Turisterne valfarter til Australiens Tjernobyl: 'Det er direkte tåbeligt' – Ekstra Bladet\nBiler 2 minutter siden Farvel til danskerfavoritter: Produktionen er stoppet Danske kendte 28 minutter siden Kendis i frygt: Tager våben med til Pride 112 24 minutter siden Politi til stede ved kæmpe HA-fest Samfund 10 minutter siden Mor taber krænkersag: Drengekor er fortsat kun for drenge Intl. fodbold 4 minutter siden Drømmescoring går verden rundt: Total-ydmyger modstander Biler 2 minutter siden Farvel til danskerfavoritter: Produktionen er stoppet\nOnsdag d. 24. jul. 2019 - kl. 21:54 0\nTuristerne valfarter til Australiens Tjernobyl: 'Det er direkte tåbeligt'\nByen er fjernet fra kortet og store skilte advarer om kræft-fare. Alligevel flokkes turisterne om den asbest-fyldte spøgelsesby.\nTrods store advarselsskilte om sundhedsfare er det stærkt forurende område blevet lidt af et 'hot spot' for turister. Foto: Flickr/Michael Theis\nAf: Nana Hansen\nDet er det mest forurenede sted på den sydlige halvkugle, men den forladte by Wittenoom i det vestlige Australien er også et populært udflugtsmål for turister.\nEngang var det en blomstrende mineby, hvis omkring 20.000 indbyggere hovedsageligt levede af at grave blå asbest ud af klipperne. I dag er byen fjernet fra alle landkort, alle vejskilte med Wittenooms navn er hevet ned og byen er omgivet med store skilte, der advarer om fritflyvende asbeststøv, der kan forårsage kræft og lungesygdomme.\nDet får dog ikke folk til at holde sig væk. Tværtimod tiltrækker byen, som kaldes 'Australiens Tjernobyl', så mange nysgerrige besøgende, at myndighederne har udsendt et advarselsbrev for at overbevise folk om at styre uden om den forladte by og den gamle mine.\nDet skriver flere medier, herunder news.com.au og BBC.\nSe også: Instagram-par får hård kritik: 'Vil I dø for et billede?'\n»Det er direkte tåbeligt at tage til Wittenoom«\nAf advarselsbrevet fremgår det bl.a., at selv kortvarig kontakt med den ekstremt giftige blå asbest kan forårsage en meget aggressiv og altid dødelig kræftform. Og flere personer, der blot har opholdt sig i kort tid i området, er ifølge myndighederne døde af asbestrelaterede sygdomme.\n– Jeg har et meget enkelt budskab til alle, der tænker på at rejse til Wittenoom: Lad være. Advarselsskiltene er ikke bare til pynt eller for at du kan få noget til din Instagram-samling, siger minister i den vestaustralske regering, Ben Wyatt, til news.com.au.\n– Jeg kan ikke understrege det nok: Det er direkte tåbeligt at tage til Wittenoom. Der er masser af kløfter i Vestaustralien, der ikke bærer på en potentiel dødstrussel.\nSe også: Turister udsat for stråling i årtier i verdensberømt kløft\nNøgenbadning i asbestland\nDet får dog ikke det eventyrlystne Instagram-folk til at holde sig væk. De bruger endda hastagget #asbestos, mens de gladeligt bader og camperer i området.\nHer er det tre veninder, der har taget badedyr og øl med ud i det asbestforurenede vand.\nGreat times, great friends and adventures.... 50 Year’s and counting #tomprice #asbestos #adventure #anotherdayinwa #wittenoom #funtimes #beertimes #waterhole #floats #mates\nEt opslag delt af Rachel Smith (@rachelelaine_92) den 27. Nov, 2017 kl. 5.03 PST\nEn anden Instagram-bruger kalder det et af hendes 'absolutte favorit camping-steder', og afslører, at hun lige har nøgenbadet i vandet. Nogle tager endda deres børn med for at bade i den lille sø ved den gamle asbestmine, mens andre laver sjov med asbest-faren, som Instagram-brugeren her, der har taget et tørklæde foran mund og næse og skriver 'jeg prøver ikke at asbestosis'.\nEt opslag delt af Sarah Drewnicki (@drewnicks) den 3. Sep, 2017 kl. 5.14 PDT\nDe australske myndigheder vurderer, at mindst 2.000 personer er døde som følge af asbestrelaterede sygdomme. Ofte vil den asbestfremkaldte kræftsygdom først dukke op 40-50 år efter, man er blevet udsat for asbestforureningen.\nGanske få indbyggere har alligevel valgt at blive boende i det stærkt forurenede område, hvor der ikke længere er hverken er el- eller vandforsyning. Tidligere på året blev det ifølge The Guardian besluttet, at de sidste fem jordejere – hvor tre af dem stadig boede der – nu ville blive tvunget til at flytte mod en økonomisk kompensation.\nSamfund 12. jul. 2019 - kl. 13:27\nFolk elsker den turkisblå sø: Men den gemmer på en farlig hemmelighed


Life is just too short: Kødbyens nye slagter\nKødbyens nye slagter\nKødbyen boomer af forandring og nye lækre spisesteder, og det kan være virkeligt vanskeligt at følge med, for der popper nye restauranter, barer og what not op i tide og utide derude.\nFor ikke så længe siden åbnede Fleisch lige ved siden af Paté Paté. Fleisch er et voksen-kinderæg med deres 3-i-1 koncept; de er slagter, restaurant og cocktailbar (hvad mere kan man ønske sig i denne verden?).\nMine forældre havde sat mig og parret fra Lunden (min fætter og hans ven/roomie) stævne på en højhellig søndag. Heldigvis kunne jeg lynhurtigt bestille en drink, og derved rejse med ved det træ jeg var faldet ved dagen før, jeg havde været til en venindes polterabend.\nMin var Tommy's Margarita ^\nMin mor valgte en Kaffe Negroni\nDe andre var kedeligere og valgte den klassiske GT. Heldigvis var alle stærkt tilfredse med deres valg!\nMens vi ventede på maden nød jeg synet af indretningen\nDer kom ret hurtigt lidt brød på bordet, som de stakkels små sulte drenge kastede sig over lynhurtigt\nMin fætter Magnus ^\nMin stedfar er den mere seriøse type (i hvert fald når der hældes vin op)\nDa drengene var noget så sultne, havde vi besluttet os for at tage en af hver alle forretterne (de kalder dem "det er så hyggeligt at dele").\nDorade, aoili og grillet citron\nDen ser måske en anelse drabelig ud, men den smagte helt vildt godt!\nCroquettes af gris med tartarsauce\nDet var en lidt fed ret, som det mandlige selskab var lidt gladere for end det kvindelige.\nRødbedecarpaccio, jerseymælk og valnødder\nDen smagte jeg af gode grunde ikke, men især min stedfar var stærkt tilfreds med den!\nTerrin af grisefod, skank og kalvetunge\nHertil var der blomkål og løg samt det jeg erindrer som en rygeost (?)\nTartar af økologisk okseinderlår med kartoffelchips\nDenne kød- og tartarelsker var stærkt tilfreds med tartaren, der var ret grov i det!\nSalat med andehjerter, fois gras og duelår\nHer var der ribs og nødder til. Især det sidste havde været lækkert at få at vide på forhånd, da jeg jo ikke kan tåle nødder. Da det blev påpeget (igen) var de dog så søde at lave en ny portion til mig - det var drengene også stærkt tilfredse med, da de også fik lov til at hapse fra den...\nSamme ret - nu uden nødder ^\nRetten var i øvrigt meget lækker, omend jeg synes, der måske var lige lovligt meget fois gras - det gav en lidt fad smag.\nRavioli, spinat, gedeost og salvie\nHer var der også pinjekerner til. De var virkeligt lækre og sovsen (smør?) var meget lækker!\nIgen var der nødder på retten, så den fik vi dem også til at lave en ny omgang af.\nSå var der en lille pause i de små retter\nHvor vi havde delt de mindre retter, valgte vi hver vores større ret.\nUtroligt nok gik drengene benhårdt efter kød med kød på - bøf af krogmodnet højreb (300 g), 2 x løg og mrv-sauce. Hertil cremekartofler med Karl Johan-svampe\nNu fik jeg desværre ikke smagt den, men i og med, at de blev meget stille lige så snart maden var serveret, og de først begyndte at tale igen, da tallerknen var slikket ren, så tror jeg godt, jeg kan vove den påstand, at de kunne lide det...