Philips Hue Buckram spotlight 929003047901 (sort) med PrisMatch\nHjem / Lamper & belysning / Philips Hue Buckram spotlight 929003047901 (sort)\nVarenummer (SKU): 350255 Kategori: Lamper & belysning\nPhilips Hue Buckram spotlightet 929003047901 er 2 justerbare spotlights i 1. Nyd nem betjening via Bluetooth, varmt-til-koldt hvidt lys og en inkluderet dæmpende kontakt. Oplev den ideelle atmosfære til enhver lejlighed. … læs mere her\nPhilips Hue Buckram spotlight 929003047901 (sort) Varefakta\nNavn: Philips Hue Buckram spotlight 929003047901 (sort)\nMange leder efter den billigste Philips Hue Buckram spotlight 929003047901 (sort) på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: gå til shop\nKøb Philips Hue Buckram spotlight 929003047901 (sort) for kun kr. 979.00 allerede i dag, så sendes den direkte hjem til dig.\nPhilips Hue Buckram spotlight 929003047901 (sort) til dit hjem\nPhilips Hue Buckram spotlight 929003047901 (sort) er en af de mest populære varer her på shoppen i vores varekategori Lamper & belysning. Du bliver ved købet også tildelt lovpligtige 14 dages returret hvis du skulle fortryde dit køb din vare. Det overrasker ikke nogen, at der er mange der køber Philips Hue Buckram spotlight 929003047901 (sort) fra den meget brugte forhandler Elgiganten, der virkelig har samlet toppen af de mest populære varer. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg kan du shoppe løs efter lækre varer, det kan jo passende være dette produkt. Når du handler online kan priserne findes lavere end i butikker- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\nPhilips Hue Buckram spotlight 929003047901 (sort) kun kr. 979.00\nKøber du varer online, får du andre fordele, fordi webshops er underlagt en lovgivning, de skal følge. Varer som er købt i en dansk webshop, skal have returret i 14 dage. efter du har købt dine varer, en del shops efterhånden giver endnu mere det er slet ikke ualmindeligt, at få 30, 60 eller 90 dages returret i dag. Når webshops har hele deres varekatalog liggende online, kan du se hele udvalget, og prissammenlignen er let at foretage, når man kan se de forskellige shops priser med det samme. Og i dag kan du uden videre sammenligne priser fra mobilen eller en tablet uden brug af en computer. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at bæreposen med varerne går i stykker på vej hjem. Dine varer bliver sendt direkte hjem til dig, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, og det giver en god fleksibilitet for dig. Den irriterende kassekø undgår du ved at handle online køen er der slet ikke, når du handler online, så behøver du ikke længere forudsige, hvilken kø der er hurtigst – vi gætter aldrig rigtigt alligevel.\n58 reviews for Philips Hue Buckram spotlight 929003047901 (sort)\nVær den første til at anmelde “Philips Hue Buckram spotlight 929003047901 (sort)” Annuller svar


undersøgelse af træringe oplysninger\nDendrokronologi er videnskaben om at studere og dating træringe . Det kan bruges til at bestemme alderen på et bestemt træ . Når flere træer i et bestemt område er undersøgt, kan træet ringene give fingerpeg geologiske og miljømæssige begivenheder i det pågældende område\nVed at tælle antallet af ringe på en træstamme du kan fortælle en alder af træet . Hvert år et nyt lag af træ , eller en ring , der lægges til den voksende træ . Ringene har både en lys vækst sektion og en smallere , mørke afsnit . Forskere kan bruge en metode, der hedder Coring at tage en lille , men lang , på tværs del ud af bagagerummet for at tælle ringene og ikke skade træet .\nI år , hvor vækstbetingelserne er gunstige , vil træet tilføje ringe, der er brede . Hvis træet har været igennem en periode med tørke eller kulde eller blev understreget på nogen måde , vil det tilføje smal ringer til sin stammen . Sygdom , insektangreb , og konkurrencen om næringsstoffer fra andre træer eller planter kan også forårsage smalle ringe .\nDendrochronolgists bruge tværs dating at gøre studiet af ringene mere præcise . Af stikprøver og sammenligning af træringsdata fra mange enheder i en miljømæssigt lignende område , kan forskerne identificere den præcise år af en ring 's dannelse .\nEn metode på tværs af dating kaldes skelet plotte . Forskere notat varianter af træ ring bredde på strimler af millimeterpapir . Hver graf repræsenterer et enkelt træ . Forskere derefter sammenligne graferne , på udkig efter de samme mønstre.\nConifer Ring Dannelse\nRingene af nåletræer eller evergreens , er anderledes end dækfrøede , de træer , der har blade , der bliver brune og falder af om vinteren . I nåletræer har earlywood , eller lys sektion , celler , der er store i diameter , men med tynde vægge . Den latewood eller mørk afsnit , har små celler , men cellevæggene er meget tykkere .\nAngiosperm Ring Dannelse\nBlomsterplanter har fartøjet celler , der er en del af træets vaskulære system . Disse celler vises ikke i nåletræer . I earlywood , er disse fartøjer celler større i diameter end i latewood .\nhjemmelavet beholder filtre\nhvordan man kan finde stjernerne på himlen\nLæs mere: hvordan man tin magnet wire


Systemintegration med nummerpladegenkendelse - T:70 222 301\nSystemintegration med nummerpladegenkendelse\n70 222 301\nSystemintegration med ANPG - automatisk nummerpladegenkendelse\nI mange år har systemintegration med ANPG, automatisk nummerpladegenkendelse, været benytte til en række trafikmessige kontrolfunktioner hos private såvel som offentlige virksomheder.\nVi har udviklet intelligente software systemer igennem flere år og optimeret drift og forretningsprocesser for kunder i flere brancher.\nMed skræddersyede systemintegration-løsninger har vi optimeret og udviklet softwaresystemer med udgangspunkt i at øge omsætningen og god kundeservice hos vores kunder….. Læs mere\nKunstig intelligens, AI\nMed fokus på din virksomheds behov for optimering af drift og kundeservice udvikler vi intelligent software, som bygger på nummerpladegenkendelse.\nSoftwaren integreres med din virksomheds nuværende systemer, der indsamler, analyserer og behandler data intelligent.\nVi ser også på, hvordan kunstig intelligens (AI) kan afhjælpe din og virksomhedens medarbejdere med daglige rutiner og drift-løsninger.\nVed at benytte machine learning udvikles dine system-løsninger over tid, så din drift er under konstant optimering\nVi er din partner i optimering af din virksomheds systemintegrationer og processer indenfor nummerpladegenkendelses-teknologi.\nDin succes er vores succes, og vi sikrer en dynamisk og tryg proces med løbende rådgivning og opfølgning. Du bliver altid mødt med et højt og personligt serviceniveau.\nUanset hvilke data der indhentes, vil de blive behandlet i tråd med persondataforordningens regler og retningslinjer…. Læs mere om Optidata A/S\nHosting flytter til inpadi\nVi er glade for at kunne sikre din virksomhed bedre support og drift til dine hosting og Wifi abonnementer og produkter.\nFlytningen sikrer et endnu større fokus og kompetencer på både drift og udvikling. Læs mere om inpadi her…\n“AffaldPlus‘ Samarbejdet med Optidata A/S har forløbet fortrinligt, og særligt adskillelsen af papegøjeplader var et vigtigt parameter, der er lykkedes godt.\nDet var vigtigt, at hele overgangen blev håndteret, så alle betalinger i systemet blev overholdt, og at vi ikke tabte data.”\nLæs hele interviewet her..\nOptidata A/S har en lang række spændende cases og projekter, som vi gerne fortæller om løbende her på sitet, under Referencer, og i nyhedsmails. Du er også velkommen til at følge Optidata A/S på Facebook og Linkedin.


