Ulykkestal fordelt på politikredse. Status for ulykker 2013 Rapport nr PDF Free Download\nDownload "Ulykkestal fordelt på politikredse. Status for ulykker 2013 Rapport nr 526"\n1 Ulykkestal fordelt på politikredse Status for ulykker 213 Rapport nr 526\n3 Indhold Forord og indledning 4. Nationale udviklingstendenser 6 1. Nordjyllands politikreds Østjyllands politikreds 2 3. Midt- og Vestjyllands politikreds Sydøstjyllands politikreds Syd- og Sønderjyllands politikreds Fyns politikreds Sydsjælland og Lolland-Falsters politikreds 6 8. Midt- og Vestsjællands politikreds Nordsjællands politikreds Københavns Vestegns politikreds Københavns politikreds Bornholms politikreds 1\n4 Forord og indledning Forord og indledning Denne rapport indeholder en status for trafikulykker i 213 på landsplan og fordelt på de 12 politikredse. Formålet med notatet er at give politikredsene et arbejdsredskab til at overskueliggøre, om der er bestemte parametre på trafiksikkerhedsområdet, hvor den enkelte politikreds ikke følger den positive udvikling, eller hvor den afviger i forhold til den nationale udvikling. Rapporten indeholder en række figurer og tabeller med ulykkesdata for materielskadeuheld, personskadeuheld og personskader for 213 fordelt på landets 12 politikredse. Nogle af parametrene er sammenholdt med tilsvarende tal fra 212 for at se udviklingen. Tallene for de enkelte politikredse sammenlignes desuden med tallene for, hvordan det ser ud på landsplan. Denne rapport har særligt fokus på uheldsoplysninger om personskadeuheld. Rapporten er udarbejdet af COWI A/S for Vejdirektoratet i vinteren 214. Rapporten er udgivet i marts 215. Gengivelse af resultaterne er tilladt med kildeangivelse Vejdirektoratet. Kilder Oplysningerne i dette dokument baserer sig på oplysninger fra Vejdirektoratets ulykkesstatistik, Vejman.dk, samt på oplysninger om befolkningstal for 213 fra Danmarks Statistik. Vejdirektoratets ulykkesregister indeholder informationer om alle politiregistrerede ulykker. Dette notat indeholder ikke oplysninger om ekstrauheld/påkørselskort. Definitioner Dræbt bruges for personer, der er døde som følge af færdselsuheldet senest 3 dage efter uheldet. Førere, der er døde af blodprop el. lign. inden færdselsuheldet, anses ikke for færdselsdræbte. Selvmord beregnes ligeledes ikke som færdselsdræbt. Let tilskadekommen bruges som betegnelse for personer, hvor det normalt kræver lægelig behandling eller har medført hospitalsindlæggelse, også til observation. Mindre hudafskrabninger, små snitsår eller små "blå mærker" betragtes ikke som tilskadekomst. Alvorligt tilskadekommen er de skadestyper, hvor det ikke er angivet, at der alene er tale om lettere skade på den tilskadekomne trafikant. Herunder hører personer med knoglebrud, læsioner, hjernerystelse eller lignende. Personskader er det samlede antal dræbte og tilskadekomne personer. Personskadeulykker er ulykker, som indeholder mindst én tilskadekommen person. Materielskadeulykke er ulykker uden personskader, hvor der, på grund af skadens omfang eller af andre årsager, er optaget rapport af politiet. Definitionen på en spritulykke er ulykker, hvor mindst én af de involverede førere eller fodgængere har haft en promille større end,5 eller er skønnet påvirket af politiet. I forbindelse med de nye bevisalkometre er målingen omsat til, hvad der svarer til værdien ved blodprøve. F.eks. er,25 g/l omsat til,5. 4\n5 Forord og indledning Der er 1 hovedsituationer, som består af en række enkeltsituationer med et fællestræk. Enkeltsituationerne kan findes i vejledningen: Vejledning i indberetning af uheld, som er tilgængelig på De 1 hovedsituationer, som ulykkerne inddeles i, fremgår af figuren. I dette notat er de 1 hovedsituationer grupperet på følgende vis: Hovedsituation og 9 vil blive beskrevet som eneulykker Hovedsituation 1 vil blive beskrevet som indhentningsulykker Hovedsituation 2 vil blive beskrevet som mødeulykker Hovedsituation 3, 4 og 6 vil blive beskrevet som svingningsulykker Hovedsituation 5 vil blive beskrevet som krydsningsulykker Hovedsituation 7 vil blive beskrevet som parkeringsulykker Hovedsituation 8 vil blive beskrevet som fodgængerulykker. Hovedsituationer. Eneulykker 1. Ulykker med ligeudkørende samme kurs 2. Ulykker med ligeudkørende modsat kurs 3. Ulykker med svingning samme kurs 4. Ulykker med svingning modsat kurs 5. Krydsningsulykker uden svingning 6. Krydsningsulykker med svingning 7. Ulykker med parkeret køretøj 8. Ulykker med fodgængere 9. Ulykker med genstande, dyr og lignende 5\n6 Nationale udviklingstendenser. Nationale udviklingstendenser let af personskadeulykker i 213 er med det laveste i perioden I 213 blev dræbt eller kom til skade i de registrerede personskadeulykker, hvorimod personer kom til skade i trafikken i 212. let af ulykker med personskade er dermed faldet med 4 % siden 212 og med hele 4 % siden 28. Kun i 211 ses en mindre stigning i antallet af personskadeulykker, hvorefter tallet fortsatte med at falde. Figur.1 Udviklingen i antallet af personskade- og materielskadeulykker i hele Danmark ulykker Personskadeulykker Materielskadeulykker Ser man på antallet af materielskadeulykker for hele perioden, er der samlet sket et fald på 8 % fra Der har dog været en stigende tendens fra 21 og frem til 213. Det betyder, at antallet af materielskadeuheld er steget med 2 % fra Figur.2 Procentfordeling af personskade- og materielskadeulykker i ; 73 % 2.984; 27 % Det samlede antal uheld er faldet fra i 28 til i 213, svarende til et fald på 2 %. Når antallet af personskadeulykker er faldende, og materielskadeulykkerne samtidig er svagt stigende, så udgør materielskadeulykkerne naturligt en større andel af det samlede antal ulykker. I 213 udgjorde materielskadeulykkerne 73 % af det samlede antal ulykker, i 212 udgjorde de 72 %, mens de i 28 udgjorde 64 % af ulykker, der udelukkende havde materielskade. I forhold til landsgennemsnittet adskiller Nordjyllands, Østjyllands, Midt- og Vestjyllands og Bornholms politikredse sig ved, at de har en større andel af personskadeulykker end resten af landets politikredse. Personskadeulykker Materielskadeulykker 6\n7 Nationale udviklingstendenser Figur.3 Andelen af personskade- og materielskadeulykker fordelt på politikredse Procent Nordjyllands Politi Østjyllands Politi Midt- og Vestjyllands Politi Sydøstjyllands Politi Syd- og Sønderjyllands Politi Fyns Politi Sydsjæl. og Lolland-Falsters Politi Midt- og Vestsjællands Politi Nordsjællands Politi Københavns Vestegns Politi Københavns Politi Bornholms Politi Personskadeulykker Materielskadeulykker Landsgennemsnit I takt med at befolkningstallet stiger, og antallet af personskadeulykker falder, er antallet af personskadeulykker pr. 1. indbyggere faldet siden 28, hvilket kan ses af tabel.1. I samme tabel er ligeledes vist antallet af personskadetyper pr. 1. indbyggere. Heraf ses det, at antallet af dræbte og let tilskadekomne pr. 1. indbyggere har været faldende siden 28. let af alvorligt tilskadekomne er ligeledes faldet i perioden, men har dog haft en lille stigning i 211. Herefter er det faldet til et historisk lavt niveau - den samme tendens som ses for de dræbte og let tilskadekomne. Tabel.1 let af ulykker og personskader pr. 1. indbyggere i 213 på landsplan Ulykker pr. 1. indbyggere Personskader pr. 1. indbyggere År Personskade Materielskade I alt Dræbt Alvorligt Let I alt 28,91 1,6 2,51,7,52,56 1,15 29,76 1,47 2,23,5,45,44,95 21,63 1,36 1,99,5,37,38,8 211,63 1,38 2,2,4,39,34,76 212,56 1,41 1,97,3,35,3,68 213,53 1,43 1,96,3,34,27,64 7\n8 Nationale udviklingstendenser I samme tabel ses, at materielskadeulykkerne i forhold til antallet af indbyggere var lavest i 21 og siden er steget. Figur.5 Personskader i 213 fordelt på transportmiddel på landsplan Det samlede antal ulykker pr. 1. indbyggere er i perioden lavest i % % Med 191 dræbte i 213 er der sket en stigning i forhold til 212. Her var der 167 trafikdræbte, hvilket var det laveste antal dræbte siden statistikkens start i % 43 % Siden 28 er antallet af dræbte samlet faldet med 53 %. let af alvorligt tilskadekomne er med personer det laveste siden 28. Det svarer til et samlet fald på 33 %, og til et fald på 3 % fra 212 til 213. let af lettere tilskadekomne er ligeledes det laveste i perioden med 1.53 i 213, hvilket svarer til et fald på 51 % i forhold til 28. Figur.4 Udviklingen i antal personskader fra Danmark 8. 