\nVi andre var "ofre" for brisselpligten (pligten der aldrig bliver sur), så vi havde valgt "brisselschnitzel", ærter, Vesterbro Bacon og benfri sild\nSom I måske kan ane, så var der også lidt ærtemos nedenunder. Brislerne var tilberedt perfekt, og det var skønt at prøve en anden udgave end den man oftest får serveret. Jeg synes personligt, at retten manglede noget syre til at opveje alt det fede og ferske i retten. Og så var jeg ikke så vild med de benfri sild (men det står for egen regning).\nMin fætter kunne naturligvis snildt klemme en lille kage ned. Desværre kan jeg ikke helt huske hvad kagen hed, men ud fra billedet vil jeg mene, at det er noget chokoladetærte af en art med creme fraiche og sommerbær til\nVi andre bestilte oste til deling. Og igen havde køkkenet glemt at der ikke måtte være nødder på maden. Jeg fik en ny tallerken efter ret lang tid, og efter jeg påpegede at brødet på fadet (med nødder) heller ikke lige var noget jeg ville kaste mig over, fik jeg også en ny portion af det\nOstene var i øvrigt rigtigt lækre!\nJeg vil gerne anbefale Fleisch, da jeg både synes konceptet er genialt og maden er god. Desværre er det et rigtigt stort problem, at betjeningen og køkkenet ikke udviser forståelse for allergier. Det var især ved osten at det var problematisk - tjeneren forstod ganske enkelt ikke, at jeg ikke kan spise noget, der deler tallerken med nødder. Jeg måtte fortælle tjenerne det flere gange, og selv der glemte de det. Generelt halter det lidt på den front - altså betjeningen. For selvom de er søde og venlige, så var det tydeligt at de ikke havde noget overblik. Jeg håber og tror, at det er fordi de er så forholdsvis nyåbnede, og jeg vil helt bestemt give dem en chance mere (og krydse fingre for at de denne gang vil huske min allergi allerede første gang de får det at vide)!\nHvis du kunne have lyst til at tjekke Fleisch ud, så er er deres hjemmeside her!\nIndsendt af Life is just too short kl. 4:36 PM\nMiddag på Gorilla\nFredagsdrink: Aperol Spritz med et skud rabarber o...


Hvordan fastholder psykisk sårbare mennesker et ønsket job? - PDF\nHvordan fastholder psykisk sårbare mennesker et ønsket job?\nDownload "Hvordan fastholder psykisk sårbare mennesker et ønsket job?"\n1 Hvordan fastholder psykisk sårbare mennesker et ønsket job? - Resultater fra casestudier i et videnskabende netværk af beskæftigelsestilbud og -centre Januar 2010 Center for Kvalitetsudvikling Olof Palmes Allé Århus N\n2 Hvordan fastholder psykisk sårbare mennesker et ønsket job? - Resultater fra casestudier i et videnskabende netværk af beskæftigelsestilbud og -centre Af Udviklingschef Leif Tøfting Kongsgaard, Væksthuset, København Udviklingschef Kirsten Skafte, cand. psych. Birger Larsen og cand.psych. Mette Sloth, Incita, København Leder Bente Rasmussen og faglærer Annette Dalmose, Toldbodhus Skole, Svendborg Kvalitetschef Thomas Borup og psykiatrikoordinator Susanne Falch, CBR-Randers, Center for Beskæftigelse og Revalidering Seniorkonsulent Knud Ramian og konsulent Birgitte Ahlgreen Center for Kvalitetsudvikling Olof Palmes Allé Århus N Telefon: ISBN-nr Publikationsnr Center for Kvalitetsudvikling, 2010\n3 Forord Hermed foreligger den tværgående rapport om praksisforskningsprojektet JobNetværket, der blev gennemført fra efteråret 2008 og frem til udgangen af JobNetværkets formål har været at skaffe viden om, hvilke centrale faktorer der kan bidrage til psykisk sårbare menneskers forbliven på arbejdsmarkedet. Netværket består af ledere og konsulenter fra 4 beskæftigelsestilbud og -centre i Danmark, som til hverdag beskæftiger sig med blandt andet jobskabelse og jobfastholdelse i forhold til sårbare grupper. Projektet er støttet af Arbejdsmarkedsstyrelsen og er en videreførelse af det tidligere Jobfors -projekt, hvor temaet var jobskabelse. Jobfors-projektet skitserede en integreret model for jobskabelse, og pegede samtidig på udfordringerne ved at udvikle stabile arbejdstilknytninger. Formålet med dette nye projekt har været at identificere faktorer hos den psykisk sårbare borger, virksomheden og parallelt støttende indsatser, som i særlig grad kan bidrage til stabile jobforløb. I projektet har de medvirkende beskæftigelsestilbud og centre hver især forsket i jobfastholdelse med udgangspunkt i egen praksis. JobNetværkets deltagere har i denne rapport beskrevet deres hovedresultater i artikler, og Center for Kvalitetsudvikling har analyseret og sammenfattet resultaterne på tværs. Knud Ramian, seniorkonsulent Center for Kvalitetsudvikling Region Midtjylland December 2009\n5 Indholdsfortegnelse FORORD 3 RESUMÉ 1 1. INDLEDNING Om praksisforskning i videnskabende netværk Projekt JobNetværket Projektets overordnede forskningsspørgsmål Delprojekternes spørgsmål 6 2. FÆNOMENET FASTHOLDELSE Om at være i en situation, hvor man kan tale om fastholdelse Fastholdelse er et relationelt fænomen Samspillet omkring fastholdelse og tilknytning Forhold omkring jobstart Tilpasningsperioden De særlige situationer i jobforløbet Casestudiernes bud på, hvad der fremmer fastholdelse Konklusion og diskussion PROJEKTERNES OVERORDNEDE RESULTATER ENGAGEMENT OG KLAR TALE 21 - OM PSYKISK SKRØBELIGES FASTHOLDELSE I JOB 21 Design, teori og metode 22 Teoretisk ramme og definitioner 23 Metoder 25 Analysestrategi 25 Analyse og konklusioner 26 Uddybning af delkompetencerne 30 Konklusion gaveudvekslingens logik 36 Perspektivering DE SÆRLIGE FORHOLD I PRAKTIKETABLERINGSSAMTALEN 40 Undersøgelsens hovedresultater 40 Undersøgelsens metode 40 Viden om særlige forhold 41 Vores tilgang til fastholdelsesbegrebet 43 Faktorer og sammenhænge i vores fund 44 Diskussion af resultaterne 49\n6 3.3. DIALEKTISK ADFÆRDSTERAPI I PRAKSISPERSPEKTIV 53 Hvad er Dialektisk Adfærdsterapi (DAT)? 53 Undersøgelsens spørgsmål og resultat 53 Undersøgelsens metode 54 Eksempler fra interviewet 55 Vores tilgang til fastholdelsesbegrebet 59 Diskussion af resultaterne 59 Hvad vi kan bruge undersøgelsen til VIRKSOMHEDSMENTORENS BETYDNING FOR FASTHOLDELSE AF PSYKISK SÅRBARE MEDARBEJDERE I ANSÆTTELSESFORHOLDET 64 Undersøgelsens resultater 64 Undersøgelsens metode 66 Diskussion af resultaterne 67 Undersøgelsens brugbarhed 68 Resultater fra spørgeskemaundersøgelsen 69 Spørgeguide 71\n7 Resumé Det videnskabende netværk JobNetværket har siden efteråret 2008 beskæftiget sig med temaet psykisk sårbares jobfastholdelse. Netværket består af medarbejdere ved 4 beskæftigelsestilbud og -centre, repræsenteret ved Væksthuset og Incita i København, Center for Beskæftigelse og Revalidering (CBR) i Randers og Toldbodhus Skole i Svendborg. Deltagerne har via casestudier i egen praksis undersøgt, hvilke særlige elementer der indgår i jobfastholdelse, set i forhold til virksomhedens bestræbelser, borgerens bestræbelser og en parallelt støttende indsats. Projekterne har valgt forskellige tilgange til spørgsmålet. Væksthuset har således sat fokus på betydningen af medarbejderens personlige og sociale kompetencer. Projektet beskriver, hvordan gaveudvekslingen mellem medarbejderens engagement og kommunikation på den ene side, og arbejdsgiverens vilje til at give plads og tid, kan bidrage til en varig tilknytning. CBR-Randers har spurgt til virksomhedsmentorens rolle med henblik på at fremme fastholdelse. CBR peger blandt andet på, at samspillet mellem medarbejderens åbenhed om sine behov og mentorens viden om psykisk sårbarhed samt klare organisatoriske rammer er væsentlige parametre for den optimale mentorfunktion. Incita har undersøgt betydningen af borgerens selvfremstilling i praktiketableringssamtalen og fundet, at vidensudveksling om de særlige forhold, der omkranser ansøgerens sårbarhed, øger begge parters parathed til at etablere et jobforhold. Toldbodhus Skole har spurgt til den praktiske betydning af