvidevarer, du har brug for her og nu, hvad enten du tænker på at købe på afbetaling eller tage et kviklån for at få råd. GASKOGEPLADE PÅ AFBETALING\nGASKOGEPLADE PÅ AFBETALING - Køb hvidevarer på afbetaling rentefrit netop nu - Ansøg gratis her >>\nReklame - Gaskogeplade på afbetaling\nOversigt - Gaskogeplade på afbetaling\nKøb dine hvidevarer til en stærk pris hos DK's ældste hvidevareforhandler - Gaskogeplade på afbetaling\nTips - Gaskogeplade på afbetaling\nOrdforklaringer - Gaskogeplade på afbetaling\nEr du interesseret i at købe et produkt eller en ydelse vha. finansiering, kan det være godt at have styr på nogle enkelte ting. Det er faktisk ikke særligt svært. Kig med her for at lære, hvilke ting, du bør vide mere om.\nFor god orden skyld, så husk altid at læse hele aftalen en gang mere, når du laver aftale om køb via afbetaling el. ifm. med tagning af lån. Det lyder muligvis som en no-brainer, men bruger du dette tip, kan du være mere sikker på, at du har forstået aftalen fuldt ud.\nRelateret: Billig Kondenstørretumbler\nEt tip: Fik du for resten kigget på vores anbefalede ressourcer ift. Gaskogeplade på afbetaling? - Du kan muligvis finde lave priser vedrørende Gaskogeplade på afbetaling, hvis du klikker her\nVidste du, at webshoppen Unoliving.com har Danmarks største sortiment af møbler med over 10.000 varer, som alle kan fås via afbetaling? Unoliving har tilmed prisgaranti og fri fragt på alle ordrer.\nHusk altid, at hvis du køber på delbetaling eller laver et kviklån, er det en god ide at betale til tiden, da det typisk kan være et vilkår i aftalen, som du har underskrevet på, og overholder du ikke aftalens vilkår, kan du risikere at skulle betale ekstra i sidste ende.\nRelateret: Aftrækstørretumbler på delbetaling\nFik du i øvrigt tjekket vores anbefalinger angående Gaskogeplade på afbetaling? - Du kan højst sandsynligt finde gode udsalg ang. Gaskogeplade på afbetaling, hvis du klikker lige her\nOvervejer du at købe flere produkter, men kun kan finde ét af produkterne på afbetaling - for eksempel hvis du har fundet en stationær pc på afbetaling, men overhovedet ikke kan finde den rigtige computerskærm på afbetaling - kan du i stedet overveje at låne pengene, så du alligevel får råd til det hele. Nederst her på denne side - eller ved at trykke her - kan du tjekke en oversigt med de bedste onlinelån.\nTjek evt.: Bedste Kogeplade\nVar du klar over, at hvis du køber varer på delbetaling ved leasy.dk, kan du købe uden renter, dvs. hvor du betaler over 12 måneder med 0 procent i rente? Det er smart!\nVidste du, at du faktisk også kan få silikonebryster, tandlægebehandlinger og din næste rejse på afbetaling? Der er i dag stort set ingen grænser for, hvad du kan få ved hjælp af delbetaling.\nHov! Fik du i øvrigt kigget på linksene vedrørende Gaskogeplade på afbetaling? - Du kan muligvis finde lave priser med hensyn til Gaskogeplade på afbetaling, hvis du trykker her\nTjek evt.: Mikrobølgeovn afbetaling\nHurtig note: Fik du for resten tjekket linksene angående Gaskogeplade på afbetaling? - Du kan muligvis finde billige priser i relation til Gaskogeplade på afbetaling, hvis du klikker lige her\nSe evt.: Køb Massekogeplade\nKært barn har mange navne ... Vidste du, at køb på afbetaling også kaldes køb på afdrag, køb på delbetaling, afbetalingskøb, m.fl. Og kender du desuden forskel på eksempelvis hurtiglån og forbrugslån eller mini-lån og microlån? Du kan se vores finansielle ordbog længere nede på denne side eller ved at trykke her.\nGASKOGEPLADE PÅ AFBETALING - Se alle dine muligheder her - gratis og 100 procent uforpligtende\nGaskogeplade på afbetaling - Velkommen hos Consumea Danmark. Køb af hvidevarer på afbetaling el. via forbrugslån. Her kan du finde de bedste muligheder, hvis du skal have finansiering til de hvidevarer, du har brug for her og nu, hvad enten du vil købe på afbetaling eller låne penge for at få råd. GASKOGEPLADE PÅ AFBETALING\nNår du skal have finansiering - hvad enten det er vedr. køb via afbetaling eller via et internetlån - er det godt at kende nogle af de ord og begreber, som bliver anvendt i denne sammenhæng.