Undgå unødvendige skifteudgifter - bankLæs Mere\nVigtigste » bank » Undgå unødvendige skifteudgifter\nUndgå unødvendige skifteudgifter\nHvert år bruges millioner af dollars på skyhøje advokater og retsgebyrer i forbindelse med skiftesag efter en elskendes død. At undgå skifteregler i fast ejendom planlægning gør det muligt for decedentens ejendom at blive distribueret til den udpegede person på et bestemt tidspunkt uden betydelige omkostninger.\nBaggrund for skifteretsprocessen\nSkifteret er processen med at bevise, at viljen faktisk er den sidste testament, og der er ingen udfordringer for det, og at dømme eventuelle krav mod boet under domstolstilsyn. Skifterag forekommer normalt ved den relevante domstol i staten og amtet, hvor den afdøde permanent har boet på tidspunktet for hans eller hendes død. Hvis der ikke er nogen gyldig testamente (kaldet tæthed), vil ejendomsretten til ejendomsretten overgå i henhold til statsintetitetslove til "arvinger ved loven", hvilket normalt giver halvdelen til den overlevende ægtefælle og deler resten ens på børnene. Med eller uden testamente skal ejendommen gennemgå prøvetid.\nSelv hvis en person dør med en testament, skal en domstol generelt give andre mulighed for at bestride testamentet. Kreditorer får lov til at gå fremad; testamentets gyldighed kan undersøges, og afdødes mentale kapacitet på det tidspunkt, testamentet blev udarbejdet, kan stilles spørgsmålstegn ved. Denne procedure tager tid og penge, og dine arvinger er dem, der skal betale. Da skifterettigheder kan tage op til et år eller to, "aktiveres aktiverne typisk", indtil domstolene beslutter distributionen af ejendommen. Skifteprøve kan nemt koste fra 3% til 7% eller mere af den samlede ejendomsværdi.\nForenkling eller undgåelse af skifterum helt\nSelvom skifteprøve finder sted uanset om du har oprettet en testament, kan du se på andre værktøjer, der hjælper dine arvere:\nOverfør ejendom til en tillid: Genkaldelige levende truster eller inter-vivos trusts blev opfundet for at hjælpe folk med at omgå skifteprocessen. I modsætning til den ejendom, der er anført i din testamente, er ejendommen i en trust ikke prøvet, så den overføres direkte til dine arver. Du opretter blot et tillidsdokument og overfører derefter ejendomstitel til trusten; mange mennesker navngiver sig selv som trustee for at holde total kontrol over tillidsejendommen. En tillid giver dig også mulighed for at navngive alternative modtagere, kræver ikke en ventetid efter døden og er meget sværere at angribe i retten.\nOprettelse af betalingsmæssige-til-død-registreringer: Også kendt som transfer-on-death-konti, disse giver dig mulighed for at navngive en eller flere modtagere af kontoen for at undgå skifteproces. Det er simpelt at oprette og normalt gratis, og modtageren kan nemt kræve pengene efter, at ejeren dør. Evnen til at navngive en modtager er imidlertid en funktion, som du skal tilføje til kontoen, men de fleste banker, opsparing og lån, kreditforeninger og mæglerfirmaer giver dig mulighed for at gøre det. Det kræver lidt ekstra papirarbejde og tid, så du skal være vedvarende og bede din institution om de krævede formularer.\nLav skattefri gaver: At lave gaver hjælper dig med at undgå skifteprotokoller af en meget enkel grund: du ejer ikke længere ejendommen, når du dør. Fra og med 2004 kan du give dine arvinger op til $ 11.000 (indekseret for inflation i fremtidige år) pr. Person hvert år uden gaveskatteafgift. At give, før du dør, hjælper med at sænke dine skifteafregningsomkostninger, fordi jo højere den monetære værdi af aktiver, der gennemgår skifteregler, desto højere er skifteudgifter.\nGennemse modtagerbetegnelserne på dine ting: Støv den gamle livsforsikringspolice, og sørg for, at dine modtagere er opdaterede. For mange gange glemmer individer at ændre deres modtager efter deres andet ægteskab, og så får eks-ægtefællen alt. Ring til dine depotmænd og opdater modtagerne på dine IRA'er, 401 (k), livsforsikringspolitikker, livrente-kontrakter og andre pensionskonti. (Se Problematiske modtagerbetegnelser.) Disse typer konti passerer ved din død ved kontraktmæssig modtagerbetegnelse, hvilket betyder, at hvem du navngiver i din testament ikke er relevant for disse konti; modtagerbetegnelse har forrang i retten. Undgå at navngive din ejendom som modtager, hvilket vil medføre, at din ejendom gennemgår skifteri.\nBrug fælles ejerskab: Fælles lejemål med overlevelsesret, lejemål i det hele og samfundsejendom med overlevelsesret er de typer fælles ejerskab, der giver din ejendom mulighed for at omgå skifteprocessen. Hvis du har dine aktier, køretøjer, hjem og bankkonti i fælles ejerskab, overføres ejendommens titel automatisk til den fælles overlevende efter din død. Husk, at når du har tituleret din ejendom i fællesskab, opgiver du det halve ejerskab i ejendommen.\nSelvom vi har vist nogle svagheder ved at have en testament som dit eneste ejendomsplanlægningsværktøj, skal du ikke tro, at du ikke længere har brug for en. Retningslinjerne ovenfor peger på gode værktøjer til at opbygge en mere effektiv plan; dog udarbejd en testament til at dække ejendom erhvervet kort før du dør eller noget, der måtte have været overset. En god ejendomsplan skal fordele en decedent's ejendom, når og til hvem den ønskede person, og med et mindstebeløb på indkomst, ejendom og arveafgift, samt advokat- og domstolsgebyrer. At undgå skifteregler er en vigtig del af at nå disse mål.\n© 2020 Hvert år bruges millioner af dollars på skyhøje advokater og retsgebyrer i forbindelse med skiftesag efter en elskendes død. At undgå skifteregler i fast ejendom planlægning gør det muligt for decedentens ejendom at blive distribueret til den udpegede person på et bestemt tidspunkt uden betydelige omkostninger. Baggru Undgå unødvendige skifteudgifter - bankLæs Mere


Offentliggjort: 04.09.20 kl. 08:21\nTeknologien, der kaldes CCS (carbon capture and storage), skal ifølge politikerne på Christiansborg udgøre det største bidrag til Danmarks mål om en 70 procents CO2-reduktion i 2030.\nDerfor glæder det Marika Reis, innovationschef hos Maersk Drilling, at konsortiet har landet de første positive resultater i valideringsfasen af projektet.\n"Vi er meget glade for resultaterne. Det er foreløbige resultater, og der skal flere tests til for at bevise, at det her virkelig er muligt. Men det er meget opløftende. For os er det en stor milepæl. Men det bliver en endnu større milepæl, når vi er færdige med valideringsfasen," siger hun til EnergiWatch.\nParterne i projektet har – under ledelse af statens geologiske institut, Geus – testet materialer i laboratoriet, som stammer direkte fra Nini-feltet. Formålet er at sikre, at oliefeltet kan konverteres til et CO2-lager, når det ikke længere skal producere olie, og at CO2'en i givet fald forbliver i reservoiret.\nStadig store spørgsmålstegn\nMaterialerne er blevet testet under samme pres og temperatur, som man finder på bunden af Nordsøen. Og de foreløbige tests viser, at materialerne ikke bryder sammen under modtagelsen af CO2.\nI første omgang er der blevet gennemført en såkaldt fase 0. Det skyldes, at forskerne fra Geus var i tvivl om, hvorvidt de overhovedet ville kunne måle noget med materialer fra Nini-feltet, som består af en særlig form for grønsand, der er let gennemtrængelig.\nMaj Wendorff, som er statsgeolog hos Geus og medlem af styregruppen i projektets forskningsfase, siger til EnergiWatch, at der endnu ikke er dukket nogen show-stoppere op.\n"De foreløbige eksperimenter viser at Ninis grønsands-reservoir kan tåle høje injektionsrater af CO2, og at den overliggende lers forseglingsevne er god. Dette skal nu valideres i det videnskabelige arbejdsprogram," forklarer hun.\nGreensand-projektet ligner allerede en gamechanger i forhold til Danmarks rolle inden for CO2-lagring, mener Maj Wendorff, statsgeolog hos Geus. Hun har fået langt flere henvendelser angående CCS fra udlandet, siden Project Greensand blev sat i gang. | Foto: GEUS\nMaj Wendorff understreger imidlertid, at mange knaster skal løses, før der vil kunne pumpes CO2 ned i reservoiret ved Nini-feltet.\nEn stor udfordring er, at der fortsat ligger olie i reservoirerne, som ikke er blevet produceret. Det gør det mere besværligt end som så at pumpe CO2 derned.\nOgså seglet over reservoiret vil skulle analyseres yderligere. For en ting er, at CO2’en skal pumpes ned i undergrunden, men afgørende er det naturligvis også, at den siden kan fastholdes der.\nHer er et af de store spørgsmål, hvor mange huller der igennem årene er blevet boret i seglet for at hente olie og gas op. Indtil videre viser resultaterne, at den overliggende ler har en god forseglingsevne og dermed også potentielt vil kunne fastholde CO2'en.\nDesuagtet vil reservoiret formentlig reagere forskelligt, alt efter hvilken CO2-sammensætning, der bliver sendt derned. Derfor er CO2-kombinationer også et element, som forskerne skal eksperimentere mere med i laboratoriet.