et træningsforløb via Dialektisk Adfærds Terapi (DAT), hvor målgruppen er mennesker med emotionelt ustabil personlighedsstruktur er. Projektet har fundet et sådant forløb virksomt, idet det giver kursisten brugbare redskaber til at håndtere sine vanskeligheder i en arbejdspladssammenhæng. Center for Kvalitetsudvikling, Region Midtjylland, har bidraget med koordinering og metodeundervisning på netværkets seminarer, ydet konsulentbistand og foretaget tværgående analyse af projekternes resultater, der er beskrevet som artikler i denne rapport. Rapporten diskuterer fænomenet fastholdelse, som i forbindelse med psykisk sygdom anvendes på mange forskellige måder. I dette projekt anvendes begrebet i forhold til menneskers forbliven i et nyetableret arbejdsforhold. Fastholdelse ses i undersøgelserne som et relationelt fænomen med såvel borger som arbejdsplads som nøgleaktører. Projektet har yderligere udviklet og forholdt sig til begrebet fastholdelsesparathed, der kan forstås som et fælles handlepotentiale, som parterne har eller kan erhverve sig med henblik på stabil tilknytning. Casestudierne peger blandt andet på den vigtige balance mellem arbejdsgiverens viden om og åbenhed for den psykisk sårbares særlige vilkår på den ene side, og den psykisk sårbares selvfremstilling på den anden. Undersøgelserne viser også, at den psykisk sårbare borgers egen attitude til jobsituationen har stor betydning. Endelig peges der på forskellige træningsforløb som vejen til mestring af de nødvendige kompetencer. Selvpræsentationens, attitudens og de personlige og sociale kompetencers betydning er højt prioriterede parametre for jobfastholdelse, men også netop det kritiske og for mange psykisk sårbare uoverstigelige element, som udfordrer den enkeltes identitet. Undersøgelsen foreslår imidlertid, at man fra at diskutere personlighedstræk går et spadestik dybere Side 1\n8 og taler om spilleregler for adfærd, der kan fortælle arbejdspladsen om medarbejderens vilje til og ønske om at forblive på arbejdspladsen. Disse spilleregler kan læres og trænes. Mennesker med psykisk sårbarhed udvikler fastholdelsen i et samspil præget af de samme forhold som alle andre medarbejdere. Det viser sig imidlertid, at hvis den sårbare medarbejder kan finde metoder til at håndtere bestemte og særligt udfordrende situationer, kan der også udvikles en nødvendig rummelighed på arbejdspladsen. Projekterne har bidraget til vidensudvikling på området jobfastholdelse, og det er planen at anvende resultaterne konkret på egne arbejdspladser. Resultaterne skal kvalificere egen konsulentvirksomhed i forhold til offentlige og private arbejdspladser, og desuden kan de i formidlet form tjene til inspiration for kolleger og samarbejdspartnere. Læsevejledning Rapporten er opdelt i 3 kapitler. Det indledende kapitel 1 beskriver JobNetværket og dets arbejdsmetoder som videnskabende netværk med afsæt i praksisforskning. Kapitel 2 sammenfatter projekternes svar på de overordnede forskningsspørgsmål og forholder sig teoretisk og konkluderende til undersøgelsens temaer. I Kapitel 3 beskriver og diskuterer de 4 projekter hovedresultaterne fra deres undersøgelser. Side 2\n9 1. Indledning Mange gode kræfter har i flere år arbejdet for at sikre psykisk sårbare mennesker en plads på arbejdsmarkedet. Indsatsen har været båret af såvel omsorg for marginaliserede grupper som af politiske intentioner om at sikre en størst mulig arbejdsstyrke 1. Den blev intensiveret i årene med fuld beskæftigelse, og de seneste års tendens mod stigende ledighed har ikke svækket indsatsen. Initiativerne har i dag et udvidet fokus, idet der ikke blot tales om at skabe job til marginaliserede grupper, men i lige så høj grad om metoder til at fastholde allerede indgåede arbejdstilknytninger. Dette sidste fokus har i 2008 og 2009 været undersøgt af ledere og medarbejdere ved 4 danske beskæftigelsestilbud og centre. De 4 virksomheder har deltaget i et fælles projekt, hvor de som videnskabende netværk har gennemført casestudier med afsæt i egen praksis. Projektet, kaldet JobNetværket er en videreførelse af det tidligere projekt Jobfors, der blev afsluttet i De deltagende virksomheder er Væksthuset i København, CBR-Randers, Toldbodhus Skole i Svendborg og Incita, København. Konsulenter fra Center for kvalitetsudvikling, Region Midtjylland, har bidraget med undervisning og konsulentbistand samt stået for netværkets organisering. Projektet er støttet af midler fra Arbejdsmarkedsstyrelsen via puljen Styrket indsats for personer med et handicap Om praksisforskning i videnskabende netværk Jobnetværket er gennemført som et praksisforskningsprojekt. Begrebet praksisforskning anvendes såvel i Danmark som internationalt, og der er mange initiativer i gang med denne betegnelse. Begrebet defineres forskelligt, alt efter om forskningen gennemføres af universiteter, sektorforskningsinstitutter eller praktikere. Den type af praksisforskning, som her er anvendt, er styret af, at det er praktikeren, der forsker og publicerer i og omkring sin arbejdsplads. Resultatet er til brug for arbejdspladsen og for andre praktikere. Projektet er gennemført inden for en model, som vi kalder Videnskabende netværk. Som ordet antyder, samarbejder flere forskellige projekter her om at indhente viden om et fælles, overordnet emne. Modellen er anvendt gennem mange år i det daværende Center for evaluering, Psykiatrien i Århus Amt, og er i dag videreført i Center for Kvalitetsudvikling, Region Midtjylland. Modellen indeholder følgende elementer: Fælles overordnet tema I et vidensskabende netværk undersøges et fælles, overordnet spørgsmål fra forskellige perspektiver, der er relevante for de deltagende aktørers egen praksis. Deltagerkredsen tilmelder sig med hver sit delprojekt. Af hensyn til netværkets stabilitet forudsættes det, at hvert delprojekt medvirker med mindst to deltagere. 1 Nye veje til arbejde Hjælp til sindslidende og andre udsatte grupper. Regeringen, marts Jobskabelse i det sociale arbejde med sindslidende et forslag til en integreret model. Psykiatrien i Århus Amt, Center for Evaluering, juli Side 3\n10 Netværksseminarer Projekternes omdrejningspunkt er netværksseminarerne. Her mødes deltagerne cirka hver tredje måned på todages internater, hvor der tilbydes undervisning og konsulentbistand. På denne måde sikres det, at forskningsarbejdet udføres kvalificeret i forhold til forskningsmæssige principper. Projekterne kan desuden give hinanden inspiration og sparring, ligesom seminarerne understøtter, at delprojekterne arbejder inden for en fælles begrebsramme. Mellem seminarerne holdes mailkontakt via et fælles forum, f.eks. googlegroups, og desuden udarbejdes en fælles hjemmeside. Caseanalyse strategien Praksisforskningsprojekterne er gennemført på et fælles metodisk grundlag, som bygger på en casestudie strategi. Forskningsspørgsmålene er i JobNetværket undersøgt enten via studier af individuelle cases, eller casen udgøres af det undersøgte fænomen. Hvert projekt udarbejder indledningsvis en forskningsprotokol, hvor casestudiernes indhold, metoder, tidsplan, organisering etc. beskrives i detaljer. Protokollen vil herefter fungere som drejebog for projektet. Projekterne formulerer på baggrund af erfaringer og egen faglighed en række hypoteser i tilknytning til deres forskningsspørgsmål. Herefter er der udformet spørgeguides til belysning af hypoteserne. De indsamlede data er sat i relation til hypoteserne, som er blevet bekræftet eller afkræftet, præciseret eller videreudviklet, og desuden giver materialet i mange tilfælde anledning til formulering af nye hypoteser. Casestudier i egen praksis