1 % 1 % 4 % 6 % % 1 % Personbil Varebil Lastbil Bus MC Knallert 45 Knallert 3 Cykel Fodgænger Andet Personskader fordelt på transportmiddel Af figur.5 fremgår det, hvilket transportmiddel, de dræbte og tilskadekomne i 213 har været enten førere af eller passagerer i. Størstedelen af de dræbte og tilskadekomne har enten været førere af eller passagerer i personbiler. Med personskader udgjorde trafikanter i personbil 43 % af det samlede antal dræbte og tilskadekomne i trafikken i 213. let af personskader i personbil er dog væsentlig lavere end året før, hvor der var personskader i personbil, svarende til 54 % af det samlede antal dræbte og tilskadekomne i 212. Cyklen er det transportmiddel, der tegner sig for den næststørste andel af dræbte og tilskadekomne i 213. Med 89 dræbte og tilskadekomne udgjorde cyklister 23 % af personskaderne. Dette er dog et lavere antal personskader på cykel, set i forhold til 212, hvor der var 839 personskader for cyklister. For kørsel på knallert 45 eller knallert 3 er der ligeledes sket et fald i personskader i forhold til 212. På knallert 45 er antallet af personskader faldet fra 51 i 212 til 49 i 213, mens knallert 3 har været brugt som transportmiddel ved 355 personskader i 213 i forhold til 395 personskader i 212. Det betyder, at andelen af personskader på knallerter er stort set den samme for begge år. Der er 212 personer, som kom til skade på motorcykel i 213. Tallet er højere end i 212, hvor der var 192 personskader med motorcykel. I 213 udgjorde motorcykelskader 6 % af alle dræbte og tilskadekomne, mens tallet var 5 % i Hovedsituationer Figur.6 viser de personskadeulykker, der var i 213, fordelt på hovedsituationer. Med 89 svingulykker på landsplan, svarende til 3 % af det samlede antal, er det den hyppigste ulykkestype for personskadeulykkerne i af ulykkerne var eneulykker, svarende til 22 % af det samlede antal personskadeulykker i 213. Det gør eneulykkerne til den næst hyppigste ulykkestype efterfulgt af fodgængerulykker med en andel svarende til 14 % af det samlede antal personskadeulykker på landsplan. 8\n9 Nationale udviklingstendenser For alle tre ulykkessituationer gælder det dog, at der er sket et fald siden 212. Der er desuden sket en reduktion i antallet af mødeulykker, krydsulykker og parkeringsulykker i forhold til 212. Det er udelukkende antallet af indhentningsulykker, det er steget fra 212 til 213. Figur.7 Fordeling af personskader på by og land i 213 på landsplan 1.68; 47 % 1.95; 53 % Figur.6 Personskadeulykker i 213 fordelt på hovedsituation på landsplan Procent Land By Eneulykker Indhentningsulykker Mødeulykker 212 Svingningsulykker Krydsningsulykker 213 Parkeringsulykker Fodgængerulykker.4 Køn og alder Figur.8 viser, at 39 % af alle tilskadekomne i 213 var kvinder. Ser vi udelukkende på de 191 dræbte, så var det 1/3 (32,9 %), der var kvinder i By og land Blandt de personskader skete størstedelen på de kommunale veje i byzonen. I tabel.2 er personskaderne delt op efter skadesgrad og fordelt på by- og landzone samt stats- og kommunevej. Figur.8 Personskader fordelt på køn i 213 på landsplan Af de dræbte og tilskadekomne i 213, kom til skade på kommuneveje, og over halvdelen af alle personskaderne var i en byzone, hvilket fremgår af figur.7. Det var dog i landzoner, der skete flest alvorlige ulykker, da 67 % af dødsulykkerne skete i en landzone ; 61 % 1.399; 39 % Tabel.2 Personskader i 213 fordelt på vejtyper samt by- og landzone på landsplan By Land I alt Statsvej Statsvej Kommunevej Kommunevej Dræbt Alvorligt Let I alt Mand Kvinde 9\n10 Nationale udviklingstendenser Det fremgår af figur.9 og figur.1, at også personskadernes alvorlighed adskiller sig for de to køn. Figur.9 Personskader for kvinder fordelt på alder i 213 på landsplan og.12 viser dermed den reelle forskel mellem aldersgrupper og køn ved at fremvise frekvensen pr. 1. indbyggere. Hermed kan det ses, hvilke aldersgrupper der er overrepræsenteret i ulykkesstatistikken. Der er således en overvægt af tilskadekomne i alderen fra 16 til 24 år af begge køn, som udgjorde 22 % og 27 % for henholdsvis kvinder og mænd i 213. Det kan formentlig forklares med, at denne aldersgruppe i høj grad begynder at færdes som selvstændige trafikanter i trafikken på knallert og i personbil. Som ny trafikant i disse transportmidler, har de unge endnu ikke opnået rutinen i at færdes i trafikken Figur.1 Personskader for mænd fordelt på alder i 213 på landsplan Figur.11 Landsgennemsnittet af antal personskader for kvinder pr. 1. kvinder i hver aldersgruppe pr. 1. personer 1,,8,6,4, Figur.12 Landsgennemsnittet af antal personskader for mænd pr. 1. mænd i hver aldersgruppe For at tage højde for hvor mange borgere der er af hvert køn, er der på de efterfølgende figurer (.11 og.12) vist antallet af personskader pr. 1. indbyggere af det enkelte køn. Samme opgørelse er lavet for hver politikreds og fremgår af de enkelte kapitler. Derved tages der højde for, hvis et køn er over- eller underrepræsenteret i en enkelt politikreds. Figur.11 og.12 indeholder ligeledes en aldersfordeling, der tager højde for, hvor mange borgere der er i det enkelte aldersinterval. Aldersintervallet år dækker over 7 år, hvor år dækker over 3 år. Der er således naturligt, at der i figur.9 og.1 er flere personskader i alderen år end for de årige. Figurerne pr. 1. personer 1,,8,6,4,\n11 Nationale udviklingstendenser Omvendt er antallet af personskader pr. 1. indbyggere for børn i alderen -15 år og for ældre over 64 år relativt lavt. 6 % af alle personskader i 213 var blandt børn, hvor det var 7 % i % var blandt ældre på 65 år og derover, hvilket var 13 % i 212. At der er så få børn mellem og 15 år, som kom til skade eller blev dræbt i trafikken, kan skyldes, at de sjældent færdes som selvstændige trafikanter. De få tilskadekomne børn er ofte passagerer i biler, fodgængere eller for de ældre børns vedkomne cyklister. At tallet er lavt, kan derfor betyde, at der benyttes sikkerhedsudstyr til børn i bilerne, og at dette fungerer efter hensigten. Det er imidlertid bemærkelsesværdigt, at andelen af de ældre over 64 år, som blev dræbt, er større end andelen i øvrige aldersgrupper. De ældre på 64 år og derover udgjorde 28 % af de dræbte, men kun 11 % af de lettere tilskadekomne. Det kan skyldes, at ældre er mere skrøbelige, og derfor oftere bliver dræbt ved en trafikulykke end de yngre trafikanter. Omvendt skete 29 % af de lettere personskader i aldersgruppen år, mens gruppen udgjorde 15 % af de dræbte. knallert 3 og 12 på knallert 45. Det er et fald for alle tre elementarter siden 212. Det er dog sket mindre stigninger i antallet af personskader i forbindelse med en spirituspåvirket fører af motorcykel, cyklist eller fodgænger i personer blev dræbt i spritulykker i 213, hvilket er en kraftig stigning på 71 % i forhold til 212, hvor 24 personer blev dræbt i spritulykkerne. Stigningen har primært været for dræbte i personbil, men de bløde trafikanter har også oplevet en stigning fra 212 til 213. De 24 dræbte i 212 var historisk få dræbte i ulykker med sprit. Figur.13 person- og materielskadeulykker i 213, hvor føreren eller fodgængeren, har haft en spirituspromille på over,5 * Hvis der har været 2 spirituspåvirkede førere/fodgængere i ulykken, så vil denne ulykke tælle med flere gange Sprit I 213 var der 429 personskadeulykker med spirituspåvirkede førere, svarende til 12 % af alle personskadeulykker. Det er lavere end i 212, hvor der var 46 personskadeulykker med spirituspåvirkede førere, hvilket svarede til 15 %. 54 personer kom til skade i spritulykkerne i 213, hvilket er lavere end i 212, hvor der var 548 personskader. 257 af personskaderne var i forbindelse med en spirituspåvirket fører af personbil, mens 11 var spirituspåvirkede på Personskadeulykker Materielskadeulykker Tabel.3 person- og materielskadeulykker samt personskader fordelt på transportmiddel i 213 Bemærk: Under gruppen personskader i alt dækker antallet alle skader i ulykken fordelt efter den spirituspåvirkedes transportmiddel. Der er altså ikke tale om skader for personer i det pågældende transportmiddel. Spiritusuheld I alt Personbil Varebil Heraf med spirituspåvirket fører af: Lastbil/ bus Motorcykel Knallert 45 Knallert 3 Cykel Andet Fodgænger Personskade * Materielskade * Personskader i alt Dræbte Alvorligt tilskade Lettere tilskade\n12 Nordjyllands politikreds Nordjyllands politikreds Hjørring Frederikshavn Læsø Brønderslev Jammerbugt Aalborg Vesthimmerland Rebild Skive Mariagerfjord Viborg Randers Norddjurs Figur 1.1 Kommuner i Nordjyllands politikreds Nordjyllands politikreds omfatter ni kommuner. Politikredsen tegnede sig for 9,2 % af den samlede befolkning, men kun for 8,4 % af de samlede antal ulykker i 213. Politikredsen havde 12,8 % af det samlede antal personskadeulykker i Danmark og 6,8 % af materialeskadeulykkerne. Af tabel 1.1 og figur 1.2 fremgår antallet af ulykker pr. 1. indbyggere. Det fremgår, at antallet af personskadeulykker pr. 1. indbyggere var betydeligt højere i forhold til landsgennemsnittet, hvorimod antallet af materielskadeulykker pr. 1. indbyggere lå under landsgennemsnittet. Samlet set var antallet af ulykker pr. 1. indbyggere lavere i Nordjyllands politikreds end i resten af landet. Tabel 1.1 Personskade- og materielskade i Nordjyllands politikreds i forhold til landsgennemsnittet i 213 Ulykker pr. 1. indbyggere Personskade Materielskade I alt Nordjylland,74 1,7 1,81 Hele Danmark,53 1,43 1,96 12\n13 Nordjyllands politikreds Figur 1.2 Personskade- og materielskadeulykker i Nordjyllands politikreds i forhold til landsgennemsnittet i 213 Figur 1.3 