Få haven passet mens du er på ferie helt automatisk.\nNår sommeren står for døren er det også tid til ferie. Sommeren og varmen betyder samtidig masser af vækst i haven og i drivhusets afgrøder og planter. Disse to ting kan være svære at forene. Hvordan rejser man væk hjemmefra på en længere ferie samtidig med at grønsagerne bliver passet. Svaret hedder automatisk drypvanding.\nMed drypvanding indstiller man hvor meget vand planterne skal have, og herefter foregår vandingen automatisk. Planterne bliver helt automatisk vandet med den perfekte mængde vand som holder grønsagerne og blomsterne grønne og frodige. Når den automatiske drypvander først er indstillet, kan man roligt tage af sted på ferie og slappe af mens planterne i haven og i drivhuset klarer sig på bedste vis.\nHvis man har generelle problemer med vanding af sine planter, kan den automatiske drypvander være meget behjælpelig. Planter har hverken godt af tørke eller overvanding. Derfor kan generel brug af en drypvander sikre de bedste betingelser for planterne. Den automatiske drypvander sættes fast på en spand eller balje og sørger herefter selv for at dele den ønskede mængde i de 10 slanger. Det store digitale display gør det nemt at indstille drypvanderen. Med den medfølgende slange på 10 meter klippes slangen ud således at længden passer til de individuelle behov.\nMed drypvanding får man et drivhus der er helt automatiseret mens man er bortrejst i længere tid -nemmere bliver det ikke at nyde ferien i sommervarmen.\nLæs mere om Automatisk drypvander til 10 planter.


Arbejdsmiljøet. n Forebyggelsespotentialet indenfor nogle sygdomme er stort, f.eks. en femtedel når det gælder iskæmisk hjertesygdom. - PDF\nDownload "Arbejdsmiljøet. n Forebyggelsespotentialet indenfor nogle sygdomme er stort, f.eks. en femtedel når det gælder iskæmisk hjertesygdom."\n1 Arbejdsmiljøet 24 n Der er store forskelle i arbejdsmiljøet alt efter hvilke job, lønmodtagere og selvstændige har. For eksempel er der ikke blot klager over støj indenfor industri- og håndværksjob, men også blandt dem, der arbejder med børn. Fysisk tungt arbejde forekommer ikke blot i nogle job indenfor industri og byggeri, men også blandt plejepersonale indenfor social- og sundhedsområdet. Lav indflydelse opleves af især lastbilchauffører, slagteriarbejdere og postbude. n Udviklingen fra 2000 til 2005 viser, at en større andel klager over støj, men færre oplever tunge løft. Lønmodtagerne oplever højere tempo, men også mere støtte fra ledelsen og bedre fremtidsmuligheder i jobbet. n Der er forskelle i sygeligheden mellem job på arbejdsmarkedet. Disse forskelle kan hænge sammen med arbejdsmiljøet eller andre forhold, f.eks. livsstil. Bevægeapparatbesvær forekommer relativt hyppigt inden for industri, byggeri og hos plejepersonale i social- og sundhedsområdet. Dårlig hørelse opleves f.eks. af mandlige maskinarbejdere. Hjerte-kar-sygdomme forekommer hyppigt blandt mandlige slagtere og kvindelige rengøringsassistenter. Kræftrisikoen er størst blandt f.eks. mandlige tjenere, mandlige og kvindelige bryggeriarbejdere, kvindelige tobaksarbejdere. n Forebyggelsespotentialet indenfor nogle sygdomme er stort, f.eks. en femtedel når det gælder iskæmisk hjertesygdom. 299 n Konsekvenserne af forskellig sygelighed mellem grupper på arbejdsmarkedet påvirker også forhold som sygefravær, arbejdsophør og dødelighed. Risikoen for langtidssygefravær men også for førtidspension var højest blandt ufaglærte grupper såsom rengøringsassistenter. Ufaglærte arbejdere har en overdødelighed i forhold til andre på arbejdsmarkedet. Antallet af tabte leveår i hotel- og restaurationsbranchen var omkring tre gange større end for bankassistenter og funktionærer. n Den aktuelle statslige handlingsplan er rettet mod at forebygge uhensigtsmæssige effekter af det psykiske arbejdsmiljø, bestemte arbejdsstillinger, fysisk tungt arbejde, ensidigt gentaget arbejde og udsættelse for støj. Planen har særligt fokus på reduktion af sygefravær som følge af arbejdsmiljøet. n På en række områder ses nye måder at organisere arbejdet på. Dette gælder f.eks. det såkaldte 24/7-samfund og det grænseløse arbejde med slørede grænser mellem arbejde og fritid. Det må forudses, at flere kommer til at arbejde i job med mennesker, at der forsat vil være rivende udvikling i anvendelsen af informationsteknologi samt at nye teknologier og stoffer, f.eks. nanoteknologi indføres. Disse udviklinger er en udfordring for det forebyggende arbejde. Statens Institut for Folkesundhed Folkesundhedsrapporten, Danmark 2007\n2 Arbejdsmiljøet Kapitel 24 Arbejdsmiljøet er en af de mange faktorer, der har betydning for befolkningens sundhedstilstand. Danske tal baseret på hospitalskontakter (1) og finske tal baseret på dødelighed (2) når frem til, at hvert tiende sygdomstilfælde kan tilskrives arbejdsmiljøet. Gennemgangen af arbejdsmiljøpåvirkninger og helbred er baseret på en række nyere undersøgelser, hovedsageligt interviewundersøgelsen den Nationale Arbejdsmiljøkohorte (NAK) og Erhverv og Hospitalsbehandlingsregistret (EHR) se tekstboksen. Begge undersøgelser er gennemført af det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø (NFA). Også andre undersøgelser er inddraget, f.eks. Danmarks Statistiks undersøgelse Dødelighed og Erhverv. Forskellene i livsstil mellem køn, alder og job er betydelige. Andelen af rygere er