Arbejdet med at udføre casestudierne foregår hjemme på hver enkelt arbejdsplads mellem seminarerne, idet der tilbydes individuel konsulentbistand undervejs. På seminarerne fremlægger projekterne deres aktuelle status, og næste skridt samt eventuelle metodemæssige problemstillinger drøftes. Metodeundervisningen på seminarerne er tilrettelagt, så den er relevant for de aktuelle faser i forskningsprojekterne. Finansiering og frikøb Princippet er at udvikle projekter, der kan gennemføres i hverdagen som en del af det normale arbejde. Derfor kombineres projekternes egen finansiering af deres deltagelse med fonds- eller puljemidler, så der kan afsættes tid til frikøb af medarbejdere i særligt intense arbejdsperioder. Kvalitetssikring via Kenderseminar Databearbejdnings- og formidlingsfasen er en intensiv fase, og midtvejs i perioden er der gode erfaringer med at holde et seminar med inviterede kendere, dvs. kolleger og samarbejdsparter med viden om det felt, der undersøges. Gæsterne opfordres på dette seminar til at forholde sig kritisk og kommenterende til projekternes undersøgelser med henblik på kvalitetssikring. JobNetværket gennemførte i september 2009 et udvidet Kenderseminar ved at holde workshops for 32 inviterede gæster. Kenderseminaret har medvirket til inspiration og skærpet fokus for projekterne. Side 4\n11 Formidling af resultater Når de færdige projektartikler foreligger, er det konsulenternes opgave på Center for kvalitetsudvikling at samle den indhentede viden på tværs, relatere den til eksisterende forskning og perspektivere den i forhold til fremtidig praksis. Det fælles produkt, som er denne rapport, præsenteres på den afsluttende konference, hvortil en større kreds indbydes, og hvor der via workshops og plenumdiskussion fokuseres på resultater og perspektiver. Implementering Resultaterne fra de enkelte forskningsprojekter vil blive introduceret og i mange tilfælde implementeret internt på deltagernes egne virksomheder, ligesom de formidles udadtil til interesserede samarbejdspartnere Projekt JobNetværket Projekt JobNetværket består af fagfolk fra 4 beskæftigelsesvirksomheder og centre, som har afsat tid og energi på at forske i egen praksis. Det fælles spørgsmål har været, hvad der skal til, for at psykisk sårbare mennesker kan fastholde en tilknytning til arbejdsmarkedet, også i tiden efter at de har fået job eller praktik. JobNetværkets deltagere har taget udgangspunkt i egne klienter og samarbejdspartnere, idet hvert center har gennemført sit eget projekt. Emnet jobfastholdelse belyses således fra forskellige vinkler, hvilket medvirker til at udbrede den vifte af viden, som netværket har indhentet Projektets overordnede forskningsspørgsmål Projektets formål er at identificere centrale faktorer for, at jobforløb for personer med psykiske vanskeligheder kan forblive stabile på deres arbejdsplads. Disse faktorer kan findes hos såvel den enkelte bruger som virksomheden, ligesom en væsentlig faktor kan ligge i den parallelle indsats, der ydes af eksempelvis beskæftigelses- og revalideringscentre. Til projektet er følgende forskningsspørgsmål formuleret: Er der behov for, at særlige forhold er til stede i virksomheden for at kunne fastholde målgruppen? Hvilke? Hvad skal personen selv kunne bidrage med for at kunne fastholde et ønsket job? Er der behov for parallelle indsatser, i givet fald hvilke, for at jobforholdet kan fastholdes? Side 5\n12 1.4. Delprojekternes spørgsmål De 4 deltagende projekter har taget afsæt i praksisrelevante delaspekter og undersøgt følgende spørgsmål: Væksthuset, København Væksthuset har undersøgt, hvorvidt personlige og sociale kompetencer har betydning for fastholdelse af psykisk skrøbelige personer på arbejdsmarkedet, og i så fald hvilke kompetencer, der er særligt vigtige. Undersøgelsen baserede sig på en indledende hypotese om, at en væsentlig årsag til, at personer med en skrøbelig psyke - såvel diagnosticeret som ikke-diagnosticeret - mister tilknytningen til arbejdsmarkedet efter en kortere periode med ansættelse/praktik er, at de ikke besidder de sociale og personlige kompetencer, der skal til for at klare sig i ansættelsen. Undersøgelsen er udformet som et casestudie, bestående af en række kvalitative interviews med borgere i målgruppen samt arbejdsgivere, som har haft psykisk skrøbelige borgere ansat i minimum 4 måneder. Datagrundlaget er suppleret med en auditering af udvalgte Væksthus-forløb i målgruppen. CBR Randers CBR - Randers tilbyder som en del af stedets ydelser en mentoruddannelse til private og offentlige virksomheder. Formålet med mentorkurset er at give virksomheden redskaber til at håndtere fastholdelse og integration af medarbejdere. Desuden tilbydes ekstern faglig mentorstøtte fra mentorer med erfaring fra beskæftigelsesområdet. CBR Randers har ønsket at undersøge virksomhedsmentorens rolle med spørgsmålet: Hvilke særlige opgaver - og hvilken rolle - skal virksomhedsmentoren varetage og have for at medvirke til at fastholde psykisk sårbare i ansættelsesforholdet? Forskningsspørgsmålet er undersøgt ud fra hypoteser på følgende 3 niveauer: Virksomhedsmentorens opgaver/rolle Arbejdets organisering HR, ledelse og kolleger CBR har udsendt spørgeskemaer til mentorer og medarbejdere med psykiske sårbarheder, og desuden er der foretaget 2 fokusgruppe interview med henholdsvis mentorer og medarbejdere med psykiske sårbarheder. Toldbodhus Skole, Svendborg Toldbodhus Skole AOF er en skole for voksne med psykisk sårbarhed. Et af tilbuddene er Sy fynsk Brobygning, hvor opkvalificering og afklaring af personlige, sociale og arbejdsmæssige ressourcer og kompetencer er i centrum. I indsatsen arbejdes bl.a. med relationen, accept og forandring, DAT- strategier (dialektisk adfærdsterapi) og tidsperspektiver som vigtig faktorer for processen. Formålet med deltagelse i projektet er at undersøge, hvordan indsatsen på Sy fynsk Brobygning, kombineret med dialektisk adfærdsterapi (DAT), bidrager til kursistens fastholdelsesparathed og efterfølgende fastholdelse i praktik, virksomhedsrevalidering, arbejde, Side 6\n13 uddannelse m.m. Undersøgelsen har sat særligt fokus på voksne med emotionel ustabil personlighedsforstyrrelse. Og stiller spørgsmålet Hvordan understøtter og bidrager DAT til kursistens fastholdelses parathed i forhold til arbejdsmarkedet? Incita, København Incita er en erhvervsdrivende fond med to overordnede fokusområder: At fastholde og at integrere mennesker på arbejdsmarkedet. Projektets formål har været at undersøge, hvordan borgerens første møde med en virksomhed kan facilitere fastholdelse i et praktikforløb. Der er sat et særligt fokus på, hvordan de psykiske barrierer bliver præsenteret i samtalen. Centrale spørgsmål i forhold til dette er, hvor detaljerede oplysninger der skal gives om de psykiske vanskeligheder, samt hvem denne information skal gives videre til. Et andet fokus for samtalen er, hvordan vanskelige perioder eller tidspunkter under praktikken kan håndteres. Projektet har også undersøgt, hvilke andre faktorer i praktiketableringssamtalen, der har betydning for fastholdelse, herunder kursistens mulighed for at løse arbejdsopgaverne, interesse for praktikstedet etc. Casestudiet er gennemført via interviews med 3 kursister og 3 arbejdsgivere, idet der er gennemført 2 interviews med hver informant henholdsvis kort efter praktiketableringssamtalen og en måned senere. Det næste kapitel indeholder en tværgående refleksion over projekternes resultater, hvorefter projekterne selv præsenterer deres arbejde. Side 7\n14 Side 8\n15 2. Fænomenet fastholdelse Fastholdelse i forbindelse med psykisk sygdom