STRATEGI FOR DEN GODE INKLUSION. Rudersdal Kommune, maj PDF\nDownload "STRATEGI FOR DEN GODE INKLUSION. Rudersdal Kommune, maj 2011"\n1 STRATEGI FOR DEN GODE INKLUSION Rudersdal Kommune, maj 2011\n2 2 Rudersdal Kommune Øverødvej Holte Tlf:\n3 INDHOLD 1. INKLUSION i Rudersdal Kommune 4 Hvad er inklusion? 5 Formål 5 Proces og metode 5 Strategiens opbygning 7 Projektorganisation 8 2. DEN GODE INKLUSION 9 Værdigrundlag 10 Faglighed 10 Forældre 11 Organisation ORGANISATION OG RESSOURCER 14 Styregruppens forslag FAGLIGHED FORÆLDRE 18 Styregruppens forslag FORSLAGSKATALOG og fokusområder Forslag om projektorganisation Organisation og ressourcer Faglighed Forældre Fordeling af fokus over den fire-årige periode 25 3\n4 1. INKLUSION i Rudersdal Kommune Denne strategi er en beskrivelse af, hvordan Rudersdal Kommune vil arbejde for at fremme inklusion på skoler, i dagtilbud og i fritidstilbud. Kommunalbestyrelsen blev på sit seminar i januar 2010 orienteret om Udfordringer i , herunder et tværgående fire-årigt inklusionsprojekt. En styregruppe nedsat af forvaltningen har nu udarbejdet et forslag til en Strategi for Den gode inklusion, der fremlægges for Børne- og Skoleudvalget med henblik på udsendelse til høring/ udtalelse. Denne strategi er en overordnet beskrivelse af, hvordan kommunen vil arbejde videre med inklusion. Projektets formål er, at færre børn og unge udskilles til specialtilbud, således at så mange som muligt forbliver i fællesskaberne i dagtilbud, skole og fritidstilbud. Projektet skal udvikle det inkluderende miljø til gavn for fællesskabet mellem alle børn. De ressourcer, der er til rådighed i form af medarbejdere, økonomi og fysiske rammer skal anvendes med fokus på Den gode inklusion. Det skal bl.a. realiseres gennem en differentieret pædagogik og undervisning, der er tilpasset det enkelte barn, ligesom udvikling af det tværfaglige samarbejde skal sikre den bedst mulige indsats for barnet. Det centrale spørgsmål er, hvordan man som pædagog, dagplejer eller lærer bidrager til, at alle børn får udbytte af fællesskaberne? Inklusionsforståelsen i denne strategi er baseret på nyere forskning, professionelles erfaringer i Rudersdal og input fra kommunens borgere. Tilsammen peger dette på vigtigheden af ikke at udelukke nogen fra de faglige og sociale fællesskaber. I dag er der en tendens til, at grænserne for, hvad der er normalt, bliver smallere. Det gør en helhedsorienteret og professionel inklusion endnu vigtigere, for der skal være plads til alle børn i Rudersdal Kommunes dagtilbud, skoler og fritidstilbud. En inkluderende pædagogik lægger op til, at børnene og de unge lærer af hinandens forskelligheder også af de børn, der møder vanskeligheder i institutionen eller skolen. Det stiller krav til de professionelle om at blive bevidste om deres egen rolle i dagligdagen. Det centrale spørgsmål er, hvordan man som pædagog, dagplejer eller lærer bidrager til, at alle børn får udbytte af fællesskaberne? 4\n5 Strategien for Den gode inklusion skal være med til at sikre, at de ansatte er klædt på til at tackle de nye udfordringer. alle børn og unge har ret til at indgå i faglige og sociale fællesskaber, hvis det giver mening for det enkelte barn og fællesskabet som gruppe Hvad er inklusion? Inklusion er en dynamisk og vedvarende proces, hvori sociale og faglige fællesskaber øger mulighederne for tilstedeværelse, oplevelse af fællesskab, aktiv deltagelse og højt læringsmæssigt udbytte for alle børn og unge. Det betyder, at alle børn og unge har ret til at indgå i faglige og sociale fællesskaber, hvis det giver mening for det enkelte barn og fællesskabet som gruppe. Barnet har ret til at blive hørt og føle sig anerkendt. Det er kommunens opgave at indrette fællesskaberne, så børn og unge ikke marginaliseres fagligt, socialt eller etnisk. Kort sagt: Hovedopgaven er at sørge for, at alle børn har det godt og kan udvikle sig i de sociale og faglige relationer, de indgår i, og at de kan udvikle sunde relationer hinanden imellem. Formål Strategi for Den gode inklusion skal skabe et fælles grundlag for både det overordnede og konkrete arbejde med inklusion. Derudover skal strategien: Skabe rammer for Rudersdal Kommunes arbejde for at fremme inklusion Fastsætte et værdigrundlag for inklusionsindsatsen Tydeliggøre de indsatsområder, som kommunen vil arbejde med Beskrive den fremadrettede proces for inklusionsindsatsen. Proces og metode Strategi for Den gode inklusion bygger på tre elementer: 1. En forundersøgelse af den kommunale inklusionspraksis på Børn og Unge, Dagtilbud til børn og Skoleområdet i Rudersdal Kommune 2. Notatet Den gode inklusion udgør det værdimæssige grundlag for kommunens inklusionsstrategi 3. Fire arbejdsgruppers materiale om indsatsområderne: Faglighed Forældre Organisation Økonomiske Ressourcer. 5\n6 Forundersøgelse Forundersøgelsen udsprang af et ønske om at forstå en række centrale forhold af betydning for kommunens evne til at inkludere alle de børn, der har ret til at deltage i kommunens tilbud. For at få et så dybt indblik i de eksisterende inklusionsmekanismer som muligt bestod undersøgelsen af to separate dele: En kvalitativ og en kvantitativ. Den kvalitative del afdækker gennem en række fokusgruppeinterviews med bl.a. ansatte og forældre de forskellige gruppers opfattelse af inklusionsbegrebet og de vigtigste temaer for indsatsen. Den kvantitative del giver et overblik over nøgletal for økonomi og fordeling af børn på special- og normalområderne. Forundersøgelsen blev præsenteret ved et kick-off seminar i november 2010 for relevante ledere og medarbejdere. Rapportens analyser og anbefalinger har dannet grundlag for udarbejdelsen af Den gode inklusion og styregruppens udarbejdelse af nærværende strategi. Den gode inklusion Den gode inklusion udgør værdigrundlaget og den kvalitative ramme for inklusionsarbejdet i Rudersdal. Den bygger på forundersøgelsen i kombination med nyere forskning og faglig ballast i kommunen. Den har været et fælles udgangspunkt for de fire arbejdsgruppers arbejde. De har hver især haft til opgave at anbefale en række tiltag, som vil fremme inklusionsindsatsen og som kan indgå i den overordnede strategi. Disse anbefalinger præsenteres senere i strategien. Fire arbejdsgrupper For at konkretisere anbefalingerne fra forundersøgelsesrapporten og de kvalitative forventninger formuleret i Den gode inklusion nedsatte styregruppen fire arbejdsgrupper med fokus på temaerne faglighed, organisation, forældre og ressourcer. Arbejdsgrupperne er sammensat af relevante medarbejdere på tværs af områderne. Borgerinddragelse Der har været forskellige former for borgerinddragelse undervejs i forløbet bestående af et borgermøde i september 2010, samt lejlighedsvis inddragelse af en referencegruppe bestående af forældre, der har interesse i inklusionsarbejdet i Rudersdal. Referencegruppen blev ved et møde i april 2011 præsenteret for forslagene i strategiplanen. Styregruppen Det samlede forløb er tilrettelagt af en styregruppe bestående af Di- 6\n7 rektør Henning Bach Christensen som formand i samarbejde med områdecheferne og medarbejdere fra Skoleområdet, Kultur, Dagtilbud til børn, Børn og Unge samt Økonomi. Strategiens opbygning Strategiplanen består af fire elementer: Den gode inklusion Organisation og ressourcer Faglighed Forældre Den gode inklusion er det kvalitative mål for indsatsen, mens de tre indsatsområder er nødvendige rammebetingelser for opnåelse af Den gode inklusion I modellen nedenfor indtager Den gode inklusion den centrale rolle som fællesmængde for de tre cirkler. Den gode inklusion er det kvalitative mål for indsatsen, mens de tre indsatsområder er nødvendige rammebetingelser for opnåelse af Den gode inklusion. Cirklernes overlap viser de betydelige sammenfald mellem de tre temaer, sammenfald, der også vil kunne genfindes i forholdet mellem forslagene i strategien og deres relation til de tre indsatsområder. De tre indsatsområder er ligestillede og gensidigt afhængige i et omfang, der gør det nødvendigt at fastholde en tværgående og koordinerende funktion også i det videre arbejde (se forslag til projektorganisation). Organisation og ressourcer Den gode inklusion Forældre Faglighed 7\n8 De tre indsatsområder beskrives kort i tre separate afsnit som indledning til det samlede katalog over styregruppens forslag til indsatser i det fire-årige forløb. Anbefalingerne dækker et bredt spektrum af konkretiseringsniveauer, fra generelle forslag om kompetenceudvikling til ændringer i løsningen af specifikke opgaver. Forslagene til ændringer af organisationsændringerne er for helhedens skyld medtaget i strategiplanen, selvom de behandles i et særligt forløb i forår og sommer Styregruppen foreslår, at der oprettes en tværfaglig projektorganisation for den samlede udviklingsperiode, der skal rammesætte og følge udviklingen over den flerårige periode. Projektorganisation For at sikre den fortsatte sammenhæng mellem indsatserne inden for strategiplanens temaer og mellem forvaltninger og institutioner foreslår styregruppen, at der oprettes en tværfaglig projektorganisation for den samlede udviklingsperiode, der skal rammesætte og følge udviklingen over den flerårige periode. 8\n9 2. DEN GODE INKLUSION Den gode inklusion udgør det værdimæssige og kvalitative grundlag for arbejdet med inklusion i forhold til kommunens børn og unge. Intentionen med Den gode inklusion er at opstille et værdigrundlag, som kan lægge op til refleksion og dialog i kommunen og på de enkelte institutioner. Den gode inklusion skal udgøre et synligt og aktivt grundlag for det daglige arbejde i kommunen og dens institutioner. Den gode inklusion skal sætte gang i en løbende debat i kommunens forskellige institutioner og afdelinger, såvel centralt som decentralt. En debat, der skal tydeliggøre for alle ledere og medarbejdere, hvad der kendetegner kommunens, områdets og institutionens forståelse af, hvad inklusion er, og hvilke konsekvenser denne forståelse har for deres professionelle praksis. Der er ikke formuleret eller vedtaget nogen enkeltstående definition af begrebet inklusion i Danmark. Intentionen med Den gode inklusion er derfor at opstille et værdigrundlag, som kan lægge op til refleksion og dialog i kommunen og på de enkelte institutioner. Den gode inklusion er udtryk for en Rudersdal-forståelse af, hvad der kendetegner en positiv inklusion, der øger kvaliteten af samværet for alle børn såvel som voksne. Ud over de nationale love og regler tager Den gode inklusion udgangspunkt i Salamanca-erklæringens principper, der blandt andet fastslår, at et inkluderende skole- og uddannelsessystem er grundlaget for opbygningen af et inkluderende og demokratisk samfund for alle borgere og på alle niveauer og områder i samfundet. Den gode inklusion omfatter også dagtilbud og kultur/ fritidstilbud til børn og unge, der er ligeså vigtige aktører i forhold til at skabe den bedst mulige opvækst for alle børn og unge i Rudersdal. Endelig bygger Den gode inklusion på de intentioner, der er formuleret i kommunens arbejdsgrundlag (Dagtilbudspolitikken, Børn og Unge-politikken, Den gode skole og Kulturpolitikken). Den gode inklusion bliver grundlaget for formuleringen af en grundlæggende inklusionsforståelse i fælleskommunale og lokale værdigrundlag og styredokumenter. Den gode inklusion skal udgøre et synligt og aktivt grundlag for det daglige arbejde i kommunen og dens institutioner. Den gode inklusion beskrives ud fra fire vinkler: Værdigrundlag Faglighed Forældre Organisation og ressourcer. Værdigrundlaget udgør de grundlæggende principper, som der arbejdes ud fra i Rudersdal, mens de tre andre temaer beskriver de for- 9\n10 hold, der skal være til stede, for at kommunens medarbejdere kan arbejde i overensstemmelse med værdigrundlaget. Værdigrundlag Den gode inklusion anser opvækst i inkluderende børnefællesskaber i dagtilbud, skole og fritidsliv for at være grundlag for opbygningen af et inkluderende og demokratisk samfund lokalt, nationalt og globalt. det er en ret for alle børn at blive medregnet, at opleve samhørighed, at kunne bidrage til og have udbytte af de fællesskaber, de indgår i Det betyder, at: inklusion er et menneske- og samfundssyn og ikke en metode eller et koncept børn i vanskeligheder er børn, som dag-, skole-, kultur- eller fritidstilbud har sværere ved at komme i møde end andre børn kommunens dag-, skole-, og kultur- og fritidstilbud kommer alle børn i møde det er en ret for alle børn at blive medregnet, at opleve samhørighed, at kunne bidrage til og have udbytte af de fællesskaber, de indgår i fællesskaber ses som levende og dynamiske relationer mellem mennesker, der forpligter sig i forhold til hinanden forskelligheder ses som en styrke for udviklingen af dynamiske og udviklende fællesskaber for alle børn børns adfærd ses som en invitation til dialog frem for konflikt inkluderende fællesskaber har spilleregler og samværsformer, der omfatter og er til gavn for alle børnene de inkluderende fællesskaber er børnenes øvepladser for det videre liv i et inkluderende samfund alle børn har adgang til forskellige fællesskaber, der tager udgangspunkt i barnets trivsel og udviklingsmuligheder medarbejdere arbejder ud fra et fælles ansvar for alle børn med fokus på børnenes udvikling og lyst til at inddrage dem selv og deres praksis i et lærende fællesskab forældre er de professionelles vigtigste samarbejdspartnere og ressourcepersoner værdigrundlaget for Den gode inklusion indgår som et aktivt udgangspunkt for det daglige inklusionsarbejde i Rudersdal. 10\n11 Faglighed Den gode inklusion har fokus på, at medarbejderne har de grundlæggende forudsætninger for at arbejde inkluderende. De har adgang til rådgivning og efteruddannelse og gør aktivt brug af de forskellige ressourcepersoner, de har til rådighed lokalt eller centralt. alle skal være opmærksomme på, at tilpasningen af egen praksis er det første skridt, når de ser et barn i en udsat position. Det betyder, at: almenfaglighed og specialfaglighed ses som hinandens forudsætninger for den gode inklusion at de specialfaglige ressourcer organiseres, så de bringes så tæt på normalmiljøet som muligt faglighed udvikles og fastholdes gennem målrettet efteruddannelse og praksisnær kompetenceudvikling organisations- og samarbejdsformer understøtter medarbejdernes brug af ny viden og nye kompetencer i deres daglige praksis medarbejderne har adgang til samarbejde, sparring og rådgivning fra interne eller eksterne ressourcepersoner med indsigt i inkluderende praksis der opbygges faglige fællesskaber lokalt og på tværs af dagtilbud, skoler og fritidstilbud både professionsforståelser, organisationsformer og fremgangsmåder skal understøtte praksislæring og udviklingen af en professionskultur, der er nysgerrig på egen praksis og dens betydning for børnene de professionelle er bevidste om, hvad der er ekskluderende i læringsmiljøet, og hvad der fremmer inklusionen alle er opmærksomme på, at tilpasningen af egen praksis er det første skridt, når de ser et barn i en udsat position. Forældre Den gode inklusion bygger på, at alle forældre er vigtige samarbejdspartnere og ressourcer i arbejdet med inklusion. Den gode inklusion bygger på, at alle forældre er vigtige samarbejdspartnere og ressourcer i arbejdet med inklusion. Det betyder at: kommunens og den enkelte institutions værdigrundlag er rammen for den løbende dialog med forældrene om, hvad det vil sige, at deres barn er del af et inkluderende fællesskab forældre- og skolebestyrelserne deltager aktivt i at understøtte 11\n12 inklusionen forældrene inddrages i at skabe børnefællesskaber for alle børn på grundlag af klare aftaler om trivsel og samværsregler forældrene inddrages i løbende dialog om at skabe positive relationer mellem alle i et inkluderende fællesskab for både børn og voksne forældrene inddrages i at skabe gode overgange fra hjem til dagtilbud, fra dagtilbud til skole og fra skole til fritidsliv og ungdomsuddannelse forældrene støttes i, hvordan de kan hjælpe og komme børn i vanskeligheder i møde forældre til børn i vanskeligheder inddrages hurtigt i et koordineret, tværfagligt samarbejde med henblik på at understøtte barnets/den unges fortsatte trivsel og læring. Organisation Den gode inklusion ser organisationsformer, opgaveløsning og ressourcer som vigtige redskaber for inkluderende fællesskaber. Nøgleord i denne sammenhæng er ledelse, fleksibilitet, tværfaglighed og ressourcer. alle ledere skal bidrage aktivt til at skabe en inkluderende kultur Det betyder, at: Ledelse der er ledelsesmæssig fokus på løsning og udvikling af inklusionsopgaverne på alle niveauer i kommunen ledere på alle niveauer er opmærksomme på at iværksætte og støtte op om alle relevante tiltag, der kan fremme inklusion, ligesom alle ledere skal bidrage aktivt til at skabe en inkluderende kultur inklusion indgår som et centralt fokusområde for al ledelse både strategisk, personalemæssigt, pædagogisk- og organisatorisk både almen- og specialtilbuds roller og relationer er klart beskrevet og indgår tydeligt i medarbejdernes forståelse af deres personlige roller og relationer alle fremgangsmåder og formelle procedurer (fx visitation) bygger på et helhedssyn i forhold til det enkelte barns situation og de handlemuligheder, det giver. 12\n13 Tværfagligt samarbejde indsatsen er tværfaglig forstået på den måde, at der er mulighed for at inddrage forskellige faggrupper fleksibelt i den konkrete indsats specialistressourcer skal være organiseret så de er tilgængelige for rådgivning og samarbejde lokalt almen- og specialistressourcer er organiseret i mere formaliserede samarbejdsfora samtidig med, at der er den nødvendige fleksibilitet i forhold til mere ad hoc prægede samarbejdsrelationer alle overgange mellem og indenfor forskellige tilbud kommer alle børn og deres forældre i møde og skaber på den måde det bedst mulige udgangspunkt for et professionelt arbejde i fx en ny institution eller afdeling. Fleksibilitet der udvikles fleksible organisationsformer, der kan medvirke til, at videns- og støtteressourcer anvendes målrettet, hvor og hvornår der er mest behov for dem der sikres fleksibilitet mellem tilbuddene, så overgange og grænseflader mellem normal- og specialtilbud bliver mere glidende og børnene i nogle sammenhænge kan indgå i forskellige tilbud, der giver dem mulighed for at være specielle i det almindelige og almindelige i det specielle gruppe- og klasseinddeling er fleksibel og opbrydelig, så det gøres muligt i højere grad i forbindelse med pædagogiske aktiviteter og undervisningstemaer at tilgodese de enkelte børns behov. Ressourcer kommunens ressourcer (medarbejdere, økonomi og fysiske rammer) anvendes målrettet i forhold til at styrke det inkluderende fællesskab tværfagligheden mellem de professionelle, forældre osv. skal understøttes af en fleksibel ressourcefordeling, som sikrer, at det enkelte barn og det fællesskab, det er en del af, er i centrum for inklusionsindsatsen de økonomiske tildelingsmodeller skal understøtte institutionernes muligheder for og incitamenter til inklusion. 13\n14 3. ORGANISATION OG RESSOURCER Den gode inklusion ser organisationsformer, tilgange til opgaveløsningen og ressourcer som vigtige redskaber for opbygningen af inkluderende fællesskaber for børnene i Rudersdal Kommune. Nøgleord i denne sammenhæng er ledelse, fleksibilitet, tværfaglighed og ressourcer. Organisation og ressourcer er primært optaget af at se på, hvordan skolernes, institutionernes, fritidsorganisationernes og forvaltningernes gensidige og interne organisering samt den måde, de løser deres opgaver på, kan understøtte Den gode inklusion. Der stilles samtidig forslag om økonomiske tildelingsmodeller, der i større omfang rummer incitamenter til, at institutioner og skoler vælger inkluderende tilgange til børn i vanskeligheder. Fleksibiliteten er sammen med helhedssyn et styrende princip for opbygningen af de fremtidige organisationsformer og tildelingsmodeller. Formålet med disse overvejelser og de forslag styregruppen er kommet med er først og fremmest at styrke fagligheden blandt medarbejderne, give bedre mulighed for ledelse og ressourcestyring samt øgede muligheder for, at medarbejdernes faglige ressourcer kan komme i spil så tæt på normalmiljøet som muligt. Styregruppens forslag til løsninger/ændringer er tænkt i forhold til fem muligheder: 1. Strukturændring (organisationsændring) i form af flytning af institutioner eller afdelinger til andre institutioner eller områder Fleksibiliteten er sammen med helhedssyn et styrende princip for opbygningen af de fremtidige organisationsformer og tildelingsmodeller. 2. Opgaveflytning (inden for nuværende organisation) i form af flytning af en opgave fra en institution eller et område til andre institutioner eller områder 3. Ændret opgaveløsning i form af andre tilgange, roller eller relationer i forhold til den nuværende opgaveløsning 4. Nye tiltag i form af nye procedurer, organisationsformer eller funktioner, der ikke har været til stede tidligere 5. Ressourcer i form af ændrede tildelingsmodeller i Dagtilbud til børn og Skoleområdet. Forslagene er udarbejdet på baggrund af en analyse af fordele og ulemper ved de opstillede modeller. 14\n15 Forslagene til organisationsændringer indgår i en selvstændig proces i foråret og sommeren 2011, der vedrører en reorganisering af Børn og Ungeområdet og forventes iværksat september\n16 4. FAGLIGHED Den gode inklusion har hele tiden fokus på, at medarbejdere har de grundlæggende forudsætninger for at arbejde inkluderende. De har adgang til rådgivning og efteruddannelse og gør aktivt brug af de ressourcer, de har adgang til i form af forskellige ressourcepersoner lokalt eller centralt. Det er afgørende for Den gode inklusion, at den enkelte medarbejder er i besiddelse af de nødvendige faglige og personlige kompetencer samt evne til at omstille sig og indrette sin praksis i forhold til børnene. Det er afgørende for Den gode inklusion, at den enkelte medarbejder er i besiddelse af de nødvendige faglige og personlige kompetencer samt evne til at omstille sig og indrette sin praksis i forhold til børnene. Men faglighed er ikke alene knyttet til den enkelte medarbejder. Den understøttes og udvikles af de professionelle fællesskaber, medarbejderen er en del af. Derfor skal faglighed både opbygges gennem kompetenceudvikling, organisering af medarbejderressourcerne og ændrede tilgange til opgaveløsningen. For at kunne arbejde med de faglige kompetencer er det nødvendigt at tydeliggøre den betydning inklusionsforståelsen har for den professionelle medarbejder og leder i Rudersdal. Der er en afgørende sammenhæng mellem de værdier, der knytter sig til inklusion og den professionsforståelse, medarbejderne arbejder ud fra i Rudersdal og de enkelte institutioner. En sammenhæng, der blandt andet tydeliggør nødvendigheden af, at alle sætter deres praksis i spil i et professionelt samarbejde med deres kolleger og ledere. De faglige og personlige kompetencer, der sættes fokus på i denne strategiplan, er ikke alene afgørende for inklusion, men for al pædagogisk virksomhed. De konkrete indsatser skal derfor ses i sammenhæng med den samlede indsats i Dagtilbud til børn, Skoleområdet Børn og Unge og Kultur/fritid-områderne. Styregruppens forslag Strategien for Den gode inklusion skal sætte fokus på tre områder: Generelle kompetencer, specialkompetencer og ledelsens rolle. Generelle kompetencer Arbejdet med udvikling af medarbejdernes generelle kompetencer vil have særlig fokus på de voksnes rolle i forhold til at understøtte børn og deres samspil med andre, de voksnes samarbejde og kommunikation, samt de faglige og metodiske kompetencer hos medarbejderne. Specialkompetencer Specialkompetencer fokuserer både på specialfagligheden på særlige områder og på vejledningsfagligheden hos specialisterne med en 16\n17 konsultativ rolle i forhold til normalområderne. Ledelse Ledelsen har en afgørende rolle i forbindelse med udviklingen og forankringen af institutionens inklusionsforståelse, organiseringen af medarbejderne samt rammesætningen af medarbejdernes kompetenceudvikling og professionelle samarbejde. Styregruppen forventer en større investering i forhold til at skabe en fælles ramme for forståelse, metodeudvikling og uddannelse af både generelle og specielle kompetencer samt understøttelse af ledelsen. En stor del af kompetenceudviklingen og arbejdet med den fælles ramme for forståelse bør og vil med fordel kunne foregå på tværs af områderne. 17\n18 5. FORÆLDRE Den gode inklusion bygger på, at alle forældre er en aktiv ressource i arbejdet med inklusion. Uden opbakning fra forældrene er Den gode inklusion ikke mulig. Forældrene skal motiveres til at tage aktiv del i ansvaret for at skabe et godt fællesskab i de inkluderende faglige og sociale fællesskaber, som deres børn er en del af. I dag er det almindelig praksis at tænke forældrene ind i arbejdet med at inkludere børn med vanskeligheder i fx en almindelig skoleklasse. Det sker blandt andet ved at fordre gode relationer mellem forældre og børn, forældre og personale samt forældrene imellem generelt. Traditionelt har der været stort fokus på inklusionen af børn i vanskeligheder, mens børn, der indgår i de sociale og faglige fællesskaber med børn i vanskeligheder, har fyldt mindre i inklusionsindsatsen. Med Den gode inklusion skifter fokus til nu at se på, at børn generelt skal føle sig inkluderet i de faglige og sociale fællesskaber, de indgår i. Det opnås ikke uden et godt samarbejde med og opbakning fra forældrene bredt. For at etablere og udvikle relationen til og samarbejdet med forældrene, er det væsentligt, at de professionelle i deres faglige møde med forældrene er imødekommende, fokuserede og fleksible ud fra de behov, de bliver mødt med. Særligt for forældre til børn i vanskeligheder gælder det, at de skal involveres så tidligt som muligt i et tværfagligt og tværinstitutionelt samarbejde om en plan for inklusionen af barnet. Planen skal være tydelig og konkret, så hverken forældre eller medarbejdere er i tvivl om indsatsen eller om, hvad de hver især har ansvar for, uanset eventuelle institutionelle skift. Som en konsekvens af det ændrede fokus for inklusionsindsatsen er der behov for, at det ikke kun er specialisterne, der kan give råd og vejledning til forældrene: Alt personale med ansvar for børn,skal kunne tage kvalificeret del i ansvaret for det enkelte barns inklusion, så den rette balance for god vejledning, information, råd og støtte kan sikres. Det kræver et øget fokus på kommunikationen mellem forældre og institution eller skole og på den eksterne formidling af, hvad kommunen gør, hvornår og hvorfor. Forældrene skal motiveres til at tage aktiv del i ansvaret for at skabe et godt fællesskab i de inkluderende faglige og sociale fællesskaber, som deres børn er en del af. At de fx taler med deres børn om, hvad det vil sige at være en del af et fællesskab, og at forældrene er i dialog med hinanden og personalet for at finde mulige løsninger på eventuelle udfordringer eller problemer i fællesskabet i fx klassen. 18\n19 Derfor er det vigtigt at være tydelige i dialogen med forældrene; at de aldrig er i tvivl om, hvilke forventninger der er til dem, hvor de kan spørge, hvis de er i tvivl eller bekymrede, og at de føler sig imødekommet og forstået. I forbindelse med institutionsskift (institution forstået som vuggestue, børnehave, skole, specialinstitution og -skole) er det i forhold til forældrene og børnene afgørende, at der er dialog på tværs af institutioner, så de tilgange og metoder, forældrene mødes med i dialogen, er ens. Styregruppens forslag I forhold til forældrene som indsatsområde er der behov for, at de professionelle styrker deres faglighed og opmærksomhed på tre overordnede områder: 1. Samarbejdet med forældrene medarbejdere og ledere skal være imødekommende, fokuserede og fleksible 2. Løbende rettidig og relevant information generelt og i det nære møde 3. Kompetenceudvikling og erfaringsudveksling i og på tværs af organisatorisk placering (jf. indsatsområdet faglighed). Daginstitutioner og skoler skal med udgangspunkt i en beskrivelse af et forpligtende fællesskab, klarlægge forventninger, værdier og mål for samarbejdet med forældrene, så de har gode muligheder for at støtte op om arbejdet med sunde, gode og lærerige faglige og sociale fællesskaber for alle børn, jf. Den gode inklusion. Formålet er at: Skabe et fællesskab omkring børnegruppen, hvor fællesskabets forventninger og muligheder italesættes fra begyndelsen Skabe faste rammer og aftaler om uformelle fællesskaber (fx fødselsdage, legegrupper m.m.) Skabe åbenhed om børn, der har brug for særlige hensyn Sikre klare og hurtige kommunikationsveje mellem ansatte og forældre Opstille retningslinjer for kommunikation mellem personale og forældre og personale og børn I forlængelse heraf, og i tråd med behovet for øget information, foreslås en fortsat udbygning af BørneRuden som en væsentlig kilde til information mellem medarbejdere og forældre/netværksdannelse. BørneRuden skal være med til at sikre information, overgange og 19\n20 synliggørelse af det arbejde, der finder sted, så det bliver synligt for forældrene: Det er derfor væsentligt at sikre den fortsatte udvikling, fastholdelse og videndeling af medarbejdernes generelle og specifikke relationskompetencer og metoder. Hvilke fagpersoner, der er knyttet til deres barn Hvilke muligheder, der er for at få hjælp i hjemmet Hvad man som forældre med fordel kan gøre. Sidst men ikke mindst er der brug for tydelige, professionelle medarbejdere og klare etiske og værdimæssige holdninger i hele organisationen. Det er derfor væsentligt at sikre den fortsatte udvikling, fastholdelse og videndeling af medarbejdernes generelle og specifikke relationskompetencer og metoder. Rudersdal Kommune har i dag en række medarbejdere uddannet i relations- og ressourceorienteret pædagogik, som med fordel kan videreuddannes med særligt fokus på forældresamarbejdet. 20\n21 6. FORSLAGSKATALOG og fokusområder På baggrund af arbejdsgruppernes bidrag har Styregruppen udarbejdet en række forslag til ændringer og nye tiltag, der skal understøtte Den gode inklusion. 1. Forslag om projektorganisation For at sikre den fortsatte sammenhæng mellem indsatserne inden for strategiplanens temaer og mellem forvaltninger og institutioner foreslår styregruppen, at der oprettes en tværfaglig projektorganisation, der skal rammesætte og følge udviklingen over den flerårige periode. Projektorganisationen vil have ansvar for: Udarbejdelse af overordnede projektbeskrivelser og tidsplaner Udarbejdelse af kommissorier for tværgående arbejdsgrupper Udarbejdelse af forslag til de relevante fagudvalg Koordinering af indsatser på tværs af områder og institutioner Erfaringsopsamling og kommunikation mellem projektets deltagere Kommunikation til de relevante fagudvalg og projektets omverden Evalueringen af det samlede projekt. Projektorganisationen ledes af direktøren, der sammensætter en tværfaglig gruppe bestående af områdechefer og relevante medarbejdere fra de respektive områder. 2. Organisation og ressourcer Med baggrund i en analyse af, om Rudersdal Kommune har en organisation og en opgaveløsning, der understøtter Den gode inklusion, anbefaler Styregruppen følgende: 2.a Strukturændringer PPR og Egebækskolen flyttes til Skoleområdet for at styrke normalområdets kompetencer indenfor inklusion Børnehaven Rudegårds Allé flyttes til Dagtilbudsområdet, hvilket sikrer løbende ledelsesmæssig sparring på opgaven og giver mulighed for sammenhæng mellem børnegruppen i Rudegårds Allé og resten af børnehusene Udskolingsklassen på Sjælsø flyttes til Skovlyskolen efter en faglig vurdering af Skovlyskolens muligheder, da en sådan flytning vil 21\n22 styrke det faglige niveau Støttekorpset sammenlægges med Dagtilbudsområdet for at sikre en hurtig og tidlig indsats. 2.b Opgaveflytning På forsøgsbasis arbejdes med en decentral placering af støttekorpsets medarbejdere på områdeinstitutionerne. Derved bliver der mulighed for et tættere samarbejde med pædagogerne, hvilket vil skabe længere kontinuerlige og forpligtende samarbejder. Det giver mulighed for en mere fleksibel og dynamisk brug af støtteressourcen. 2.c Ændret opgaveløsning Forvaltningssamarbejde: Visitation forankres i Skoleområdet for at styrke samarbejdet mellem kommunens specialfaglige ressourcer og normalområdet og dermed mindske risikoen for udskillelse til både fjernere og dyrere tilbud Der opbygges formaliserede fora og fremgangsmåder i forhold til overgange mellem dagtilbud, skoler og specialtilbud Egebækskolen og specialklasserne på Parkvej-, Dronninggaard- og Skovlyskolen udvikles som kompetencecentre for kommunens øvrige skoler, hvor tværfaglige kompetencer kan bidrage med forskellige vinkler på inklusionsindsatsen Skolernes egne ressourcemedarbejdere (som fx undervisningsvejledere, AKT og speciallærere) organiseres som et tværfagligt ressourcecenter for skolens medarbejdere og ledelse og vil bl.a. have til opgave at rådgive og støtte omkring skolens inklusionsarbejde Kultur/Fritidsområdet vil støtte udsatte børn og unges mulighed for deltagelse i foreningslivet under en samlet projektparaply Fritidsforstærkningen på tværs af Børn og Unge-, Skole- og Kultur/fritidsområderne. Der vil blive tale om tilbud med fokus på integration i allerede eksisterende tilbud og på oprettelse af mere specialiserede tilbud til grupper af børn. Dagtilbud: Zebragruppen videreføres i Børnehuset Sjælsø. Dette skal med- 22\n23 føre, at børnene deltager i børnefællesskaber, hvor de har mulighed for at udvikle sig og være i fællesskaberne med hver deres forudsætninger og udviklingsbehov Visitationsproceduren til Pluspladserne, der har til formål at støtte kriseramte familier, tydeliggøres og knyttes tættere til den øvrige visitation på dagtilbudsområdet Ressourcegrupper fortsættes og specialpædagogerne knyttes fast til en daginstitution for at øge faglig sparring om inklusion Småbørnsteamenes opgaver udvides og skal fremover være både rådgivende og sagsforberedende til den centrale visitation. 2.d Nye tiltag Afdækning af fordele ved at opbygge forebyggende indsatsteam, der skal udgøre en tværfaglig gruppe til at koordinere en indsats i forhold til børn, forældre og medarbejdere, der reducerer risikoen for en negativ udvikling eller udskilning af børn i normalmiljøet Afdækning af mulighederne omkring brug af lærerassistenter 1, der skal aflaste læreren både med praktiske og pædagogiske opgaver og dermed øge lærerens mulighed for at undervise differentieret Udredning af mulighederne ved at inddrage skolens uddannede SFO-pædagoger i inklusionsarbejdet og i skolens undervisning Oprettelse af et netværk af vejledere i relations- og ressourceorienteret pædagogik. 2.e Ressourcer Der udarbejdes en ny grundtakstmodel på skoleområdet, der giver de enkelte skoler budget til og ansvar for at finansiere udgifter til særlig støtte op til et niveau svarende til 12 ugentlige lærerstøttetimer pr. uge, før den kan søge om yderligere midler fra den centralt visiterede pulje Ressourcen til støttekorpsmedarbejderne, der på forsøgsbasis er knyttet til enkelte områdeinstitutioner, udlægges, så samtlige områdeinstitutioner og skoler får mulighed for at disponere over et fast antal støttepædagogtimer, idet der derudover kan søges 1 Lærerassistenter omtales i visse andre kommuner som undervisningsassistenter. 23\n24 om yderligere ressourcer til helt specielle opgaver. 3. Faglighed Forslagene omkring udviklingen af medarbejdernes faglighed vil i vidt omfang kræve yderligere afdækninger og formulering af konkrete planer på forvaltnings- og institutionsniveau. De enkelte forvaltninger og institutioner skal iværksætte en flerårig indsats omkring: Afdækning af de nødvendige og tilstedeværende kompetencer i forhold til inklusion Afdækning af relevante metodiske tilgange til inklusion Udarbejdelse og implementering af flerårige kompetenceudviklingsplaner med fokus på både efteruddannelse og praksislæring Forankring og brug af de opnåede kompetencer Organisering af de generelle, specialiserede og ledelsesmæssige kompetencer i forhold til inklusion. Styregruppen forudser behov for en flerårig ressourceprioritering på området. 4. Forældre Styregruppens forslag i forhold til forældrene har opmærksomhed på tre områder: Samarbejde Information Kompetenceudvikling. Der vil blive tale om indsatser på lokalt og kommunalt niveau: Lokalt er der behov for, at samarbejdet baseres på en fælles beskrivelse af de fællesskaberm, de voksne vil skabe for børnene Kommunalt vil BørneRuden blive udbygget med væsentlige informationer til forældrene om deres børn Både lokalt og kommunalt vil der blive sat fokus på den nødvendige faglighed hos medarbejderne i forhold til kommunikation og samarbejde. 24\n25 5. Fordeling af fokus over den fireårige periode Dette er en overordnet tidsplan, som det - under forudsætning af forslagenes vedtagelse vil være en opgave for den fremtidige projektorganisation at konkretisere til fremlæggelse for de relevante fagudvalg. I det følgende gives en præsentation af de mere overordnede fokusområders tidsmæssige placering i løbet af perioden Det første år vil primært have fokus på etablering af de nye områder sådan som de er fastlagt med effekt fra september Som del af dette arbejde formuleres den fremtidige rolle for kommunens ressourcepersoner i forhold til inklusion. På det lokale niveau vil der blive sat fokus på afdækning af institutionens kompetenceprofil i forhold til inklusion. Endelig vil der være fokus på samarbejde og dialog med borgerne (i særdeleshed forældre) om betydningen af kommunens inklusionsforståelse De organisatoriske samarbejdsrelationer skal afdækkes og tilpasses i forhold til Den gode inklusions principper og der skal evt. formuleres nye procedurer og oprettes nye samarbejdsfora, der kan indeholde både medarbejdere og borgere. Der vil blive gennemført egentlige kompetenceudviklingsforløb som følge af afdækningsarbejdet i Fokus vil bl.a. blive på evaluering og erfaringsopsamling på projektog tiltagsniveau i forhold til: Organisationsændringernes betydning De nye roller og samarbejdsformer Kvaliteten af de tilbud, der er opbygget i forhold til inklusion. Resultaterne skal anvendes til en tilpasning af de allerede gennemførte tiltag og yderligere forankring af tiltag, der endnu ikke er fuldt implementeret. 25\n26 På grundlag af de løbende evalueringer og erfaringsopsamlinger, der er foretaget undervejs i forløbet og fremlagt i områdernes årlige kvalitetsrapporter, laves en tværgående opsamling og analyse af det samlede fire-årige forløb.\n28 Rudersdal Kommune Øverødvej Holte Tlf:


Se vildt stunt: Så farligt det ikke må laves i Danmark | TV MIDTVEST\nVerdenspremiere på dødsensfarligt stunt Vovehalsen Alex Porsing:\n- Hvis jeg ikke presser mine egne grænser, og føler jeg lever på kanten, så keder jeg mig.\n- Det er ikke gjort før af nogle i hele verden.\nDen klare melding kommer fra Alex Porsing, der er klar til at udføre sit livs vildeste stunt.\nDet er så farligt, at freestyle motocross-køreren ikke kan få lov til at udføre det til shows i Danmark.\nDen 24-årige vovehals, der stammer fra Kibæk, har i stedet fået lov til at udføre det halsbrækkende stunt til et show i Düsseldorf.\nMed bind for øjnene skal Alex Porsing køre op ad en stejl rampe, hvorefter han sammen med sin motocross-cykel roterer rundt i en baglæns salto - et backflip. Det hele sker med bind for øjnene.\nLæs også Top-atlet friede midt i Boxen: Se hvordan det gik\nHvor mange gange har du prøvet det før?\n- Ingen gange, lyder det kort og kontant fra Alex.\nHan har én gang tidligere lavet et hop over en rampe med bind for øjnene, men det var uden backflip-rotationen. Alligevel et stunt der er farligt nok i sig selv. Nu vil han sætte trumf på efter flere måneders mental forberedelse.\nI aften vil han intet kunne se ud ad hjelmen, når han hvirvler rundt men taktikken er klar:\n- Jeg tænker bare på at høre lyden. Når jeg kører hen til rampen, skal jeg vurdere min fart ud fra lyden og mærke, hvornår rampen kommer og så bare læne mig tilbage og holde gassen.\nAlex Porsing fortæller om sin drivkraft til at lave farlige stunts.\nHvis det går galt, er det så det værd?\n- Jamen, det synes jeg, det er. Jeg lever for at komme ud af min komfortzone.\nquoteJeg lever for at komme ud af min komfortzone.\nAlex Porsing, fmx-kører\n- Så føler jeg seriøst, jeg spilder mit liv, lyder det velovervejet fra Alex Porsing.\nI kroppen bærer han ellers mange minder fra talrige operationer, der indikerer, at det er en risikofyldt sport:\n- Jeg har stadig en metalstang i mit lårben, nogle skruer i min knæskal. Jeg mangler både det bageste og forreste korsbånd i mit andet knæ. Men uden at lyve så føler jeg mig faktisk i min bedste form nogensinde i min karriere.\nAlex Porsing i sin karakteristiske hvide køredragt\nAllerførst vil Alex gøre et forsøg på at udføre sit stunt under eftermiddagens træning i Düsselforf. Afstanden til rampen bliver nøje skridtet ud, inden han får bind for øjnene.\nNu gælder det. Alex ved lige præcis, hvad han skal gøre.\nMed hvid køredragt og helt sort hjelm tager han tilløb med nøje afmålt fart, ryger op over rampen, rundt i luften og lander usvigeligt sikkert i den næsten tomme tyske arena under træningen.\nHer laver Alex Porsing som den første i verden backflip med bind for øjnene.\nDet kan være svært at se, at han rent faktisk fik skadet sit knæ ret voldsomt.\n- Mit knæ er som en ballon, fortæller fmx-køreren efterfølgende.\nDet ene knæ tog meget skade ved stuntet.\nFoto: Jeff Kwadwo Knudsen\nLandingen er svær, når man ikke kan se, hvornår man skal tage fra, så her røg knæet helt ud af led og tilbage igen.\n- Det er helt fucked – det er helt smadret, konstaterer Alex Porsing.\nquoteJeg kan ikke flippe igen – det kan jeg ikke.\nDerfor bliver han nødt til at droppe at udføre stuntet til selve showet.\n- Jeg kan ikke flippe igen – det kan jeg ikke. Jeg vælter bare.\nDanskeren fik dog, hvad han kom efter syd for grænsen.\n- Nu har jeg gjort det, som den eneste i verden nogensinde.\nMen Alex Porsing har ikke tænkt sig at efterlade et skuffet publikum i Düsseldorf. Så han bestemmer sig for at lave et almindeligt hop med bind for øjnene. Det er anden gang i karrieren, han kommer til at udføre dette.\nEfter at knæet er blevet tapet ind, er han klar til showet.\nPublikum bliver gejlet godt op, inden manden i den hvide køredragt igen skridter afstanden nøje ud. Denne gang 26 meter.\nNu beder speakeren de mange tusinde publikummer om absolut ro, inden Alex tager tilløb. Han er jo afhængig af lyden.\nUden backflip går det bedre. Alex kommer sikkert over den slugt, der er mellem den høje rampe og den store jordvold, han lander på bagsiden af.\nPublikum skulle ikke snydes, så de fik dette hop, hvor Alex Porsing også har bind for øjnene.\nHvis man ikke lige ved det, er det svært at spore, at den danske kører drøner rundt med et smadret knæ. Man er vel showman.\nLæs også Laver vilde stunts på motorcykel: Ung mand fra Herning endnu engang verdensmester\nPublikum er ellevilde, selvom det var et neddroslet stunt i forhold til plan a, og Alex får sin fortjente hyldest efterfølgende.\nGense det vilde stunt i slowmotion.\nDet var formentlig første og eneste gang, omverdenen fik Alex at se i et backflip med bind for øjnene.\n- Det er ikke en ting, jeg kommer til at gøre igen, fastslår han.\nTysk hyldest til den danske fmx-kører\nSelv om publikum i arenaen ikke fik set den vildeste udgave af stuntet, så er Alex godt tilfreds.\n- Det giver mig helt sikkert en masse promotion og en masse drive og hype omkring mit navn.\nLæs også Freestylekører: Vil hellere leve 40 hurtige år\nMandag kalder hverdagen igen på Alex Porsing. Da skal en MR-scanning klargøre, hvor galt det står til med ballonknæet.\nUdgivet: 10. februar 2019\nTekst: Flemming Christensen\nVideo: Henrik Drivsholm og Jeff Kwadwo Knudsen\nHer kan du se billeder af de andre trics, Alex Porsing mestrer.