\nMaj Wendorff siger desuden, at det er vigtigt at finde frem til, hvordan man bedst vil kunne operere lageret. Om CO2'en f.eks. skal injiceres cyklisk eller på anden måde. For hver gang man begynder eller stopper med at injicere CO2, skal man være sikker på, hvordan reservoiret reagerer.\nMed andre ord er der lang vej endnu, når man spørger forskerne.\nDet er for tidligt at sige, om det er den vej, vi skal gå – eller om vi for eksempel skal satse på at bruge sandstenslagre på land eller kystnært hav til at lagre CO2'en.\nMaj Wendorff, statsgeolog, Geus\nStatsgeologen påpeger, at det – set fra et undergrundssynspunkt – er mange af de samme geologiske kompetencer, der kommer i spil, når man vil lagre CO2 i Nordsøen, som har været kendetegnende for den danske olie- og gasproduktion igennem årene.\nVed at gemme CO2 langt ude i Nordsøen undgår man desuden naboklager – det såkaldte NIMBY-fænomen (not in my backyard). Derudover er det ifølge Maj Wendorff en klar fordel ved at lagre CO2 i gamle oliefelter, at der i forvejen eksisterer store mængder data fra undergrunden.\n"Hvis vi sammenligner CO2-lagring i udtjente oliefelter med CO2-lagring på land, så er der er markant forskel. På land har vi meget lidt og delvist forældet data at arbejde med, hvorimod vi har mere materiale at trække på fra eksisterende olie- og gasfelter. Det betyder, at vi kan vi komme hurtigere i gang med at udvikle forskning og metoder inden for CO2-lagring. Det er en af årsagerne til at projektet er så vigtigt for Danmark og for Geus," siger Maj Wendorff.\nGennem årene er der blevet taget en masse prøver fra oliefelterne, ligesom olieindustrien tidligere har brugt CO2 til at hente olie og gas op via såkaldt EOR-teknologi (enhanced oil recovery).\nNordsøen har med andre ord håndteret CO2 tidligere, om end EOR ikke har været i brug ved netop Nini-feltet.\nOmkostningerne til CCS-løsninger er faldet markant de seneste 15 år, og ifølge IEA vil det blive op til 70 procent dyrere at reducere CO2-udledningerne internationalt uden CCS..\nForeløbig er Project Greensand et innovationsprojekt, og EUDP gav i juni projektet 9,6 mio. kr. i støtte.\nMen for de kommercielle parter i projektet – Ineos, Wintershall Dea og Maersk Drilling – handler valideringsfasen ikke kun om at påvise, at teknologien er på plads.\nDet gælder også om at få etablereret en forretningsmodel og en værdikæde.\nHvis valideringsfasen bliver en succes, er der faktisk ikke så lang vej til, at vi kan begynde at lagre CO2.\nMarika Reis, innovationschef, Maersk Drilling\nKommer ikke til at mangle plads\nMaersk Drillings innovationschef satser på, at den store forhåndsviden i industrien kan være med til at gøre CCS-projektet kommercielt gangbart inden for en overskuelig fremtid.\nDe her resultater er de allerførste i projektet. Er det ikke for tidligt at gøre sig store forhåbninger?\n"Hvis valideringsfasen bliver en succes, er der faktisk ikke så lang vej til, at vi kan begynde at lagre CO2. Ifølge vores tidsplan skal vi begynde at gøre det fra 2025. Men det er et innovationsprojekt, så derfor kan jeg ikke love, at vi når dertil. Det er også grunden til, at vi i Maersk Drilling ser på andre projekter sideløbende, som kan sikre os en plads i energiomstillingen," siger Marika Reis.\nHun hæfter sig desuden ved, at undergrunden har masser af plads til CO2:\n"Vi har ingen bekymringer i forhold til kapacitet. De her reservoirer har håndteret massive mængder olie og gas i millioner af år, så det bliver ikke noget problem. Den her fase handler især om at sikre, at gassen bliver nede i brøndene. Men vi kommer ikke til at mangle plads til at lagre CO2’en, det ved vi med sikkerhed."\nHvordan kan I være sikre på, at der overhovedet er et marked for det her?\n"Det her projekt omfatter transport til brønde, indføring af CO2 i brøndene, forsegling af brøndene og selvfølgelig monitorering for at undgå læk over tid. Vi har allerede kunder, som vil tage sig af at indfange CO2’en, og de er selv i gang med at validere deres løsninger for at sikre, at de kan fange CO2, lagre den midlertidigt og transportere den. Så når vi gør det her i fuld skala - hvilket ikke ligger så langt ude i fremtiden – så vil vi have hele værdikæden på plads," siger Marika Reis.\nHun tilføjer, at regeringen i forbindelse med klimaplanerne har understreget, at behovet for CCS ikke er til at komme udenom. Alt i alt er hun dermed ret sikker på, at der nok skal være efterspørgsel på løsninger som Project Greensand.\nHvis alt går, som konsortiet stiler imod, skal konceptet frem imod 2030 skal udvides til op imod fire oliefelter og omfatte lagring af 3,5 mio. ton CO2 om året. Ineos, som står i spidsen for projektet, planlægger at gøre brug af både Nini, Nini Øst, Siri og Cecilie.\nDe fire Ineos-opererede felter Nini, Nini Øst, Siri og Cecilie er alle en del af den store plan i Project Greensand. | Foto: Ineos\nSnart klar med flere svar\nI første omgang skal der over de kommende måneder udføres flere tests. Men allerede i begyndelsen af næste år satser parterne på, at resultaterne fra fase 1 – den næste stribe af valideringsforsøg – kan lægges frem.\nNår EUDP-pengene er brugt op, har konsortiet planer om at søge EU-støtte til næste år i tillæg til de investeringer, det selv har lagt i forehavendet. Men hvis det skal kunne lade sig gøre, kræver det en ændring af den danske lovgivning, som i dag omfatter et forbud imod at lagre CO2 i undergrunden.\nI løbet af næste år planlægger Maersk Drilling desuden en testbrønd, der siden skal efterfølges af to yderligere brønde for at bevise konceptet.\nIndtil videre er der ikke noget, som tyder på, at det ikke skulle kunne lade sig gøre at gemme CO2 i den danske Nordsø.\nGeus maner dog til foreløbig besindelse:\n"Det er for tidligt at sige, om det er den vej, vi skal gå – eller om vi for eksempel skal satse på at bruge sandstenslagre på land eller kystnært hav til at lagre CO2'en. Men det er absolut et vigtigt projekt, som har vist, at Danmark vil benytte sig af CO2 lagring som virkemiddel til at nå CO2-reduktionsmålet frem mod 2030 og 2050," konstaterer Maj Wendorff.\nDen politiske klimaaftale fra juni lægger op til, at Danmark skal skabe årlige CO2-reduktioner for mindst 0,9 mio. ton ved brug af CCS, når vi når 2030.\nTysk gaskæmpe ser stort potentiale for CO2-fangst i Danmark


Skat.dk: A.A.11.2.2 Skønstemaet\nDette afsnit handler om formuleringen af skønstemaet.\nDefinition af skønstemaet\nSpørgsmål omfattet af skønsmandens særlige kompetence\nSkønstemaet er de spørgsmål, som parterne ønsker besvaret af skønsmanden. Skønstemaet skal indeholde en indledende beskrivelse af rammerne for den ønskede besvarelse og/eller af baggrunden for spørgsmålene.\nSkønstemaet skal være neutralt og spørgsmålene konkrete, klare, relevante og omfattet af skønsmandens særlige sagkundskab.\nDer behøver ikke være enighed om spørgsmålenes formulering og parterne har begge en meget fri adgang til, at stille de spørgsmål som parten ønsker besvaret, jfr. retsplejeloven § 197. Der må dog fortsat ikke stilles spørgsmål der ligger uden for skønsmandens kompetence eller er et forsøg på utilbørlig påvirkning af skønsmanden. Spørgsmålene må heller ikke være åbenbart overflødige jfr. retsplejelov § 341 og må fortsat heller ikke dreje sig om en fortolkning af juridiske forhold som det tilkommer klageinstansen, at tage stilling til.\nxDomstolene foretager en grundig gennemgang af spørgsmålene, se fx. SKM2020.61.BR var der tale om hvorvidt to skattepligtige havde kurstabsfradrag på nogle hævdede fordringer i udenlandsk valuta, anmodede de skattepligtige om syn og skøn over de hævdede fordringers værdi. Spørgsmålene var formuleret således, at skønsmanden blev anmodet om at oplyse kursværdien på de skattepligtiges hævdede fordringer i hvert af årene 2009-2014, dvs. for hele året.\nRetten udtalte, at det følger af kursgevinstlovens § 26, stk. 2, at gevinst og tab på fordringer opgøres som forskellen mellem anskaffelsessummen og afståelsessummen, og at man som anskaffelsessum anvender kursværdien på erhvervelsestidspunktet, medmindre den skattepligtige godtgør at have erhvervet fordringen til en højere pris.\nRetten udtalte videre, at efter bestemmelsens ordlyd er det af central betydning for afgørelsen af spørgsmålet om fradragsretten og dermed for sagen, at der er en kobling til tidspunktet, hvor fordringen opstod. Idet denne kobling ikke sås i de skattepligtiges spørgetemaer, skønnede retten, at en besvarelse af spørgetemaet ville være uden betydning for sagen, hvorfor anmodningen om syn og skøn på det foreliggende grundlag ikke blev taget til følge, jf. retsplejelovens § 341.x\nI SKM2019.299.BR var det spørgsmålet om nogle supplerende spørgsmål kunne anses for, at medføre en retlig bevisbedømmelse, om spørgsmålene var et forsøg på utilbørlig påvirkning af skønsmanden samt om hvorvidt spørgsmålene kunne afvises som overflødig bevisførelse jf. retsplejelovens § 341. Retten tillod alle spørgsmålene, da det ikke kunne udelukkes, at en besvarelse ville have betydning for sagen, og fandt ikke at spørgsmålene var ledende.