personskade- og materielskadeulykker i Nordjyllands politikreds i 213 Procent , % 72,9 % , % 27,1 % Nordjylland Landsgennemsnit Personskadeulykker Materielskadeulykker Personskadeulykker Materielskadeulykker Samlet set skete der 93 trafikulykker i Nordjylland i 213, heraf 381 personskadeulykker og 549 materielskadeulykker. I 212 var der 398 personskadeulykker, og der er således sket et fald på 4 % fra 212 til 213. For materielskadeulykkerne er der derimod sket en stigning på 2 % fra 538 ulykker i 212 til 549 i 213. let af personskadeulykker pr. 1. indbyggere er faldet i perioden , hvilket kan ses af tabel 1.2. let af materielskadeulykker pr. 1. indbyggere var lavest i 21. For personskaderne er det gældende, at antallet af dræbte og lettere tilskadekomne pr. 1. ind- byggere er halveret i samme periode. let af alvorligt tilskadekomne pr. 1. indbyggere er også faldet voldsomt i perioden. Fordelingen af dræbte og tilskadekomne på kommuner i politikredsen fremgår af tabel 1.3. I Nordjyllands politikreds er der sket 381 personskadeulykker i 213, hvor 473 personer kom til skade. Der skete flest personskader i Aalborg Kommune, som også er den kommune i politikredsen med flest indbyggere og flest kilometer veje. Tabel 1.2 ulykker og personskader pr. 1. indbyggere i Nordjyllands politikreds Ulykker pr. 1. indbyggere Personskader pr. 1. indbyggere År Personskade Materielskade I alt Dræbt Alvorligt Let I alt 28 1,32 1,35 2,67,8,6 1,7 1, ,8 1,15 2,23,8,51,85 1,44 21,88,9 1,77,6,43,7 1,18 211,88 1,7 1,94,4,47,6 1,12 212,77 1,5 1,82,4,42,53,98 213,74 1,7 1,81,4,35,53,92 13\n14 Nordjyllands politikreds Tabel 1.3 Personskader i 213 fordelt på kommuner i Nordjyllands politikreds Dræbt Alvorligt Let I alt Km veje Brønderslev Frederikshavn Hjørring Jammerbugt Læsø Mariagerfjord Rebild Vesthimmerland Aalborg I alt Figur 1.4 Udviklingen i antal personskader i i Nordjyllands politikreds knallertførere og fodgængere, som kom til skade eller blev dræbt. I Nordjyllands politikreds er der flere personskader i personbil (51 %) end på landsplan (43 %). Dræbte og tilskadekomne cyklister udgjorde i % i Nordjyllands politikreds mod 23 % på landsplan, og de er dermed væsentligt lavere end landsgennemsnittet. Det samme er gældende for fodgængere, der udgjorde 9 % i Nordjyllands politikreds mod 12 % af personskaderne på landsplan. Figur 1.5 Personskader fordelt på transportmiddel i Nordjyllands politikreds i Udviklingen i let af dræbte og tilskadekomne i trafikken i Nordjyllands politikreds er faldet i perioden Den nedadgående tendens ses af figur 1.4. Med 897 dræbte og tilskadekomne i 28 og 473 dræbte og tilskadekomne i 213 svarer det til en reduktion i antallet af dræbte og tilskadekomne på 47 % fra 28 til Transportmidler Personskadernes fordeling på transportmidler i Nordjyllands politikreds i 213 ses på figur 1.5. I Nordjylland er personskaderne primært sket for førere eller passagerer i personbiler. Herefter er det cyklister, Personbil Varebil Lastbil Bus MC Knallert 45 Knallert 3 Cykel Fodgænger Andet 14\n15 Nordjyllands politikreds Figur 1.6 Personskader fordelt på transportmiddel i Nordjyllands politikreds og på landsplan i 213 Figur 1.8 Personskadeulykker fordelt på hovedsituation i Nordjyllands politikreds og på landsplan i 213 Procent 6 Procent Personbil Varebil Lastbil Bus MC Knallert 45 Knallert 3 Cykel Fodgænger Andet Eneulykker Indhentningsulykker Mødeulykker Svingningsulykker Krydsningsulykker Parkeringsulykker Fodgængerulykker Nordjylland Landsgennemsnit Nordjylland Landsgennemsnit 1.3 Hovedsituationer Figur 1.7 viser, at der i 213 skete flest personskadeulykker i forbindelse med svingningsulykker efterfulgt af eneulykker i Nordjyllands politikreds, hvilket var en smule højere end på landsplan. Andelen af de øvrige hovedsituationer ligger under niveauet for landsplanet. Figur 1.7 Personskadeulykker fordelt på hovedsituation i Nordjyllands politikreds i By/land Tabel 1.4 viser fordelingen af personskaderne på by- og landszone, og om de er sket på stats- eller kommunevej. 92 af personskaderne er sket på statsvej, heraf 5 i byzone, mens 381 personskader er sket på kommuneveje, med en overvægt i byzone. I 213 skete 225 af de i alt 473 personskader i Nordjylland i byzone. Dette svarer til en andel på 48 %, hvilket fremgår af figur 1.9. De resterende 248 personskader er sket i landzone. For hele landet skete 53 % af personskaderne i byzone Tabel 1.4 Personskader i Nordjyllands politikreds fordelt på vejtyper og by- og landzone i Eneulykker 44 Indhentningsulykker 27 Mødeulykker Svingningsulykker 34 Krydsningsulykker 8 Parkeringsulykker 4 Fodgængerulykker Statsvej By Land I alt Statsvej Kommunevej Kommunevej Dræbt Alvorligt Let I alt\n16 Nordjyllands politikreds Figur 1.9 Fordeling af personskader på by- og landzone i Nordjyllands politikreds i 213 Figur 1.11 Personskader for kvinder fordelt på alder i 213 i Nordjyllands politikreds 248; 52% 225; 48% Land By 1.5 Køn og alder I 213 blev 18 kvinder og 289 mænd dræbt eller kom til skade i trafikken i Nordjylland, hvilket fremgår af figur 1.1. Der var således flere mænd, som kom til skade i trafikken, og fordelingen er cirka den samme som på landsplan. 41 % af de dræbte var kvinder, hvilket er højere end på landsplan, hvor antallet af dræbte kvinder udgjorde cirka en tredjedel. Figur 1.12 Personskader for mænd fordelt på alder i 213 i Nordjyllands politikreds Figur 1.1 Personskader fordelt på køn i Nordjyllands politikreds i 213 (Bemærk: figuren summerer ikke nødvendigvis op til totalen, idet der i enkelte tilfælde ikke er registreret køn) ; 62 % 18; 38 % Der var en overvægt af tilskadekomne i alderen år, som udgjorde 29 % af personskaderne i 213, hvilket kan ses af figur 1.13 og figur Det er en anelse højere end på landsplan. Mand Kvinde Som på landsplan sker der relativt få personskader med børn i alderen -15 år (7 %) og personer over 64 år (1 %). Til gengæld er personskaderne blandt trafikanter over 64 år oftere relativt alvorlige. 16\n17 Nordjyllands politikreds Figur 1.13 let af personskader for kvinder pr. 1. kvinder i hver aldersgruppe i 213 i Nordjyllands politikreds pr. 1. personer 1.6 Sprit 61 af de 381 personskadeulykker i Nordjyllands politikreds var spritulykker, hvilket svarer til en andel på 16 %. Det er mere end på landsplan, hvor andelen af spritulykker er 12 %. 2, 1,5 1,,5, personer kom til skade i ulykker med spirituspåvirkede førere eller fodgængere. Ulykkerne skete primært med personbiler som transportmiddel efterfulgt af knallert 3 og varebil. Andelen af personskader i forbindelse med spirituskørsel på knallert 3 udgjorde 22 % i Nordjyllands politikreds mod 17 % på landsplan. Andelen af fodgængere, som kom til skade i forbindelse med spritulykker, er lavere i Nordjyllands politikreds med 6 % mod 12 % på landsplan. Figur 1.15 person- og materielskadeulykker i Nordjyllands politikreds 213, hvor føreren eller fodgængeren, har haft en spirituspromille på over,5 Figur 1.14 let af personskader for mænd pr. 1. mænd i hver aldersgruppe i 213 i Nordjyllands politikreds pr. 1. personer 2, * Hvis der har været 2 spirituspåvirkede førere/fodgængere i ulykken, så vil denne ulykke tælle med flere gange , ,, , Personskadeulykker Materielskadeulykker 17\n18 Nordjyllands politikreds Tabel 1.5 person- og materielskadeulykker samt personskader fordelt på transportmiddel i Nordjyllands politikreds i 213 Spiritusuheld I alt Personbil Varebil Heraf med spirituspåvirket fører af: Lastbil/ bus Motorcykel Knallert 45 Knallert 3 Cykel Andet Fodgænger Personskade * Materielskade * Personskader i alt Dræbte Alvorligt tilskade Lettere tilskade Opsummering og indsatsområder Der er sket 381 personskadeulykker i Nordjyllands politikreds i 213, hvilket er lavere end i 212, hvor der var 398 personskadeulykker. I de 381 personskadeulykker blev 22 dræbt, og 451 personer kom til skade i trafikken i 213, hvilket er en mindre stigning i antallet af dræbte fra 212, hvor der var 19 dræbte. De hyppigste ulykkestyper i Nordjyllands politikreds og ulykker med større andel end det nationale niveau er: Flere personskadeulykker og personskader - dvs. de mere alvorlige ulykker - end nationalt Større andel af personskader med personbiler, varevogne, lastbiler og knallerter end nationalt Flere ulykker i forbindelse med svingning end nationalt Flere eneulykker end nationalt Større andel af personskader i åbent land end nationalt Større andel af personskadeulykker med spiritus involveret end nationalt 18\n19 Nordjyllands politikreds 19\n20 Østjyllands politikreds Østjyllands politikreds Mariagerfjord Viborg Randers Norddjurs Syddjurs Favrskov Silkeborg Aarhus Skanderborg Horsens Odder Samsø Figur 2.1 Kommuner i Østjyllands politikreds Østjyllands politikreds indeholder syv kommuner. Politikredsen tegnede sig for 1,1 % af den samlede befolkning, men kun 8,7 % af det samlede antal ulykker i 213. Personskadeulykkerne udgjorde 9,7 % af det samlede antal personskadeulykker i Danmark, og materielskadeulykkerne udgjorde 8,3 %. I tabel 2.1 og figur 2.2 ses antallet af ulykker pr. 1. indbyggere. Her fremgår det, at antallet af personskadeulykker pr. 1. indbyggere var en smule lavere i forhold til landsgennemsnittet, og antallet af materielskadeulykker pr. 1. indbyggere lå noget under landsgennemsnittet. Samlet set er antallet af ulykker pr. 1. indbyggere derved noget lavere i Østjyllands politikreds end i resten af landet. 