anvendes på mange forskellige måder og i mange sammenhænge. Det handler om en gruppe af arbejdsløse mennesker med en psykisk lidelse, som har behov for støtte til at skaffe sig et arbejde. Det handler også om en gruppe, som er i arbejde og som rammes af en psykisk lidelse, der truer med at føre til brud. Det handler for det tredje om en gruppe, som risikerer at udvikle psykisk lidelse og miste job, men som kan hjælpes ved at reducere den arbejdspladsrelaterede belastning. I dette projekt beskriver begrebet fastholdelse det fænomen, at mennesker efter en psykisk lidelse forbliver i arbejde i længere tid efter en ansættelse på/tilknytning til en nyarbejdsplads. Det er en situation hvor vi ved, at en hurtig jobskabelse inden for 3-6 måneder er afgørende. Lykkes det ikke, kompliceres opgaven af, at indsatsen også skal forholde sig til effekterne af længerevarende arbejdsløshed og oplevelsen af uansættelighed. Vi ved at arbejdsløshed i sig selv er en belastende faktor, og tilsvarende, at arbejde er et af sikreste midler til behandling af mennesker med psykiske lidelse 3. Vi ved at arbejde som hovedregel udgør en positiv faktor i menneskers liv specielt hvis der også er en sindslidelse. Arbejde resulterer i øget selvværd, bedre selvopfattelse, struktur og formål i hverdagen samt styrket symptombehandling. Disse forhold gør fastholdelse endnu vigtigere, specielt fordi denne fastholdelse ofte glipper netop for mennesker med en psykisk lidelse. Fastholdelse, som det anvendes i almindelighed, har mange bibetydninger. Det har ført til mange diskussioner i projektet, om det var hensigtsmæssigt at anvende 'fastholdelse' som egnet betegnelse, men vi har indtil nu ikke fundet sammen om noget bedre. I det følgende vil vi derfor præcisere, hvilket indhold vi lægger i fænomenet Om at være i en situation, hvor man kan tale om fastholdelse Når vi taler om fastholdelse, forudsætter det naturligvis en tidligere foregået ansættelse (tilknytning). Det er den, der ønskes bibeholdt. Dette forhold betyder, at der ER taget stilling til en række forhold, som er en betingelse for ansættelse, for eksempel at vedkommende principielt kan bestride det pågældende job. Vi kan derfor ikke forvente, at faglige kompetencer spiller så stor en rolle omkring fastholdelsen, som den gjorde ved ansættelsen. Ansættelsen kan naturligvis være en fejltagelse, men vi må som udgangspunkt forvente, at de grundlæggende forhold omkring selve ansættelsen er i orden. Dette forhold påvirker naturligvis de forhold, det vil være muligt at finde i en undersøgelse. Andre undersøgelser af fastholdelse for andre målgrupper viser da også, at de faglige kompetencer spiller en meget lille rolle for fastholdelsen. 3 Bob Drake: The future of Supported Employment. Videoforedrag 17. marts 2008, London. Side 9\n16 2.2. Fastholdelse er et relationelt fænomen Fastholdelse betyder ikke, at nogen fastholder nogen. Det er ikke alene et udtryk for arbejdspladsens, samfundets eller andres bestræbelser på at skabe forbliven. Det er relationelt fænomen. I et recoveryperspektiv betyder fastholdelse den enkeltes bestræbelser på at forblive på en arbejdsplads. I et rehabiliteringsperspektiv betyder fastholdelse andres løbende støtte til opnåelse af succes og overvindelse af barrierer, der kan være en trussel mod fortsat og ønsket tilknytning til en arbejdsplads. Fænomenet fastholdelse er altså et samspil mellem arbejdsplads og individ, der forløber over tid, og som hvis det lykkes resulterer i forbliven på arbejdspladsen. Resultatet af begge bestræbelser måles i forbliven, i tid. Da mange etablerede jobforhold faktisk ophører relativt hurtigt, har vi sat et minimum for vores interesse på ikke under 3 måneder. For projektet er fastholdelse på almindelige arbejdspladser det mest interessante. Fænomenet fastholdelse har imidlertid betydning hele vejen igennem en rehabiliteringsproces. Fastholdelse kan i projektets forstand studeres mange steder, både i forbindelse med fastholdelse i praktik og i mere eller mindre egentlige ansættelsesforhold, men bestræbelserne vil naturligvis være præget af den kontekst, de studeres i. For eksempel om det drejer sig om at fortsætte i et praktikforløb eller en mere varig beskæftigelse Samspillet omkring fastholdelse og tilknytning Fastholdelse er processer, der gensidigt påvirker hinanden og er flydende størrelser, der forløber over tid. En simpel beskrivelse vil være følgende, der illustrerer både en tilknytning, der varer over tid, men som også illustrerer en tilknytningsgrad, der stiger og falder, men alt i alt stiger over tid. Fastholdelsesgraden er et udtryk for styrken af det gensidige ønske om forbliven på arbejdspladsen. Vi antager, at hvis fastholdelsesgraden er høj, skal der relativt mere til, før ansættelsesforholdet brydes af den ene eller den anden, end hvis fastholdelsesgraden er lav. Der vil være en række forhold (kræfter), som påvirker denne fastholdelsesgrad. Det er disse forhold, der er i fokus i projektet. Disse forhold kan påvirke tilknytningsgraden i forskellige situationer. Der kan være en række forhold, som får tilknytningsgraden til falde. Vi kan kalde dem for 'hæmmere', og tilsvarende en række forhold som får tilknytningsgraden til at stige 'fremmere'. Hæmmerne og fremmerne opererer ofte kun i forbindelse med bestemte Triggere eller Kritiske situationer. Side 10\n17 Vi kan endvidere antage, at der kan forekomme selvforstærkende processer (onde og gode cirkler), der øger eller hæmmer tilknytningsgraden. Fra sammenfatninger af den eksisterende forskning 4 ved vi allerede en hel del om disse hæmmere og fremmere Forhold omkring jobstart Prognosen for jobfastholdelse påvirkes allerede ved de første kontakter mellem medarbejder og arbejdsplads. Fordomme ved ansættelsen Ansættelsen og ansættelsessamtalen er en af de kritiske situationer. Det er en almindelig opfattelse blandt arbejdsgivere, at opfattelsen af symptomer, op-og nedture, arbejdspræstation og personlighed har fået mange arbejdsgivere til at afholde sig fra at ansætte mennesker med psykiske lidelser. Der var i disse tilfælde generelt en manglende viden og forståelse blandt såvel ledelse som medarbejdere, og der var stort set heller ingen adgang til information, råd og vejledning. Åbenhed/lukkethed Det kan være vanskeligt at finde den rigtige form for åbenhed omkring sine psykiske problemer. Hvis man får støtte til den rigtige form for åbenhed styrker det fastholdelsesgraden, mens andre slipper dårligt af sted med det, hvilket mindsker fastholdelsesgraden eller fører til jobtab. Tilpasningsmulighederne på arbejdspladsen Mennesker med psykiske lidelser har oftest behov for særlige former for kontakt på arbejdspladsen og muligheder for fleksible arbejdstider. Det kan være særlige hensyn, der gør det muligt at kontakte støttepersoner i arbejdstiden, det kan være muligheder for at bevare job i forbindelse med indlæggelser, eller det kan være hensyn, der bliver taget af arbejdsledere og kolleger i det daglige samarbejde. De fleste tilpasninger er ganske billige, men den største barriere synes at være manglende kendskab til muligheder og rettigheder i tilpasningssituationen Tilpasningsperioden Tilvænningsperioden er en kritisk situation. Så længe tilpasningsgraden er lav, skal der ikke så meget til at sætte dårlige cirkler i gang. Det er almindeligt antaget, at man efter ca. 3 måneder i job har en klar fornemmelse af, om man passer til arbejdspladsen og omvendt. Når fastholdelsen ikke lykkes, er det lige så ofte medarbejderen, der opgiver, som at der er tale om afskedigelser. En mislykket fastholdelse synes interessant nok ikke at hænge sammen med de 'historiske' forhold omkring symptomer, diagnose, eller den oprindelige tilfredshed med jobbet. Det synes at være vanskeligheder, der udløses i forbindelse med udviklingen på jobbet. 