HØSTDAG den 14. august - "Livet på Landet" med historisk dyrskue\n31. juli 2016 //Det sker\nHØSTDAG den 14. august – “Livet på Landet” med historisk dyrskue\nSnurrende maskiner, flotte husdyr, lækre produkter og masser af aktiviteter for alle. Livet på Landet er både et flot historisk dyrskue og en spændende oplevelse at se det store markarbejde, når høsten skal sikkert i hus. Der er noget for hele familien hele dagen. Det er søndag den 14. august kl. 10-16 der er HØSTDAG.\nLigesom til det første danske dyrskue, der blev afholdt i Randers i 1810, præsenteres de gamle danske husdyr til det historiske dyrskue. Der er stadig fire historiske dyrskuer i Jylland og Dansk Landbrugsmuseum afholder hvert år det ene i august. Her kan du stå ansigt til ansigt med vores levende kulturarv, når både kvæg, heste, får, geder og fjerkræ flot bliver præsenteret i opvisningsringen.\nHvad enten du er til de maskinelle eller levende hestekræfter, så er der masser af historiske maskiner, der arbejder i marken og på tærskepladsen til høstdagen. Selvbindere og tærskeværker kører hele dagen og sikrer sammen med museets mange frivillige karle, at høsten kommer godt og sikkert i hus. Har du lyst til at prøve at tærske med plejl, hjælper karlene gerne med tips – det kræver nemlig både øvelse og kræfter at tærske kornet med plejlen.\n“Local cooking school for everyone”\nDen åbne køkkenskole er for alle, som har interesse i en hurtig appetitvækker og som gerne vil arbejde med nemme opskrifter med basis i lokale råvarer. Kom med i køkkenet og lav din egen lækre pie ud fra de historiske opskrifter, som kokken har tolket i et nutidigt perspektiv. Solidt plantet i køkkenet står en af Danmarks anderkendte kokke, Per Mandrup, med et erfaringsgrundlag fra sine 10 år som Teammanager for Culinary Team of Denmark, 26 år som overdommer i Årets KOK, Culinary World Cup og Olympic Culinary Games. Han er klar til at hjælpe med alle udfordringerne i køkkenet og til en lille snak omkring tips og tricks fra kokkeverdenen.\nSkal der købes et minde med hjem fra dagen, er der rig mulighed for at gøre en god handel i torveboderne eller på markedspladsen, hvor blandt andet Høbjerg Gartneri og Gårdbutik, Hyllegård Most og Nordisk Bryghus præsenterer deres produkter. Museets mange laug er også at finde på pladsen, og de er som altid klar til at fortælle om deres arbejde og produkter. Den glade høststemning bliver blandt andet leveret af Thorsager og Omegns Folkedansere, når de sammen med deres spillemænd laver opvisninger to gange i løbet af dagen.\nMed det historiske dyrskue og høstarbejdet i marken er der lagt op til en skøn familieoplevelse på Dansk Landbrugsmuseum søndag den 14. august.\nSe mere om Dansk Landbrugsmuseum her:


PR-bureau København – Kemp & Kjær 2021\nKemp & Kjær | PR-bureau i København\nKemp & Kjær er et PR-bureau og ekstern kommunikationsafdeling for især mindre- og mellemstore virksomheder og organisationer.\nHovedydelsen er presseomtale i danske medier, men vi bruger mange andre redskaber fra kommunikationspaletten til at styrke jeres brand, flytte holdninger, skaffe jer indflydelse og salg.\nVi har en overvægt af digitale vækstvirksomheder i B2B-segmentet, selvom vores kundeportefølje favner alt fra B2C til NGO, B2G og offentlige organisationer.\nSkarpvinklede historier. Til tusinder af journalister\nVi har gennem tiderne været i kontakt med over 2.000 københavnske, danske og internationale journalister og medier, der nu er i vores database. Og de fortæller os, at de sætter pris på vores målrettede vinkler, lettilgængelige materiale og billedvalg.\nStrategien er at undgå spam, og at fortælle vores kunders gode historier på en måde, der samtidigt matcher de enkelte journalisters fagområde og interesser.\nVi arbejder transparent: Se hvad vi laver online\nVores kunder har live-adgang til alt vi laver for dem: Hvilke medier og journalister, som vi har været i kontakt med, og hvad de fortæller os. Det kan I se via et login, hvor I også har overblik over presseomtaler og et estimeret reach.\nHvad enten det drejer sig om kampagner, pressemeddelelser, content eller branding, så dokumenterer vi vores aktiviteter. Det gælder også med jeres digitale tilstedeværelse, employer branding og public affairs.\nTech-fokus åbnede for PR-gateway til udlandet\nKemp & Kjær opstod oprindeligt i hjertet af Københavns pulserende Startup Village, der dengang lå på Islands Brygge. Her blev vi en del af tech-miljøet, som vi stadig støtter både i form af partnerskaber med acceleratorer, kontormiljøer og award-shows.\nFlere af vores kunder er derfor digitale vækstvirksomheder, der før eller siden får internationale ambitioner. Det fik os til at starte Northern PR Network, der er et netværk for PR-bureauer fra København, Oslo og Örebro tæt ved Stockholm. Senere er vi også blevet en del af det europæiske PR-netværket ‘Enterie’.\nSkal vi være dit PR-bureau i København?\nVil du høre hvilke historier, som journalister formentlig vil skrive om jer? – Eller hvordan Kemp & Kjær kan bruge strategisk kommunikation til at etablere jer som thought leaders i jeres branche?\nSå tag fat i Mark Kjær på telefon +45 4142 3635 eller e-mail mark@kempkjaer.dk for at få en uforpligtende snak om, hvordan din virksomheds tilstedeværelse i medierne kan blive styrket.\nPR-bureauet Kemp & Kjær ligger i dag på Otto Busses Vej 5, 2450 København SV.