2\n21 Østjyllands politikreds Tabel 2.1 Personskade- og materielskade i Østjyllands politikreds i forhold til landsgennemsnittet i 213 Ulykker pr. 1. indbyggere Personskade Materielskade I alt Østjylland,51 1,17 1,68 Hele Danmark,53 1,43 1,96 Figur 2.3 personskade- og materielskadeulykker i Østjyllands politikreds i Samlet set er der sket 288 personskadeulykker og 668 materielskadeulykker i 213 i Østjyllands politikreds, hvilket kan ses af figur 2.3. I 212 var der 317 personskadeulykker, og der er således sket et fald på 9 % fra 212 til 213. For materielskadeulykkerne er faldet mindre og kun på 2 % i forhold til Personskadeulykker Materielskadeulykker Figur 2.2 Personskade- og materielskadeulykker i Østjyllands politikreds i forhold til landsgennemsnittet i 213 Procent ,9 % 72,9 % let af personskadeulykker pr. 1. indbyggere er faldet væsentligt i perioden , hvilket kan ses af tabel 2.2, dog lå 211 og 212 over niveauet for 21. let af materielskadeulykker pr. 1. indbyggere var lavest i 21, og der er samlet set sket en stigning i perioden, hvor 212 ligger højest. For personskaderne er det gældende, at antallet af dræbte pr. 1. indbyggere er mere end halveret i perioden, og lettere tilskadekomne er næsten halveret. let af alvorligt tilskadekomne pr. 1. indbyggere er også faldet i perioden. 25 3,1 % 27,1 % Østjylland Landsgennemsnit Fordelingen af dræbte og tilskadekomne på kommuner i politikredsen fremgår af tabel 2.3. Personskadeulykker Materielskadeulykker Tabel 2.2 ulykker og personskader pr. 1. indbyggere i Østjyllands politikreds Ulykker pr. 1. indbyggere Personskader pr. 1. indbyggere År Personskade Materielskade I alt Dræbt Alvorligt Let I alt 28,8 1,12 1,92,7,5,44 1,2 29,72 1,7 1,79,7,45,42,94 21,55 1,4 1,59,4,36,3,7 211,58 1,7 1,65,5,38,31,73 212,56 1,2 1,77,2,34,28,64 213,51 1,17 1,68,3,33,23,59 21\n22 Østjyllands politikreds Tabel 2.3 Personskader i 213 fordelt på kommuner i Østjyllands politikreds Dræbt Alvorligt Let I alt Km veje Favrskov Norddjurs Odder Randers Samsø Syddjurs Aarhus I alt Der er sket 288 personskadeulykker i 213, hvor 333 personer kom til skade. Der er flest personskader i Aarhus Kommune, som også er den kommune i politikredsen med flest indbyggere og flest kilometer veje. 2.1 Udviklingen i let af dræbte og tilskadekomne i trafikken er faldet i perioden , med undtagelse af en lille stigning i 211. Den nedadgående tendens ses af figur 2.4. Med 553 dræbte og tilskadekomne i 28 og 333 dræbte og tilskadekomne i 213 svarer det til en reduktion i antallet af dræbte og tilskadekomne på 4 %. I 213 var der 17 dræbte, 187 alvorligt tilskadekomne og 129 lettere tilskadekomne i Østjyllands politikreds. let af dræbte i politikredsen er reduceret med 58 % siden 28, mens antallet af tilskadekomne er reduceret med 38 % i perioden fra 28 til 213. Figur 2.5 Personskader fordelt på transportmiddel i Østjyllands politikreds i Figur 2.4 Udviklingen i antal personskader i i Østjyllands politikreds Personbil Varebil Lastbil Bus MC Knallert 45 Knallert 3 Cykel Fodgænger Andet Transportmidler Personskadernes fordeling på transportmidler i Østjyllands politikreds i 213 ses på figur 2.5. Hos Østjyllands Politi er personskaderne primært sket for førere eller passagerer i personbiler. Herefter er det cyklister, knallertførere og fodgængere, som kom til skade eller blev dræbt. På trods af at fordelingen minder om landsgennemsnittet, så er der en mindre andel af personskader i personbil (39 %) end på landsplan (43 %). Dræbte og tilskadekomne cyklister udgjorde i % i Østjyllands politikreds mod 23 % på landsplan, og de udgjorde dermed en højere andel end nationalt. Fodgængerulykkerne lå på samme niveau i Østjylland som for landsgennemsnittet med 12 %. 22\n23 Østjyllands politikreds 2.3 Hovedsituationer I Østjyllands politikreds skete der i 213 flest personskadeulykker i forbindelse med svingningsulykker efterfulgt af eneulykker. Andelen af svingningsulykker lå højere end på landsplan, hvorimod andelen af eneulykker lå under. De øvrige hovedsituationer svinger også i forhold til på landsplan. Dette kan ses af figur 2.7 og figur 2.8. En nærmere beskrivelse af hovedsituationerne kan ses i Definitioner i Forord og indledning. Figur 2.8 Personskadeulykker fordelt på hovedsituation i Østjyllands politikreds og på landsplan i 213 Procent Figur 2.6 Personskader fordelt på transportmiddel i Østjyllands politikreds og på landsplan i 213 Procent 6 Eneulykker Indhentningsulykker Mødeulykker Svingningsulykker Krydsningsulykker Parkeringsulykker Fodgængerulykker 4 Østjylland Landsgennemsnit 2 Personbil Varebil Lastbil Bus Østjylland MC Knallert 45 Knallert 3 Cykel Landsgennemsnit Fodgænger Andet 2.4 By/land Tabel 2.4 på forrige side viser fordelingen af personskaderne på by- og landszone, og om de er sket på kommunevej eller statsvej i af personskaderne er sket på statsvej og heraf er 9 i byzone, mens 275 personskader er sket på kommuneveje i Østjyllands politikreds. Figur 2.7 Personskadeulykker fordelt på hovedsituation i Østjyllands politikreds i 213 I 213 skete 211 af de i alt 333 personskader i Østjylland i byzone, hvilket svarer til en andel på 64 %. Dette fremgår af figur 2.9. De resterende 122 personskader er sket i landzone, svarende til 36 % Eneulykker 42 Indhentningsulykker 22 Mødeulykker 94 Svingningsulykker 26 Krydsningsulykker 1 Parkeringsulykker 4 Fodgængerulykker Tabel 2.4 Personskader i Østjyllands politikreds fordelt på vejtyper og by- og landzone i 213 Statsvej By Land I alt Statsvej Kommunevej Kommunevej Dræbt Alvorligt Let I alt\n24 Østjyllands politikreds Der er sket en mindre andel af personskaderne i landzone i Østjylland set i forhold til landsgennemsnittet, hvor det var 47 %, der skete i landzone. Figur 2.9 Fordeling af personskader på by- og landzone i Østjyllands politikreds i 213 Figur 2.11 Personskader for kvinder fordelt på alder i 213 i Østjyllands politikreds 6 122; 37 % 211; 63 % Land By Figur 2.12 Personskader for mænd fordelt på alder i 213 i Østjyllands politikreds Køn og alder I 213 blev 131 kvinder og 22 mænd dræbt eller kom til skade i trafikken i Østjylland, hvilket fremgår af figur 2.1. Der er således præcis den samme fordeling som på landsplan. 4 2 Figur 2.1 Personskader fordelt på køn i Østjyllands politikreds i ; 61 % 131; 39 % Der var en overvægt af tilskadekomne i alderen år, som udgjorde 22 % af personskaderne i Østjyllands politikreds i 213, hvilket kan ses af Figur 2.13 og figur Det er en lavere andel end på landsplan. 29 % af de dræbte var kvinder, hvilket er lavere end på landsplan, hvor antallet af dræbte kvinder udgjorde cirka en tredjedel. Som på landsplan skete der relativt få personskader med børn i alderen -15 år (6 %) og personer over 64 år (12 %). Mand Kvinde 24\n25 Østjyllands politikreds Figur 2.13 let af personskader for kvinder pr. 1. kvinder i hver aldersgruppe i 213 i Østjyllands politikreds pr. 1. personer,8,6,4, Sprit 39 af de 288 personskadeulykker i Østjyllands politikreds var spritulykker, hvilket svarer til en andel på 14 %. Det er mere end på landsplan, hvor andelen af spritulykker er 12 %. 43 personer kom til skade i ulykker med spirituspåvirkede førere eller fodgængere. Ulykkerne skete primært med personbiler som transportmiddel efterfulgt af knallert 3, motorcykler og cykler. Andelen af personskader i forbindelse med spirituskørsel i personbil udgjorde 42 % i Østjyllands politikreds mod 51 % på landsplan og lå således noget lavere end landsplansniveauet. Andelen af fodgængere, som kom til skade i forbindelse med spritulykker, er væsentligt højere i Østjyllands politikreds med 28 % mod 12 % på landsplan. Figur 2.15 person- og materielskadeulykker i Østjyllands politikreds 213, hvor føreren eller fodgængeren, har haft en spirituspromille på over,5 Figur 2.14 let af personskader for mænd pr. 1. mænd i hver aldersgruppe i 213 i Østjyllands politikreds pr. 1. personer,8,6 * Hvis der har været 2 spirituspåvirkede førere/fodgængere i ulykken, så vil denne ulykke tælle med flere gange. 