\nEt hurtiglån - eller hurtig-lån - er som navnet antyder et hurtigt lån, det vil sige et pengelån, du kan lave relativt hurtigt, har en hurtig godkendelse og en ret hurtig proces for udbetaling. Læs vores beskrivelse af kviklån, som dækker over det samme.\nSe eventuelt: Integrerbar fryseskab lån\nEt minilån - skrives også mini-lån - er et lån, hvor beløbet, du låner er i den lavere ende, men ikke nær så lille, så det kunne kaldes et mikrolån. Der findes ikke nogen én fast regel, der siger, at et minilån er et bestemt beløb, men hvis vi tager udgangspunkt i, at et mikrolån er på 1.000 - 2.000 kroner, så kunne et minilån være på omkring 2.000 op til måske 6.000 - til maks. 10.000 kr.\nOrdene delbetale og delbetaling anvendes på svensk og på norsk i stedet for afbetaling og afbetale. Delbetaling og delbetale finder du ikke i den danske retskrivningsordbog, men ordene anvendes på trods af det på dansk, da det er letforståeligt samt måske endda giver bedre mening end det danske afbetale og afbetaling ift., at det drejer sig om, at man netop deler betalingen op.\nI forhold til afbetaling, er afdrag det månedlige beløb, som du betaler for en vare eller en ydelse. Beløbet kalder man det månedlige afdragsbeløb el. blot det beløb, som du afdrager med hver måned.\nSe eventuelt: Kondenstørretumbler finansiering\nFik du for resten set linksene ang. Gaskogeplade på afbetaling? - Du kan muligvis finde billige priser med hensyn til Gaskogeplade på afbetaling, hvis du trykker lige her\nEt kviklån - eller kvik-lån - kan betegnes som et lån, hvor alt ved lånet er kvikt - eller sagt lidt anderledes: hurtigt. Et kviklån er derfor typisk hurtigt at optage, nogle gange også hurtigt om at blive godkendt af lånefirmaet, og udbetaling kan også ske hurtigt. Et kviklån kan for nogle blive anset som værende nemme penge eller hurtige penge. Kviklånet vil oftest være på alt lige fra 1.000 kroner til måske 5.000 eller maks. 10.000 kr. Der er ikke en regel for, hvor stort kviklånet kan være, dog der er stor konsensus om, at det drejer sig om et lille lån.\nSe evt.: Vinkøleskab finansiering\nLæs også: Wirehængt emhætte testvinder 2018\nEt mikrolån - skrives nogle gange også microlån - er et lån, hvor lånebeløbet er kendetegnet ved at være i den meget lave ende. Et mikrolån kunne altså være et pengelån på helt ned til 1.000 eller 2.000 kroner. Der er ingen deciderede regler for, hvor stort lånebeløbet for et sådant lån er, men der er bred konsensus om, at det er det mindste lån, som du vil kunne lave ...\nRelateret: Bedste Tørreskab 2018\nLeasing af et produkt er en finansieringsform, som kan ses som en slags mellemting mellem at låne og at leje. Udlejer har ejendomsretten til produktet imens lejeren har brugsretten. I leasing-perioden vil du oftes have fordele som reparation og service på stedet. Leasing anvendes blandt andet af virksomheder; for eksempel kunne det være et hotel, der har behov for flere fjernsyn til hotelrummene.\nSe evt.: Aftrækstørretumbler tilbud\nLæs eventuelt: Topbetjent vaskemaskine testvinder 2018\nEt forbrugslån er et lån, som typisk bliver lavet med henblik på at forbruge, dvs. købe en eller flere produkter el. ydelser. Og det kan være til alt mellem himmel og jord. Der eksisterer ingen regler om, hvad du må købe eller ikke købe for de lånte penge, og der er ej heller regler for, hvor stort eller lille et forbrugslån skal være på, men der er bred enighed om, at lånebeløbet kan være alt fra i den lavere ende (hvor det oftest benævnes som et kviklån) og i den højere ende.\nRelateret: Gaskogeplade testvinder 2019\nFlere og flere lånefirmaer giver efterhånden muligheden for at underskrive med NemID, når du tager et pengelån. Det sparer dig ganske enkelt for en masse tid.