4 Dr Tina Thomas, Dr Jenny Secker & Dr Bob Grove (oct. 2002): Jobretention & Mental Health: A Review of the Literature. Side 11\n18 Man skal her være særlig opmærksom på faldende tilfredshed med jobbet, samarbejdet med kolleger og evt. problemer med justering af den medicinske behandling, der opstår undervejs. Det er derfor en vedvarende jobstøtte er afgørende, hvis fastholdelsesgraden skal opretholdes De særlige situationer i jobforløbet Meget tyder på, at det ikke er forhold, der knytter sig til sygdommens symptomer og sygdomsperioderne, der forudsiger, hvem der forbliver i arbejde. Begge dele kan have indflydelse på de vanskeligheder, der opstår, men fører ikke nødvendigvis til arbejdsophør. Hyppigt forekommende situationer, der kræver særlig opmærksomhed, er situationer i jobbet, der kræver koncentration og fokusering, og som kan blive vanskeliggjort af medicinering og symptomatologi. Vanskelighederne kan udløses af bestemte triggere: når man er usikker på, hvad man skal lave, uklare forventninger til præstationer, en leder, der er vanskelig at gøre tilpas, hvis der er for mange mennesker omkring eller hvis kravene til at arbejde længe eller hurtigt bliver for store. I det følgende peges på en række forhold, der ved deres tilstedeværelse kan fungere som fremmere og ved deres fravær fungere som hæmmere. Selvindsigt Personer, som fastholdes og fastholder, har indsigt i deres sygdom, og de ser deres sygdom som et enkelt aspekt i deres liv. Disse personer ser også arbejdet som en kilde til at øge deres selvværd og en metode til at få mere kontrol over deres symptomer. Andre forhold kan være stabil medicinering og realistisk opfattelse af egne muligheder i lyset af den psykiske lidelse. Jobtilfredshed Jobtilfredshed er et udtryk for et fit mellem person og arbejdsplads, og høj grad af jobtilfredshed hænger tæt sammen med fastholdelsen. Et andet udtryk for dette fit er, om man har fået arbejde inden for et ønsket felt. Har man fået det, øger det sandsynligheden for en længerevarende tilknytning. Sunde arbejdspladser Der er omfattende forskning om stressforebyggelse, som viser at øget kontrol over eget arbejde og arbejdstid, mindskning af repetetive job og overload, kollegial støtte, klare forventninger og effektiv konfliktløsninger alt sammen bidrager til at fremme fastholdelsesgraden. Støtte på arbejdspladsen Vedvarende støtte på arbejdspladsen synes at være en kritisk faktor. Den handler om at kunne skabe hurtig problemløsning på arbejdspladsen. Det kan være i form af en udefra kommende job-coach, men det kan også være en mere intern støtte i form af mentorer. God ledelse Den stærkeste fremmer af fastholdelse er støtte og aktiv involvering fra ledelsens side. Det er en støtte, der naturligvis baner vejen for løsningen af mange problemer. Specielt spiller den daglige leder, dennes holdninger og manøvremuligheder en afgørende rolle. Side 12\n19 Som alle andre?? Som det er fremgået, påvirkes fastholdelsesgraden for medarbejdere, der har en psykisk sygdom, af præcis de samme forhold som for alle andre. Mennesker med en psykisk sygdom er bare særligt følsomme. Derfor er det vigtigt at blive klogere på, hvad der gemmer sig i fastholdelsesgraden. Her vil forskellige fastholdelsesforsøg/forhold kunne gå i gang og operere for at afværge truslen. Med lup på fastholdelesgraden Fastholdelsesgraden er - som det fremgår - en konstruktion, udtrykt som styrken af et gensidigt ønske om forbliven. Måske kan den måles ganske enkelt ved at spørge til dette ønskes styrke. Vi ved det ikke. Det er ikke undersøgt. Imidlertid siger 'ønsket i sig selv' jo ikke noget om, hvordan det faktisk dannes og hvordan det virker. Hvis vi ser på, hvad ønsket består i, kan vi antage, at ønsket indeholder en ide om fastholdelse som en positiv værdi, en viden om, hvor mulige trusler ligger gemt, en løbende opmærksomhed herpå, en viden om, hvad der kan gøres, og en tro på/erfaring på, at man kan gøre det, og at det virker. Det vil sige, at fastholdelsesgraden indeholder et handlepotentiale. Dette handlepotentiale kan vi kalde fastholdelsesparatheden. Det er den til enhver tid eksisterende parathed, man møder trusler mod fastholdelsen med. Det er også et relationelt begreb. Eksempler på fastholdelsesparatheden: Synligt udtryk for positivt engagement Opfattelse af den anden som et positivt bidrag Tro på, at forventninger kan indfries Realistisk opfattelse af situationens muligheder og begrænsninger Forståelse af nødvendige hensyn Accept af og villighed til at tage nødvendige hensyn Hvis vi ser på parathedens udvikling, må vi med denne opfattelse antage, at hver gang, en hæmmer eller en trussel opstår, vil paratheden stor eller lille - operere. Resulterer det i et positivt resultat, bliver fastholdelsesgraden styrket og vice versa. Ved en positiv udvikling vil selve fastholdelsen formentlig efterhånden miste opmærksomhed og blive irrelevant, ved en længere varende negativ udvikling vil paratheden påvirkes og fastholdelsesgraden falde Casestudiernes bud på, hvad der fremmer fastholdelse Ovenstående betragtninger kan genkendes i casestudiernes resultater. Feltet er omfattende og kompliceret, og casestudierne kan ikke belyse alle aspekter ved begrebet jobfastholdelse, men undersøgelserne peger på flere interessante fund. De 4 projekter har valgt hver sin tilgang til at undersøge projektets 3 overordnede spørgsmål. De overordnede spørgsmål har opdelt opgaverne mellem tre forskellige aktører, nemlig virksomheden, målgruppen samt den parallelle indsats, men casestudierne har blandt andet tydeliggjort, at jobfastholdelse er et relationelt begreb. En ønsket fastholdelse af et ønsket job indebærer, når det lykkes, at alle aktører spiller sammen. Det relationelle begreb er også blevet understøttet af nogle af praksisforskernes undersøgelsesdesigns, hvor der er spurgt til gensidige forventninger: Hvad forventer brugerne og arbejdsgiverne gensidigt af hinanden. Side 13\n20 Herunder vil vi dog indledningsvis belyse casestudiernes bud på hvert enkelt af de tre overordnede perspektiver Er der behov for, at særlige forhold er til stede i virksomheden for at kunne fastholde målgruppen? Hvilke? Forhold på virksomheden er belyst i 2 af projekterne. Incita har særligt beskæftiget sig med det første møde mellem arbejdsgiver og den psykisk sårbare ansøger til en praktikplads, og CBR-Randers har undersøgt virksomhedsmentorens rolle i arbejdspladsens organisation. Åbenhed i forhold til medarbejderens særlige bagage En fælles konklusion fra de to projekter er, at psykisk sårbarhed skal accepteres som et faktisk vilkår i en jobtilknytning. Det fremmer således ikke fastholdelsen, hvis en ansættelse sker på trods af en given sårbarhed hos medarbejderen. Prognosen bliver bedre, hvis sårbarheden kan konkretiseres og bliver respekteret, og hvis der kan forberedes handlemuligheder på virksomheden. Incita peger særligt på den åbne indledende dialog som middel til fastholdelsesparathed hos begge parter. Der kan være mange fordomme forbundet med ansættelse af et psykisk sårbart menneske, og arbejdspladsen kan frygte manglende muligheder for at håndtere pludselige og akavede situationer. Incita har fundet, at disse fordomme kan foregribes allerede ved ansættelsessamtalen, idet særligt praktiketableringssamtalen er undersøgt. Det har betydning for det videre forløb, at der er god dialog mellem på den ene side kursistens fremstilling af sine psykiske vanskeligheder og de