højest blandt ufaglærte indenfor industri og håndværk, og denne gruppe har også den laveste andel, der indtager frugt og grønt (10). Omvendt har akademikere den laveste andel af rygere og den højeste andel, der dagligt spiser frugt og grønt. Mønsteret for alkoholforbrug er et helt andet, idet ufaglærte indenfor industri og håndværk har den laveste andel med et alkoholforbrug over Sundhedsstyrelsens genstandsgrænser og selvstændige har det højeste. Men også arbejdsmiljøet varierer meget for forskellige jobgrupper og brancher (3). Disse forhold beskrives nærmere i de følgende afsnit. Centrale datakilder om arbejdsmiljø og helbred Den Nationale Arbejdsmiljø Kohorte (NAK) er en interviewundersøgelse af en stikprøve af danskere i alderen år, gennemført i 1990, 1995, 2000 og 2005 (3) (www.arbejdsmiljoforskning.dk/nationale Data). I dette kapitel gennemgås en række påvirkninger i arbejdsmiljøet, og hvem der er udsat for dem. Derefter beskrives en række helbredsproblemer, der kan skyldes arbejdet, og nogle centrale konsekvenser af dårligt helbred. Til sidst omtales aktuelle handlingsplaner til forbedring af arbejdsmiljøet. 300 Erhverv og Hospitalsbehandlingsregistret (EHR) er en registerkobling af erhvervsoplysninger og kontakter til hospitalsvæsenet fra 1980 og frem (4). (www.arbejdsmiljoforskning.dk/nationaledata). Lønmodtageres og selvstændiges helbred er ikke blot afhængig af arbejdsmiljøet men også af andre forhold, som livsstilsfaktorer (rygevaner, kost, alkoholforbrug og fysisk aktivitet). At der kan være en sammenhæng mellem livsstil og job kan skyldes, at 1. Livsstilen grundlægges tidligt i tilværelsen og hænger sammen med en række sociale og økonomiske forhold, der gør, at mennesker med en bestemt livsstil med større sandsynlighed havner i bestemte job. 2. Arbejdsmiljøet påvirker livsstilen. Forskellige undersøgelser har set på, om arbejdsmiljøet påvirker livsstilen. Det er ikke klart, om fysisk aktivitet på arbejdet påvirker den fysiske aktivitet i fritiden. En finsk undersøgelse peger i den retning (5), men det gør en dansk ikke (6). Stressorer i arbejdet, som f.eks. jobusikkerhed, øger risikoen for fedme over en femårs periode (7). Tendensen til at vælge et rygeophør ser ud til at blive hæmmet af dårligt arbejdsmiljø, f.eks. lave psykiske krav, høje fysiske krav, støj og lav indflydelse (8,9). Arbejdsmiljøpåvirkninger Ved arbejdsmiljøpåvirkninger forstås her forhold i arbejdet, der kan have betydning for menneskers helbred og velbefindende. Udover påvirkninger som støj, passiv rygning og dårlige arbejdsstillinger, omhandler afsnittet også arbejdsulykker og arbejdstider samt psykosociale forhold som indflydelse og jobusikkerhed. I gennemgangen af psykosociale faktorer indgår også stress. Arbejdstider Arbejdstid kan have betydning for helbred og sikkerhed. Skifteholdsarbejde er en risikofaktor for hjerte-kar-sygdom (11). Nyere danske undersøgelser finder, at skifteholdsarbejde, eller mere præcist natarbejde, er en risikofaktor for brystkræft (12) og hjerte-kar-sygdom (13). Forskerne er enige om, at natarbejde, særligt hvis det forekommer flere nætter i træk, er helbredsskadeligt. Det er med andre ord ikke skifteholdsarbejdet i sig selv men natarbejdet, der er helbredsskadeligt. Derimod er det mindre klart, om og i givet fald i hvilken grad lang arbejdstid er helbredsskadelig. Arbejdstidens længde, placering i døgnet, fridage, skifteholdsarbejde osv. er også med til at sætte ram- Folkesundhedsrapporten, Danmark 2007 Statens Institut for Folkesundhed\n3 Kapitel 24 Arbejdsmiljøet merne for hele familiens dagligdag og er dermed et vigtigt diskussionsspørgsmål mellem medarbejdere og arbejdsgivere. Samtidig har mange, der arbejder på skæve arbejdstider, et dårligere arbejdsmiljø end dem, der mest arbejder om dagen (14). I 2005 arbejdede syv ud af otte på arbejdsmarkedet hovedsageligt mellem klokken 7 og 17. Denne andel har ikke ændret sig fra 2000 til 2005 (15). Der er heller ikke noget, der tyder på, at denne andel har ændret sig op gennem 1990 erne (16). Ca. 10 % arbejder helt eller delvist om aftenen, og 7 % arbejder helt eller delvist om natten. De job, der har den højeste andel, der arbejder om aftenen, er tjenere og servitricer, omsorgsmedhjælpere, plejepersonale samt pakkere og tapperiarbejdere. De job, der har den højeste andel, der arbejder om natten, er igen tjenere, servitricer og plejepersonale men også taxi- og buschauffører samt nærings- og nydelsesmiddelarbejdere. I Danmark har i alt 22 % af mænd og 8 % af kvinder lange arbejdsuger (på 48 timer eller mere). De lange arbejdsuger forekommer især blandt selvstændige, og her især i byggeriet, i servicefag, i landbruget samt i butiksbranchen. Blandt lønmodtagere er andelen med lange arbejdsuger høj blandt dagplejemødre, lastbilchauffører, chefer, omsorgsmedhjælpere, politifolk og fængselspersonale, butiksledere og mediefolk. Også ansatte i brancherne transport og engroshandel samt jordbrug og fødevarefremstilling har ofte lange arbejdsuger. Op imod tre gange så mange kvinder som mænd har deltidsarbejde (mindre end 30 timer om ugen). Andelen, der arbejder på deltid, ser ud til at være stabil i det nye årtusind (Danmarks Statistik ). Op igennem 1980 erne og 1990 erne faldt deltidsarbejdet markant. Det vides ikke præcist, hvilke konsekvenser det har, at arbejde ved en computer i eget hjem. Potentielt kan dette