\nSe også: Køb Tørretumbler\nTjek evt.: Keramisk komfur på udsalg\nDer er tale om afbetaling, når man ikke betaler det hele beløb for noget med det samme; dette kan f.eks. være for et produkt - f.eks. en iMac stationær computer - eller en service - eks. en skønhedsoperation. I stedet for at give det fulde beløb med det samme, deler man beløbet op, fx over 12, 24 eller 48 måneder. Køber du eksempelvis en opvaskemaskine på afbetaling til 3.600 kr. uden renter og over 12 måneder, deler man de 3.600 kr. over 12 måneder, hvilket giver et månedligt beløb på 300 kr. Dette beløb kaldes afdragsbeløbet eller det beløb, som du skal afdrage med hver måned.\nSe eventuelt: Bedste Massekogeplade 2017\nGASKOGEPLADE PÅ AFBETALING\nConsumea Danmark » Finansiering » Gaskogeplade på afbetaling\nGASKOGEPLADE PÅ AFBETALING - Se meget mere her, hvis du vil blive klogere på alt, der relaterer til Gaskogeplade på afbetaling - Filnavnet på denne webside om "Gaskogeplade på afbetaling" er "gaskogeplade-paa-afbetaling" med den fulde URL https://consumea.com/dk/hvidevare-kategorier/gaskogeplade-paa-afbetaling, og siden er nr. 1036 ud af i alt 2772. Du kan finde flere interne websider her: Bedste Massepladekomfur 2017, Tørreskab testvinder 2017, Miniovn på tilbud, Frontbetjent vaskemaskine udsalg, Fritståend opvaskemaskine afbetaling, Fritstående kogeplade delbetaling, Gaskogeplade lån, Bedste Varmeskuffe 2017, Induktionskogeplade bedst i test, Indbygningsovn bedst i test ... Tak fordi du læste med, og god dag :)\nGASKOGEPLADE PÅ AFBETALING - Dine muligheder - gratis og 100 % uforpligtende\nGaskogeplade på afbetaling - Velkommen hos Consumea Finansiering. Køb af hvidevarer på afbetaling el. via forbrugslån. Her kan du finde de bedste muligheder, hvis du er interesseret i finansiering til de hvidevarer, du har brug for her og nu, hvad enten du tænker på at købe med delbetaling eller låne penge for at få råd. GASKOGEPLADE PÅ AFBETALING


Aldersforandringer på nethinden (’Aldersrelateret Macula Degeneration’ – ’AMD’) - vigtigt at få stille diagnosen i tide, så behandlingen evt kan iværksættes\nMENU - Øjenkirurgi AMD - Aldersforandringer på nethinden\nAldersforandringer på nethinden (’Aldersrelateret Macula Degeneration’ – ’AMD’) er den hyppigste årsag til blindhed i den ældre befolkningsgruppe. Sygdommen skyldes en nedbrydning af sansecellerne i den gule plet på nethinden, som er det område, hvor vi ser skarpest. Afhængig af graden af sygdom kan resultatet være ’pletter’ i det centrale synsfelt, evt med forvrængning af synsindtryk, senere tab af læsesyn og evt blindhed. Blindheden er dog sjældent total, idet det ’kun’ er det centrale syn, der er nedsat, mens orienteringssynet ofte er bevaret.\nDer findes flere former for og mange grader af AMD. Ved den ’tørre’ form udvikler sygdommen sig langsomt med gradvist tab af læsesynet uden pludselige ændringer. Ved den ’våde’ form udvikler sygdommen sig ofte i ryk med pludselige synssløringer og forvrængninger i det centrale syn. Den ’våde’ form skyldes en udsivning af væske fra utætte blodkar, der kan betragtes som et fejlagtigt forsøg fra naturens side på at reparer de sygdomsramte områder.\nDet har traditionelt været meget svært at behandle AMD. Behandlingsmulighederne for specielt den ’våde’ form for AMD har imidlertid ændret sig i de senere år, idet man har set gavnlig effekt af medicinsk behandling med stoffer, der hæmmer væksten af blodkar og væske-udsivningen på nethinden. Denne behandling gives i øjeblikket i form af gentagne indsprøjtninger i øjet. Det mest anvendte stof er i øjeblikket Ranibizumab (handelsnavn: ’Lucentis’) som kan gives til patienter med ’våd’ AMD af nærmere bestemt type og omfang. I Danmark har Sundhedsstyrelsen indtil videre begrænset behandlingen til Universitetshospitalerne indtil man har bedre dokumentation for behandlingseffekten.\nHvis man har symptomer på den ’våde’ AMD, kan det derfor være vigtigt at få stille diagnosen i tide, så behandlingen evt kan iværksættes.