Skat.dk: Land for land-rapportering - Meddelelse og indrapportering til SKAT\n21 Dec 2017 18:09\nTransfer pricing – meddelelse vedrørende land for land-rapportering til SKAT - indrapportering af land for land-rapporten til SKAT\nDanske virksomheder der indgår i en multinational koncern med en konsolideret omsætning på mindst 5,6 mia. kr. omfattes af land for land-rapporteringspligten i det efterfølgende indkomstår, og skal inden udløbet af indkomståret, der skal rapporteres for, meddele til SKAT, hvilket koncernselskab der har pligt til at indgive land for land-rapporten.\nMeddelelsen om land for land-rapportering sker ved at udfylde blanket 05.034 og indsende oplysningerne til SKAT via ”Submit data by e-mail” i bunden af blanketten.\nLand for land-rapporten skal indgives elektronisk til SKAT i et fast XML-filformat.\nVirksomhedens CVR-nummer og medarbejder-NemID skal anvendes ved indgivelsen af rapporten til SKAT.\nLand for land-rapporten indgives til SKAT via følgende link: Indsend land for land-rapport (virk.dk)\nSkattekontrolloven § 3 B, stk. 10 – 16, om land for land-rapportering.\nBekendtgørelse nr. 1133 af 27. august 2016 om land for land-rapportering.\nDen juridiske vejledning 2017-2, afsnit C.D.11.13.2 Land for land-rapporteringspligten for multinationale koncerner - regel og omfang.\nDenne ophæver SKM2016.581.SKAT.\nMultinationale koncerner med en konsolideret omsætning på mindst 5,6 mia. kr. skal med virkning for indkomståret 2016 indgive en land for land-rapport til skattemyndighederne. I Danmark er pligten til at indgive land for land-rapporter indsat i skattekontrollovens § 3 B, stk. 10-16, ved lov nr. 1884 af 29. december 2015.\nLand for land-rapporten indeholder standardiserede og skematiske oplysninger om koncernens aktiviteter, allokering af indkomst og beskatning i de lande, hvor koncernen har hjemmehørende datterselskaber og faste driftssteder.\nDe omfattede koncerner skal udarbejde den første land for land-rapport for indkomståret 2016 (hvis indkomståret er påbegyndt 1. januar 2016 eller senere), og rapporten skal indsendes til den relevante skattemyndighed senest et år efter indkomstårets afslutning. For de fleste af de omfattede virksomheder skal rapporten indgives inden den 31. december 2017.\nDanske virksomheder der indgår i en multinational koncern, for hvilken en land for land-rapport skal indgives, skal meddele til SKAT, at de er omfattet af land for land-rapporteringspligten. Virksomheden skal i meddelelsen oplyse, hvilket selskab i koncernen, der indgiver land for land-rapporten, og hvor dette selskab er skattemæssigt hjemmehørende. Meddelelsen skal sendes til SKAT inden udgangen af det indkomstår, for hvilket land for land-rapporten skal indgives. Dette følger af skattekontrollovens § 3 B, stk. 14. For de fleste virksomheder skulle meddelelsen om land for land-rapporteringspligten for indkomståret 2016 være indgivet til SKAT inden den 31. december 2016.\nMeddelelse til SKAT om land for land-rapporteringspligt sker digitalt efter anvisning fra SKAT, jf. bekendtgørelse nr. 1133 af 27. august 2016 om land for land-rapportering § 2.\nMeddelelse til SKAT om land for land-rapporteringspligt gives ved at udfylde blanket 05.034 og indsende oplysningerne til SKAT via ”Submit data by e-mail” i bunden af blanketten.\nSe blanketten på http://www.skat.dk/skat.aspx?oid=2254001&vid=0\nFor selskaber omfattet af dansk sambeskatning er det kun administrationsselskabet, der på hele sambeskatningskredsens vegne skal udfylde land for land-meddelelsesblanketten og sende den til SKAT.\nVirksomheder, der allerede har indgivet meddelelse om land for land-rapporteringspligt for indkomståret 2016 pr. brev eller e-mail til SKAT, og som har modtaget en kvittering for brevet eller e-mailen, skal ikke sende en ny land for land-meddelelse til SKAT efter den ovenfor anviste model.\nEn dansk virksomhed, som enten er det ultimative moderselskab eller stedfortrædende moderselskab i en koncern omfattet af land for land-rapporteringspligt, skal indgive en land for land-rapport for indkomstår påbegyndt 1. januar 2016 eller senere senest 12 måneder efter udløbet af indkomståret.\nLand for land-rapportens indhold og format\nDa land for land-rapporten skal anvendes til udveksling mellem skattemyndigheder i flere lande, er det afgørende, at alle rapporter indgives i samme format.\nOECD har derfor udarbejdet en vejledning og XML-fil, der kan hentes på følgende link: http://www.oecd.org/tax/country-by-country-reporting-xml-schema-user-guide-for-tax-administrations-and-taxpayers.htm\nEn dansk beskrivelse af land for land-rapportens indhold findes i bekendtgørelse nr. 1133 af 27. august 2016 om land for land-rapportering.\nIndsendelse af land for land-rapporten/XML-filen til SKAT\nVirksomhedens CVR-nummer og medarbejder-NemID skal anvendes ved indgivelsen af land for land-rapporten til SKAT.\nLand for land-rapporten skal indgives til SKAT via følgende link: Indsend land for land-rapport (virk.dk)\nMan bliver her bedt om at logge ind via NemID. Bemærk, at man her skal bruge en medarbejdersignatur. Der kan ikke logges ind via personlig NemID.\nHerefter åbnes en blanket, som udfyldes med navn, CVR nr. mv., og man vedlægger XML-filen med land for land-rapporten og trykker på send.


De bedste romantiske hoteller i Chora - TripAdvisor\nFerie i Chora\nHoteller i Chora\nBed and Breakfasts i Chora\nPakkerejser til Chora\nFlyrejser til Chora\nRestauranter i Chora\nAktiviteter i Chora\nBilleder af Chora\nKort over Chora\nAlle hoteller i Chora\nTilbud på hoteller i Chora\nBillig rejse til Chora\nForretningshoteller i Chora\nRomantiske hoteller i Chora\nMest populære familiehoteller i Chora\n5–stjernede hoteller i Chora\n3–stjernede hoteller i Chora\nChora Hoteller med swimmingpool\nChora Hoteller, som tillader kæledyr\nPopulære kategorier for Chora\nBillige hoteller i Chora\nHoteller med jacuzzi i Chora\nBedste romantiske hoteller i Chora, Grækenland\n1 af 47 ejendomme matcher dine filtre. Ryd alle filtre\nPrisbesked: Hotelpriserne holder sig i ro i Chora. Det er et godt tidspunkt at booke på!\nNr. 1 af 47 overnatningssteder i Chora med bedste værdi for pengene\nAndre overnatningssteder i nærheden af Chora (3)\n0,8 km fra Chora\nNr. 1 af 4 hoteller i Yialos\n2,1 km fra Chora\nNr. 6 af 14 B&B'er i Milopotas\n10,5 km fra Chora\nNr. 55 af 61 B&B'er i Ios\nNr. 4 af 6 hoteller i Chora\nNr. 5 af 6 hoteller i Chora\nNr. 6 af 6 hoteller i Chora\nNr. 1 af 6 hoteller i Chora\nNr. 2 af 6 hoteller i Chora\nNr. 1 af 23 B&B'er i Chora\nNr. 9 af 23 B&B'er i Chora\nNr. 5 af 23 B&B'er i Chora\nNr. 7 af 23 B&B'er i Chora\nNr. 3 af 6 hoteller i Chora\nNr. 11 af 23 B&B'er i Chora\nNr. 4 af 23 B&B'er i Chora\nNr. 14 af 23 B&B'er i Chora\nNr. 6 af 23 B&B'er i Chora\nNr. 8 af 23 B&B'er i Chora


Det Økologiske Råd: Flyt fokus fra Gretas fletninger og over på hendes budskaber - Altinget: civilsamfund\nDebat 29. oktober 2019 kl. 3:00 | Print\nDet er på høje tid, at vi finder modet og rent faktisk lytter til Greta Thunbergs budskab fremfor vreden, som det leveres med, mener Lars Køhler fra Det Økologiske Råd. (Foto: Carlo Allegri/Reuters/Ritzau Scanpix)\nDEBAT: Kritikerne angriber Greta Thunbergs diagnoser, udseende, accent og frygtskabende retorik. Tag ansvar, lyt til videnskaben, og skab handling, mener Det Økologiske Råds rådgiver Lars Køhler.\nKlimapolitisk rådgiver, Det Økologiske Råd\nLars Køhler Klimapolitisk rådgiver, Det Økologiske Råd\nForrige artikel Røde Kors Hovedstaden: Gør episodiske frivillige til en fast del af løsningen Næste artikel DUF: Et stærkere foreningsliv kan sikre bedre trivsel hos unge