\nI SKM2016.435.VLR drejede sagen sig om, hvordan en samlet købesum på 9.650.000,- kr. for en ejendom skulle fordeles på de overdragne aktiver, der indgik i ejendomsoverdragelsen.\nSkatteyderen ønskede at stille nogle spørgsmål til skønsmanden om alternative fordelinger, hvis den samlede købesum havde været en anden.\nSKAT protesterede over disse spørgsmål. Herved anførte SKAT bl.a., at købesummen på 9.650.000, kr., der var aftalt af de uafhængige parter ikke var bestridt, hverken af SKAT eller civilretligt af parterne og derfor måtte lægges til grund ved fordelingen på de overdragne aktiver.\nLandsretten fandt ikke grundlag til på forhånd at antage, at svarene på de omhandlede spørgsmål ville være uden betydning for skattesagen.\nLandsretten stadfæstede derfor byrettens kendelse om, at skatteyderen skulle have lov til at stille spørgsmålene til skønsmanden.\nAt der er en meget fri adgang til, at stille spørgsmål medfører, at hver af parterne hæfter for omkostningerne til besvarelsen af pågældende parts spørgsmål jf. retsplejeloven § 208 stk.3\nDer er jf. retsplejeloven § 204 og BKG 1442 af 4. december 2015 indført en pligt til, at anvende en bestemt blanket ved udformningen af skønstemaet. Blanketten er udformet af Domstolsstyrelsen og findes på www.domstol.dk . I blanketten skal der indføres hver af parternes spørgsmål samt afsættes plads til, at skønsmanden kan tilføje sin besvarelse. Det er dog muligt, at henvise til bilag i det omfang dette er nødvendigt.\nRekvirenten samt skønsindstævnte forsøger dog normalt gennem uformelle kontakter uden byrettens deltagelse at opnå enighed om formuleringen af skønstemaet da der ofte vil være tale om, at denne gensidige behandling medfører, at der generelt stilles bedre spørgsmål, men der er som nævnt ikke noget krav om enighed.\nDomstolene har indført en digitalisering af retsprocessen i civilesager, og altså også for syn og skønssager. Det betyder, at syn og skønssager i praksis skal håndteres på en ny måde, hvor parterne bl.a. selv skal uploade anmodning om tilladelse af syn og skøn, evt. processkrifter mv. til en central sagsportal. Der kan findes mere information på www.domstol.dk.\nSom et supplement eller som et alternativ er der jf. retsplejelovens § 209a mulighed for, at parterne i borgerlige sager med rettens tilladelse kan vælge at supplere eller erstatte bevisførelse i form af syn og skøn med sagkyndige erklæringer, som parterne hver især indhenter, efter at retssagen er anlagt.\nDet er en forudsætning for, at syn og skøn kan erstattes af eller suppleres med ensidigt indhentede erklæringer, at parterne er enige om det, idet det herved er forudsat, at udtrykket "parternes fælles anmodning" også omfatter tilfælde, hvor parterne forud for retssagen bindende har aftalt, at de ved en eventuel retstvist mellem dem (med rettens tilladelse) skal kunne anvende ensidigt indhentede sagkyndige erklæringer i stedet for eller som supplement til syn og skøn.\nHvis der er der mere end to parter i sagen, og vil det pågældende bevistema alene kunne berøre retsstillingen for nogle af parterne, er det kun disse parter der behøver, at være enige om at anmode om tilladelse til at bruge ensidigt indhentede erklæringer mv.\nBestemmelsen er tiltænkt de tilfælde, hvor der er rimelig grund til at antage, at forskellige skønsmænd ville kunne konkludere væsentligt forskelligt på grund af forskellige faglige tilgange, som hver især er anerkendte inden for det pågældende fagområde, og hvor parterne finder, at sagen (på grund af dens værdi eller videregående betydning) kan "bære" den fordyrelse, det typisk vil indebære, at der indhentes mere end én sagkyndig erklæring om det samme spørgsmål.\nVed rettens vurdering af, om tilladelse bør gives, må der lægges meget betydelig vægt på parternes enighed, og selv om retten eventuelt forudser, at man reelt kan blive tvunget til at afgøre sagen ud fra bevisbyrderegler, kan retten kun opfordre parterne til (også) at tilvejebringe syn og skøn, jf. herved retsplejelovens § 339, stk. 3.\nReglen angår sagkyndige erklæringer, der indholdsmæssigt svarer til syn og skøn, dvs. som indebærer en besigtigelse og/eller beskrivelse samt vurdering af et konkret faktisk forhold, som er genstand for bevisførelse under sagen.\nBestemmelsen angår således ikke sagkyndige erklæringer af generel karakter, der afgives uden konkret undersøgelse af genstande eller personer, men på grundlag af foreliggende almen viden. Som eksempler herpå kan nævnes erklæringer/responsa fra brancheorganisationer om handelspraksis eller kutymer på et bestemt område eller fra et teknisk institut eller lignende om generelle tekniske forhold.\nDet er forudsat, at bestemmelsen heller ikke berører indhentelse og brug af sagkyndige erklæringer, der har et særligt lovmæssigt grundlag og ikke kan anses som ensidigt indhentede erklæringer som dette udtryk anvendes i civilprocessen.\nKriteriet "forhold af teknisk, økonomisk eller lignende karakter" indebærer i øvrigt ikke anden begrænsning, end at juridiske responsa om dansk ret falder uden for. Sådanne erklæringer om den juridiske bedømmelse af visse forhold kan inddrages til brug for den juridiske argumentation, men ikke i sagen i øvrigt, jf. den nye regel i retsplejelovens § 341 a, stk. 2.\nNår retten har givet tilladelse til at fravælge eller supplere syn og skøn, kan parterne indhente og fremlægge skriftlige erklæringer fra sagkyndige, som de selv udpeger. Parterne kan naturligvis give hinanden indflydelse på de spørgsmål, der stilles til den sagkyndige, for derved at søge at styrke erklæringens bevismæssige værdi, men parterne er ikke forpligtet hertil.\nDer skal altid indhentes en skriftlig erklæring, og det vil således - ligesom ved syn og skøn i borgerlige sager - ikke være muligt at afhøre en sagkyndig i retten, uden at den pågældende først har udarbejdet en skriftlig erklæring.\nDet er desuden i retsplejelovens § 209a i stk. 3 bestemt, at Domstolsstyrelsen (i lighed med, hvad der gælder ved syn og skøn, jf. retsplejelovens § 204, stk. 3 fastsætte regler om, at sagkyndige erklæringer som nævnt i stk. 1 skal afgives på særlige blanketter og at erklæringen skal fremsendes til retten i et særligt format, herunder digitalt.\nDet fremgår af retsplejelovens § 316, at som sagsomkostninger erstattes de udgifter, der har været fornødne til sagens forsvarlige udførelse.\nDet fremgår desuden af retsplejelovens § 209a, at sagens parter hver især skal bære egne honoraromkostninger mv. til ensidigt udpegede sagkyndige i tilfælde, hvor parterne i henhold til retsplejelovens § 209a med rettens tilladelse har valgt at supplere eller erstatte syn og skøn om sagens bevisspørgsmål med ensidigt indhentede sagkyndige erklæringer/egne sagkyndige vidner.\nReglen indebærer, at parterne i disse særlige tilfælde selv må betale for den sagkyndige bistand, de har valgt at indhente, uden hensyn til, hvem der vinder sagen.\nDesuden er der indført en bestemmelse i retsplejelovens § 341a, der - sammen med retsplejelovens § 209a - regulerer spørgsmålet om parters adgang til at fremlægge ensidigt indhentede sagkyndige erklæringer om konkrete faktiske forhold mv. til brug for bevisførelsen og fremlæggelse af juridiske responsa mv. om dansk ret til brug for den juridiske argumentation.\nReglen fastsætter, at ensidigt indhentede sagkyndige erklæringer om konkrete tekniske, økonomiske eller lignende forhold som udgangspunkt kan fremlægges til brug for bevisførelsen, hvis erklæringen er indhentet, før retssagen blev anlagt, dvs. før indgivelse af stævning, jf. retsplejelovens § 209a, stk. 1, 1. pkt.\nDet er ikke en betingelse, at der er begæret eller udmeldt syn og skøn efter reglerne herom. I praksis vil der dog normalt være tale om, at sådanne erklæringer fremlægges som grundlag for en syn- og skønsforretning, eventuelt begæret af modparten.\nSom modvægt til denne mulighed er der i retsplejelovens § 209a, stk. 1, 2. pkt., en regel om, at modparten i disse tilfælde, hvor den anden part fremlægger en ensidigt indhentet erklæring, som er fremskaffet før sagsanlægget, kan fremlægge en ensidigt indhentet "moderklæring", dvs. en erklæring om de samme forhold, selv om det først har været muligt at indhente moderklæringen efter sagsanlægget.\nAdgangen til at fremlægge en “moderklæring" er ikke begrænset til tilfælde, hvor der skal foretages syn og skøn, men gælder generelt i tilfælde, hvor modparten er blevet bekendt med den ensidigt indhentede erklæring så sent, at der ikke har været mulighed for at indhente “moderklæringen" før sagsanlægget, eller hvor det i øvrigt helt indtil sagsanlægget har fremstået så uvist for modparten, om stævning ville blive indgivet, at det ville være urimeligt at lægge vægt på, at modparten rent tidsmæssigt kunne have nået at indhente “moderklæringen" før sagsanlægget.