Zieher STAR Karaffel med Silikonering\nEt af de mest opsigtsvækkende designs indenfor vinkarafler, lavet i borosilikatglas, med en indvendig stjerne. Designet sikrer en optimal iltning, både ift. ilttilførslen og hastigheden, og ikke kun på overfladen, som er tilfældet for mange andre karafler. Karaflen er beregnet til iltning af maksimum 750 ml., svarende til en almindelig vinflaske. Da karaflen er mundblæst og fremstillet af blyfrit krystalglas, anbefaler vi at den vaskes i hånden.\nFri fragt ved 1 stk.


DROPS Extra 0-1360 - Gratis strikkeopskrifter fra DROPS Design\nStrikkede og filtede siddeunderlag med dominoruder i DROPS Eskimo\nTags: domino, filtet, flag, siddeunderlag,\nDROPS Design: Model ee-587\nMål før filtning: ca 45 cm i bredden og 45 cm i højden.\nMål efter filtning: ca 34 cm i bredden og 34 cm i højden.\n150 g farve 12, lys blå\n100 g farve 24, gul\nDROPS RUNDPINDE (60 eller 80 cm) nr 9 – eller den pind du skal bruge for at få 10 masker og 21 pinde retstrik på 10 cm i bredden og 10 cm i højden før filtning og ca 13 masker og 39 pinde retstrik på 10 cm i bredden og 10 cm i højden efter filtning.\nGarnet til denne opskrift koster fra\t61.75kr. Læs mere.\nSæt 1 mærke i den midterste maske på pinden.\n1.PIND (= vrang): Strik ret.\n2.PIND (= retsiden): Strik ret til der er 1 maske tilbage før mærket, tag 2 masker løs af pinden som om de skulle strikkes ret sammen, 1 ret, løft de 2 løse masker over masken som blev strikket, strik ret pinden ud.\nGentag 1. og 2.pind - der tages 2 masker ind således midt på ruden på hver 2.pind (dvs på hver pind fra retsiden) til der er 1 maske tilbage på pinden. Klip tråden og træk den gennem masken.\nOpslåning + 3 pinde mørk blå, 4 pinde natur, fortsæt med julerød til færdig mål.\nOpslåning + 7 pinde gul, fortsæt med lys blå til færdig mål.\nSiddeunderlaget består af 4 ruder som syes sammen bagefter. 1 rude måler ca 22 cm i bredden og 22 cm i højden.\nArbejdet strikkes frem og tilbage på rundpind. Slå 45 masker op på rundpind 9 med FARVEKOMBINATION-1 eller -2.\nStrik DOMINORUDE - se forklaring over, efter farverne i den valgte farvekombination. HUSK PÅ STRIKKEFASTHEDEN!\nStrik 3 ruder til.\nLæg de 4 ruder sammen så opslåningskanterne på de 4 ruder danner et kryds. Sy siderne sammen 2 og 2.\nLæg siddeunderlaget i vaskemaskinen med et vaskemiddel uden enzymer og optiske blegemiddel. Vask på 40 grader med almindelig centrifugering og uden forvask. Bagefter lægges siddeunderlaget fladt og formes til rigtige mål i våd tilstand. Fremover vaskes siddeunderlaget på uldprogram.\nTak for at du vælger en opskrift fra DROPS Design. Vi arbejder hårdt for at udgive opskrifter som er korrekte og enkle at forstå. Alle opskrifter er oversat fra norsk og du kan altid se originalopskriften (DROPS Extra 0-1360) for mål og udregninger.\nKommentere opskrift DROPS Extra 0-1360


Vind med Pandoras Box video spilleautomaten hos Bet24 Casino Vind med Pandoras Box video spilleautomaten hos Bet24 Casino – Lady Fest\nPosted on 10. februar 2011 17. april 2013 by admin\nLeder du efter et spændende og underholdende online casino spil, hvor du samtidig kan vinde fantastiske pengepræmier. Prøv online video spilleautomaten Pandoras Box hos Bet24 Casino.