2 15,4, Personskadeulykker Materielskadeulykker 25\n26 Østjyllands politikreds Tabel 2.5 Fordelingen af personskader blandt fører/fodgængere og de øvrige involverede trafikanter i Østjyllands politikreds i 213 Spiritusuheld I alt Personbil Varebil Heraf med spirituspåvirket fører af: Lastbil/ bus Motorcykel Knallert 45 Knallert 3 Cykel Andet Fodgænger Personskade * Materielskade * Personskader i alt Dræbte Alvorligt tilskade Lettere tilskade Opsummering og indsatsområder Der er sket 288 personskadeulykker i Østjyllands politikreds i 213, hvilket er lavere end i 212, hvor der var 317 personskadeulykker. I de 288 personskadeulykker blev 17 dræbt, og 316 personer kom til skade i trafikken i 213, hvilket er flere dræbte end i 212, hvor der kun var 1 dræbte. Der var derimod færre tilskadekomne end i 212, hvor antallet var 353 tilskadekomne. De hyppigste ulykkestyper i Østjyllands politikreds og ulykker med større andel end det nationale niveau er: Flere personskadeulykker og personskader - dvs. de mere alvorlige ulykker - end nationalt Større andel af personskader med lastbil, knallert 3 og cyklister Flere indhentningsulykker - bagendekollisioner - end nationalt Flere svingningsulykker - ulykker i kryds - end nationalt Større andel af personskader i byzone end nationalt Større andel af personskadeulykker med spiritus involveret end nationalt 26\n27 Østjyllands politikreds 27\n28 Midt- og Vestjyllands politikreds Midt- og Vestjyllands politikreds Jammerbugt Thisted Aalborg Morsø Vesthimmerland Rebild Mariagerfjord Skive Lemvig Struer Viborg Randers Holstebro Favrskov Herning Silkeborg Ringkøbing-Skjern Ikast-Brande Skanderborg Horsens Vejle Hedensted Varde Billund Figur 3.1 Kommuner i Midt- og Vestjyllands politikreds Midt- og Vestjyllands politikreds omfatter 11 kommuner. Kommunerne tegnede sig for 1,4 % af den samlede befolkning, men kun for 1,1 % af det samlede antal ulykker i 213. Politikredsen havde 14,3 % af det samlede antal personskadeulykker i Danmark og 8,5 % af materialeskadeulykkerne. Af tabel 3.1 og figur 3.2 kan antallet af ulykker pr. 1. indbyggere ses. Her fremgår det tydeligt, at antallet af personskadeulykker pr. 1. indbyggere var betydeligt højere i forhold til landsgennemsnittet, hvorimod antallet af materielskadeulykker pr. 1. indbyggere lå under 28\n29 Midt- og Vestjyllands politikreds landsgennemsnittet. Samlet set var antallet af ulykker pr. 1. indbyggere lavere i Midt-og Vestjyllands politikreds end i resten af landet. Tabel 3.1 Personskade- og materielskade i Midt- og Vestjyllands politikreds i forhold til landsgennemsnittet i 213 Ulykker pr. 1. indbyggere Figur 3.3 personskade- og materielskadeulykker i Midt- og Vestjyllands politikreds i Personskade Materielskade I alt Midt- og Vestjylland,74 1,18 1,92 Hele Danmark,53 1,43 1, Personskadeulykker Materielskadeulykker Figur 3.2 Personskade- og materielskadeulykker i Midt- og Vestjyllands politikreds i forhold til landsgennemsnittet i Procent ,6 % 72,9 % 38,4 % 27,1 % Midt- og Vestjylland Landsgennemsnit Personskadeulykker Materielskadeulykker Samlet set er der sket 428 personskadeulykker og 687 materielskadeulykker i 213 i Midt- og Vestjyllands politikreds, hvilket kan ses af figur 3.3. I 212 var der 397 personskadeulykker, og der er således sket en stigning på 8 % fra 212 til 213. For materielskadeulykkerne er der derimod sket et fald på 5 % fra 721 ulykker i 212. let af personskadeulykker pr. 1. indbyggere er faldet væsentligt i perioden , hvilket kan ses af tabel 3.2. let pr. 1. indbyggere er faldet i alle årene, med undtagelse af 213. let af materielskadeulykker pr. 1. indbyggere var lavest i 21, men der er dog stadig samlet set sket et fald i perioden. For personskaderne er det gældende, at antallet af dræbte pr. 1. indbyggere er næsten halveret i perioden. Alvorligt og lettere tilskadekomne er også faldet i samme periode. Tabel 3.2 ulykker og personskader pr. 1. indbyggere i Midt- og Vestjyllands politikreds Ulykker pr. 1. indbyggere Personskader pr. 1. indbyggere År Personskade Materielskade I alt Dræbt Alvorligt Let I alt 28 1,9 1,32 2,4,9,57,75 1,41 29,97 1,32 2,29,7,56,64 1,27 21,82 1,9 1,91,5,44,58 1,7 211,84 1,17 2,1,8,46,53 1,7 212,68 1,24 1,92,5,4,45,89 213,74 1,18 1,92,5,44,47,96 29\n30 Midt- og Vestjyllands politikreds Tabel 3.3 Personskader i 213 fordelt på kommuner i Midt- og Vestjyllands politikreds Dræbt Alvorligt Let I alt Km veje Herning Holstebro Ikast-Brande Lemvig Morsø Ringkøbing-Skjern Silkeborg Skive Struer Thisted Viborg I alt Fordelingen af dræbte og tilskadekomne på kommuner i politikredsen fremgår af tabel 3.3. I Midt- og Vestjyllands politikreds skete der 428 personskadeulykker i 213, hvor 556 personer kom til skade. Der skete flest personskader i Silkeborg, Thisted og Holstebro kommuner, som også er de kommuner i politikredsen med flest indbyggere. 3.1 Udviklingen i let af dræbte og tilskadekomne i trafikken i Midt- og Vestjylland er faldet i perioden , men steg i Figur 3.4 Udviklingen i antal personskader i i Midt og Vestjyllands politikreds Denne tendens ses af figur 3.4. Med 822 dræbte og tilskadekomne i 28 og 556 dræbte og tilskadekomne i 213 svarer det til en reduktion i antallet af dræbte og tilskadekomne på 32 % over hele perioden. I 213 var der 27 dræbte, 256 alvorligt tilskadekomne og 273 lettere tilskadekomne hos Midt- og Vestjyllands politi. let af dræbte i politikredsen er blevet reduceret med 51 % siden 28, mens antallet af tilskadekomne er reduceret med 31 % i perioden fra 28 til 213. Figur 3.5 Personskader fordelt på transportmiddel i Midt og Vestjyllands politikreds i Personbil Varebil Lastbil Bus MC Knallert 45 Knallert 3 Cykel Fodgænger Andet 3\n31 Midt- og Vestjyllands politikreds 3.2 Transportmidler I Midt- og Vestjyllands politikreds er personskaderne i høj grad primært sket ved befordring i personbil. Herefter er det cyklister, knallertførere og fodgængere, som kom til skade eller blev dræbt. I politikredsen var der væsentlig flere personskader i personbil (57 %) end på landsplan (43 %). Dræbte og tilskadekomne cyklister og fodgængere udgjorde i 213 henholdsvis 14 % og 7 % i Midtog Vestjylland mod 23 % og 12 % på landsplan og var således væsentlig lavere end landsgennemsnittet. Figur 3.6 Personskader fordelt på transportmiddel i Midt og Vestjyllands politikreds og på landsplan i Hovedsituationer Figur 3.7 viser, at der i 213 skete flest personskadeulykker i forbindelse med svingningulykker efterfulgt af eneulykker i Midt- og Vestjyllands politikreds. Andelen af svingningsulykker var lavere end på landsplan, hvorimod eneulykker var højere, hvilket kan ses af figur 3.8. Figur 3.7 Personskadeulykker fordelt på hovedsituation i Midt og Vestjyllands politikreds i Procent Eneulykker Indhentningsulykker Mødeulykker Svingningsulykker Personbil Krydsningsulykker Varebil Parkeringsulykker Lastbil Fodgængerulykker Bus MC Knallert 45 Knallert 3 Cykel Fodgænger Andet Midt- og Vestjylland Landsgennemsnit Figur 3.8 Personskadeulykker fordelt på hovedsituation i Midt og Vestjyllands politikreds og på landsplan i 213 Procent 4 Tabel 3.4 Personskader i Midt- og Vestjyllands politikreds fordelt på vejtyper og by- og landzone i By Land I alt 2 Statsvej Statsvej Kommunevej Kommunevej 1 Dræbt Alvorligt Let I alt Eneulykker Indhentningsulykker Mødeulykker Svingningsulykker Krydsningsulykker Parkeringsulykker Fodgængerulykker Midt- og Vestjylland Landsgennemsnit 31\n32 Midt- og Vestjyllands politikreds 3.4 By/land I 213 skete 185 af de i alt 556 personskader i Midt- og Vestjyllands politikreds i byzone. Dette svarer til en andel på 33 %, hvilket fremgår af figur 3.9. De resterende 371 personskader er sket i landzone svarende til 67 %. I Midt- og Vestjylland skete en større andel af personskaderne i landzone end på landsplan, hvor det var 47 %, der skete i landzone. 3.5 Køn og alder I 213 blev 216 kvinder og 338 mænd dræbt eller kom til skade i trafikken i Midt- og Vestjyllands politikreds, hvilket fremgår af figur % af alle tilskadekomne i Midt- og Vestjylland var kvinder, hvilket er samme andel som landsgennemsnittet. 22 % af de dræbte var kvinder, det er noget under landsgennemsnittet, hvor 33 % af de dræbte var kvinder. Figur 3.9 Fordeling af personskader på by- og landzone i Midt og Vestjyllands politikreds i ; 67 % 185; 33 % Figur 3.11 Personskader for kvinder fordelt på alder i 213 i Midt og Vestjyllands politikreds Land By Figur 3.1 Personskader fordelt på køn i Midt og Vestjyllands politikreds i 213 (Bemærk: figuren summerer ikke nødvendigvis op til totalen, idet der i enkelte tilfælde ikke er registreret køn) 338; 61 % 216; 39 % Figur 3.12 Personskader for mænd fordelt på alder i 213 i Midt og Vestjyllands politikreds Mand Kvinde 32\n33 Midt- og Vestjyllands politikreds Figur 3.13 let af personskader for kvinder pr. 1. kvinder i hver aldersgruppe i 213 i Midt og Vestjyllands politikreds pr. 1. personer 2,5 2, 1,5 1,,5, Sprit 55 af de 428 personskadeulykker i Midt- og Vestjyllands politikreds var spritulykker, hvilket svarer til en andel på 13 %. Det er en smule mere end på landsplan, hvor andelen af spritulykker er 12 %. 