Chiang Rai 4 dage / 3 nætter\nChiang Mai & Chiang Rai – 4 dage\n– Morgen transfer fra lufthavn eller tog station til hotel\n– Halv dag Chiang Mai city tur med Doi Suthep og frokost\nDag 2 ( morgenmad / frokost / middag )\n– Tidlig morgen oplev munkene samle mad ind\n– Besøg orkide farm i Mae Rim\n– Besøg grotte ved Chiang Dao\n– Ankomst Tha Ton til dejlig frokost ved en restaurant smukt beliggende ved floden\n– Afgang fra Tha Ton i båd\n– Ca. 1,5 times båd tur på floden Kok op til en mindre bjergstamme landsby.\n– Besøg i bjergstamme landsby\n– Kort sejlads videre til My Dream Guesthouse, beliggende i et smukt natur område\n– Besøg den lokale Karen landsby\nVi mødes tidligt og skal opleve hvordan munkene samles om morgenen ved foden af Doi Suthep og samler mad ind.\nVi begynder vores bustur mod Tha Ton, hvor der venter os nye udfordringer og dejlige oplevelser. Undervejs skal vi besøge en orkide-farm og en smuk grotte.\nEfter en behagelig bus tur med mange gode indtryk af området nord for Chiang Mai ankommer vi til Tha Ton. Vi tager afsked med bussen, og starter med at indtage en herlig frokost på en riverside restaurant, og vi har tid til at nyde og beundre udsigten. Efter frokost stiger vi ombord på en Long Tail båd.\nVi skal på en ca 1,5 timer lang sejlads på floden Kok. Bådturen tager os til et besøg i en hilltribe landsby, hvor du får tid til at udforske livet i landsbyen og nyde de specielle omgivelser.\nVi fortsætter vores bådtur lidt endnu, og ankommer til My Dream Guesthouse, hvor vi bliver indkvarteret. Resten af dagen har du til fri disposition. Der er mange muligheder for at nyde den fantastiske natur og de spændende omgivelser. Der er aftensmad på My Dream Guest House\nDag 3 ( morgenmad / frokost )\n– Vi tager afsked med My Dream Guesthouse, og sejler videre mod Chiang Rai\n– Efter ca 1 times sejllads på floden ankommer vi til Chiang Rai, hvor bussen venter.\n– Afgang i bus fra Chiang Rai, ca 1 times kørsel til Mae Sai (grænsen til Burma)\n– Vi oplever livet og stemningen i Mae Sai\n– Vi fortsætter i bus mod Den Gyldne Trekant\n– Besøg ved Opiums Museum\n– Sejltur på Mekong floden mellem Burma, Laos og Thailand\n– Besøg i Chiang Saen, og opleve de gamle ruiner fra ca år 1200\n– Indkvartering på Wiang Inn, centralt beliggende hotel lige ved siden af natmarked\n( denne dag kan vi ekstra arrangerer besøg ved de langhalsede kvinder, samt besøg i Burma om du er interesseret )\nEfter en god nats søvn tager vi hul på endnu en dag med mange oplevelser. Vi sejler fra My Dream Guesthouse i Long Tail båd, og ankommer via floden til Chiang Rai cirka en time senere. Her møder vi bussen igen, og vi kører straks videre til Mae Sai, som er grænsebyen til Burma. Her gør vi et holdt og har tid til at betragte og udforske livet her i og omkring grænsebyen.\nVi fortsætter i bus mod Den Gyldne Trekant, hvor der venter os en dejlig frokost. Efter frokosten skal vi besøge et Opiums Museum og sejler på Mekong floden mellem Burma, Laos og Thailand. Derfra går det mod byen Chiang Saen ( gamle hovedstad i Lanna Kongeriget ).\nVi returnerer til Chiang Rai, og skal bo på et dejligt og centralt hotel, Wiang Inn.\nDag 4 ( morgenmad )\n– Børnehjem Ban Chvit Mai\n– Det Hvide Tempel Wat Arun\nVi skal i dag besøge Ban Civit Mai, et børnehjem i Chiang Rai, startet op af et svensk ægtepar, som i 1989 startede børnearbejde i Thailand. Herefter skal vi se det gudesmukke Hvide Tempel ( Wat Arun ).\nDerefter transfer til lufthavn i Chiang Rai eller retur til Chiang Mai.\nPris i THB for Chiang Mai & Chiang Rai– 4 dages turen:\nPrivat tur ( 2 personer ) = 17.800 THB per person\nPrivat tur ( 4 personer ) = 10.900 THB per person\nPrivat tur ( 6 personer ) = 8.900 THB per person\n( single rum koster ekstra 2.500 THB )\n– Rejsen starter og slutter i Chiang Mai\n1+1=? Hvem er viAsia Evolution Tour\nGuidede ture & Udflugter\nGæste beskrivelse – Dagsture\nGæste beskrivelse – Trekking


Med leak af Intels CPU 2018-2021 roadmap, får vi et indblik i de kommende processorer, som inkluderer op til 10 Core Comet Lake-S Desktop CPU’er i 2020, 14nm Rocket Lake-S i 2021, og ingen 10nm LGA Parts før 2022.\n25 apr. 2019 kl. 15:45\nMed leak af Intels CPU 2018-2021 roadmap, får vi et indblik i de kommende processorer, som inkluderer op til 10 Core Comet Lake-S desktop CPU’er i 2020, 14nm Rocket Lake-S i 2021, og ingen 10nm LGA før 2022.\nDen nyeste Intel Client CPU roadmap lister dermed, hvilke detaljer desktop og deres mobility produkter indtil 2021.\nRoadmappet kommer via Tweakers og informerer om både Client Commercial CPU produkter og Client Mobile CPU produkter, som bliver introduceret i fremtiden. Der er naturligvis ingen officielle beskæftigelser fra Intel, men der henvises til Intels SIP-program og DELL, så her kan vi måske finde en form for umildbar bekræftelse.\nStarter vi med at kigge på desktop delen, finder vi S-serien og Xeon E serien. S-serien er baseret på Socket H (LGA 115 *) og kommer med forskellige 35W / 65W / 95W SKU'er. På nuværende tidspunkt består denne af 14nm ++-baserede Coffee Lake-S Refresh komponenter, der falder ind under 9. generationsbanneret. Disse omfatter op til 8 core SKU'er, hvor flagskibet er i9-9900K.\nDet ser ud til, at Intel holder fast i 14nm ++ i et stykke tid, som roadmappet kunne afsløre.\nOmkring andet kvartal 2020 vil Intel lancere Comet Lake-S-processorer med op til 10 core SKU'er. Disse vil blive fulgt op af Intels Rocket Lake-S, som også ville være baseret på en optimeret 14nm node.\nDet ser ud til, at vi kun kan forvente en 10nm eller sub-10nm fra Intel omkring 2022, hvilket er omkring samme tid Intel forventes at release deres Ocean Cove CPU arkitektur.\nOcean Cove bliver altså fremtidig chiparkitektur, som stadig er under udvikling hos Intel, og vil komme efter Golden Cove (2021), efterfølgeren til Willow Cove (2020), som i sig selv er efterfølgeren til Intels Sunny Cove (Ice Lake) kernens arkitektur.\nHvad angår Xeon E, har vi i øjeblikket glæden af den nye Coffee Lake-E serie dele med op til 8 kerner, men den kommende familie, Comet Lake Xeon-E, vil dette udvides med op til 10 kerner, og understøttelse af PCIe Gen 3 i 1. kvartal 2020. Dens efterfølger vil være Rocket Lake Xeon-E, som også kommer med op til 10 kerner og understøtter den nye PCIe Gen 4.0 standard og releases i Q1 2021.\nRetter vi blikket mod deres mobile produkter, er chancerne for at få 10nm meget højere end de som på desktop produkterne. Top-H / G SKU'erne, der har 45W og 65W TDP'er, vil få Comet Lake-H refresh i 2. kvartal 2020 med op til 8/10 kerner på 14nm.\nDeres velkendte U-serie, der omfatter 28-15W SKU'er, introducerer Intel først via deres Ice Lake-U-serie dual og quad-core processorer. Disse vil komme i en begrænset produktion, mens den faktiske volumenproduktion bliver sluppet løs til Comet Lake-U (14nm), som vil have op til 6 core SKU'er. Ice Lake-U-serien introduceres omkring Computex, mens Comet Lake-U-serien introduceres i 3. kvartal 2019.\nDer spottes også en Rocket Lake-U, der vil rumme op til 6 core SKU'er (14 nm) og også 14 nm eller 10 nm grafikchips, når denne releases i 2020. Disse vil muligvis være off die chips frem for on-die chips i stedet for de on-die chips, som Intel i øjeblikket benytter på deres mobile GPU'er, som deres G-Series Kaby Lake, som Intel introducerede sidste år, der bød på AMD Vega grafik uden off-die. Denne vil de have deres egen GPU arkitektur.\nIntels Lakefield SOCs benytter sig af Forveros multi-die packaging teknologi, og forventes at ramme detailhandel omkring midten af 2019, og vil være baseret på en blanding af 10nm og 14nm IPs. Der er også Ice Lake-Y 2 core SKU'er (10nm) planlagt til Q2 2019, og disse er markeret som begrænset. Det ser ud til, at Intels 10nm markedet bliver bedre i midten af 2020, så de derfor ville kunne tilbyde flere mainstream-produkter til masserne. Intel vil samtidig tilbyde op til 4 kerner (14nm) Comet Lake-Y dele omkring 3. kvartal 2019, så de får både 14nm og 10nm Y-serie produkter til rådighed på samme tid.\nDe nye roadmaps er absolut interessante – også selvom vi stadig mangler de officielle kilder der understøtter dette leak.\nhttps://tweak.dk/processor/Intel CPU 2018-2021 roadmap lækket


9electric - The Damaged Ones CD → Køb CDen billigt her\n9Electric - The Damaged Ones - Cd\n01: The Damaged Ones\n02: New God\n07: Take It Away\n08: Little Things\n10: Toxic Angel\n11: More More\n12: I Die\nFakta om 9Electric - The Damaged Ones\nThe Damaged Ones, Cd\nE-handel skal være sikkert for brugerne. Vi vil derfor aldrig kompromittere sikkerheden. NETS er den overvejende garanti for sikker betaling på Internettet, og vores betalingsløsning er selvfølgelig NETS godkendt. Handel og betaling er derfor altid helt sikkert.\nNår vi siger 30 dages fuld returret, så er det naturligvis på alle vores produkter. Så fortryder du af en eller anden grund dit køb, og ikke ønsker at beholde varen, kan du naturligvis returnere varerne og få dine penge retur - uden spørgsmål. Vi er naturligvis klar med svar og rådgivning, hvis du ønsker at sende din vare retur.\nVi har den klare holdning, at det er vigtigt, at du får dit produkt leveret hurtigt og sikkert. Det betyder, at hvis varen er på lager, så får du den leveret indenfor 1-2 hverdage. Bemærk, at du ved hvert enkelt produkt altid kan se nuværende lagerstatus. Vi sidder klar ved telefonen og på e-mail, hvis du har spørgsmål til lagerstatus og leveringstiden.\nHos Gucca har du adskillige muligheder for betaling at vælge imellem. Her bør du selvfølgelig vælge den betalingsmulighed, der passer lige til dig. Lige meget hvilke af vores betalingsmuligheder du benytter, så kan du altid købe trygt og sikkert hos os. Her finder du alle vores betalingsmuligheder. Når du betaler med betalingskort, så trækker vi først pengene, når vi sender dig dit produkt.\nSkulle der opstå spørgsmål eller problemer undervejs, sidder vi på e-mail eller ved telefonen klar til at assistere dig. Vi er åben for henvendelser på hverdage mellem 10-15, og med godt humør og et smil tager vi imod din henvendelse.\nNår du handler hos os, kan du bagefter følge, hvor langt ordren er kommet. Når dit køb er færdiggjort, kan du bagefter besøge din personlige ordreside. På ordresiden kan du se, hvornår vi sender din vare. Når vi har afsendt dit produkt, vil du i samme øjeblik modtage en mail med leveringsinformation fra os.\nDin anmeldelse af 9Electric - The Damaged Ones\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_cd path_cd_forside path_cd_cd path_cd_diverse path_cd_9electricthedamagedones


Sådan redigerer du din profil – Tinder\nSådan redigerer du din profil\nTryk på profilikonet > tryk på blyantikonet eller Redigér oplysninger > rul ned til Om og tryk på det hvide felt for at indtaste tekst\nDu kan tilføje, slette eller ændre den rækkefølge, dine profilbilleder vises i:\nTilføj: Tryk på profilikonet > tryk på blyantikonet eller Redigér oplysninger > tryk på et af de røde +-ikoner for at tilføje et foto\nSlet: Tryk på profilikonet > tryk på blyantikonet eller Redigér oplysninger > tryk på det røde X-ikon ved siden af det foto, du gerne vil fjerne\nÆndr rækkefølgen: Tryk på profilikonet > tryk på blyantikonet eller Redigér oplysninger > tryk på, hold nede og træk så det billede, du gerne vil flytte.\nNår du slår Smart Photos-funktionen til, betyder det, at Tinder tester dine profilbilleder og sørger for, at det billede, der er størst sandsynlighed for, at andre brugere swiper til højre på, altid bliver vist først. Det er ganske enkelt: først viser funktionen forskellige billeder til andre Tinder-brugere først, dernæst noterer funktionen responsen til hvert billede, i takt med at andre brugere swiper på dig, og til sidst ændrer funktionen dine billeders rækkefølge, så de bedste billeder bliver vist først.\nSådan slår du Smart Photos-funktionen til:\nTryk på blyantikonet ellerRedigér oplysninger.\nTryk for at flytte knappen til højre og slå Smart Photos til.\nDu skal uploade mindst 3 profilbilleder, inden Smart Photos kan slås til.\nDit navn og din alder er de eneste oplysninger på din profil, som du ikke kan ændre, når først du har oprettet en konto.\nHvis du skal opdatere én af dem eller dem begge to, har du mulighed for at slette din konto og starte forfra. Når du sletter din konto, mister du dine matches, beskeder, køb af forbrugsvarer (Superlikes, Boosts, osv.) og andre oplysninger, der er knyttet til din konto, permanent. Hvis du har oprettet et Tinder-abonnement, kan du altid gendanne det på din nye konto ved at følge anvisningerne, der findes her.\nFølg nedenstående trin for at slette din Tinder-konto:\nÅbn appen eller log ind påTinder.com\nTryk på Slet konto og bekræft\nTryk på profilikonet > tryk på blyantikonet eller Redigér oplysninger > rul ned til Køn. Herfra har du muligheden for at vise dit køn på din profil.\nTryk på Mere for at indtaste et ord eller en sætning, der beskriver din kønsidentitet. Du kan også vælge at blive vist i søgninger, der bedst afspejler din identitet.\nHvis du vil redigere eller tilføje flere oplysninger om din seksuelle orientering på Tinder, skal du blot redigere din profil og rulle ned til Orientering. Du kan vælge op til tre betegnelser, som du føler bedst beskriver din seksuelle orientering. Derfra er det helt op til dig, om disse skal vises på din profil eller ej.\nJob, skole og by\nTryk på profilikonet > tryk på blyantikonet eller Redigér oplysninger > rul ned til Aktuelt arbejde, skole, og/eller Bopæl. Disse er helt valgfri, men tilføjer meget mere kontekst til din profil, som mulige matches kan se.\nMin alder eller mit navn er forkert\nJeg kan ikke uploade profilbilleder.\nHvordan opretter jeg en Tinder-konto?