\nI øvrigt må parterne gå frem efter reglerne om syn og skøn, når sagen er anlagt, medmindre de er enige om at bruge reglen i retsplejelovens § 341a til med rettens tilladelse at supplere eller erstatte syn og skøn med fremlæggelse af ensidigt indhentede erklæringer, jf. herved også retsplejelovens § 209a.\nBestemmelsen angår ikke sagkyndige erklæringer af generel karakter, der afgives uden konkret undersøgelse af genstande eller personer, men på grundlag af foreliggende almen viden, herunder f.eks. responsa fra brancheorganisationer om handelspraksis eller kutymer på et bestemt område eller erklæringer fra et teknisk institut eller lignende om generelle tekniske forhold. Bestemmelsen angår heller ikke rene faktumgengivelser som f.eks. et kort eller rids over et omstridt byggeprojekts placering i forhold til andre bygninger.\nBestemmelsen angår kun ensidigt indhentede erklæringer, dvs. erklæringer, som er indhentet uden at inddrage modparten og eventuelt retten.\nDet er uden betydning, hvem der har afgivet erklæringen.\nAnvendelsen af kriteriet "forhold af teknisk, økonomisk eller lignende karakter" i stk. 1 indebærer alene en afgrænsning over for juridiske responsa om dansk ret, jf. retsplejelovens § 341a, stk. 2. Der kan derfor være tale om erklæringer om ethvert faktisk forhold, som sagen angår, og bestemmelsen omfatter dermed f.eks. lægeerklæringer, erklæringer fra tekniske rådgivere og økonomiske analyser, eksempelvis om prisniveauer eller markedsmæssige konsekvenser af visse dispositioner.\nReglen i retsplejelovens § 341a stk. 1 medfører, at det ikke er til hinder for at fremlægge en ensidigt indhentet sagkyndig erklæring, at dens bevisværdi ofte kan være ret begrænset netop på grund af, at den er ensidigt indhentet.\nEn part kan således som udgangspunkt fremlægge alt, som har dannet baggrund for sagsanlægget eller den nedlagte påstand, men i overensstemmelse med retspraksis foreslås det, at retten dog kan nægte fremlæggelse af de omhandlede erklæringer og "moderklæringer", hvis erklæringens indhold, omstændighederne ved dens tilblivelse eller andre forhold giver grundlag for at fravige det klare udgangspunkt. Retten må afgøre konkret, om dette er tilfældet.\nErklæringens indhold vil navnlig tale imod fremlæggelse, hvis indholdet er klart irrelevant for sagen.\nDerimod vil det være uden betydning, at erklæringens indhold ikke kun er "teknisk", men også omfatter en vurdering (et skøn). Det vil også være uden betydning, at erklæringen angår de samme forhold, som et udmeldt syn og skøn skal dreje sig om.\nOmstændighederne ved erklæringens tilblivelse vil f.eks. tale imod fremlæggelse, hvis erklæringen må anses for at være faktuelt eller videnskabeligt uvederhæftig eller lignende ("bestillingsarbejde"), således at den er helt uden bevismæssig værdi.\nSelve det forhold i sig selv, at der er en nær tidsmæssig sammenhæng mellem partens modtagelse af den sagkyndige erklæring og sagsanlægget, er uden betydning, idet det netop er karakteristisk for indhentelse af sagkyndige erklæringer som led i forberedelsen af et sagsanlæg, at parten måske nok kan være overbevist om at have et krav, men har behov for at undersøge, om det kan bevises, og hvor stort kravet er.\nDet er forudsat, at udgifter til en "moderklæring", jf. retsplejelovens § 341a, stk. 1, 2. pkt., ligesom udgifter til erklæringer, der er ensidigt indhentet før sagsanlægget (og altså dermed ikke er udmeldt af retten), ikke dækkes som sagsomkostninger efter retsplejelovens § 316.\nSkønstemaet skal være objektivt og må ikke indeholde subjektive opfattelser af forhold, som parterne ikke er enige om. Det må ikke indeholde argumenterende afsnit eller ledende spørgsmål.\nDerudover må der ikke være indbygget underforståede forudsætninger i spørgsmålene, hvis parterne ikke er enige om disse forudsætninger. De forudsætninger en part ønsker indbygget i besvarelsen skal udtrykkeligt være angivet.\nKravet om neutralitet er bl.a. formuleret i en kendelse, hvor landsretten fastslog, at spørgsmål i et skønstema skal være konkrete, klare, neutrale og relevante. Se SKM2004.473.ØLR.\nSpørgsmålene i skønstemaet skal vedrøre konkrete forhold og ikke blot efterlyse en generel vurdering af branchemæssige forhold eller lignende.\nI SKM2015.418.ØLR. drejede sagen sig om at SKAT havde forhøjet en skatteyder med en række ejendomsavancer i forbindelse med overdragelse mellem 2 selskaber der begge var kontrolleret af skatteyderen.\nKravet om konkrete spørgsmål er bl.a. formuleret i en kendelse, hvor landsretten fastslog, at spørgsmål i et skønstema skal være konkrete, klare, neutrale og relevante. Se SKM2004.473.ØLR.\nEksempel: Generel vurdering skulle foretages af brancheorganisation\nRetten fandt, at de spørgsmål i skønstemaet, der vedrørte en mere generel vurdering af motorsportsbranchen i Danmark, skulle stilles til en relevant brancheorganisation og ikke til en konkret udmeldt skønsmand. Se SKM2007.550.VLR.\nSpørgsmålene i skønstemaet skal være klare og entydige, så der ikke er rimelig tvivl om, hvad skønsmanden skal svare på og dermed om, hvordan hans besvarelse skal forstås.\nKravet om klarhed er bl.a. formuleret i en kendelse, hvor landsretten fastslog, at spørgsmål i et skønstema skal være konkrete, klare, neutrale og relevante. Se SKM2004.473.ØLR.\nEksempel 1: Syns- og skønstema afvist - spørgsmål manglede klarhed og entydighed\nI en retssag var der bl.a. stillet spørgsmål om, hvorvidt en boatchartervirksomhed var drevet sædvanligt i boatchartermæssig henseende. Retten fandt, at en besvarelse af spørgsmålet med den ubestemthed, som udtrykket boatchartervirksomheden indebar i konteksten, ville forudsætte, at skønsmanden blev forsynet med oplysninger, der ikke indgik i udkastets spørgsmål og bilag. Retten fandt derfor ikke, at spørgsmålet havde den fornødne klarhed og entydighed til at kunne indgå i et retligt syns- og skønstema. Se SKM2002.453.ØLR.\nEksempel 2: Syns- og skønstema afvist - spørgsmål var hypotetiske og uklare\nEn skatteyder havde fejlagtigt fået oplyst fra kommunen, at der ikke var mulighed for at foretage udstykning fra hans ejendom. Et salg ville derfor ikke medføre beskatning. Skatteyder solgte efterfølgende ejendommen. I forbindelse med SKATs gennemgang af sagen blev det nu oplyst, at der alligevel kunne foretages udstykning, og at salget derfor var skattepligtigt.\nSkatteyder klagede over SKATs afgørelse. Der blev i den forbindelse afholdt syn og skøn. Skatteyderen ønskede syn og skøn afholdt bl.a. med henblik på fordeling af købesummen under den forudsætning, at ejendommen i form af grundparcellen kunne have været udstykket. Skatteyder ønskede bl.a. at stille følgende to spørgsmål:\n"Skønsmanden anmodes om at indhente erklæring fra skattevæsnet om en udstykning vil medføre en væsentlig værdiforringelse af restarealet eller for den bestående bebyggelse.\nSkønsmanden anmodes om at oplyse værdien af et selvstændigt grundstykke udstykket fra ejendommen."\nRetten fandt at de to spørgsmål var hypotetiske og uklare, hvorfor de ikke blev tilladt stillet. Se SKM2009.315.BR.\nSpørgsmålene i skønstemaet må ikke være åbenbart overflødige, hvilket fx vil være tilfældet, hvis der ikke er uenighed om det forhold, der spørges til, eller hvis spørgsmålet allerede anses for fyldestgørende besvaret af skønsmanden.\nSpørgsmålene skal være relevante i forhold til parternes argumentation i skattesagen. Domstolene udviser derimod stor tilbageholdenhed med at vurdere, om det forhold, der ønskes oplyst ved spørgsmålet, vil have betydning for klagesagens afgørelse. Denne vurdering bliver foretaget af den instans, der behandler klagesagen. Kun hvis det på forhånd kan udelukkes, at en besvarelse kan få betydning, bliver spørgsmålet afvist.\nI SKM2016.429.BR drejer det sig om at SKAT havde forhøjet en skatteyder med fratrukket underskud ved drift af landbrugsejendom (udlejning af bygninger), drift af maskinstation og drift af dyrehold.\nDer blev afholdt et syn og skøn til vurdering her af. I fortsættelse af den afgivne skønserklæring, ønskede SKAT, at stille supplerende spørgsmål da skønsmanden, som han ellers var anmodet om, ikke havde taget hensyn til en evt. driftsherreløn ved driften af maskinstationen.\nSKAT ønskede i den forbindelse, at der blev indhentet en udtalelse fra brancheorganisationen G1 om hvad driftsherrelønnen i en maskinstation som skatteyderen drev, kunne udgøre. SKAT ønskede, at fremlægge denne udtalelse for den udmeldte skønsmand således, at denne kunne tage udtalelsen med i sine overvejelser.\nSkatteyderens advokat gjorde gældende, at dette ikke kunne tillades, da der var tale om forsøg på utilbørlig påvirkning af skønsmanden og, at der var tale om overflødig bevisførelse jf. retsplejelovens § 341.