75 personer kom til skade i ulykker med spirituspåvirkede førere eller fodgængere. Ulykkerne skete primært med personbiler som transportmiddel efterfulgt af knallert 3 og knallert 45. Andelen af personskader i forbindelse med spirituskørsel i personbil udgjorde 65 % i Midt- og Vestjyllands politikreds mod 51 % på landsplan. Andelen af fodgængere, som kom til skade i forbindelse med spritulykker, var lavere i Midt- og Vestjyllands politikreds med 7 % mod 12 % på landsplan. Figur 3.14 let af personskader for mænd pr. 1. mænd i hver aldersgruppe i 213 i Midt og Vestjyllands politikreds pr. 1. personer 2,5 2, 1,5 Figur 3.15 person- og materielskadeulykker i Midt og Vestjyllands politikreds 213, hvor føreren eller fodgængeren, har haft en spirituspromille på over,5 * Hvis der har været 2 spirituspåvirkede førere/fodgængere i ulykken, så vil denne ulykke tælle med flere gange , 15 15,5, Personskadeulykker Materielskadeulykker Der er en overvægt af tilskadekomne i alderen år, som udgjorde 29 % af personskaderne i Midt- og Vestjyllands politikreds i 213, hvilket kan ses af figur 3.13 og figur Det er en anelse højere end på landsplan. 22 % af de dræbte var kvinder, hvilket er lavere end på landsplan, hvor antallet kvinder udgjorde en tredjedel af alle dræbte. Som på landsplan sker der relativt få personskader med børn i alderen -15 år (6 %) og personer over 64 år (15 %). 33\n34 Midt- og Vestjyllands politikreds Tabel 3.5 Fordelingen af personskader blandt fører/fodgængere og de øvrige involverede trafikanter i Midt- og Vestjyllands politikreds i 213 Spiritusuheld I alt Personbil Varebil Heraf med spirituspåvirket fører af: Lastbil/ bus Motorcykel Knallert 45 Knallert 3 Cykel Andet Fodgænger Personskade * Materielskade * Personskader i alt Dræbte Alvorligt tilskade Lettere tilskade Opsummering og indsatsområder Der er sket 428 personskadeulykker i Midt- og Vestjyllands politikreds i 213, hvilket er højere end i 212, hvor der var 397 personskadeulykker. I de 428 personskade- ulykker blev 27 dræbt, og 529 personer kom til skade i trafikken i 213. Det er det samme antal dræbte som i 212, men flere tilskadekomne, da der i 212 var 493 tilskadekomne. De hyppigste ulykkestyper i Midt- og Vestjyllands politikreds og ulykker med større andel end det nationale niveau er: Flere personskadeulykker og personskader - dvs. de mere alvorlige ulykker - end nationalt Større andel af personskader med personbiler, lastbiler og knallert 3 end nationalt Flere ene-, møde- og krydsningsulykker, end nationalt Større andel af personskader i åbent land end nationalt Flere kvinder kommer til skade end nationalt, dog færre dræbte kvinder end landsgennemsnittet Større andel af personskadeulykker med spiritus involveret end nationalt 34


Skandalen om de problematiske Apple-kort, koster nu endnu en chef jobbet. Problemerne er fortsat ikke løst.\nOnsdag D. 28. NOVEMBER 2012 KL. 08:27 - opdateret Onsdag D. 28. NOVEMBER 2012 KL. 08:30\nApples kort er fyldt med fejl\nKun få uger efter at Apple sparkede mobilchef Scott Forstall ud af hovedkvarteret i Cupertino, Californien, ryger der nu endnu en Apple-chef samme vej. Denne gang er det den chef, der er direkte ansvarlig for de problematiske Apple-kort, Richard Williamson, der må sige farvel til selskabet.\nApple Maps er en af de mest pinagtige historier i nyere tid for Apple, der offentligt har måttet undskylde over for kunderne, at produktet er så skidt skruet sammen.\nDe berømte og berygtede kort var en del af den nyeste opdatering til Apples mobilsoftware, iOS, og skulle have været en fuldgod erstatning for den den hidtidige kortapp på iPhone, Google Maps. Slagsmålet med Google om mobilpatenter har dog betydet, at Apple har strippet sit nye mobilsystem for Google-produkter, men Apples egenproducerede kortapp viste sig at være langt fra klar til lancering.\nBornholm flyttet til Greve Strand\nDa millioner af iPhonebrugere i sensommeren opdaterede deres telefoner til den nye software, opdagede folk hurtigt, at Apples egne kort mildest talt var upræcise. I Danmark var Tårnby eksempelvis placeret ude på Saltholmen, Bornholm var flyttet til Greve Strand og svenskerne måtte sande, at Göteborg var helt forsvundet fra jordens overflade.\nDer gik hurtigt sport i at finde fejl og poste dem på nettet - og Apple-chefen Tim Cook måtte beklage offentligt, at det ellers så perfektionistiske Apple havde skruet en så fejlfyldt app sammen.\nApple Maps er ellers en ganske brugbar løsning på papiret og byder blandt andet på stemmestyret navigation, så man kan bruge sin iPhone som GPS i bilen. Men hele balladen om kort-appen betød alligevel, at der kort efter lanceringen blev offentliggjort analyser, der for første gang viste, at iPhone-brugernes tilfredshed var i fald.\nNokia og Google udnytter miseren\niPhonen er Apples bedst sælgende produkt og tegner sig for over halvdelen af Apples omsætning, og derfor er produktets ufejlbarlighed uhyre vigtigt for selskabet.\nBåde Nokia og Google var vakse ved havelågen til at udnytte miseren. Google er fortsat undervejs med en fuldblods kortapp til iPhone, mens Nokia på rekordtid fik lanceret en iPhone-app, der gav de nødstedte iPhone-ejere adgang til Nokias berømte navigationssystemer.\nApple Maps er en såkaldt cloud-baseret løsning, hvor kortene løbende hentes fra Apples servere under brug. Derfor vil mange fejlrettelser på kortene ske uden at brugeren opdager det - men hovedparten af problemerne med kortene består fortsat.\nGoogle og Nokia udnytter Apples kort-fadæse\nSamsung og Android dominerer mobilmarkedet


Jeg er led og ked af, at andre ikke har interesse i mig, eller har lyst til at lære mig at kende | UngTerapi\n“Jeg er led og ked af, at andre ikke har interesse i mig, eller har lyst til at lære mig at kende…”\nJeg er fra et år siden gået fra min kæreste eller rettere, vi var enige om at vi skulle slå op og han var nok mest sikker i sin sag. argumenterne eller grundende til at vi ikke skulle være et par længe var fra min side at jeg ikke følte mig elsket, værdsat eller prioriteret af ham. Og fra hans side var det at han ikke havde lyst eller overskud til at være opmærksom på andre end hans egne behov. dvs. vi elsker stadigvæk hinanden og er meget trygge i hinanden selskab men jeg manglede alt for meget som jeg ikke kunne gå på kompromis med og han havde ikke lyst til at give mig det ekstra jeg havde brug for. Vi havde været kæreste i 2,5 år der og havde mødt hinanden i gymnasiet og vi slå op efter sommerferien efter vi er blevet studenter.\nFor at forstå det ordentlig kommer der lige lidt for historie. Jeg er vokset op i skilsmisse hjem hvor min far har valgt at rejse til udlandet for at arbejde med hans nye familie (ny kone som han får et barn med) han er dog kommet hjem men al hans fokus er på hans kone og barn og ikke på mig og mine tre ældre søskende som også er hans. Jeg har derfor boet hos min mor som også har giftet sig igen med en soldat og de får 2 børn.\nMin mors mand har været i krig og efter han kommer hjem fra krig i 2010 har han fået PTSD, det bliver der ikke taget hånde om så derfor går det udover os derhjemme. Så i periode fra 2010-2016 lever jeg i hjem hvor der er vold og misbrug og ingen trygge rammer. Så da jeg får en kæreste i 2015 bruge jeg al min tid hjemme hos ham for at slippe væk fra det kaos som er der hjemme. Et år inde o vores forhold dør min kærestes mor af Kræft mit i vores SRP periode og der er derfor ikke megen tid eller overskud til at få mærket og snakket om hvordan vi har det efter dette og vi får faktisk heller aldrig snakket om det efterfølgende.\nDette er også en af grundende til jeg tror han kun havde den gang overskud til at tænke på sig selv og sine egne behov efter endt studenter eksamen hvor der endelig var tid og ro til at mærke efter i et års sabbathår. Nu er det et år siden vi har slået op og jeg ser ham som min bedste ven og jeg som hans. Vi har været ude og rejse sammen i en måned i sommerferien og jeg er nu startet på fuldtidsstudie mens han tager endnu et sabbathår.\nJeg ved ikke hvad jeg skal gøre for jeg føler stadigvæk at jeg ikke er prioritetet eller ønsket, jeg bliver i tvivl om vi kun er sammen (kun som venner) af medlidenhed fordi han ved jeg ikke har nogle andre nærevenner – som medfølge af mit meget komplicerede opvækst er det svært at få nogle venner som hele tiden kan lytte med til hvor forfærdeligt jeg har det så derfor er der ikke andre end mine søskende som ved hvad der sket og nu så også min ekskæreste.\nMen ja, jeg er træt og ked af at jeg skal tage initiativ til at vi skal ses og mødes at jeg hele tiden skal imødekomme hans behov. Når jeg spørger ham om han virkelig har lyst til at være venner så siger ja og han holder af mig og elsker mig og at jeg er hans bedste ven men jeg kan ikke mærke det… Det påvirker mig utroligt meget at jeg ikke kan føle mig velkommen og elsket når jeg ikke er sammen med ham, som at når han år ud af min dør så er jeg ligegyldig for ham. jeg har prøvet med at sige 3 gode ting til mig selv hver dag for at huske på at jeg er god nok, men det er ikke nok.\nJeg græder mit tit i søvn, og jeg går på kompromis og føjer mig efter hans behov og nu også mine klassekammeraters behov på mit nye studie. Jeg er ked og led af at jeg ikke føler at andre har interesse i mig eller har lyst til at lære mig at kende at andre ikke kan se hvor sød og sjov jeg er som jeg så tit får fortalt af min mormor og morfar (de er som mine forældre nu hvor mine egne ikke har været der).