betyde, at grænserne mellem arbejdslivet og privatlivet nedbrydes. Nogle grupper, f.eks. lærere, har dog altid arbejdet meget hjemme; nu sker det bare ved en computer. Andelen, der arbejder i hjemmet ved en computer mindst syv timer ugentligt, er lidt større blandt mænd end blandt kvinder. Det er især lærere, selvstændige, edb-folk, mediefolk og chefer. Biologiske påvirkninger Udsættelse for høje koncentrationer af organisk støv med et indhold af hovedsageligt nonpatogene (ikke-smitsomme) mikroorganismer eller deres biologisk aktive bestanddele forekommer især i landbruget (f.eks. i svinestalde og ved opdræt af slagtekyllinger) samt ved transport og håndtering af biobrændsel (halm og træflis) og organisk husholdningsaffald (f.eks. indsamling og kompostering af haveaffald). Udsættelse for mikroorganismer, der øger risikoen for infektionssygdomme forekommer især i hospitalsog plejesektoren. Støj og vibrationer Støj Støj er uønsket lyd. Arbejdssituationen bestemmer, hvornår vi opfatter lyd som støj. Jo mere koncentration arbejdet kræver, des lavere er den enkeltes tærskel for, hvornår lyd opfattes som støj. I det følgende refereres til de angivelser af støj, der er målt i NAK, dvs. selvrapporteret oplevelse af støj. I NAK sondres mellem høreskadende støj (dvs. støj, der er så høj, at man må råbe for at kunne kommunikere på en meters afstand) og forstyrrende støj (anden generende støj i mindst en fjerdedel af arbejdstiden). Især unge mænd, angiver at være udsat for høreskadende støj. Høreskadende støj opleves af en stor andel af buschauffører, slagteriarbejdere og maskinarbejdere, men andelen er også høj blandt pædagoger og lærere. Måske er pædagogers og læreres oplevelse af høreskadende støj påvirket af, at de også oplever støjen som forstyrrende. På den anden side antyder en repræsentativ undersøgelse i Århus Amt, at hver femte på daginstitutioner bliver udsat for 85dB(a), dvs. høreskadende støj. Dette niveau er lavere end i industrien, men dog alligevel meget højt (17). Forstyrrende støj rapporteres som antydet af en stor andel af pædagoger på daginstitutioner, folkeskolelærere og mediefolk. Bygge- og anlægsbranchen, den grafiske branche og landbruget samt fødevarefremstilling er de mest støjudsatte. Andelen, der angiver at være udsat for høj støj, er steget fra 28 % i 2000 til 32 % i Dette er en fortsættelse af en udvikling, der også fandt sted i 1990 erne (18). Angivelse af høj støj er steget mest i job, der har med børn at gøre. I disse job rapporterer mere end to tredjedele, at de er ud- 301 Statens Institut for Folkesundhed Folkesundhedsrapporten, Danmark 2007\n4 Arbejdsmiljøet Kapitel 24 sat for høj støj. Det er bemærkelsesværdigt, at stigningen for pædagogers og læreres vedkommende skete fra 1990 til 1995, dvs. før dette emne blev diskuteret i pædagog- og lærerkredse. De øgede klager kan således ikke umiddelbart tilskrives en øget opmærksomhed på grund af debat eller presseomtale. Figur Andel (%) blandt årige der angiver forskellige fysiske krav og arbejdsstillinger i arbejdet Vibrationer Vibrationer i arbejdet er mekaniske svingninger, som man kan udsættes for, hvis man f.eks. betjener vibrerende maskiner. Udsættelse for vibrationer fra især håndholdte vibrerende maskiner kan føre til forandringer i fingrenes blodkar (kolde eller hvide fingre), nerveskader og muskelog ledskader mv. Omtrent hver tyvende ansatte og selvstændige i Danmark er udsat for vibrationer i en fjerdedel eller mere af deres arbejdstid (19). Løft over 10 kg Træk og skub Ensidige gentagne bevægelser Ensidige gentagne bevægelser og opgaver Sidder ned * 302 Mænd er fem gange så ofte udsat for vibrationer fra håndværktøj som kvinder. Skovarbejdere og blikkenslagere udsættes mest for vibrationer fra håndværktøj. Landbrugere og lager- og havnearbejdere rapporterer oftest helkropsvibrationer. Udsættelse for kropsvibrationer ses især i job, hvor man anvender kørende maskiner. Fysiske krav, løft og arbejdsstillinger Står samme sted Nakke kraftigt foroverbøjet Hugsiddende, knæliggende Hånden kraftigt drejet eller bøjet Kraftigt foroverbøjet ryg * * Fysisk inaktivitet er en af de vigtigste risikofaktorer for hjerte-kar-sygdom i Danmark. Det er beregnet, at omkring 40 % af tilfældene af hjerte-kar-sygdom i Danmark kunne undgås, hvis danskerne var mere fysisk aktive (20). I 2005 rapporterede mere end en tredjedel af alle i arbejde at sidde ned mindst tre fjerdedele af arbejdstiden. Denne andel har været stabil siden 2000 (figur 24.1) og har ikke ændret sig op gennem 1990 erne (21). I alt 8 % har stående arbejde mindst tre fjerdedele af arbejdstiden og 14 % hugsiddende arbejde. Fysisk anstrengende arbejde rapporteres 20 % hyppigere af mænd end af kvinder (22). Ca. 15 % løfter byrder på mindst 11 kg mindst en fjerdedel af arbejdstiden, og tunge løft forekommer næsten dobbelt så hyppigt blandt mænd som blandt kvinder. Træk og skub rapporteres lige ofte af mænd og kvinder. Der er en tendens til, at flere unge end ældre har tunge løft og træk og skub i deres arbejde. Andelen af lønmodtagere, der angiver at udføre ensidige bevægelser og opgaver har ikke ændret sig fra 2000 til Procent * Signifikant ændring. Tal baserer sig kun på telefonintervievs for at muliggøre sammenligninger mellem 2000 og Disse tal kan derfor afvige fra de tal, der optræder i Kilde: Burr og Søgård, (22). Ensidige bevægelser og