Nogen går til lægen. Andre går til Facebook. “Vi vil behandles som mennesker – ikke som diagnoser”\nSociale medier ændrer på, hvordan vi opfatter os selv som patienter, og rykker ved magtforholdet mellem patient og læge.\n27. maj 2021⋅\nEn septemberdag i 2015 skrev Nanna et postkort. Hun skrev med en blød blyant, og ordene var stilet til Hovedpineklinikken i Aarhus. De lød sådan her:\nKære Hovedpineklinik, Aarhus\nDa jeg blev henvist til jer, blev jeg mødt af manglende forståelse for min migræneproblematik samt dennes konsekvenser for min hverdag. Derfor har jeg opsøgt Facebook-grupper og migrænefora i håb om at kunne få netop den forståelse. Der er jeg blevet mødt som ‘mig’, jeg har fået råd og vejledning i alt fra medicinsk behandling til, hvordan jeg tackler min hverdag. Vi vil behandles, som de mennesker vi er, og ikke som de diagnoser, vi er blevet tildelt.\nNanna er 24 år og studerer til socialrådgiver, men lider af tilbagevendende migræneanfald, som gør det vanskeligt for hende at gennemføre sit studie. Postkortet her skrev hun på opfordring fra forsker i medievidenskab ved Aarhus Universitet Ane Kathrine Gammelby. Hun har netop forsvaret sin ph.d.-afhandling med titlen Why People Sometimes Consult Facebook Rather than Their Doctors. Og Nanna er en af hendes hovedkilder i afhandlingen, hvor Ane Kathrine Gammelby altså undersøger det helt centrale og virkelig gode spørgsmål:\nHvorfor foretrækker nogle mennesker indimellem at konsultere Facebook frem for lægen?\nDet er også med den undren, at jeg ringer til Ane Kathrine Gammelby. For jeg har godt lagt mærke til, at de her fora findes på Facebook, hvor man er fælles om at dele en diagnose eller en sygdom. Der er for eksempel gruppen ‘Migræne – er IKKE bare hovedpine!!’ med 6.400 medlemmer. I gruppen deler medlemmer erfaringer med både praktiserende læger, nye hovedpinepiller og ingefærtilskud. Men sådan en gruppe kan vel ikke gøre det ud for lægen. Eller hvad?\nI et land som Danmark med et velfungerende velfærdssamfund og gratis adgang til sundhed og lægehjælp lyder det i mine ører vildt, at mange læner sig op ad den information, der er samlet i en Facebook-gruppe med mennesker, de sådan set ikke kender. Men Ane Kathrine Gammelbys forskning viser netop, at sociale medier i den grad kan ændre på måden, man opfatter sig selv på som patient. Og grupperne om alt fra migræne til glutenintolerance kan have afgørende betydning for, hvordan den enkelte vælger eller fravælger at have kontakt til sundhedsvæsenet. “Det gør dem til anderledes oplyste patienter og rykker ved magtforholdet mellem læge og patient. Lægernes guldalder som de eneste sundhedseksperter i vores liv er for længst forbi,” siger hun.\nLad os først blive lidt klogere på, hvad det er, Ane Kathrine Gammelby har beskæftiget sig med. I løbet af de seneste par årtier er det blevet meget almindeligt at søge svar på sundhedsspørgsmål på nettet. I sin forskning er hun optaget af sundhedsrelaterede Facebook-grupper, som hun kalder det. Hun har i flere år fulgt 48 forskellige grupper, som til sammen tæller over 100.000 mennesker. Generelt kommer der flere og flere grupper til på danskernes foretrukne sociale medie, Facebook. Og ingen sygdom eller lidelse er for lille til at etablere et netværk. For det er jo fuldstændig frivilligt, om folk ønsker at være med i grupperne, og om man vil være aktivt eller passivt medlem.\nFælles for de grupper, hun har fulgt, er også, at medlemmerne har en lidelse, de må leve med, og som de ikke dør af lige nu og her. “Hvis du kontakter din læge eller går ind på sundhed.dk, får du som regel en meget kondenseret version af sygdommen. På Facebook får du sat kød og blod på, hvad det betyder at leve med den. Du ser din egen sygdom i alle tænkelige stadier, og det kan være en stor hjælp til at forstå, hvordan du skal gribe din egen situation an.”\nSådan var det også for 24-årige Nanna med de gentagne migræneanfald. Hun oplevede, hvordan anfaldene blev værre og hyppigere, og frygtede, at hun ville blive smidt ud af sit studie på grund af for højt fravær. Samtidig skete der ikke rigtig noget på behandlingsfronten. Lægens udmelding var status quo, og det var ret frustrerende. Hun gad ikke vente på, at et mirakel ville finde sted, og da hun alligevel googlede løs for at finde en løsning, virkede det oplagt at blive en del af en gruppe, hvor andre også havde googlet og været i behandling for det samme. “Nanna fik at vide, at hendes medicinske muligheder var udtømt, men i gruppen blev hun opmærksom på nye præparater, hun ikke havde prøvet, og fik overtalt hovedpineklinikken til at prøve det. Hun fik et bedre indblik i sine muligheder.”\nAne Kathrine Gammelby kalder det bodyhacking, når patienter ligesom Nanna handler aktivt for at påvirke deres situation til det bedre. Og et fællestræk for mange af medlemmerne af de her grupper er, at de forsøger at forstå den usynlige ‘kode’ for, hvordan deres egen krop virker, og hvordan de kan omprogrammere den for at få det bedre. “Egentlig vil mange gerne inddrage deres egen læge, men de ender på Facebook, fordi de har løbet panden mod en mur i samtalerne med det etablerede sundhedsvæsen. I grupperne får de ny viden, som de nogle gange indvier deres læge i, nogle gange ikke.”\nUha, kunne det ikke godt lyde lidt som opskriften på et ekkokammer for fake news og halve sandheder, spørger jeg. Ann Kathrine Gammelby understreger, at hun ikke ser på det i en sundhedsfaglig kontekst, men hun mener, at billedet er noget mere nuanceret. Og selvfølgelig kan der være udfordringer i, at informationen i grupperne ikke stemmer overens med det, som sundhedsvæsenet opfatter som evidensbaseret. Men ofte gør den faktisk. “Vi ser eksempler på, at de her netværk faktisk også bidrager med ny viden om behandlingsformer, der måske først anerkendes og tilbydes i det danske sundhedsvæsen flere år senere, fordi de virkelig opfatter hurtigt, hvis der er en ny behandling på vej et sted i verden. Mange ønsker sig en mere fordomsfri samtale med deres læge med flere muligheder på bordet.”\nAne Kathrine Gammelby forsker i medievidenskab ved Aarhus Universitet. I sin ph.d. har hun undersøgt, hvorfor nogle mennesker indimellem foretrækker at konsultere Facebook frem for lægen. Foto: Privat\nHvordan oplever de praktiserende læger mon det her nye fænomen? Lægger de mærke til, at almindelige danskere også konsulterer Facebook og Google mellem lægebesøgene? Det spørger jeg Anders Beich om, da jeg fanger ham på mobilen på vej til møde. Han er formand for Dansk Selskab for Almen Medicin og kan bekræfte, at folk i dag har en helt, helt anden indgang til lægekonsultationen end for 20 år siden. Og den kan skam godt være positiv: “Patienter i dag er klædt helt anderledes på, både fordi de læser alt muligt på nettet og betjener sig af alle mulige ressourcer, der findes derude. Og det er jo ikke nødvendigvis dårligt. Det kan skam sagtens være lødige og fornuftige kilder. Men det er også en jungle derude, og mange alternative idéer ligger uden for det paradigme, som sundhedsvæsenet er underlagt,” siger han.\nSamtidig er det tydeligt for Anders Beich og hans kolleger, at almindelige mennesker, der for eksempel er forenet i grupper på sociale medier, kan have ret meget at skulle have sagt. En forsøgsordning med at bruge medicinsk cannabis i behandlingen er netop blevet forlænget, selv om lægerne er imod, og det strider mod det medicinske paradigme. “Vi må gerne beholde ansvaret, men ikke magten. Det gør det da sværere at være læge.”\nAne Kathrine Gammelby nævner også eksemplet med medicinsk cannabis. “Det viser, at de grupper, der før blev latterliggjort, har en indflydelse i dag,” siger hun.\nOg egentlig er det også en fejlslutning, hvis man tror, at det er Facebook-gruppernes skyld, at flere stiller spørgsmål ved den behandling og de diagnoser, de får ved lægen. Grupperne har gjort det langt lettere at samle og diskutere den viden og de stemmer, der allerede var der. Den medicinske autoritet begyndte at dale, længe før Mark Zuckerberg skabte Facebook. “Man taler om 1950’erne som lægernes guldalder, hvor man som patient faktisk ikke nødvendigvis blev informeret om, hvad man fejlede eller blev behandlet for. Det var lægens bord. Men med fremkomsten af en række livsstilssygdommen i 1970’erne gik det op for mange, at de selv spillede en stor rolle og blev nødt til selv at vide mere, og siden er den udvikling egentlig bare taget til,” siger Ann Kathrine Gammelby.\nDer er tydeligvis sket en bevægelse over tid, hvor flere patienter tager sagen i egen hånd. Og Facebook-grupperne gør det nemmere end nogensinde før at forene sig og dele viden. Så hvor lander vi mon, spørger jeg. Er det her et opgør med sundhedsvæsenet, som vi hidtil har kendt det? Ane Kathrine Gammelby vil ikke definere det som et opgør. “Der er tale om en ændring i forventningen til rollefordelingen. Jeg er ikke sikker på, at lægestanden og patientstanden lander det samme sted. I informationssamfundet er det udbredt blandt patienter, at lægen i praksis blot fungerer som én blandt mange eksperter. Lægen har stadig høj status, men han sidder ikke nødvendigvis med alle svarene. Det kan lige så godt være dig, der finder svarene sammen med din gruppe.”\nJeg spørger læge og formand for Dansk Selskab for Almen Medicin Anders Beich, om han og kollegerne er enige i, at rollerne er ved at ændre sig mellem patient og læge.\nHan svarer, at alle læger selvfølgelig er forskellige, men at han er af den klare overbevisning, at mange læger skam ER ved at vænne sig til, at lægekonsultationer i højere grad end tidligere bærer præg af at være en samtale og beslutning mellem to parter – og det gør konsultationerne mere komplekse. Men igen er der en naturvidenskabelig grænse for, hvad de kan gå med på. “Vi øver os i fælles beslutningstagen, men det er ikke altid nemt i virkeligheden. I dag er viden jo alt muligt, så det handler også om at finde ud af, hvordan patienten egentlig tænker. Ellers aftaler man måske én ting, men så har patienten undersøgt noget andet og er gået med en anden model i stedet.”\nDen patient kunne godt være 24-årige Nanna. I samtalerne med Ane Kathrine Gammelby beskriver hun, at hun oplever, at lægerne er mere optaget af at måle effekterne af deres egen behandling end at afsøge nye muligheder. “Nanna har heller ikke selv fundet en løsning på sin migræne, men i gruppen føler hun sig som et menneske med handlemuligheder og ikke bare som et nummer i et system,” siger Ane Kathrine Gammelby.