\nJeg vil så gerne have en kæreste en som an give mig tryghed og kærlighed og få mit til at føle mig god nok og elsket men jeg ved ikke hvordan jeg skal komme derhen og jeg ved ikke hvad jeg skal gøre med min ven for jeg vil ikke miste ham. Det er måske lidt en for lang smøre til en brevkasse, men jeg ved ikke hvad jeg ellers skal gøre, jeg kan ikke mere og det går udover min skole og arbejde og familie. Jeg vil bare gerne elskes og holdes om..\nSikke et brev! Og nej, den er slet ikke for lang. Når man har meget på hjertet, må man komme ud med det. Det, du fortæller, er alt sammen vigtigt for at forstå, hvor mange ting, der egentligt er på spil i dit liv. Og jeg vil sige det sådan: der er rigtig god grund til, at du har det, som du har det.\nDine forældre har jo selvfølgelig ikke gjort noget, ud fra dårlige intentioner. Men det lader til, at du har haft en rodet barndom, hvor du i løbet af din opvækst flere gange, har manglet dine forældres opmærksomhed. Det du fortæller peger på, at begge dine forældres fokus har været andre steder, og jeg tror, at du her ubevidst begyndte at tvivle på, hvorvidt du ikke var værd, at interessere sig for.\nRent rationelt, kan vi som mennesker selvfølgelig godt se, at vores forældre elsker os. Sagen er bare den, at vores erfarede viden faktisk betyder mere for os. Det betyder, at hvis du erfarer, at dine forældre ikke er opmærksomme på dig i en længere periode, begynder du at tolke på, hvorfor de ikke er opmærksomme på dig. De fleste børn, tolker deres forældres uopmærksomhed som et tegn på, at de har gjort noget forkert, og derfor – af en eller anden grund – ikke er værd at interessere sig for. Som barn gør man meget for, at beskytte sine forældre, og giver meget hellere sig selv skylden for deres fejl.\nDet kan derfor godt tyde på, at du gennem din opvækst, har bygget en idé op af, at du ikke er ønsket af dine forældre, og det sætter sit præg på din selvopfattelse i dag.\nNår man har det sådan, er man ekstra sårbar over for at blive svigtet og forladt, og man har oftere brug for bekræftelse fra sine relationer. Man har netop svært ved at tro på, at folk oprigtigt gerne vil én. Du kan derfor have et større behov for bekræftelse fra andre, hvilket kan være tærende på et forhold.\nNår det er sagt, er det også rigtig vigtigt at sige, at det heller ikke lyder som om, at dit forhold til din eks-kæreste var helt godt for dig. Du er selv inde på, at jeres forhold var meget præget af svære familieforhold, hvorfor du måske i lang tid, accepterede at du ikke fik nok i fra ham. Derfor tror jeg det er godt, at i bare er venner i dag.\nMen det får jo selvfølgelig ikke dine følelser til at gå væk. Din historik peger på, at du er nød til at få bearbejdet dine følelser på et dybere plan. Du kan gå få bugt med din grundlæggende følelse af, ikke at være god nok, ved at forstå hvorfor den er der. Ved at gå dybere ned i din familiehistorik med en professionel, kan du stille og roligt optrevle din idé om, at du er utilstrækkelig, der vil hjælpe dig med at få en ny, mere positiv selvforståelse.\nDet er et benhårdt arbejde, men det vil i sidste ende være livsændrende for dig!\nStort held og lykke fremover!\nBy Maja Vain Gilbert|2020-02-10T12:46:42+01:00oktober 5th, 2018|


De 10 bedste boutique-hoteller i Tenerife - TripAdvisor\n14 af 891 ejendomme matcher dine filtre. Ryd alle filtre\nVis alle 13 tilbud fra 510 $\nNr. 1 af 14 Boutique-hoteller i Tenerife med bedste værdi for pengene\n“Det er et utroligt flot hotel. Det er jo en lejlighed med en stor altan og en meget flot udsigt. Restauranterne på hotellet er meget flotte. Men det er et meget dyrt hotel, men det er det hele værd. Et hotel for...”\nNr. 2 af 14 Boutique-hoteller i Tenerife med bedste værdi for pengene\n“Det er nemt, at referere til H10s favoritter, hvor min egen anmeldelse er foretrukket (2016) Lige her og nu - okt 2017 - er der et par emner, der trækker kraftigt ned: 1. Gæster står ultra tidligt op for at…”\nNr. 3 af 14 Boutique-hoteller i Tenerife med bedste værdi for pengene\n“Pænt hotel , med sober indretning. Meget venligt / tjenstvilligt personale , især serveringen - og chauførerne i hotellets bus til golfbanen er søde . Veltillavet - og præsentable buffetter. Store værelser…”\n“Opholdet på hotellet var klart den bedste oplevelse vi havde på Tenerife. Vi er en familie med to teenage børn og havde booket to dobbeltværelser. Begge værelse var store og meget vel indrettede. Vi var der i lav...”\nNr. 4 af 14 Boutique-hoteller i Tenerife med bedste værdi for pengene\n“Det bedste hotel på tenerife, har nu valgt det for 10. Gang. Morgenmad helt i top, dejlig have med masser af ro, rent og ligger perfekt i forhold til de gode restauranter. Vi prøvet både værelse med terrasse ved...”\nNr. 5 af 14 Boutique-hoteller i Tenerife med bedste værdi for pengene\n“Store værelser! Pompøs indretning med tunge møbler og dæmpet lys. Som at være på besøg hos et colombiansk narko kartel - på den gode måde. Fin betjening og god mad. God beliggenhed ift. butikker og restauranter...”\n“Hotellet er charmerende, værelserne hyggelige,men noget mørke. Badeværelserne har tykke gardiner og et tyndt forhæng for kar/bruser - det stinker så surt, så det kan mærkes i hele suiten. Der er badekåber, men kun...”\nNr. 6 af 14 Boutique-hoteller i Tenerife med bedste værdi for pengene\n“Fandt første gang hotellet kort tid efter det åbnede, jeg er nu kommet der gennem 25 år, og mine børn er opvokset med ferier på Tenerife! De er siden fløjet fra reden, men jeg er simpelthen så glad for at have...”\n“Super hotel hvor man roligt kan tilvælge halvpension. Alt er bare i orden. Måske det bedste hotel vi har boet på.”\nNr. 7 af 14 Boutique-hoteller i Tenerife med bedste værdi for pengene\nNr. 8 af 14 Boutique-hoteller i Tenerife med bedste værdi for pengene\nNr. 9 af 14 Boutique-hoteller i Tenerife med bedste værdi for pengene\nVis alle 14 tilbud fra 288 $\nNr. 10 af 14 Boutique-hoteller i Tenerife med bedste værdi for pengene\nNr. 11 af 14 Boutique-hoteller i Tenerife med bedste værdi for pengene\nPrisen, som du fandt, er 10 % lavere end dette hotels gennemsnitspris på 292 $ pr. overnatning.\nNr. 12 af 14 Boutique-hoteller i Tenerife med bedste værdi for pengene\nNr. 13 af 14 Boutique-hoteller i Tenerife med bedste værdi for pengene\nNr. 14 af 14 Boutique-hoteller i Tenerife med bedste værdi for pengene\nNr. 1 af 391 hoteller i Tenerife\nNr. 23 af 391 hoteller i Tenerife\nNr. 64 af 391 hoteller i Tenerife\n“Hotellet ligger centralt i Playa de las Americas. Lige ned til stranden, hvor kun en aflåst låge adskiller hotel og strand. Vi havde udsigt mod poolområdet som er stort med skøn pool. Standard værelse er ikke…”\n“Min kone og jeg har boet på Cleopatra Palace flere gange, hvilket betyder, at vi er tilfredse. Beliggenheden er fin - morgenmaden er super og personalet venligt. Et værelse med havudsigt kan anbefales. Det skal...”\nNr. 61 af 391 hoteller i Tenerife\nNr. 160 af 391 hoteller i Tenerife\n“Super beliggenhed, skøn udsigt hvis man vælger værelse mod poolen. Værelserne lidt slidte, men ikke noget alvorligt. Flinkt personale, god stor pool, daglig underholdning. Rigtig god morgenmads buffet. Prøvede...”\n“Dejlig velkomst ved check in. Vi fik værelse ud mod gaden, hvor der kun er sol om morgenen, vil anbefale pool udsigt. Ok værelse med stor seng. Fin rengøring hver dag. God morgenmadsbuffet. Flot poolområde med god...”\nNr. 36 af 391 hoteller i Tenerife\nNr. 171 af 391 hoteller i Tenerife\n“Fine lejligheder og venligt personale. Maden var lidt den samme hele ugen med altid et eller andet man kunne li. Underholdning var lidt kedelig med alt i alt en fin ferie til en fornuftig pris. Strand og…”\n“Et stort sted med mange aktivitetsmuligheder herunder afslapning og bade muligheder såvel for børnefamilier som for "bedsteforældre" som måske ønsker lidt mere ro. Forplejningen er eminent, dog en smule præget af...”\nNr. 81 af 391 hoteller i Tenerife\n“Stol ikke på manageren og hotellet... de er blot ud efter dine penge.... meget lidt kunde minded og arrogante. Læs også alle de elendige anmeldelser af hotellet, som andre gæster skriver. Book ALDRIG Santa Barbara...”\n“Igen i år gik vinterferien til San miguel de Abona. Hotellet har vi brugt flere gange før, så vi kendte det. Lejligheden var fin, og køkkenet rigtig godt. Der var opvaskemaskine. Masser af engelske og tyske...”\nNr. 259 af 391 hoteller i Tenerife\nNr. 20 af 391 hoteller i Tenerife\nNr. 103 af 391 hoteller i Tenerife\nNr. 109 af 391 hoteller i Tenerife\n“Dejligt hotel med en super god service. Lige fra vi ankom, utrolig stor hjælpsomhed og hurtig betjening ved receptionen. Vi var ikke tilfreds med det første værelse vi fik. Meget hurtigt blev vi opgraderet ( uden...”\n“det var någet af en god oplevelse fantastisk hotel rent og pænt men mange trapper (kommer an på vor du bor selgfølgelig) vi boede højt oppe med en fantastisk udsigt over los christanios og havnen,vi havede sol på...”