\nAdvokaten gjorde her ud over gældende, at den udmeldte skønsmand i kraft af sin udmeldelse til besvarelse af skønstemaet hvor der bl.a. var stillet spørgsmål der indeholdte fastsættelsen af en driftsherreløn - hvilket skønsmanden imidlertid ikke havde svaret på - måtte anses for, at være faglig kompetent til, at besvare et spørgsmål om hvad driftsherrelønnen i den pågældende maskinstation kunne udgøre.\nSKAT gjorde gældende, at det supplerende spørgsmål om driftsherrelønnen i maskinstationen var formuleret som et åbent spørgsmål, og at skønsmanden i sin besvarelse ikke var forpligtiget til, at lægge brancheorganisationens udtalelse til grund, men selvstændig og frit kunne foretage sit skøn.\nRetten tillod ikke, at der kunne indhentes en udtalelse fra brancheorganisationen, da det ikke kunne anses for, at være af afgørende betydning for sagens afgørelse, at der blev fremlagt en sådan udtalelse, og at det måtte anses for overflødig bevisførelse der jf. retsplejelovens § 341 ikke kunne tillades .\nI SKM2012.614.BR tillod retten ikke yderligere spørgsmål under henvisning til, at disse var overflødige og uden bevismæssig værdi for den bagvedliggende klagesag.\nDer kan heller ikke forventes tilladt, at stille spørgsmål, der forudsætter en bestemt forståelse af faktiske forhold, fx hvordan et bilag skal opfattes og navnlig ikke i det tilfælde, hvor skønsmanden allerede har besvaret spørgsmål, hvor han har forholdt sig til oplysningerne givet i bilaget, se SKM2012.702.VLR.\nKravet om relevans er bl.a. formuleret i en dom, hvor landsretten fastslog, at spørgsmål i et skønstema skal være konkrete, klare, neutrale og relevante. Se SKM2004.473.ØLR.\nEksempel 1: Yderligere spørgsmål afvist da de allerede var besvaret i syns- og skønserklæringen\nRetten behandlede en sag, der vedrørte værdiansættelse af aktier. Der var i sagen afgivet dels en syns- og skønserklæring og dels en tillægserklæring. Skatteyders repræsentant ønskede nu at stille yderligere spørgsmål vedrørende grundlaget for den vurdering, der var foretaget af syns- og skønsmændene, hvilket SKAT protesterede imod. Retten fandt, at syns- og skønsmændene havde besvaret spørgsmålet om værdien af aktierne og redegjort for, hvad de havde baseret deres vurdering på, herunder også for de anvendte vurderingsmetoder, forudsætninger og konklusioner. Retten fandt derfor ikke, at de ønskede spørgsmål var relevante og tillod dem ikke stillet. Se SKM2007.395.BR.\nEksempel 2: Spørgsmål om generel prisudvikling tilladt da det ikke kunne udelukkes at have betydning for sagen\nLandsretten tillod et spørgsmål om den generelle prisudvikling på ejendomme med henvisning til, at det ikke på forhånd kunne udelukkes, at en besvarelse kunne have betydning for sagen. Se SKM2003.245.VLR\nEksempel 3: Spørgsmål om fordringers værdi tilladt da det ikke kunne udelukkes at have betydning for sagen\nSKAT ønskede at stille spørgsmål om nogle fordringers værdi for en bestemt kreditor. Landsretten tillod spørgsmålet, da det ikke på forhånd kunne udelukkes, at besvarelsen kunne have betydning for sagen. Se SKM2003.216.VLR.\nEksempel 4: Spørgsmål om afskrivningsperiode for goodwill tilladt da det ikke kunne udelukkes at have betydning for sagen\nSKAT ønskede at stille spørgsmål om afskrivningsperiode for goodwill. Landsretten tillod spørgsmålet stillet, da det ikke på forhånd kunne udelukkes, at en besvarelse af spørgsmålene kunne have betydning for Landsskatterettens afgørelse. Se SKM2004.271.ØLR.\nParterne kan ikke stille skønsmanden spørgsmål, som han ikke via sin sagkundskab har særlige forudsætninger for at besvare. Spørgsmålene skal derfor vedrøre faktiske forhold og må ikke bede skønsmanden om at foretage retlige vurderinger.\nEksempel 1: Spørgsmål afvist da det var en retlig vurdering\nEn skatteyder ønskede at stille spørgsmål om, hvorvidt et regnskabsgrundlag opfyldte de skattemæssige regnskabskrav. SKAT protesterede mod spørgsmålene med henvisning til, at skønstemaet lagde op til en juridisk bedømmelse af, om skatteyderens bogføringsmateriale og årsregnskab opfyldte regnskabskravene i bogføringsbekendtgørelsen og mindstekravsbekendtgørelsen. Efter SKATs opfattelse kunne skønsmanden kun spørges om faktiske og ikke om retlige forhold. Vurderingen af om de nævnte bekendtgørelser var opfyldt, var en retlig vurdering, som retten skulle foretage. Landsretten tiltrådte dette og afviste begæringen om syn og skøn. Se TfS2000.636.ØL\nEksempel 2: Spørgsmål afvist da det var af retlig karakter\nEn skatteyder ønskede at stille en række spørgsmål vedrørende den grundværdi af en ejendom, der var fastsat i medfør af vurderingsloven. Kammeradvokaten protesterede mod spørgsmålene bl.a. med henvisning til, at en del af spørgsmålene vedrørte forståelsen af vurderingsloven og dermed var af retlig karakter. Kammeradvokaten havde derudover en række øvrige indsigelser mod det foreslåede skønstema og havde udarbejdet et alternativt forslag til skønstema. Dette var bl.a. renset for spørgsmål om, hvorledes grundværdien blev fastsat. Landsretten fandt under henvisning til det af Kammeradvokaten anførte og under hensyn til, at spørgsmål i et skønstema skal være konkrete, klare, neutrale og relevante, at der ikke var grundlag for at godkende skønstemaet i den af skatteyder foreslåede udformning. Landsretten fandt af de samme grunde, at de af Kammeradvokaten foreslåede spørgsmål kunne godkendes. Se SKM2004.473.ØLR.\nSe også SKM2015.418.ØLR. hvor sagen drejede sagen sig om, at SKAT havde forhøjet en skatteyder med en række ejendomsavancer i forbindelse med overdragelse mellem 2 selskaber der begge var kontrolleret af skatteyderen.\nRekvirentens spørgsmål tilladt\nRekvirentens spørgsmål blev tilladt, men det viste sig efterfølgende, at det var SKATs spørgsmål der var de relevante. Rekvirentens spørgsmål var derfor uden betydning.\nUklare og ikke konkrete spørgsmål afvist.\nSagen drejer sig om, hvorvidt rekvirentens landbrugsvirksomhed kan anses for at være erhvervsmæssigt drevet i skattemæssig henseende i indkomståret 2007.\nSkønsmanden har i sin erklæring fra maj 2011 besvaret spørgsmål 1 til 4 med udgangspunkt i sagens bilag. Bilag 27 er et budget for indkomstårene 2011 og 2012 udarbejdet af rekvirenten. Skønsmanden har i sin supplerende erklæring fra december 2011 besvaret spørgsmål 5, hvor et nyt bilag 33 indgik. Bilag 33 er et nyt budget for indkomstårene 2011 og 2012 udarbejdet af rekvirenten.\nSkønsmanden er i spørgsmål 4 spurgt om landbrugsvirksomheden med den i 2007 valgte driftsform kan give et overskud på eller omkring 0 kroner efter driftsmæssige afskrivninger men før renter og en tidshorisont herfor.\nSkønsmanden har anset rekvirentens budget for urealistisk, og har besvaret spørgsmål 4 benægtende. I supplerende spørgsmål 5 er skønsmanden blevet bedt om igen at besvare spørgsmål 4 med den forudsætning, at det nye budget (bilag 33) efter rekvirentens opfattelse er udtryk for de indtægter og omkostninger, der forventes at blive realiseret i virksomheden.\nSkønsmanden har igen besvaret spørgsmål 4 benægtende, uanset de nye oplysninger og ændringer i rekvirentens strategi, da indtægter og udgifter ikke er vurderet realistiske. Skønsmanden har over 2½ side fremsat bemærkninger til de enkelte dele af budgettet. Skønsmanden har ved besvarelsen afslutningsvis i tabelform opstillet nøgletal fra henholdsvis resultatopgørelsen for indkomstårene 2007-2010, et resultatbudget for indkomstårene 2011 og 2012 i henhold til rekvirentens oprindelige budget samt efter hans nye budget ved bilag 33 og endeligt et resultatbudget for indkomstårene 2011, 2012 og 2013 efter skønsmanden vurdering.\nRekvirenten har bedt byretten om tilladelse til at stille skønsmanden et nyt supplerende spørgsmål 6, hvor skønsmanden bliver bedt om igen at besvare spørgsmål 4 med den forudsætning, at det som bilag 33 fremlagte budget lægges til grund i sin helhed.\nSKAT har protesteret mod spørgsmål 6 som overflødig bevisførelse. Skønsmanden har allerede taget stilling til budgettallene i bilag 33. Skønsmanden skal stå helt fri i sin vurdering. Med spørgsmål 6 pålægger rekvirenten skønsmanden at tage hensyn til budgettallene på en bestemt måde.\nByretten udtaler, at skønsmanden allerede har besvaret spørgsmål 4 to gange under hensyntagen til samtlige sagens bilag, senest også bilag 33, og en besvarelse af spørgsmål 6 vil blive baseret på et talmæssigt grundlag, som skønsmanden har anset for urealistisk på en række punkter, der nærmere er gennemgået i erklæringen. Herefter, og da rekvirenten ikke i øvrigt har sandsynliggjort, at besvarelsen har betydning for sagen, afviser byretten spørgsmål 6. Byretten tillader ikke spørgsmål 6 besvaret af skønsmanden.\nVestre Landsret var enig i byrettens resultat og begrundelse herfor. Landsretten stadfæstede derfor byrettens kendelse.