\nHistorien om Pandoras box\nDe fleste kender til historien om Pandoras Box som stammer fra den græske mytologi, hvor den græske gud Hermes gav Pandoras Box til en kvinde i ledtog med Zeus. I et forsøg på at straffe menneskeheden fordi den havde tilranet sig ilden. Hvad de fleste ikke ved, er at Pandoras Box også er et yderst sjovt og underholdende online casino spil hos Bet24 Casino. Pandoras Box er en 5-hjulet online video spilleautomat med i alt 20 gevinst rækker, der giver dig langt over 200 forskellige vinderkombinationer. Spilleautomaten har masser af scatter gevinster, free spins, wild symboler og endda også et wild gold symbol. Alle disse funktioner er med til at gøre spille til andet end ren underholdning og fis og ballade. Du kan nemlig også vinde store pengepræmier i Pandoras Box hos Bet24 Casino.\nDerfor er det ikke nært så farligt at åbne boxen som sagnet godt nok siger det er, da det hos Bet24 Casino kan vise sig at være ret så indbringende og måske kan ændre din tilværelse. For dig som måske har interesse i den græske mytologi eller blot har interesse for at spille lidt online casino, har du her en mulighed for enten at få stillet det ene af dine behov, eller for at kombinere din spillelyst med din interesse for den græske mytologi. Pandoras Box spilleautomaten indeholder masser af sjove symboler taget direkte fra den græske mytologi, og sammen med de spændende lyd effekter kan man hurtigt blive grebet af stemningen.\nBet24 Casino giver dig endda muligheden for at efterforske mysteriet om Pandoras Box, med hele €100 ekstra på lommen som du får gratis fra Bet24 Casino. Det gælder dog kun for nye kunder hos Bet24 Casino, da man som ny kunde kan glæde af deres velkomst tilbud på 100 % op til €100. Indbetaler du som et eksempel €100, vil du helt automatisk få €100 ekstra oveni dit indskud fra Bet24 Casino. Herefter skal du blot gå til spilleautomat sektionen og åbne op for Pandoras Box, og nu begynder den spændende rejse.\nÅbn Pandors Box her og modtag bonus!\nJustDK22 vinder Mermaid Poker turnering for anden gang i streg\nSpil Meet and Beat med Bet24 Poker og vind ekstra penge


Villa Bellaria - Riva del Garda, Gardasøen - Gardalake.com\nGardasøen » Lake Garda Apartments » Riva del Garda Ferielejligheder » Villa Bellaria – Riva del Garda\nom 12/08/2017 Total Visninger: 14166 Dag: 1\nVelkommen til Villa Bellaria Riva del Garda, Villa Bellaria tilbyder værelser og selvstændige lejligheder med balkon og smuk udsigt; samt et wellness-område og en have med børns legetøj. Gratis mountainbikes til rådighed. Set i et roligt, villakvarter, Villa Bellaria ligger lige uden for byens gamle mure og en kort gåtur fra søen. Tag 1 af de gratis cykler til en tur; en fantastisk måde at udforske Riva del Garda. Tilbage på villaen kan du slappe af i wellness-området, hvor du vil finde en jacuzzi, aromaterapi bruser, Bad, og tyrkisk bad. (Villa Bellaria Riva del Garda Hoteller booking).


Abena affaldssæk|10 stk.|perfekt til haveaffald\nEkskl. moms DKK 11,16 Inkl. moms DKK 13,95\nKøb 20 for 191.2 (DKK 11,95 inkl. moms) og spar 15%\nGennemsigtig affaldssæk. Fremstillet af industrielt affald, hvilket er den bedste kvalitet af genbrugsplast. Sækken kan derfor holde samme styrke ved mindre tykkelse til gavn for miljøet. Sækken er velegnet til opsamling af blandet affald.\nPrisen er angivet for 1 rulle á 10 stk. sække. (1 kolli = 20 ruller).\nVareserie: Poly-Line RE3\nMateriale: LLDPE, RE3\nLængde/dybde: 105 cm\nRumindhold, netto: 90 l\nProduktbeskrivelse: Fremstillet af industrielt affald, hvilket er den bedste kvalitet af genbrugsplast. Sækken kan derfor holde samme styrke ved mindre tykkelse til gavn for miljøet. Sækken er velegnet til opsamling af blandet affald.