opgaver er i denne sammenhæng at gentage finger- eller armbevægelser flere gange i minuttet, samtidig med at man angiver at gentage samme opgaver flere gange i timen og oplever ringe variation i arbejdet. Der var ellers tale om et fald i rapporteringen af ensidige bevægelser og opgaver fra 1995 til 2000 (23). Det var netop i den periode, hvor arbejdsmarkedets parter havde gennemført en handlingsplan mod ensidigt gentaget arbejde (EGA). Der er heller ikke sket en ændring fra 2000 til 2005 i andelen af lønmodtagere, der angiver ensidige gentagne bevægelser som f.eks. ved computerarbejde. Ensidige bevægelser er i denne sammenhæng at gentage finger- eller armbevægelser flere gange i minuttet. De fleste, der udfører ensidige gentagne bevægelser, rapporterer varierede Folkesundhedsrapporten, Danmark 2007 Statens Institut for Folkesundhed\n5 Kapitel 24 Arbejdsmiljøet opgaver i arbejdet. Der var ellers sket en stigning i andelen af lønmodtagere, der oplevede ensidige gentagne bevægelser i anden halvdel af 1990 erne (23). Træk, varme og belysning Mindst 80 % af den danske arbejdsstyrke rapporterer at arbejde hovedsageligt indendørs. En ud af fem på det danske arbejdsmarked rapporterer, at de er udsat for træk (figur 24.2). Bygningsarbejdere og blikkenslagere, som arbejder udendørs, men også slagteriarbejdere klager mest over træk på arbejdet. I øvrigt rapporterer 13 % sløvende varme. Køkkenmedhjælpere, laboranter og blikkenslagere klager mest over sløvende varme. Hver syvende oplever dårlig belysning. Det er mest personer, der arbejder udenfor eller i transportmidler, som f.eks. buschauffører, bygningsarbejdere og blikkenslagere, der oplever dårlig belysning. Figur Andel (%) blandt årige der angiver, at de er udsat for termiske påvirkninger en fjerdedel eller mere af arbejdstiden Procent Kilde: NAK Træk Sløvende varme Dårlig belysning Ingen signifikante ændringer. Tal baserer sig kun på telefoninverviews for at muliggøre sammenligninger mellem 2000 og Disse tal kan derfor afvige fra de tal, der optræder i teksten. Passiv rygning Hver femte danske arbejdstager er udsat for passiv rygning i mere end en fjerdedel af arbejdstiden. Andelen er faldet fra 20 % i 2000 til 14 % i 2005, men faldt også op gennem 1990 erne i takt med indførelse af rygepolitik på et stigende antal arbejdspladser (24). Passiv rygning er dog stadig meget udbredt i jobs, der har med voksne mennesker at gøre, f.eks. blandt serveringspersonale, politifolk og fængselspersonale samt plejepersonale på plejehjem. Passiv rygning er også udbredt i service-, bygge- og anlægsbranchen samt inden for social- og sundhedsområdet. Vådt arbejde og opløsningsmidler Fysiske påvirkninger af huden på hænder og underarme fra vådt arbejde, hyppig håndvask, hånddesinfektion og brug af rengøringsmidler samt udbredt brug af beskyttelseshandsker bevirker, at ansatte i brancher med disse hudpåvirkninger har en høj forekomst af arbejdsbetingede hudlidelser (primært kontakteksem på hænder eller underarme) (25). Især er frisører, køkkenmedhjælpere, rengøringsassistenter og plejepersonale hyppigt udsat for arbejde, hvor man har fugtige eller våde hænder. Andelen, der var udsat for hudkontakt med rengøringsmidler var stabil fra 2000 til 2005 (26). Andelen som er udsat for hudkontakt med rengøringsmidler faldt ellers betydeligt i løbet af 1990 erne (figur 24.3). Andelen, der angiver at være udsat for opløsningsmidler, er faldet fra 2000 til 2005 en fortsættelse af et betydeligt fald op gennem 1990 erne. Indeklima Der er mange forskellige fysiske og kemiske påvirkninger, som mennesket bliver påvirket af i indeklimaet. Påvirkningerne er som regel i meget lave niveauer, og mange års forskning har vist, at der er en række faktorer, som kan være årsag til dårligt indeklima. Indeklimapåvirkninger udgør som oftest en kompleks sammensætning af enkeltpåvirkninger. Således omfatter indeklimaet termiske forhold (kulde, varme, træk), fysiske forhold (støj, belysning), kemiske påvirkninger (f.eks. afgasning fra byggematerialer, kemiske reaktioner i luften, passiv rygning) og biologiske påvirkninger (f.eks. allergener eller mikroorganismer i indeklimaet). Indeklimaet de- 303 Statens Institut for Folkesundhed Folkesundhedsrapporten, Danmark 2007\n6 Arbejdsmiljøet Kapitel Figur Andel (%) blandt årige der angiver, at de er udsat for opløsningsdampe og rengøringsmidler en fjerdedel eller mere af arbejdstiden Procent Våde/ fugtige hænder Beskyttelseshandsker * Signifikant ændring. Tal baserer sig kun på telefoninverviews for at muliggøre sammenligninger mellem 2000 og Disse tal kan derfor afvige fra de tal, der optræder i teksten Kilde: Burr, Villadsen og Flyvholm, fineres såvel af byggetekniske forhold (ventilation, valg af byggematerialer etc.) og rengøringsstandard som af persontætheden i bygningen. Nyere undersøgelser viser, at der er flere klager over støj, indelukket luft og termiske forhold i storrumskontorer end i andre typer af kontorer, og forekomsten af indeklimasymptomer er da også mest udbredt i storrumskontorer (27). Indeklimapåvirkninger vekselvirker ofte stærkt med de psykosociale påvirkninger samt med forskellige typer af arbejdsstillinger som f.eks. ved computerarbejde. Der er sket en væsentlig reduktion i et af de vigtigste indeklimaproblemer, nemlig udsættelsen for passiv rygning, der faldt fra 20 % i 2000 til 14 % i Omvendt er der sket