\nSupplerende spørgsmål allerede besvaret og derfor afvist\nAppellanten, der var lastvognschauffør, drev et deltidslandbrug med planteavl fra sin landbrugsejendom. Driften havde i perioden 1998-2003 været underskudsgivende.\nAppellanten realiserede i indkomstårene 2005-2008 mindre driftsoverskud, hvorfor appellanten gjorde gældende, at landbruget som konsekvens heraf havde været erhvervsmæssigt drevet i de af sagen omhandlede indkomstår. Appellanten gjorde i den forbindelse gældende, at driftsformen i 2005-2007 havde været den samme som i 2001-2003 på trods af, at appellanten i 2005 havde omlagt driften, idet han i dette indkomstår opstartede udlejning af en driftsbygning samt opnåede nye indtægter fra jagtudleje samt salg af brænde. Såfremt der i appellantens regnskaber sås bort fra indtægterne fra de nye aktiviteter, var appellantens landbrugsbedrift fortsat underskudsgivende i indkomstårene 2005-2008.\nLandsretten fandt, at indtægtskilderne fra salg og udlejning ikke kunne anses som en integreret del af landbrugsbedriften, idet der var tale om nye og i forhold til landbrugsvirksomheden sekundære indtægter, hvorfor landbrugsbedriften også i de efterfølgende indkomstår havde været underskudsgivende. Henset hertil samt henset til, at syn - og skønsmanden ikke fandt, at der i de af sagen omhandlede indkomstår var udsigt til, at appellantens landbrugsbedrift med den valgte driftsform på sigt kunne give et overskud på eller omkring kr. 0,- efter driftsmæssige afskrivninger, men før renter og driftsherreløn, fastslog landsretten, at appellantens landbrugsvirksomhed ikke var erhvervsmæssigt drevet. Appellanten kunne derfor ikke indrømmes fradragsret for de i indkomstårene 2001-2003 realiserede driftsunderskud, jf. statsskattelovens § 6, stk. 1, litra a\nIkke alle indtægter indgår i den erhvervsmæssige vurdering\nLandsretten finder således, at alene de indtægter der udgør en integreret del af en landbrugsbedrift kan indgå i vurderingen af hvorvidt ejendommen er drevet erhvervsmæssigt.\nDet er derfor relevant i syns- og skønstemaet, at få klarlagt hvilke indtægtskilder, der kan medregnes i vurderingen af den erhvervsmæssige drift.\nVestre Landsret besluttede, at de af sagsøgerens spørgsmål i spørgetemaet, der vedrørte en mere generel vurdering af motorsportsbranchen i Danmark, skulle stilles til en relevant brancheorganisation og ikke til en konkret udmeldt skønsmand. Den resterende del af sagsøgerens spørgetema blev ikke tilladt, idet besvarelsen heraf ville indebære en retlig vurdering af kriterier, som parterne ikke var enige om samt en bevismæssig bedømmelse, som skulle foretages af landsretten på baggrund af de oplysninger, der bliver tilvejebragt gennem forklaringer og fremlagte dokumenter.\nLandsretten afskar supplerende spørgsmål til en syns- og skønsmand, efter at der var afgivet en skønserklæring om et rimeligt honorar til en revisor for at gennemføre en skattesag.\nSupplerende spørgsmål afskåret.\nAfgørelsen blev truffet efter en konkret vurdering og efter karakteren af de supplerende spørgsmål.\nLandsretten fastslog, at spørgsmål i et skønstema skal være konkrete, klare, neutrale og relevante, hvorfor landsretten ikke kunne godkende skønstemaet i den af rekvirenten foreslåede udformning. Landsretten kunne derimod godkende de af Kammeradvokaten foreslåede spørgsmål.\nFormulering af spørgsmål.\nLandsretten tillod Told- og Skattestyrelsen at stille to supplerende spørgsmål, da landsretten fandt, at det ikke på forhånd kunne udelukkes, at en besvarelse af spørgsmålene kunne have betydning for Landsskatterettens afgørelse i den materielle skattesag.\nAccept af supplerende spørgsmål.\nLandsretten tillod Skatteministeriet, mod rekvirentens protest, at stille et spørgsmål om, hvorvidt priserne på markedet for ejendomme som de i sagen omhandlede i området omkring Vejle i 1995 var stigende eller faldende. Landsretten fandt, at det ikke på forhånd kunne udelukkes, at en besvarelse af spørgsmålet (med de anførte præciseringer) kunne have betydning for sagen.\nLandsretten tillod Skatteministeriet at stille spørgsmål til syns- og skønsmanden, mod rekvirentens protest, om nogle fordringers værdi for en konkret kreditor, da det ikke på forhånd kunne udelukkes, at en besvarelse af spørgsmålene kunne have betydning for sagen.\nTold- og Skattestyrelsen fik tilladelse til at stille et supplerende og opklarende spørgsmål, da en besvarelse af spørgsmålet kunne anses for at være relevant for sagen. Accept af supplerende spørgsmål.\nLandsretten afskar spørgsmål i skønsrekvirentens udkast til syns- og skønstema på grund af manglende klarhed mv. og nægtede samtidig tilladelse til fremlæggelse af visse bilag.\nI en sag om hvad udlejningsværdien ville være på en beboelsesejendom, kunne Told- og Skattestyrelsen ikke stille et generelt spørgsmål om det normale udlejningsniveau for tilsvarende ejendomme, fordi syns- og skønsmanden selv skal afgøre hvilke oplysninger, han har brug for at indhente for at besvare spørgsmålet om den konkrete ejendom. Spørgsmål afskåret.\nSpørgsmålene og begæringen afvist.\nxI en sag om, hvorvidt to skattepligtige havde kurstabsfradrag på nogle hævdede fordringer i udenlandsk valuta, anmodede de skattepligtige om syn og skøn over de hævdede fordringers værdi. Spørgsmålene var formuleret således, at skønsmanden blev anmodet om at oplyse kursværdien på de skattepligtiges hævdede fordringer i hvert af årene 2009-2014, dvs. for hele året.\nRetten udtalte, at det følger af KGL § 26, stk. 2, at gevinst og tab på fordringer opgøres som forskellen mellem anskaffelsessummen og afståelsessummen, og at man som anskaffelsessum anvender kursværdien på erhvervelsestidspunktet, medmindre den skattepligtige godtgør at have erhvervet fordringen til en højere pris.\nRetten udtalte videre, at efter bestemmelsens ordlyd er det af central betydning for afgørelsen af spørgsmålet om fradragsretten og dermed for sagen, at der er en kobling til tidspunktet, hvor fordringen opstod. Idet denne kobling ikke sås i de skattepligtiges spørgetemaer, skønnede retten, at en besvarelse af spørgetemaet ville være uden betydning for sagen, hvorfor anmodningen om syn og skøn på det foreliggende grundlag ikke blev taget til følge, jf. retsplejelovens § 341.\nBesvarelse af skønstemaet uden betydningx\nSagen drejede sig om hvorvidt nogle supplerende spørgsmål kunne anses for, at medføre en retlig bevisbedømmelse, om spørgsmålene var et forsøg på utilbørlig påvirkning af skønsmanden samt om hvorvidt spørgsmålene kunne afvises som overflødig bevisførelse jf. retsplejelovens § 341. Retten tillod alle spørgsmålene, da det ikke kunne udelukkes, at en besvarelse ville have betydning for sagen, og fandt ikke at spørgsmålene var ledende.\nIkke retlige eller utilbørlige supplerende spørgsmål\nRetten tillod ikke, at der kunne indhentes en udtalelse fra brancheorganisationen, da det ikke kunne anses for, at være af afgørende betydning for sagens afgørelse, at der blev fremlagt en sådan udtalelse, og at det måtte anses for overflødig bevisførelse der jf. retsplejelovens § 341 ikke kunne tillades.\nErklæring var utilbørlig påvirkning\nSyns- og skønssagen skulle søge at afklare, hvorledes købesummen på en landbrugsejendom skulle fordeles mellem stuehuset med tilhørende grund og have, driftsbygningerne og landbrugsjorden.\nSkønsmanden havde efter en besigtigelse af ejendommen, og efter at have beskrevet ejendommens herlighedsværdi foretaget en fordeling af købesummen. Herved blev der foretaget en vurdering af herlighedsværdien for så vidt angår de enkelte dele, uanset at dette udtryk ikke blev anvendt direkte i syns- og skønserklæringen.\nSkønsrekvirenten ønskede, at skønsmanden skulle specificere om og med hvilket beløb den omkringliggende natur og udsigtsforhold havde påvirket vurderingen af købesummen for stuehuset med tilhørende grund og have samt landbrugsjorden.\nByretten bestemte, dels fordi det blev lagt til grund, at herlighedsværdien alene knyttede sig til stuehuset og ikke til den bare landbrugsjord eller markerne, og dels fordi skønsrekvirenten ikke havde godtgjort, at en specifikation af købesummen inklusive og eksklusive en herlighedsværdi på de enkelte dele ville have nogen bevismæssig værdi eller betydning for den bagved liggende skattesag, at spørgsmålet som overflødigt ikke skulle tillades stillet.\nYderligere spørgsmål ikke tilladt\nI sagen blev to spørgsmål afvist med den begrundelse, at de var hypotetiske og uklare.\nTo øvrige spørgsmål vedrørte efter rettens opfattelse faktiske og ikke retlige forhold og blev derfor tilladt.\nSpørgsmålene blev delvis imødekommet.\nByretten tillod ikke et supplerende spørgsmål, da det var uden relevans. Supplerende spørgsmål afskåret.\nByretten afskar en række supplerende spørgsmål, da retten fandt, at de supplerende spørgsmål ikke var relevante. Supplerende spørgsmål afskåret.\nByretten afskar en række tillægsspørgsmål blandt andet med den begrundelse, at de ikke var relevante.