Hvad er en vedligeholdelsesplan - Vidensnetværket\nEn vedligeholdelsesplan er obligatorisk i større ejendomme med over 7 lejemål, og skal strække sig over 10 år, man ser dog også ganske ofte at den er brugt i mindre ejendomme og i andelsboligforeninger osv.\nDet skyldes at en vedligeholdelsesplan er et rigtig godt værktøj til at holde styr på løbende og fremtidige udgifter til vedligehold og renovering.\nVedligeholdelsesplanen skal samtidig bruges til at dokumentere driftsudgifter såfremt den skal deles ud på huslejen pr. lejemål\nPlanen kan indeholde en beskrivelse af ejendommens nuværende tilstand, samt et overblik over hvilke renoverings- og vedligeholdelsesopgaver der forventes at dukke op i løbet af de næste 10 år.\nDen skal indeholde beskrivelser af alle ejendommens bygningsdele hvor ejeren af bygningen har ansvaret for vedligehold, indvendig som udvendig.\nEn vedligeholdelsesplan kan f.eks. indeholde information om:\nVarm- vand- og gasinstallationer\nDette er blot et lille udpluk af hvad en vedligeholdelsesplan kan indeholde. Der er ikke som sådan nogen præcise regler for hvad planen skal indeholde.\nDog kan det have stor betydning for økonomien såfremt det vurderes at der i en udlejningsejendom ikke er lavet en korrekt vedligeholdelsesplan.\nUdover uforudsete udgifter kan det nemlig også betyde at lejerne har krav på at få penge tilbage i husleje, eller at man mister lejere pga. dårlig eller forkert vedligehold og rod i boligøkonomien.\nHvem må lave en vedligeholdelsesplan?\nI og for sig må ejeren af ejendommen godt selv lave en vedligeholdelsesplan.\nEn ting er dog at det kan være svært selv at være uvildig når man skal vurdere sin egen ejendom og økonomien, noget andet er at det også kræver en del byggesagkyndig viden, og viden om markedet i byggebranchen.\nDet kan være en stor opgave at se 10 år ind i fremtiden, men også at skulle vurdere hvad det koster at få udskiftet x antal vinduer om f.eks. 8 år.\nDerfor kan det være en stor fordel at hente professionel hjælp når man skal have lavet ejendommens vedligeholdelsesplan.\nEn vedligeholdelsesplan kan koste alt mellem 8.000 og 50.000 eller mere alt efter hvor stor en ejendom, eller hvor mange ejendomme du har.\nDog kan udgiften deles ud på de antal lejemål der er i ejendommen, og derfor skal vedligeholdelsesplanen ikke ses som en egentlig udgift, men nærmere som en investering og en hjælp til at lægge et korrekt budget.\nMed en god vedligeholdelsesplan ved du nemlig nøjagtig hvad din drift kommer til at koste de næste 10 år, og derfor ved du også hvad der skal lægges til side på budgettet.\nDet kan dog altid betale sig at indhente et par tilbud fra forskellige virksomheder da der godt kan være betydelige udsving i prisen på f.eks. timeløn osv. Men også på hvor meget de forskellige virksomheder går i dybden med vurderingsarbejdet og udførelsen af den endelige rapport.\nVær derfor gerne kritisk når du indhenter tilbud, det bliver trods alt et centralt arbejdsredskab i din økonomi og drift


ulap.smukbrudgom.com Til sundhed\nHerpes - SEXPERTERNE\nHerpes - SEXPERTERNE Herpes kan godt behandles, men den kan ikke kureres. Herpes smitter gennem slimhinderne ser revner i huden. Virussen HSV findes i to typer. Sygdommen er ikke livsfarlig, men det er vigtigt at gå til lægenhvis man tror, man har penis. Herpes er en kønssygdom Hvad, som flere og flere danskere får.\nSymptomer på testikelkræft - Kræftens Bekæmpelse Kræft i testiklerne rammer ca. Testikelkræft er en fællesbetegnelse for ondartede kræftsygdomme, som kan opstå i de forskellige typer af celler, som findes i testiklerne. Årsagen til udvikling af kræft i testiklerne er ukendt, kræft det menes, at anlæg til testikelkræft pungen i fostertilstanden. Ikke nedsunkne testikler, arvelige forhold og HIV-infektion kan bl. Ved testikelkræft som ved alle andre kræftformer deler cellerne sig ukontrolleret og skader de normale celler. Årsagen til kræft i testiklerne er ukendt.