Résidence Le Thabor *** - Galibier Thabor Frankrig\nRésidence Le Thabor i Valmeinier er et dejligt lejlighedshotel, som er særligt velegnet til skiferie med børn. De pæne lejligheder er fordelt i fire forskellige bygninger, og blandt faciliteterne kan bl.a. nævnes opvarmet udendørspool og sauna. I Résidence Le Thabor arrangeres der desuden sjove aktiviteter for de mindste. Du bor lige ved pisten og i gåafstand til Valmeiniers centrum, hvor du finder et udvalg af butikker, restauranter og livlige barer.\nekstra sæt håndklæder: gratis\nsafetybox på værelset: 15,00 € pr. uge\ntrådløs internet på værelset: ca. 25,00 € pr. stk. pr. uge (betales lokalt)\nStørrelse ca. 34-40m²\n3-værelses lejlighed (2 soveværelser) hytte\nfor 3 indtil 8 personer\nStørrelse ca. 51-53m²\nStørrelse ca. 29m²\nOpholdsstue: 4 sovepladser (1 x køjeseng; 1 x dobbelt sovesofa)\nLe Thabor , Valmeinier 1800, Valmeinier, France\nSkiferie i Valmeinier – Hyggelig skidestination\nDen hyggelige by, Valmininier, ligger i Maurienne-dalen i Frankrig. Byen byder på en dejlig atmosfære og de omkringliggende omgivelser vil falde i en hver skiløbers smag. Valmeinier består af to dele; den traditionelle del Valmeinier 1500 og den moderne del Valmeinier 1800. Den traditionelle del byder på smukke træbeklædte huse udført i en autentisk fransk landsbystil, mens den moderne del er mere livlig. Dog er Valmeinier ikke kendt for sit vilde natteliv. Skiferie i Valmeinier byder på andet og mere end skiløb, og her er således både en skøjtebane, biograf og bowlingbane, samt mulighed for paragliding, kælketure og isklatring. Byen er derfor skabt for at underholde børn og livlige sjæle.\nSkiferie i Valmeinier - Høj snesikkerhed\nEn beliggenhed i op til 2600 meters højde, samt 400 snekanoner, giver området en høj snesikkerhed. Skiområdet hænger sammen med området omkring Valloire, og tilsammen går de under Galibier Thabor. Her har du således cirka 150 kilometer pister at boltre dig på. Området byder på noget for skiløbere på alle niveauer, men grundet de mange blå og røde pister, er området særligt velegnet til nybegyndere og lettere øvede skiløbere.\nSkiferie i Valmeinier - En skiferie for alle\nKan du lide at hoppe og lave forskellige tricks, så er Valmeinier også det helt rigtige sted. Vi anbefaler et besøg i Funparken "du Lac de la Vieille" som ligger på toppen af Crey du Quart - mellem Valloire og Valmeinier. Parken byder på en masse spændende udfordringer på forskellige niveauer. Flere gange om ugen er der desuden mulighed for at afprøve pisterne om aftenen, og hvis du holder af langrend, så findes der også 10 kilometer langrendspister. Med denne store variation af skiattraktioner og byens brede udvalg af tilbud er dette sted velegnet for både vennegrupper og familier med både små og ældre børn.\nSkiferie til Valmeinier med Sunweb – Altid inklusiv liftkort\nSunweb har et stort udvalg af skiferier til Valmeinier. Uanset om din skiferie skal være billig, luksuriøs eller blot til den bedste pris, har Sunweb den rigtige skiferie til dig. Ferieboligerne består hovedsageligt af hoteller og lejligheder. Når du bestiller din skiferie til Frankrig med Sunweb, er liftkortet altid inkluderet i prisen, som du har betalt hjemmefra.\nI Valmeinier finder du:\nGod forbindelse til Valloire\n150 km pister\nI Galibier Thabor finder du:\nDet mest berømte vintersportsområde i Mauriënne-dalen\nVed foden af den imponerende Grand Galibier\n150 kilometer pister\nLiftkort for Galibier Thabor indgår i rejsens pris.\nBørn til og med 10 år kan gratis låne en hjelm ved leje af skiudstyr.\nSkiskole kan bestilles på destinationen.\nSkiskolen starter om søndagen.


Roskilde Festival '11: Hammonds, Harrington & Destroy, 27.06.11, Pavilion Junior - Undertoner\nTrods et sikkert udtryk var Hammonds, Harrington & Destroys lyd ikke særegen nok til for alvor at gøre indtryk.\nUd på de små aftentimer var der til at begynde med ikke synderligt mange, der havde valgt koncerten med Hammonds, Harrington & Destroy frem for det gode sommervejr, som havde præget stort set hele mandagen.\nDer blev da ellers lagt ud i forrygende form, og et bredt aspekt af dette årtusindes traditionelle rockscene var repræsenteret i bandets musik. Desuden fornemmede man med det samme inspirationen fra mange andre bands, som umiddelbart lyder lige præcis som kvartetten på scenen. Men ligesom det generede mig ved Fastpoholmens koncert i går, var det også her en skam, at alle gruppens numre lød på stort set samme måde, for bandet har uden tvivl sans for at skrive iørefaldende sange med en vis ungdommelig rastløshed og agressivitet som motivation. En stor ros skal desuden lyde til bandets trommeslager, der cirka midtvejs i koncerten – under en sang, som af forsanger Jacob Printzlau blev beskrevet som »hurtigere« – leverede noget af det mere imponerende trommespil, jeg har set fra en dansker.\nAfslutningsvis kunne der sagtens være skruet ned for de hyppige marchrytmer, og Printzlaus vokal blev til tider mere til gene end til gavn for bandets samlede lydbillede; men i bund og grund var koncerten et glimrende eksempel på et band, der har evnerne og et fasttømret udtryk i orden, men som stadig har et godt stykke vej endnu.\nalternativ Hammonds Harrington & Destroy rock Roskilde Festival 2011


Fantastiske løsninger til firmaet - facemarketing\nFantastiske løsninger til firmaet\nSkrevet den 24. marts 2015 ,\ti kategorien Computer og IT\nHar man endnu ikke hørt om webhosting, så kan det være en rigtig god ide at se nærmere på dette. Der er flere og flere virksomheder, der vælger at gøre brug af webhosting, og det skyldes altså at man kan drage mange fordele af webhosting. Uanset hvilken en virksomhed man er og hvilken en størrelse man har, så findes der gode hosting muligheder, og det kan være en god ide at få lidt rådgivning fra de forskellige udbydere, således man finder de allerbedste løsninger til ens behov og ønsker.\nSuper god hjemmeside med gode løsninger\nMan kan vælge at se nærmere på ovenstående hjemmeside. Herinde på denne hjemmeside er der rigtige gode tilbud på hosting løsninger. Man kan også læse meget mere omkring webshops og php development. Man kan være sikker på at få leverer de bedste løsninger af ovenstående firma. Har man ikke selv særligt meget forstand på det, så kan det være en god ide at henvende sig til disse firmaer, således de kan hjælpe en med at vejlede en og finde de bedste løsninger til en. Det er jo dem, som er eksperterne.\nForuden hosting kan man også vælge at se nærmere på it oursourcing, og dette er der også mange virksomheder der gør brug af. Det har nemlig vist sig at man med it outsourcing kan spare en masse arbejdskraft og tid på dette.\nDet er altid en god ide at sammenligne de forskellige løsninger, således man slår til det helt rette tilbud, og det kan kan gøre ved at undersøge udvalget.\nHosting er for alle, og man kan være sikker på at hosting er kommet for at blive. Så tjek endeligt de mange forskellige muligheder ud her og nu, og gør en rigtig god handel. Det er en god investering og man kan være sikker på mere fremdrift med denne metode fremover. Så tjek det hele ud online, her kan man læse meget mere om hosting.


Fyrværkerishow i Tivoli | Kultur\nFyrværkerishow i Tivoli\nSelv om Tivoli først runder 170 år den 15. august, tages der fra april forskud på gaverne til gæsterne. I anledning af den kommende fødselsdag inviteres gæsterne i hele sommersæsonen til et specialdesignet fyrværkerishow hver lørdag aften kl. 23.45. Der bliver tale om et nyt musikstyret show med afsæt i klassisk lavtflyvende fyrværkeri, intelligent belysning, samt musikstykker som H.C. Lumbyes Champagnegaloppen og Kjøbenhavns Jernbane-Damp-Galop. Første fyrværkerishow fyres af den 13. april, i forlængelse af Tivoli Big Bands optræden på Plænen.\nTivolis erfarne og prisbelønnede fyrværkerimester Gunnar B. Knudsen har designet fyrværkeriet til showet, hvor der arbejdes med klassiske fontæner, møllehjul og luftbomber placeret på Koncertsalen. Antallet af affyringsramper på bygningen er samtidig udvidet fra 10 til 16 forskellige positioner. En række belysningselementer omkring Plænen og på Koncertsalens facade vil også blive en del af showet for gæsterne, der befinder sig i Haven.\nFyrværkerimester Gunnar B Knudsen siger;\n”Ambitionen er at give gæsterne i Tivoli en eksklusiv og intim fyrværkerioplevelse, hvor vi udover fontæner og romerlys arbejder med lys og musik. Ved festfyrværkeri arbejder vi oftest meget vertikalt, hvor luftbomber sendes lodret mod himlen. Men ved de kommende fyrværkerishows har vi valgt at arbejde mere lavt og vandret, hvor gæsterne i Haven bl.a. får oplevelsen af at facaden på Tivolis Koncertsal forsvinder i lys og farver og musik”.\nFyrværkeri har været en del af Tivolis underholdning siden 1843, men først i nyere tid har der været tale om fyrværkeri til musik, hvor farver og brag ledsages af et potpourri af musik. Når Tivoli den 15. august runder sin 170 års fødselsdag vil der i dagens anledning blive forberedt et særligt ekstravagant festfyrværkeri. Der bliver også afholdt større festfyrværkerier på åbningsdagen den 11. april og på lukkedagen den 22. september, begge dage kl. 22.45. Disse festfyrværkerier afvikles til musik komponeret specielt til lejligheden af producentduoen Svenstrup & Vendelboe, som i øvrigt kan opleves til Fredagsrock på Plænen den 19. april.\nTivoli åbner 11. april kl. 11:00


Her på siden kan man gennemgå alle opslåede postbureauformand job – Søg arbejde som postbureauformand .\nDer forefindes mærkeligt nok ingen faste data, som angiver hvor lidt postbureauformand job, der opslås årligt.\nMen der er en snes arbejdsgivere, som lægger jobopslag op som postbureauformand. Jobsites.dk analyserer ledige job løbende og kan orientere om, at der med stor sandsynlighed er mere end tre virksomheder, der har folk ansat med titlen postbureauformand.\nOm jobbet som postbureauformand\nLedige job som postbureauformand er eftertragtet. Når samtidig kigger på, hvor mange opslåede stillinger som postbureauformand, der opslås, så er der ligeledes mange, som søger netop disse job, hvilket gør konkurrencen for at få jobbet som postbureauformand middel. Situationen ændres som bekendt og i perioder kan jobbet være henholdvis let eller sværere at få kløerne i de ledige job. I et postbureauformand job oplever du en hverdag, hvor du får en skiftende hverdag imellem stressende perioder og normale dage. man bør være indstillet på at du har kontakt med andre medarbejdere og at det er en essentiel part af arbejdsdagen, selvom det dog kan adskille sig fra arbejdsplads til arbejde.\nSådan får du job som POSTBUREAUFORMAND\nSøger du arbejde som postbureauformand Så er du endt det rette site. Her på siden, er vi specialiserede i postbureauformand job. Vi har altid det største udvalg af ledige job, som passer til dig og dine jobønsker til et job som postbureauformand. Den hurtigste vej til dit nye arbejde som postbureauformand. finder du, når du leder efter arbejde på et jobsite med speciale i præcis din branche. Således kan du være sikker på at opspore de ledige job, virksomhederne opslår og komme først med din ansøgning til drømmejobbet. Vil du være helt sikker på aldrig at gå glip af gode jobmuligheder, bør du huske også oprette en mailagent via en jobbørs, der per automatik adviserer dig, når der opslås nye stillinger, som postbureauformand. Gå ind på DK’s hurtigst voksende jobportal, og lade dig anspore af de mange spændende stillinger, du finder her. Der er helt sikkert også et job, der passer til dig. På webblog kan du ligeledes søge efter gode råd, tips og trick til, hvordan du skriver en effektiv job-ansøgning og et professionelt CV. Skal du til samtale, så se vores guide til, hvordan du smartest forbereder dig til jobinterviewet. Vi ønsker dig god jobsøgning!