Ristorante caffe da Claudia, Rom - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nAlle restauranter i Rom Restauranter i nærheden af Ristorante caffe da Claudia\nAlle aktiviteter i Rom Aktiviteter i nærheden af Ristorante caffe da Claudia\nEuropa Italien Lazio Rom Restauranter i Rom Ristorante caffe da Claudia\nNr. 2.880 af 9.967 Restauranter i Rom $$ - $$$\nItaliensk, Pizza, Fra middelhavsområdet Piazza della Rotonda 14a - 15, Rom, Italien+39 06 6880 6127Website\nAlle billeder (242) Fuld visning Book bord online Spar op til 20 %, når du reserverer online\nReservér et bord Opdater Søg efter tilgængelige tidspunkter for denne restaurant Ristorante caffe da Claudia er ikke tilgængelig på det anmodede tidspunkt. Vælg et andet tidspunkt, eller søg efter restauranter med kapacitet.\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 3,5 600 anmeldelserFremragende37 %Rigtig god28 %Gennemsnitlig16 %Dårlig7 %Frygtelig12 %Åben nusø - lø09:30 - 00:00Alle åbningstider KØKKENER Italiensk, Pizza, Fra middelhavsområdet, Supper, Vegetarvenlig, Veganske retter, Glutenfri retter PRIS $$ - $$$VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING Piazza della Rotonda 14a - 15, Rom, ItalienAlle oplysninger Forbedr denne registreringTilbyder denne restaurant barnestole?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til morgenmad?Ja Nej Ved ikke Er der gode veganske retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er der gode glutenfri retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til frokost?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til middag?Ja Nej Ved ikke Er dette en kosher-restaurant? Ja Nej Ved ikke Er dette primært en café?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelseAnmeldelser (600)Medlemsvurdering Fremragende88Rigtig god59Gennemsnitlig24Dårlig11Frygtelig14Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (196)Engelsk (322)Italiensk (82)Flere sprog Sprog Dansk (196)Engelsk (322)Italiensk (82)Fransk (80)Spansk (28)Portugisisk (22)Tysk (19)Hollandsk (11)Russisk (9)Norsk (7)Tyrkisk (6)Græsk (4)Japansk (2)Svensk (2)Kinesisk (traditionelt) (1)Koreansk (1)Polsk (1)Se, hvad de rejsende siger: 1-10 af 196 anmeldelser\nChristina P31Anmeldt 18 april 2017 fra mobile enheder God beliggenhed, dårlig mad! Vi bestilte 3 pizzaer, og vi blev slemt skuffede! Der var virkelig sparet på toppingen på pizzaerne, og bunden var blød og smattet! Derudover blev det næsten 450kr for 3 pizzaer og 3 colaer! Hvis en pizza er SÅ dyr skal den fandme også være...MereTak, Christina P Nonnemann479Anmeldt 19 september 2015 fra mobile enheder I HJERTET af RomPantheon er et must see i Rom. Her er fyldt med turister men der er italiensk charme over alt. Du får de skønneste frozen drinks. Prøv den med æble eller deres Pina Colada....smager himmelsk.Tak, Nonnemann Mads22215Anmeldt 24 maj 2015 fra mobile enheder Super hyggeligt stedVi spiste der bores første aften i Rom.\nFantastisk sted hvor der lokale der optræde med opera.\nMan sider på en åben plads hvor der ikke er bilstød som er dejligt hvis man vil side ude.\nDet får man så også lov til at betale...MereTak, Mads2221 Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNej979philIdaho Falls, Idaho4Anmeldt 3 uger siden Vendte tilbage til en fantastisk frokost på Da Claudia Cafe RestauranteMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejEt TripAdvisor-medlem1Anmeldt 4 uger siden fra mobile enheder FremragendeHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejBarbaraK45Ithaca, New York187Anmeldt 5 uger siden God mad, fantastisk beliggenhed, fremragende serviceMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejPiotr W1Anmeldt 15 juni 2017 fra mobile enheder Ikke noget særligtHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejBeka t17Anmeldt 7 juni 2017 fra mobile enheder Turistet restaurant ved PantheonMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejKatie ROxfordshire, Storbritannien356Anmeldt 2 juni 2017 Fantastisk beliggenhed og god mad!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejNelson H3Anmeldt 1 juni 2017 fra mobile enheder LækkerHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nForrigeNæste123456…20Opdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenTazza D'Oro228 anmeldelser 0,05 km væk La Casa del Caffe Tazza d Oro2.290 anmeldelser 0,05 km væk Antica Salumeria789 anmeldelser 0,03 km væk Venchi Cioccolato - Gelato411 anmeldelser 0,05 km væk Seværdigheder i nærhedenPantheon55.016 anmeldelser 0,07 km væk Piazza della Rotonda423 anmeldelser 0,03 km væk Lindt Store Roma268 anmeldelser 0,09 km væk Chiesa di Santa Maria Maddalena93 anmeldelser 0,07 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Ristorante caffe da Claudia.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend\nPiazza della Rotonda 14a - 15, Rom, Italien Placering:


Four Points by Sheraton Lianyungang i Lianyungang til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nFour Points by Sheraton Lianyungang1 Huanghe Road, Haizhou, Lianyungang, Kina, 222042 - Se på kortRigtig godt7,3Baseret på2anmeldelserFour Points by Sheraton LianyungangSe flere billederHotellet indefraSe flere billederSe alle 11 billederSe på kort\nMere om Four Points by Sheraton Lianyungang;En oversigtUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Four Points by Sheraton Lianyungang et fantastisk overnatningsvalg, når du skal besøge Lianyungang. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. Førsteklasses hotelservice og -faciliteter som definerer Starwood Hotels & Resorts Worldwide venter dig på Four Points by Sheraton Lianyungang. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Som en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda aircondition, opvarmning, skrivebord, minibar, lydisolering, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Uanset hvilket formål du har med din rejse til Lianyungang, så er Four Points by Sheraton Lianyungang det perfekte sted til en spændende rejse.Vis mereHvad de tilbyderInternetadganggratis Wi-Fi på alle værelser Services og bekvemmelighederrygeområde Adgangkæledyr tilladt Tilgængelig i alle værelsergratis vand på flaske Talte sprogkinesisk (mandarin) Vis mindrePolitikkerBørn og ekstra sengeBørn fra 0 til 12 år gamle [inkluderet]Skal bruge ekstrasengEkstra senge afhænger af det værelse, du vælger. Se venligst det enkelte værelses maksimale belægning for flere oplysninger.Ved reservation af mere end 5 værelser, kan andre vilkår og yderligere tillæg gælde.Vis mere


Majbritt Mortensen har indrettet sin og mandens gårdsplads på Nordrevej 31 i Markusminde med bord/bænke-sæt og et par overdækkede siddepladser. Foto: CSJ\nI Markusminde ved Fajstrup står Majbritt Mortensen klar med kaffe og kage til cyklister\nMarkusminde Fem unge ColoQuick-ryttere har allerede sat sig til rette med brownie og kaffe, da Lokalavisen en solrig fredag formiddag lægger vejen forbi Majbritts Kaffe-Stop i Markusminde et stykke uden for Fajstrup.\nDet er Majbritt Mortensen, som står bag. Hun serverer kaffe, kage og sodavand for trængende cyklister - hvad enten det er professionelle, semi-professionelle eller motionister.\n"Man SKAL bare være på cykel. Men altså, en cykel er en cykel," siger hun med et smil og hentyder til, at porten bestemt også er åben for far, mor og børn på søndags-tur.\n"Cyklister-only-reglen" er også fordi, der ikke er plads til en masse biler ved det private hjem i Markusminde.\nDesuden er et kaffe-stop jo netop en cykelist-ting. Et stop, hvor man lige hviler benene og tanker lidt ny energi.\nDer er et hyggehjørne med cykel-artefakter. Foto: CSJ\nEr tosset med cykling\nMen hvorfor åbner Majbritt Mortensen sin gårdsplads for andre ryttere på denne måde?\n"Altså nu er vi jo selv rigtig glade for at cykle og har dyrket det i mange år. Desuden kan vi se, at der faktisk ofte kommer flere cyklister end bilister forbi herude, hvor vi bor. Og ja, så opstod idéen altså. Vi har jo nok plads til det," siger Majbritt Mortensen, som er gift med cykel-entreprenøren Jesper Tikiøb, der har arbejdet professionelt med cykling i mere end 20 år.\nMajbritts Kaffestop holder til på Nordrevej 31 i Markusminde, der har Sabros postnummer.\nKaffe-stoppet vil som udgangspunkt holde åbent i weekender hen over sommeren, og nogle gange kan man også være heldig, at porten er åben i hverdagene. Men man kan ikke vide sig sikker på noget, for åbningstiderne er, "som vinden blæser".\nKig efter den gule cykel. Hvis den er fremme, så er der kaffe på kanden. Foto: CSJ\n"Det her er jo udelukkende lavet for sjov. Derfor vil jeg heller ikke binde mig til for meget, og derfor er menukortet også skrabet. Det skal bare være simpelt og sjovt," siger café-mutteren Majbritt Mortensen.\nDet er altid en god idé at tjekke Facebook-siden 'Majbritts Kaffe-Stop', inden man cykler hjemmefra. Desuden kan man kigge efter den gule cykel med 'åben-skiltet' på. Hvis den er fremme, så er der kaffe på kanden, kolde sodavand og kage.\nPubliceret 05 June 2020 06:00\n23 Gazeller i Favrskov\nFavrskov Det går godt for virksomhederne i Favrskov.\nDen seneste opgørelse viser, at der er hele 23 såkaldte Gazelle-virksomheder i området.\nDet er avisen Børsen, der kårer årets Gazeller.\nDe 23 lokale virksomheder hedder:\nDrikkeriget 2014 ApS\nClaus Bonde Pedersen\n974 Hadsten ApS\nGazelle-pris: VOKA i Hammel har tilpasset sig i 100 år\nLokal virksomhed vinder tysk designpris for stol