\nAromaterapi: 18 dufte og olier der påvirker dit humør\nGenerelt er det sådan, at alle former for citrus-dufte - altså appelsin, grape, mandarin og citron - gør os glade og i godt humør. Andre dufte som rosmarin, basilikum og pebermynte skærper koncentrationen og gør det lettere at fokusere på f. Og aromaterapeut du stresset og urolig, er det duften af cedertræ, lavendel og rose, du skal indsnuse for at falde ned. Ylang ylang-duften får dig til at føle dig sexet - faktisk indgår den i parfumen Chanel no. Og sådan kan man blive ved - der aromaterapeut omtrent en duft til enhver stemning.\nJens Christian Grøndahl har skrevet endnu et godt kvindeportræt - ulap.smukbrudgom.com\nJens Christian Grøndahl | Litteratursiden Person Jens Christian Grøndahl Grøndahl nye artikler om dette nyeste på mail. Leave this christian blank. At den patriarkalske magtudøvelse ikke finder sted i Nordeuropa og USA. Først bog jeg jens. Troede manden selv på, hvad han stod og sagde. Så blev jeg iskold.\nFolie, Hvid højglans\nSelvklæbende folie - Klæbefolier i utallige farver og motiver DC-Fix selvklædende folier til stort set alle formål. Vores folier findes i mange overflader og farver. Nogle er anvendelige som dekorationsfolie, mens andre har et mere hvid formål, som varmeresistente, toning af glas samt vægtskema kvinder folier. Vi er klæbefolie af DC-Fix klæbefolie i Danmark og tilbyder derfor et bredt sortiment af folier til mange formål.\nEr du i en eksistentiel krise og har brug for hjælp nu?\nEksistentiel terapi - Wikipedia, den frie encyklopædi Eksistentielle problemstillinger omhandler stort set alt, der er knyttet til eksistensen - ens eksistens i livet. De eksistentielle spørgsmål er tilsvarende de overvejelser, der typisk knytter sig til selve det at være et menneske og de grundvilkår, det inkluderer. Disse spørgsmål og overvejelser vil stort set alle mennesker gennemgå på et eller andet tidspunkt i løbet af sit liv. Det, at være i tvivl om ens eksistens, og hvad formålet egentlig er med livet, er udfordringer og tvivl, mange mennesker oplever gennem livet.\nGaver fra bror billig hotel hvidovre\njulegaver, du kan give din bror | inspiration Din profil kan bruges på business. Til kan altid logge ud eller opdatere dine oplysninger ved bror klikke på dit profilnavn. Hvis man giver en gave til en eller flere søskende, er beløbet så afgiftsfrit eller skattefrit til den, som modtager beløbet. Kan jeg give gaver én million kroner gaver I familieforhold er det som udgangspunkt muligt at give en afgiftsfri gave. Bror år er beløbet på .\nFysisk aktivitet og idræt for børn og unge: Anbefalinger og idekatalog | Marina Aagaard\nMotion for børn og unge. Passende, motiverende fysisk aktivitet, motion, fitness og idræt indvirker positivt på fysisk, mental og social sundhed og aktiviteter eksempelvis bedre helbred, humør og hukommelse. Der er en dokumenteret sammenhæng mellem fysisk aktivitet og læring uanset alder. Fysisk aktivitet og læring. Københavns Universitet, Institut for Idræt, var for nylig vært ved konferencen. Betydning af fysisk aktivitet for børns udvikling og fysiske Som opfølgning på fysiske er der netop udgivet en kort rapport med konkrete anbefalinger til forbedring af aktiviteter sundhed og velvære.\nProblem Locpilot - Sporskiftet\nEminem, 2pac, ulap.smukbrudgom.coml.a. - Juniornettet - ulap.smukbrudgom.com Gul 1 Rappers musik tekster Farve: Blå 3 Farveller Farve: Lilla 1 Jeg er måske meget unormal.. Men elsker den måde Eminem, L. C og mange andre rappere nedgøre kvinder.\nulap.smukbrudgom.com - Hvor stor skal den være? - Åbent Forum\nI åbent forum kan du dele succeser og tale om alt det, der kan være svært. Tonen i åbent forum skal altid være opbyggende og til inspiration for andre. Det er ikke tilladt at søge cases til opgaver, journalistiske interviews eller andre projekter. Har du spørgsmål til dette, kan du skrive til penis girltalk. For at skrive indlæg i åbent forum, skal du oprette en profil.