særlige forhold, der omkranser disse, og på den anden side arbejdsgivers reaktion på denne fremstilling. Arbejdsgiver har brug for konkret viden om de særlige personlige forhold, som kan præge kursistens ageren i praktikken. Det vil fremme muligheden for at tilrettelægge arbejdsopgaverne hensigtsmæssigt, og arbejdsgiver er forberedt på, hvordan kursistens psykiske vanskeligheder kan komme til udtryk. Arbejdsgiver har med andre ord brug for at blive klædt på med henblik på adækvate handlemuligheder. Det er også vigtigt, at arbejdsgiver fordomsfrit kan formidle kursistens særlige måde at være på til andre relevante medarbejdere. Fra ansøgers synspunkt er det afgørende, hvordan arbejdsgiver modtager kursistens selvfremstilling. Det er vigtigt, at arbejdsgiver er opmærksom på at give kursisten respektfuld respons i afslappede rammer. Denne del af praktiketableringssamtalen skal med andre ord give rum for en legalisering af kursistens særlige forhold og måden, de kan manifestere sig på i arbejdssammenhæng. Mentor som aktør for handlemuligheder Viden som grundlag for handlemuligheder indgår også i resultaterne fra casestudiet på CBR - Randers. Det har vist sig afgørende for mentorernes virke, at de både har en specifik viden om den ansattes psykiske sårbarheder og en generel viden om psykiske sårbarheder samt redskaber til at håndtere dem i dagligdagen. Denne viden kan til en vis grad indhentes fra den medarbejder, der får mentorstøtte, men der er også brug for undervisning og supervision. Side 14


RUC undersøger - jagten på den ulovlige snus (4:10)\nI Danmark er det lovligt at sælge tyggetobak, mens det er ulovligt at sælge snus. Alligevel viser en rapport fra Sundhedsstyrelsen, at flere bruger snus frem for tyggetobak. Samtidig er butikkerne det sted, hvor de fleste forbrugere køber deres snus. Derfor vil vi nu stille skarpt på, hvor nemt det er at få fat i den ulovlige snus i københavnske kiosker.\nGenOplev naturen i januar\nEgentlig er det "bare" de kantiner, hvor ansatte fra socialforvaltningen i Brønshøj og på Nørrebro i København spiser deres frokost. Men kantinerne, som begge går under navnet Social Cantina, er meget mere end det. For ikke alene er kokkene stjernekokke, der kan lave de lækreste retter, men de hjælper også unge, som har det svært.\nK.B. Martinsen var den højst rangerede nazist i Danmark under besættelsen. Og en af de 46 landsforrædere, der blev henrettet af dansk politi efter retsopgøret. Men han var også nogens far. Nu fortæller hans 87-årige datter Ane for første gang om at leve i skyggen af sin berømte og berygtede far.


Efterårssmoothie - MYNTHE\nOn 17. oktober 2017 16. oktober 2017 By mynthe\nSå er det nu, vi skal smovse i alle de gode vitaminer fra haven eller fra grønthandleren. Og hvilken bedre måde at gøre det på end at lave sig en smoothie. Denne her er elsket af hele familien hjemme hos os. Den er fuld af gode grøntsager tilsat sødme fra frugt og æblemost.\n4 blade af palmekål med midterribben skåret fra\n3-4 mellemstore gulerødder, skrællede og skåret i grove stykker\n½ – 3/4 l god æblemost\nHæld alle ingredienser i en god blender og kør, til massen har en jævn konsistens, der er tyktflydende. Hæld i store glas og servér med det samme. Er der noget til overs, så hæld det på en kande og sæt i køleskabet. Det er perfekt til en efter-skole-snack eller lignende. Velbekomme!\nPosted in MadTagged , opskriftsmoothiesmoothieopskrift\nPREVIOUS POST Previous post: Få mest muligt ud af din æblehøst\nNEXT POST Next post: Køkkenhaven – en nybegynders bekendelser Oktober


Vin Casa da Passarella Abanico Reserva: alle årgange hos Drinks&Co\nVine Casa da Passarella Abanico Reserva\nCasa da Passarella præsenterer vi denne Casa da Passarella Abanico Reserva , en vine hvid af DO Dao men udvalgte druer fra touriga nacional og jaén. Brugerne af Drinks&Co validerer Casa da Passarella Abanico Reserva med 3,5 med 5 poeng.\nHvilke meninger om andre årganger eller mængder af Casa da Passarella Abanico Reserva?\n“House Passarella er en historisk ejendom i Dan-regionen, med en historie der går helt tilbage til slutningen af det 19. århundrede, da det blev Ansvarlig på det tidspunkt, for nogle af regionens mest berømte vine. Ejendommen af så stor betydning que det sted, hvor det er i dag har arvet sit navn.”\n“Passarella er en prisvindende perle af en vingård beliggende i den ældste kvalitet producerende region af Portugal, Dão Casa blev grundlagt allerede før regionen erhvervede sin DOC status, helt tilbage i 1892 og kan prale med en rig historie Flagskibet vin, Villa Oliviera , er opkaldt efter den mand, der ... - Casa da Passarella O Abanico Reserva: Fyldig, modne røde frugter med noter af kakao og søde krydderier. - Parring: Rødt kød og retter med højt fedtindhold samt hård ost.”\n“Smagsnoter: Det viser et godt afrundet næse minder om blommer og violer. Mouthfilling oprindeligt, det strækker sig med en meget ren, lang eftersmag. Fine pulverformige tanniner og blackfruit spor på gennem slutningen. En elegant stil vin med stor vedholdenhed. - Winemaker: Paulo Nunes - Vinfremstillingen: Pre-gæring maceration, gæring i rustfri ståltanke. Battonage i rustfrit stål kar. - Druesorter: Touriga Nacional, Alfrocheiro, Jaen. - Mad Parring: Denne vin fint ledsager rødt kød, roastbeef og grillet kød. - Store og Serveres Tips: Det bør serveres ved en temperatur på 16 º C til 18 ° C.”


Om Næsseslottet - Næsseslottet • Gammelt slot på nye eventyr : Næsseslottet • Gammelt slot på nye eventyr Om Næsseslottet - Næsseslottet • Gammelt slot på nye eventyr\nDanmarks smukkeste beliggenhed\nNæsseslottet er ikke blot et af Danmarks smukkeste slotte. Det ligger også i et af de absolut smukkeste hjørner af Danmark. Her er højt til himlen og ro så langt øjet rækker. Nyd årstidernes skiften fra hovedbygningens gemakker – nøjagtig som Frédéric de Coninck og hans familie gjorde det. Gå på opdagelse i skoven omkring der gemmer på imponerende monumenter fra en svunden tid. Eller se det hele lidt fra en ny side med en sejltur på Furesøen. I komplet ro og harmoni med naturen omkring dig. Smukkere bliver det næppe.\nHvor end du vender blikket mod på Næsseslottet, er det en sand fryd for øjet. Fra gulv til loft. Fra øverst til nederst. Nænsomt istandsat med afsæt i historien og en dyb respekt for de mennesker der engang levede og åndede her – kombineret med et blik ud i fremtiden. Her mødes fortid og nutid med et stilsikkert blik for såvel de små detaljer som den store helhed.\nMøder & events på slottet\nOm I er to, tre eller mange. Om det skal være formelt eller mere oven fra og ned. Om der er tale om et par timer eller en hel dag. Så finder I altid de bedste rammer for netop jeres møde hos os. Vi har mødelokaler til ethvert formål. Fra mindre møder og middage til til større strategimøder og seminarer. Kom og lad os slå dørene op til en verden af muligheder. Fra det klassiske mødelokale til Frédéric de Conincks historiske spisestue med den oprindelige stuk fra 1783, hvor der er plads til hele 100 siddende mødedeltagere.\nNæsseslottet blev opført i 1783 af storkøbmanden Frédéric de Coninck. Han var en af datidens mest velhavende handelsmænd i Danmark, og fragtede den eksklusive vin Klein Constantia til Europa. Vinen blev etableret i 1685, og stammer fra Sydafrika. Klein Constantia var meget efterspurgt i hele verden og flere rigmænd i 1700-tallet foretrak Klein Constantia frem for mange andre vine. Selv i det danske kongehus drak man Klein Constantia med stort velbehag. I Dag kan man kun købe vinen på Næsseslottet. Klein Constantia kan naturligvis bestilles af gæster på slottet, eller købes med hjem.