en stigning i oplevelsen af høj støj, fra 28 % i 2000 til 32 % i Psykisk arbejdsmiljø Psykisk arbejdsmiljø omfatter mange faktorer på arbejdspladsen. Det er f.eks. forholdet til kollegerne, og hvordan arbejdet er organiseret. Psykisk arbejdsmiljø består af forhold, der har at gøre med: * Opløsningsmiddeldampe Rengøringsmidler jobbets udformning, som f.eks. indflydelse, udviklingsmuligheder og krav i arbejdet, sociale relationer, som f.eks. ledelse, retfærdighed og støtte, personens møde med arbejdet, som f.eks. jobusikkerhed og jobtilfredshed. Det psykosociale arbejdsmiljø spiller en betydelig rolle for trivsel og helbred. Psykosociale krav i arbejdet, både meget høje og meget lave, fordrer tilpasning fra individets side. Hvis kravene forekommer samtidig med, at personen har få handlemuligheder, kan det medføre stress og træthed samt dårligt helbred. Der findes en række jobgrupper, som har relativt store ressourcer i deres arbejde, i form af både høj indflydelse og udviklingsmuligheder samt høj grad af social støtte og ledelseskvalitet (se figur 24.4 øverst til højre). Det er jobgrupper som f.eks. chefer og pædagoger. Men andre grupper ligger relativ lavt på disse parametre, f.eks. nærings- og nydelsesmiddelarbejdere, rengøringsassistenter og chauffører (se nederste venstre del af figur 24.4). Disse parametre hænger i høj grad sammen med tilfredshed med arbejdet. De 10 jobgrupper med størst tilfredshed (markeret i figuren med blåt) befinder sig nemlig overvejende i den øverste højre del af figuren, og de 10 med mindst jobtilfredshed (markeret med rødt) befinder sig overvejende i den nederste venstre del af figuren. Det psykosociale arbejdsmiljø har ændret sig på enkelte punkter fra 2000 til 2005 (28) (figur 24.5). Der er både sket en stigning i tempo og i støtte fra den nærmeste ledelse samt i oplevelsen af fremtidsmuligheder i jobbet. Der ser også ud til at være sket en øgning i oplevelsen af indflydelse en udvikling der også foregik op igennem 1990 erne (18). Op gennem 1990 erne er der også sket en øgning i jobsikkerheden, dvs. hvor sikker man oplever sin ansættelse. Stress Stress defineres som en individtilstand, som både er præget af anspændthed og ulyst (figur 24.6) (29). Ved anspændthed (på engelsk arousal ) forstås en situation, hvor individet er oppe på dupperne, tændt, klar til kamp eller flugt. Fysiologisk set kaldes dette en katabol (energifrigørende) situation i modsætning til en anabol situation, hvor individet hviler eller restituerer sig. Det er både naturligt og nødvendigt at føle sig stresset og at være parat til handling i en kortere periode og uden problemer Folkesundhedsrapporten, Danmark 2007 Statens Institut for Folkesundhed\n7 Kapitel 24 Arbejdsmiljøet Figur Danskernes psykisk arbejdsmiljø. 80 Indflydelse og udviklingsmuligheder Arkitekter og ingeniører Gymnasielærere Lagerekspedienter Montører og elektrikere Teknikere og konstruktører Chauffører Pædagogmedhjælpere Rengøringsassistenter Arbejdsledere, industri Lærere v. erhv.skoler, fritidsundervisning Sygehjælpere og plejehjemsass. Direktører og chefer Kokke og smørrebrødsjomfruer Bygningsarbejdere Kontorassistenter Ekspedienter og kasseassistenter Nærings- og nydelsesmiddelarbejder Repræsentanter Bankassistenter Pædagoger Gode fremtidsmuligheder 10 job med højest tilfredshed 10 job med lavest tilfredshed 12 øvrige job Social støtte og ledelse Fodnote 1. Kun de 10 job med den højeste og de 10 med den laveste jobtilfredshed er angivet med navn i figuren. Fodnote 2: De punkterede linier viser gennemsnittet for alle jobgrupper. Kilde: Kristensen et al, Figur Psykisk arbejdsmiljø blandt årige lønmodtagere Procent * Krav om højt tempo Støtte fra overordnede * Signifikant ændring. Tal baserer sig kun på telefoninverviews for at muliggøre sammenligninger mellem 2000 og Disse tal kan derfor afvige fra de tal, der optræder i teksten. Kilde: Burr * * at yde mere end sædvanligt. Det er en normal reaktion at være parat til handling. Men langvarig eller vedvarende stress er næsten altid skadeligt. Kroppen er ikke skabt til at være stresset hver dag i lang tid. Det går ud over vores helbred og velbefindende. Stress har mange årsager både i og uden for arbejdet. Derfor giver det ikke altid mening at tale om arbejdsbetinget stress, da det som regel er en lang række samvirkende årsager, der kan føre til stress. Årsager til stress kan være alt fra at komme for sent til toget, at være bange for en eksamen til at opleve konflikter i ægteskabet. I de senere år har der været en ganske overvældende interesse for stress, udbrændthed og psykisk arbejdsmiljø, dog med et slående paradoks: I den almindelige befolkning tillægges stress og psykisk arbejdsmiljø en overordentlig og for stor betydning for næsten alle sygdomme og helbredsproblemer, mens man blandt læger finder en udbredt skepsis (30). Statens Institut for Folkesundhed Folkesundhedsrapporten, Danmark 2007\n8 Arbejdsmiljøet Kapitel 24 Figur De fire hovedtilstande. Anspændt Inden for stressforskningen ser man ofte på De seks guldkorn. Det er områder i og uden for arbejdet, der hænger sammen med det psykiske arbejdsmiljø herunder stress. Områderne er: indflydelse, social støtte, mening, forudsigelighed, belønning samt krav. De tre job, der ligger dårligst på fem af seks områder er lastbilchauffører, slagteriarbejdere og postbude. Lager- og havnearbejdere ligger dårligt på fire af områderne, og rengøringsassistenter ligger dårligt på tre af områderne. Lyst Kilde: Kristensen, Afslappet Ulyst Omvendt er der fire grupper, som ligger godt på fem af områderne. Det er chefer og pædagoger på både dag- og døgninstitutioner. Pædagogernes positive resultat svarer ikke til det almindelige billede, der tegnes i medierne. Det svarer heller ikke til denne gruppes egen opfattelse af situationen. En forklaring kan være, at De seks guldkorn ikke fanger de specifikke forhold i f.eks. pædagogers arbejde på døgninstitutioner. Forhold, der er belastende på andre måder, f.eks. vold, trusler og chikane, kan også føre til stress. 