Filippinske Kvinder Bindevævsmassage / Tantra Massage Ringsted\n年9月24日 - De rejser hjemmefra og gifter sig med en dansk mand i håbet om en bedre økonomi til både sig selv og familien hjemme i Sydøstasien. Og ofte også med en drøm om skandinavisk ligestilling. Men for nogle af de thailandske og filippinske kvinder i Danmark ender forholdet med vold. Vi har også her i Danmark rigtig mange filippinske piger, som arbejder som aupair og nogle af dem finder sig naturligt nok en dansk mand, mens de arbejder her – filippinske piger er således den udenlandske nationalitet, som flest danskere gifter sig med – thailandske kvinder udgør en næsten lige så stor gruppe. Hver vidnesbyrd du hører om lykkeligt ægtepar, der begyndt deres kærlighedshistorie i en filippinsk dating site vil forbløffe dig, hvordan kærlighed kan flytte afstand og kulturelle forskelle. Selv alder Dybest set, etikette er afgørende, når du nærmer dig filippinske kvinder online, især når du er nødt til at tage det første skridt..\nMikkel Walentin Mortensen Følg. Manden er altid højere end kvinden. Og et hus i hjemlandet er et must og en selvfølge. En del forhold ender med brud. I forholdene har de danske mænd bukserne på økonomisk. Husk, at hvis du er medlem af nogen dating sider at det er mændene, der skal betale medlemskabet, hvis du ønsker at være i stand til at kontakte de kvindelige medlemmer. Det er den fattigste del af Thailand.\nDer er en række forhold, som du skal være forsigtig med, når du leder efter en kæreste fra et filippinske dating site, og jeg har angivet en række af dem nedenfor. Mange mænd over hele verden vil gerne finde kvinder fra Filipinerne og andre østasiatiske lande, da disse kvinder er spændende og ofte ganske smukke og. 年9月24日 - De rejser hjemmefra og gifter sig med en dansk mand i håbet om en bedre økonomi til både sig selv og familien hjemme i Sydøstasien. Og ofte også med en drøm om skandinavisk ligestilling. Men for nogle af de thailandske og filippinske kvinder i Danmark ender forholdet med vold. 年7月28日 - Omsorg mellem køn ser ud til at være gået af mode i Danmark, mener radioværten René Fredensborg, som om få dage lander i Danmark og har sin filippinske kæreste Shine med hjem.缺少字詞： bindevævsmassage...\nHypnotisør anklaget for talrige sexovergreb slået ned i retten. En del forhold ender med brud. Læs den klumme, som han kaldte 'Ny kone søges - den gamle er slatten'. Sine Plambech vurderer, at det skyldes, at kvinderne kommer hertil med et ønske om danske porno piger gruppesex skulle forsørge familien i Thailand, mens de danske mænd søger tosomhed. Asien er afgjort blive en af de mest populære områder for dem, der søger en potentiel partner, med online dating. Mikkel Walentin Mortensen Følg. Tak for din forståelse. Så lad os sige at du fik sat en date op til at mødes kl Læs også Udvist filippinsk mor gået under jorden med 3-årig datter. Hun kom hertil som Au Pair med store drømme om Europa. Mand i bar overkrop lyste bilist i øjnene med laser, "filippinske kvinder bindevævsmassage". Jeg må ikke se for godt ud. Jeg var nedtrykt, 55 år og have givet op på at forsøge at finde en ny pige at dele mit liv med. På en date er en filippinsk pige så er det her et godt tip.\nForhandlingerne om kommunalt ansattes løn og arbejdstid er brudt sammen De gifter sig med danske mænd, der er udsendte eller på anden vis er i Thailand med arbejdet,« siger Sine Plambech. Hvis hun begynder at klynke på noget tidspunkt omkring hendes liv, så stop alt kontakt da det kun vil være et spørgsmål om tid før hun begynder at spørge efter penge fra dig. Thailandske og filippinske kvinder er særdeles godt repræsenteret blandt udenlandske kvinder, der indgår ægteskab med en dansk mand. I Dansk Thai Forening lyder forklaringen, at fænomenet med thailandske kvinder, der gifter sig med danske mænd, ingenlunde er en ny tendens. Det må ikke ske, siger den frustrerede mor, der for sin egen sikkerheds skyld er nødt til at være anonym. Ifølge Steen Baagøe Nielsen, kønsforsker ved institut for mennesker og teknologi på Roskilde Universitet og næstformand i Kvinfo, er der et »utal af forklaringer« på, at mange danske mænd bliver gift med udenlandske kvinder. Selvfølgelig skal du bruge et webcam til at kunne se mening i hendes smil.


Vitamin K2 - Knoglesundhed, Immunsystem & Muskelfunktion → Tryk Her\nVitamin K2 - for din Knoglesundhed, Immunsystem & Muskelfunktion\nVitamin K2 er måske desværre et af de mest oversete vitaminer i Danmark, og det er ærgerligt for er en vigtig medspiller i at vedligeholde en god knoglesundhed. Du kan i nedenstående blive klogere på hvad det er, hvad det gør godt for, og hvem som har en øget risiko for at være i mangel på vitamin K2.\nHvad er vitamin K2?\nVitamin K2 er en af tre former for vitamin K, hvor de to øvrige er Vitamin K1 og K3.\nVitamin K2 er et essentielt fedtopløseligt vitamin, som er vitalt for kroppens knoglesundhed, da det transporterer calcium til knoglerne i stedet for ud i dine blodkar.\nVitamin K2 aktiverer to nøgleproteiner i kroppen – osteocalcin, som hjælper med at tilføre calcium til knoglerne, samt matrix Gla-protein (MGP), som hjælper med binde calcium i blodet og sikre at det ikke deponeres i kroppens blodkar. Vitamin K2 hjælper således til vedligeholdelsen af normale knogler.\nSundhedsfordele ved Vitamin K2:\nVitamin K2 bidrager til blodets størkning\nVitamin K2 bidrager til vedligeholdelsen af normale knogler\nHvad er forskellen på vitamin K2 fra MK-4 og MK-7?\nVitamin K2 findes i forskellige former, hvor især MK-4 og MK-7 er de vigtigste for os. MK-4 optages fra kød, mælkeprodukter og æg, i mens MK-7 hovedsageligt findes i fermenterede madvarer såsom ost, yoghurt og natto sojabønner.\nVitamin K2 MK-7 har en langt højere biologisk aktivitet og halveringstid i kroppen. MK-7 har en halveringstid på 72 timer, mens halveringstiden for MK-4 kun er omkring 1,5 time. Dette betyder at vitamin K2 fra MK-7 er aktivt i kroppen i længere tid end MK-4, og dermed har en bedre distribution og aktivering af proteinerne Osteocalcin og Matrix Gla, som henholdsvis hjælper med at tilføre calcium til knoglerne og binde overskydende calcium i blodet.\nDet daglige behov for MK-7 er således væsentligt lavere sammenlignet med MK-4 (omkring 90-120 mcg pr. dag af MK-7 mod 45.000 mcg tre gange om dagen for MK-4).\nHvilke fødevarer indeholder vitamin K2?\nFødevarekilderne til vitamin K2 varierer alt efter, om de kommer fra MK-4 eller MK-7.\nMK-4 optages fra kød, mælkeprodukter og æg, i mens MK-7 hovedsageligt findes i fermenterede madvarer såsom ost, yoghurt og natto sojabønner.\nGode kilder til vitamin K2:\nFermenterede nattobønner, 939 mcg vitamin K2 pr. 100 g\nGåselever pate (Foie Gras), 370 mcg vitamin K2 pr. 100 g\nOkselever, 263 mcg vitamin K2 pr. 100 g\nHårde oste, 76 mcg vitamin K2 pr. 100 g\nSvinekotelet, 75 mcg vitamin K2 pr. 100 g\nMørkt kyllingekød, 60 mcg vitamin K2 pr. 100 g\nBløde oste, 57 mcg vitamin K2 pr. 100 g\nÆggeblomme, 32 mcg vitamin K2 pr. 100 g\nHvem har øget risiko for vitamin k2 mangel?\nI modsætning til Vitamin A og D så ophobes Vitamin K2 ikke så lang tid i kroppen som andre fedtopløselige vitaminer, og kroppens depot af vitamin K2 er derfor relativt lille. Der vil derfor være en relativt større risiko for, at du er i mangel på vitamin K2, hvis du ikke regelmæssigt spiser fødevarer, som indeholder Vitamin K2.\nHvis man kigger på ovenstående liste over gode kilder til vitamin K2, så kan man spørge sig selv hvor ofte ens kost består af fermenterede nattobønner, gåselever eller okselever.\nDet kan derfor give god mening at supplere sin kost med et kosttilskud, som indeholder Vitamin K2, for at sikre et tilstrækkeligt indtag.\nSymptomer og tegn på vitamin k2 mangel\nSymptomer og tegn på mangel af vitamin K2 kan være en øget tendens til blødning, samt at du har nemmere ved at få blå mærker, næseblod, kraftig menstruation og har svære ved at hele sår.\nMen ud over selve symptomerne kan det være svært at måle om, man er i mangel på vitamin K2, da der ikke findes en decideret test eller blodprøve for det. Det vil dog kunne være nyttigt at få målt sit Matrix Gla proteinniveau, da Vitamin K2 aktiverer dette.\nUden tilstrækkeligt Vitamin K2 vil proteinet forblive inaktivt, hvilket kan måles i blodet. Selvom dette ikke er en decideret test af Vitamin K2, så kan det kunne give en indikation af om du er i underskud af vitamin K2.\nMå gravide og ammende tage vitamin k2?\nGravide og ammende må gerne tage vitamin K2 som et kosttilskud, da der ingen risiko er hverken foster eller det nyfødte barn.\nVi anbefaler faktisk gravide at supplere med Vitamin K2, da det hjælper med at transportere calcium ind i knoglerne på både den gravide og fosteret. Især i graviditetens 3. trimester er behovet størst, p.g.a. fosterets knogleudvikling.\nHvornår er det bedste tidspunkt at tage vitamin K2 på?\nI det at Vitamin K2 er et fedtopløseligt vitamin, optages det bedst sammen med et måltid mad, som indeholder fedt.


Bredels beregner af samlede omkostninger\nYou are here: Home > Bredel-slangepumper > Bredels beregner af samlede omkostninger\nBredel-slangepumper er det perfekte valg til krævende pumpning af slidende væsker. Besparelser fra reduceret vedligeholdelse og driftsomkostninger resulterer i en hurtig afkastningsgrad.\nFind tallet for de besparelser, du kan opnå, ved hjælp af vores online beregner. Du skal blot angive flow, tryk og den type pumpe, du anvender i øjeblikket (luftstyrede membranpumper og positive fortrængningspumper). Den deraf følgende beregning viser, hvilken Bredel- eller APEX-pumpe, der giver optimal pumpning, og omkostningsbesparelser i forhold til dine aktuelle pumper.\nDu kan få en kopi af beregningen tilsendt på e-mail og få en af vores eksperter til at aflægge besøg hos dig, så I kan drøfte din anvendelse mere detaljeret.\nDenne korte video viser, hvor nemt det er at bruge beregneren, og indeholder anvisninger til at gemme en genvej på din mobile enhed.