Balance Me - Rose Otto Body Balm - FInd den her!\nBalance Me Rose Otto Body Balm 280 ml\nRose Otto Body Balm fra Balance Me er perfekt til tør og meget sensitiv hud. Den er 100% naturlig, rigt fugtgivende og dufter himmelsk. Rose Otto Body Balm styrker din huds naturlige elasticitet og nærer den med afkølende fugt. Den er fantastiks at bruge som aftersun! Giver din hud den fugt den mangler og en flot sund glans. Den brune farve holder længere og din hud ser sund og næret ud.\nRose Otto Body Balm var et af de oprindelige Balance Me produkter. Den er en intenst fugtgivende balsam - helt perfekt for dig med følsom, tør eller sensitiv hud. I den nye udviklede Rose Otto Body Balm anvender Balance Me flere innovative 100% naturlige ingredienser, som hjælper med at holde følsom og sensitiv hud blød, smidig og fugtmættet. Indeholder vitamin E botanisk kompleks, som indeholder potente antioxidanter til at beskytte og reparere huden. Arktiske multebær er blevet tilføjet, som har et højt indhold af antioxidanter. Body Balmen indeholder også en trio af beroligende og anti-inflammatoriske olier; Lavendel, mandarin og kamille, kombineret med den ultra-healende hybenroseolie. Den forbedrede formulering omfatter en betydelig investering i æteriske olier, der er blevet forhøjet med 30%. Den skønne og delikate aroma kommer fra Balance Me skræddersyede blanding af rene roseolier; kombineret Rosa Damascena, Rose Geranium og Palmarosa. Disse olier gør ikke kune at Rose Otto Body Balm dufter himmelsk, de har også naturligt healende og afbalancerende egenskaber, der arbejder for at styrke svækket hud og genoprette balance i huden. Balmen ndeholder nærende sheasmør og en balance af super nærende botaniske olier med højt fedtsyreindhold; Abyssinian olie, Camellia, jojoba og sød mandelolie.\nAnvendelse: Varm Rose Otto Body Balm op ved at gnide den mellem hænderne. Du vil opdage, at den smelter i hænderne, og derefter er den let at massere ind i huden. Lad de naturlige olie trænge helt ind i din hud, så den får en sund glans over det hele.\nIngredienser: Prunus Amygdalus Dulcis (sød mandelolie) Olie, Cera Alba (bivoks), Olea Europaea (Olive) Fruit Oil, Simmondsia chinensis (Jojoba) Seed Oil, Butyrospermum Parkii (Shea) nøddesmør ***, Rosa Canina (hyben) Frugt olie, Camellia oleifera (Camellia) Seed Oil, hjulkrone Officinalis (hjulkroneolie) Seed Oil, Tocopherol (vitamin E), Rubus chamaemorus (multebær) Seed Oil, Vitis Vinifera (Grape) Seed Oil, cetylestere, Pelargonium roseum asperum (Rose Geranium) Flower Oil *, Cymbopogon Martini (Palmarosa) Leaf Oil *, Rosa Damascena (Rose Otto) Blomster Olie *, Citrus Nobilis (Mandarin Rød) Peel Olie *, Lavandula angustifolia (lavendel) Flower Oil *, Anthemis Nobilis (romersk kamille) Blomster Olie *, Limonene **, Linalool **, Geraniol **, Citral **, citronellol **, eugenol **, Farnesol ** * naturlige rene æteriske olie ** naturligt forekommende i æteriske olier *** certificeret økologisk ingrediens\n299,00 Kr + fragt\nproduct code: BM128


Poul Paghsgade, Aalborg - 81 m2 værelse i Aalborg - ref: 2586794\n81 m2 værelse i Aalborg\n3 værelses delevenlig lejlighed i Aalborg Vestby centralt beliggende i hjertet af Aalborg. Er I et hold venner, der drømmer om at flytte ind i en lækker delevenlig lejlighed, hvor I kan have hvert jeres værelse og en fælles rummelig stue? Så får I her en lejlighed, der rummer alle jeres krav til bolig + lidt ekstra . Her får I: Når I træder ind af døren til jeres nye hjem, bliver I som det første mødt af lejlighedens entré, som leder jer videre til lejligheden fordelingsgang, hvorfra I får adgang til lejlighedens forskellige rum. Køkkenet er lyst og hyggeligt med masser af skabsplads til alt jeres køkkengrej. Fælles for de 3 værelser er, at de er lyse og rummelige med et smukt lysindfald fra de mange vinduespartier. Badeværelset er lyst med separat brusekabine. Lejligheden ligger meget centralt med kort afstand til indkøbsmuligheder, gågader, transport, restauranter med mere.\nStor lejlighed på 81 m2 til leje 9000 Aalborg\nPå Poul Paghsgade finder du en stor lejlighed til leje med i alt 3 værelser. Lejligheden er på hele 81 m2. Er I et par, familie – eller leder du bare efter en delevenlig lejlighed – er dette lejemål en god kandidat.\nOm lejeboligen på Poul Paghsgade i 9000\nDu skal betale 6.495 kr. om måneden for denne bolig på Poul Paghsgade.\nLeder du efter andre relevante boliger til leje eller værelser til leje i 9000 Aalborg? I øjeblikket finder du 501 lejeboliger i 9000 Aalborg her på LejBoliger.dk. Du kan få det fulde overblik over andre lejemål i området ved at indtaste postnummeret i vores søgefelt – eller scroll ned for at se andre lejemål og værelser i nærheden af denne bolig.


Brøndbystopper udtaget til finske Nations League-kampe - 3point.dk3point.dk\nBrøndbystopper udtaget til finske Nations League-kampe\nAf Steen Sørensen @Morfar666 · På 29th august 2018\nPaulus Arajuuri fra Brøndby IF er udtaget til Finlands kommende kampe i UEFA Nations League. Midtstopperen får blandt andre selskab af to tidligere spillere fra de blå/gule på Vestegnen.\nI starten af september spiller Finland to kampe på hjemmebane i den nye UEFA Nations League, som kan ende med en kvalifikatione til EM-slutrunden i 2020. Finland møder Ungarn og Estland. Med i den finske trup er en nuværende og to tidligere Brøndby-spillere.\nDen nuværende er midtstopperen Paulus Arajuuri, mens de to tidligere er angriberen Teemu Pukki samt målmanden Lukas Hradecky. De har alle tre været en del af stammen på det finske landshold gennem flere sæsoner efterhånden.


Welf - Wikipedia, den frie encyklopædi\n(Omdirigeret fra Guelferne)\nGuelf eller Welf er en tysk fyrsteslægt, som i middelalderen, i forbund med pavemagten bekæmpede de hohenstaufiske kejsere og deres tilhængere, ghibellinerne. Et politisk parti (Welfer, Guelfer) opstod af dem hovedsagelig bestående af adel og patriciere.\nEn af slægtens mest berømte var hertug Henrik Løve, en af de mægtigste mænd i Tyskland. Han deltog i erobringen af venderfæstningen Arkona sammen med den danske kong Valdemar I den Store. Fra Henrik Løve nedstammer alle welfer efter 1100-tallet. Henrik mistede en stor del af sine territorier og sin magt. Det betød indskrænket magt for slægten i Tyskland i mange århundreder. Henriks besiddelser blev delt mellem hans mange efterkommere.\nEn af Welf-linjerne (Huset Hannover) kom til magten i Hannover og blev kurfyrster. Denne såkaldte Hannover-Braunschweig-linje blev i begyndelsen af 1700-tallet konger af Storbritannien på grund af slægtskab med huset Stuart. Den første welferkonge af Storbritannien var George I.\nKong Frederik Vs dronning Juliane Marie var af Welf-slægten. Heinrich Himmler mente, at han var en reinkarnation af Henrik Løve.\nWikimedia Commons har flere filer relateret til Welf\nDie Welfen hjemmside om Welf-slægten (tysk)\nHentet fra "http://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Welf&oldid=6877294"\tKategorier: FyrstehuseHuset WelfSkjult kategori: Påbegyndte historieartikler\tNavigationsmenu\nDenne side blev senest ændret den 8. marts 2013 kl. 00:37.


Suite Spanish Apartment i Rom til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSuite Spanish ApartmentLejlighedVia Di San Sebastianello, 9, Spagna, Rom, Italien, 00187 - Se på kortFantastisk8,5Baseret på49anmeldelserSuite Spanish ApartmentSe flere billeder"The location was excellent, only metres away from the Spanis..."EugeneAustraliaSe flere billederSe alle 31 billeder\nMere om Suite Spanish Apartment\nSuite Spanish Apartment ligger i hjertet af Spagna og er en idéel base til at opleve Rom. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. Suite Spanish Apartment tilbyder fremragende service samt alle de basale bekvemmeligheder der skal til for at nyde et skønt ophold. Gratis trådløst internet på alle værelser, elevator er blot nogle af de faciliteter der adskiller Suite Spanish Apartment fra andre hoteller i byen. Hotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde aircondition, opvarmning, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, tekøkken, køleskab. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Med sin idéelle beliggenhed og imponerende faciliteter så vil Suite Spanish Apartment opfylde dine behov på mange måder.\nDu bedes give Suite Spanish Apartment besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse. Ved ankomst opkræves et skadesdepositum på 150 EUR. Depositummet er fuldt refunderbart ved udtjekning, såfremt der ikke findes skader ved inspektion af værelset.