306 I NAK-undersøgelsen har danske lønmodtagere bl.a. fået stillet en række spørgsmål, der er forbundet til problemer med stress. Undersøgelsen viser, at der er stor forskel på de to køn. Kvinder har det konsekvent dårligere på alle de områder, der er forbundet med stress end mænd. Det er meget forskellige typer af job, der har et arbejdsmiljø, som kan føre til stress. Dette er ikke overraskende, da også arbejdsmæssige årsager til stress kan være meget forskelligartede. En type er job med ensidigt arbejde, f.eks. arbejdere ved samlebånd, buschauffører, rengøringsassistenter og kasseassistenter. En ny jobtype i denne kategori er arbejdet i call-centre. Det ser også ud til, at postbudes arbejde har gennemgået en udvikling, så de hører hjemme her. Arbejde med bl.a. patienter og elever kan også give stress, f.eks. hos pædagoger i dag- og døgninstitutioner, sygeplejersker, folkeskolelærere samt social- og sundhedsassistenter i hjemmeplejen (hjemmehjælpere). I det grænseløse arbejde er flere grænser mellem arbejde og fritid (på vej til at blive) brudt ned. Arbejdet kan foregå hvor som helst og når som helst. Desuden sælger man ikke blot sin tid og kompetencer men også mange sider af sin personlighed. Eksempler er kontorchefer og andre med videnstunge administrative job, reklamefolk, IT-medarbejdere og forskere. Forskning vedr. arbejdsliv og stress viser, at der er sammenhæng mellem stress og følgende forhold: Fravær fra arbejdet, personaleomsætning og ønsker om at forlade arbejdet, produktivitet og kvalitet samt motivation og engagement i arbejdet. Dårligt psykisk arbejdsmiljø kan føre til stress. Meget peger på, at det psykosociale arbejdsmiljø samlet set har flere og alvorligere konsekvenser for helbredet i Danmark end en række andre faktorer inden for arbejdsmiljøet, f.eks. kemisk arbejdsmiljø eller indeklima (31,32). Særligt alvorligt ved det psykiske arbejdsmiljø er virkninger, der fører til hjerte-kar-sygdomme. Samlet bidrager arbejdsmiljøet med hvert niende af de hjerte-kar-tilfælde, der medfører hospitalskontakt (1) (se senere i kapitlet). Det er den mest almindelige dødsårsag i den industrialiserede verden. Finske tal peger på, at 17 % af alle hjerte-kar-dødsfald kan tilskrives arbejdet (2). På længere sigt vil stress-påvirkninger i arbejdet kombineret med manglende motion og dårlige kostvaner kunne skabe store problemer. Det kan føre til en epidemi med diabetes, overvægt og hjerte-kar-sygdomme, der vil sætte både arbejdsmarkedet og velfærdssamfundet under ekstremt pres (30). Senere i dette kapitel beskrives hvilke job, der har den største sandsynlighed for hospitalskontakter på grund af hjerte-kar-sygdom og mavesår. Folkesundhedsrapporten, Danmark 2007 Statens Institut for Folkesundhed\n9 Kapitel 24 Arbejdsmiljøet Arbejdsulykker En arbejdsulykke er en pludselig, utilsigtet hændelse i et arbejdsforhold, der afviger fra normalt arbejdsforløb og indebærer personskade. Alle ulykker og forgiftningstilfælde opstået under arbejdets udførelse skal anmeldes til Arbejdstilsynet, såfremt den pågældende ulykke har medført mindst én fraværsdag ud over ulykkesdagen. I 1990 blev der anmeldt arbejdsulykker til Arbejdstilsynet. Fra 1995 til 2000 var der et fald i anmeldte ulykker fra til I 2005 var tallet Faldet frem til 2000 genfindes ikke, hvis man ser på arbejdsulykker i NAK-undersøgelsen, der også omfatter ulykker, der har medført mindst én fraværsdag ud over ulykkesdagen. Her vises, at antallet af arbejdsulykker steg betydeligt i den samme 10-års periode. I 1990 var andelen af de årige lønmodtagere, der kom ud for en arbejdsulykke med efterfølgende fravær 4,1 %. Antallet af ulykker i NAK-undersøgelsen fra 1995 steg til 4,8 %. Det svarede til, at der på landsplan i 1995 var lønmodtagere, der havde været udsat for en arbejdsulykke, dvs. næsten det dobbelte antal af de ulykker, der bliver anmeldt. Fra 1995 til 2000 steg antallet af ulykker yderligere til 5,7 % (33). Udviklingen 2000 til 2005 er ikke opgjort i NAK. Tal for dødsulykker, antyder et mindre fald i arbejdsulykker siden Der er altså forskel mellem tallene fra Arbejdstilsynet og NAK-undersøgelserne. Det kan skyldes, at ikke alle ulykker rapporteres til Arbejdstilsynet. Dette bekræftes af tal fra skadestuer i Danmark, der peger på, at op imod halvdelen af alle arbejdsulykker ikke rapporteres (34). Forskellen kan også skyldes, at f.eks. løfteskader i højere grad betragtes som ulykker i NAK, som jo er selvrapporterede ulykker, end ved anmeldelser til Arbejdstilsynet. Det spiller også en rolle, at tallene i NAK kan have en vis statistisk usikkerhed. Uanset kilde er der mange ulykker i følgende brancher: Bygge og anlæg, industri, transport og jordbrug samt