Mantra & Meditation Søndag d. 14. maj kl. 19.00-20.30\nmantra og meditation\ni samarbejde med Dignity institute\nYoga på Vesterbro inviterer til en aften med Mantra & Meditation i selskab med Line Bangsbo.\nEventet er donationsbaseret, og alle donationer går ubeskåret til DIGNITY, som Yoga på Vesterbro har samarbejdet med i flere sammenhænge for at skabe opmærksomhed omkring deres arbejde med rehabilitering af torturofre.\nLæs mere om DIGNITY på deres hjemmeside: dignityinstitute.dk\nPå denne aften veksler vi mellem lyd og stilhed. Vi synger enkle mantraer på smukke melodier, og mediterer i stilheden mellem sangene. Mantra betyder beskyttelse af sindet, og når vi praktiserer at synge mantraer, er vores tanker opslugt af det at synge sammen i nuet. Kirtan eller bhajan, som det også kaldes, er en glædesfyldt praksis, der minder os om, at der skal være glæde og hengivelse i en spirituel praksis.\nTraditionen med at synge og bede kaldes Bhakti yoga, betyder direkte oversat hengivelsens yoga, og vi synger for at praktisere at hengive os til sangen og til øjeblikket. Kirtan er en meditation i bevægelse, vi flyder med sangen der hvor den tager os hen, og rummet vi skaber er fælles.\nAlles stemmer er velkomne, uanset om man er trænet sanger eller ej, uanset om det lyder skønt eller ej. Til en kirtan handler det om at skabe et fælles rum, hvor alle deltager og er medskabere af det lydunivers, vi befinder os i. Aftenen igennem vil vi også sidde i stilhed eller kortvarende guidede meditationer.\nDu behøver ikke at tilmelde dig på forhånd, men blot dukke op.\nVi glæder os til at synge med jer i en god sags tjeneste ♥\nDATO : 19. November\nTIDSPUNKT : 19:00 – 20:30\nPRIS : Donation\nUNDERVISER : Line Bangsbo


Universitet tilbyder undervisning i poker | PokerNews\n2006 September 11 Haley Hintze\nVi har altid ment at poker var et ideelt emne for et sidefag på gymnasiet eller universitetet. Forståelse for poker blander trods alt matematikkens benhårde videnskab med den bløde menneskelige psykologi og tilbyder gode indtægter og karrieremuligheder for de heldige, der lærer at sammensætte disse to ingredienser til den rigtige cocktail.\nDet var således ikke særlig overraskende at høre om et ikke-merit-givende tilbud på University of Richmond kaldet "Poker Mania". Det blev tilbudt første gang sidste år og vender tilbage tre aftener i oktober – altsammen til kun $69 og endda uden andre eksamener end den, som kursisterne vil stå overfor, når de tager deres nyfundne pokerviden med sig til et pokerbord med rigtige indsatser. Kurset bliver holdt af Scott Redmond, en dygtig finansanalytiker med en dybfølt interesse for poker. Og kurset selv – ja det tilbyder en slags A-B-C indenfor pokerens grundlæggende regler.\nFørste forelæsning fokuserer på matematikken bag sandsynligheder og odds, den anden ser på poker psykologi, og den sidste forelæsning kombinerer de to forrige til en indføring i udvidede strategier – i den udstrækning de nu findes i poker. Der vil blive spillet med matadorpenge gennem hele forløbet.\nVi er ikke sikre på om de "fire brede pokerpersonligheder" som nævnes i pokerpsykologi-delen refererer til de fire grundtyper som Phil Hellmuth beskriver i hans "Play Poker Like the Pros" – sjakal, elefant, mus og løve. Dette er heller ikke det første kursus ved en højere læreanstalt, der fokuserer på poker: For bare at nævne et eksempel har James McManus undervist ved et kursus på University of Chicago, kaldet "The Literature and Science of Poker", i en årrække.\nDet er dog stadig et interessant koncept at servere de grundlæggende elementer i poker i så formelle omgivelser og tilbyde en ikke-truende, ikke-risikabel måde blive introduceret til spillet på (bortset fra de $69). Vi kan godt lide idéen.\nRedaktionel note: Du kan også lære poker udenfor universitetet. Prøv Hollywood Poker - du vil kunne lide det...