Ronaldo sigter mod Ballon d Or: Jeg har gjort alt - MX.dk\nAf Rune Gjerulff Petersen - 20/11-16 14:45\nCristiano Ronaldo mener selv, at han har gode muligheder for at løbe med Ballon d'Or-prisen.\nReal Madrid-stjernen Cristiano Ronaldo lægger ikke skjul på, at han sigter efter Ballon d'Or-prisen, efter et år, hvor han både har været med til at vinde Champions League og EM.\nDet skriver Goal.com.\nZidane hylder sit hold for stor præstation i lokalopgør\nEfter Ronaldos hattrick i 3-0-sejren over Atletico Madrid lørdag sagde Real Madrid-træner Zinedine Zidane, at portugiseren fortjener kåringen som verdens bedste fodboldspiller. Og Ronaldo ser da også sine egne chancer som gode.\n- Jeg har gjort alt i denne sæson. Vi vandt Champions League, og jeg vandt EM med Portugal. Men det er ikke mig, der afgør afstemningen, og jeg vil ikke være besat af det, siger han ifølge Goal.com til Telefoot og fortsætter:\n- Men hvis du spørger mig, om jeg vil vinde Ballon d'Or, er svaret ja. Det har været et fantastisk år for mig med alle trofæerne. Det har været mit bedste år - ingen tvivl om det.\nRonaldo-hattrick ender Real Madrids Atlético-kompleks\nLionel Messi løb med FIFA Ballon d’Or-prisen i 2015. I år står det franske medie France Football alene for at uddele prisen, og Fifa er ikke længere inde over, da det internationale fodboldforbund har skabt sin egen pris.\nVinderen bliver fundet mandag den 9. januar.\nRonaldo og Portugal tager sikker sejr over Letland


Classic Vampyrtænder - Kunstige tænder | Faraos Webshop\nMeget realistiske vampyrtænder, der er nemme og hurtige at bruge. Vampyrtænderne er fremstillet af et specielt formuleret tandmarteriale, som danner en permanent form af din tand inde i hver hugtand. Det betyder at du får en tand der sidder meget bedre og giver dig mulighed for at genbuge tænderne igen og igen. Sættet indeholder alt hvad der der skal bruges, til at tilpasse hugtænderne til dine egne tænder. Indeholder et par hugtænder og et tilpasningssæt.


TAPE klarer sig med øl og streaming, men tiden rinder ud: “Vi har heldigvis en forstående udlejer” | Aarhus Echo\n16/05/2020 Mads Gregersen\nHvordan klarer undergrundsspillestedet TAPE sig under coronakrisen, når de ikke får driftsstøtte og ikke må afholde koncerter? Det spurgte Aarhus Echo bagmanden Jeppe Berg om.\nAE: Hvad betyder coronanedlukningen for TAPE økonomisk?\nJB: Den store udfordring er, at vi risikerer at gå glip af den indtægt, vi skulle tjene i foråret. Som spillested har man en masse koncerter om foråret og efteråret, mens der ikke sker så meget om sommeren og vinteren.\nDerudover har vi en del omkostninger for de aflyste koncerter. For eksempel skal vi stadig betale for transport, hvis en kunstner har købt en flybillet for at spille hos os. Og så er vi særligt sårbare, fordi vi ikke får driftstilskud fra det offentlige. Derfor er vi vant til at tjene de fleste af vores penge med koncerter og barsalg. Så det kan ikke køre rundt, hvis ikke vi selv tjener penge. Det er en presset situation.\nHvad kan konsekvenserne blive på sigt?\nDen ultimative konsekvens er, at vi kan blive nødt til at lukke, fordi vi ikke kan betale husleje. Heldigvis har vi en velvillig og forstående udlejer, så vi er ikke nødt til at dreje nøglen om lige nu. Men det kan ske, hvis det fortsætter for længe.\nVirtuelle koncerter og øl to-go\nHvordan forsøger I at klare udfordringerne?\nVi streamer koncerter og bringer øl ud. Det er en af styrkerne ved at være et lille spillested, at vi har kunnet omstille os hurtigt. Det har fungeret fint, og vi har fået en del penge ind. Men en streamingkoncert giver måske en tiende- eller tyvendedel af oplevelsen af at være til en rigtig koncert. Og så tror jeg, at nyhedsværdien af vores tiltag forsvinder på et tidspunkt. Samtidig kan det blive enormt tungt, hvis vi skal til at bruge mere energi på at lave gode videokoncerter. Så bliver der også nogle omkostninger der.\nVi arbejder også på at lave en compilation med nogle musikere, som vi har et forhold til. Så kan folk støtte os ved at streame nogle af deres sange og måske også købe noget merchandise.\nHvor sandsynligt er det, at I åbner igen?\nJeg er født optimist, men det ved jeg ikke, om jeg kan sætte en procent på.\n“Man kunne også se på løsninger, der har et længere sigte. Nedlukningen kommer til at have konsekvenser for koncerter, der sker om et halvt eller helt år. Så hvordan kan man understøtte musiklivet i længere tid?”\nHolder sig orienteret i branchen\nHvilke scenarier arbejder I ud fra?\nVi planlægger koncerter fra september og frem. Men vi prøver at orientere os i branchen og se, hvad der rør sig, for alle er ramt af det samme. En stor del af vores artister er fra udlandet, så vi ser meget på, hvad der sker i Tyskland.\nMen hvis vi kan starte op i efteråret, starter vi nok med at booke mere dansk musik. Det er mere sikkert. Og hvis vi får lov til at åbne op tidligere end ventet, kan vi hurtigt lave nogle koncerter med lokale kunstnere.\nHvis du forestiller dig, at du er kulturminister, hvordan ville du så prøver at understøtte kulturlivet lige nu? Ville du selv foretrække at få alle omkostninger og indtægter dækket?\nDet er et komplekst område, og der er mange forskellige økonomier i musikbranchen. Hvis alle fik dækket deres omkostninger, ville jeg være tilfreds. Det bliver omkostningstungt, hvis alle skal have dækket deres indtægter. Tænk på de indtægter, de store festivaler eksempelvis har. Det vil let blive til mange hundrede millioner.\nJeg synes egentligt, at forståelsen har været rimeligt god i forhold til støttekroner. Hvis man skulle have gjort noget anderledes, så skulle man have ladet pengene falde hurtigere. Mange steder kunne godt være gået konkurs, og man er prisgivet med en dårlig udlejer.\nMan kunne også se på løsninger, der har et længere sigte. Nedlukningen kommer til at have konsekvenser for koncerter, der sker om et halvt eller helt år. Så hvordan kan man understøtte musiklivet i længere tid?\nMåske skulle man også bruge lejligheden at kigge på hele det kulturelle landskab. Har vi de rette støtteordninger generelt? Det kunne man godt reflektere over.\ncorona, spillested, spillested i Aarhus, tape\nTAPE klarer sig med øl og streaming, men tiden rinder ud: “Vi har heldigvis en forstående udlejer”2020-05-162020-05-16https://aarhusecho.dk/wp-content/uploads/2017/10/white-black-background.pngAarhus Echohttps://aarhusecho.dk/wp-content/uploads/2017/11/liss.jpg200px200px