fødevareindustri. Brancher med få ulykker er undervisning og forskning, finanssektoren, offentlig og privat kontor og administration. Anmeldte arbejdsulykker Selv om der i princippet burde være fuldstændig dækning af alle anmeldepligtige arbejdsulykker, peger forskellige analyser på, at det næppe er tilfældet. Ved at sammenholde de anmeldte arbejdsulykker til Arbejdstilsynet med ulykker anmeldt via andre systemer, f.eks. Arbejdsskadestyrelsens register, Statens Institut for Folkesundheds register over behandlede skader på et repræsentativt udvalg af skadestuer, det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljøs interviewundersøgelser af lønmodtagere m.fl. fremgår det, at Arbejdstilsynets register efter al sandsynlighed dækker ca. 45 % af de anmeldepligtige arbejdsulykker. Dækningen formodes at variere mellem forskellige branchegrupper, aldersgrupper, skadens art og afhænger desuden af erstatningsmulighed, kampagner m.m. Dækningen anses at være komplet for dødsulykker. Antallet af arbejdsbetingede dødsulykker i Danmark har i mange år ligget konstant omkring 50-70, fra 2001 til 2005 har tallet svinget omkring 50 men om der er tale om en tendens til et fald, er det for tidligt at sige (35). I andre lande, som Danmark normalt sammenlignes med, er antallet af dødsulykker faldet klart. Opsamling Der er store forskelle i arbejdsmiljøet alt efter hvilke job, lønmodtagere og selvstændige har. Tjenere og servitricer, bus- og taxichauffører, omsorgsmedhjælpere og plejepersonale har meget aften- eller natarbejde. Selvstændige, dagplejemødre, lastbilschauffører og chefer har lange arbejdsuger. Klager over støj forekommer ikke bare indenfor industri og håndværksjob, men også blandt dem, der arbejder med børn. Passiv rygning forekommer blandt folk, der har med andre mennesker at gøre. Frisører, køkkenmedhjælpere, rengøringsassistenter og plejepersonale er udsat for at have fugtige eller våde hænder. Fysisk tungt arbejde forekommer ikke blot indenfor industri og byggeri men også blandt plejepersonale indenfor social- og sundhedsområdet. Lav indflydelse, lav social støtte, manglende mening, lav forudsigelighed, manglende belønning samt høje tempokrav opleves af især lastbilchauffører, slagteriarbejdere og postbude. Arbejdsulykker forekommer hyppigt indenfor bygge og anlæg, industri, transport og jordbrug samt fødevareindustri. Og situationen ændrer sig på en række områder. Udviklingen fra 2000 til 2005 kan sammenfattes således: En større andel af lønmodtagere og selvstændige klager over støj, hvorimod færre oplever passiv rygning. En mindre andel angiver at være udsat for opløsningsmidler. Der er også færre, der oplever tunge løft og arbejdsstillinger som f.eks. hugsiddende og knæliggende arbejde. Lønmodtagerne oplever højere tempo, men også mere støtte fra ledelsen og bedre fremtidsmuligheder i jobbet. Der er tendens til fald i antallet af arbejdsulykker. 307 Statens Institut for Folkesundhed Folkesundhedsrapporten, Danmark 2007\n10 Arbejdsmiljøet Kapitel De væsentligste arbejdsrelaterede sygdomme og symptomer I dette afsnit gives en kort gennemgang af en række potentielt arbejdsrelaterede sygdomme og symptomer: Besvær og sygdomme i bevægeapparatet, hudlidelser, høreskader, hjerte-kar-sygdomme, luftvejslidelser, kræft, reproduktionsskader, mavesår og indeklimasymptomer. Til sidst i afsnittet præsenteres en oversigt over, hvor stor en del af sygeligheden, som kunne undgås, hvis arbejdsmiljøet var optimalt. Når der i dette kapitel udpeges forskellige jobgrupper, der har en højere forekomst (prævalens) eller risiko (incidens) for et helbredsproblem end andre jobgrupper, så er det baseret på kønsspecifikke analyser. F.eks. vil kvindelige pædagogmedhjælpere blive sammenlignet med alle andre kvinder i arbejde. Ved sammenligningerne er der tillige taget højde for, at aldersfordelingen kan være forskellig i forskellige jobgrupper. Besvær og sygdomme i bevægeapparatet Smerter i muskler, sener og led kan knytte sig til bestemte arbejdsstillinger, fysisk tungt arbejde og ensidigt gentaget arbejde. Besvær i lænderyggen og nakken er de mest almindelige typer af rapporterede symptomer blandt erhvervsaktive (36). Kvinder oplever mere besvær end mænd (tabel 24.1). Hos kvinder er deciderede bevægeapparatsygdomme den hyppigste årsag til førtidspensionering. Tabel Andel (%) af kvinder og mænd med besvær i bevægeapparatet inden for den sidste uge. Kvinder Mænd Nakke Skulder 16 9 Hænder 10 5 Knæ Lænderyg Kilde: Burr og Jensen, Ondt i ryggen eller lænderygbesvær Ondt i ryggen eller lænderygbesvær er en af de hyppigst rapporterede typer af besvær i den danske befolkning. Kvinder oplever generelt flere smerter end mænd. Lænderygbesvær inden for den seneste uge forekommer oftere hos ældre mænd sammenlignet med yngre. Her er der in- Tabel Hospitalsindlæggelser for diskusprolaps i lænden i de enkelte faggrupper, Opgjort særskilt for mænd og kvinder. Standardiseret hospitalsbehandlings ratio (SHR). Mænd SHR 95 % konfidensinterval Kemisk procesanlægsarbejde Overvågnings- og redningsarbejde i øvrigt Jern, metalværks- og støberianlægsarbejde Arbejde med kystfiskeri Svejsearbejde Lægearbejde Jord- og kloakarbejde samt andet anlægsarbejde VVSarbejde Betjening af maskiner inden for træindustrien, eksklusive selvstændig opstilling Plejearbejde på institutioner Kvinder Overvågnings- og redningsarbejde Slagterarbejde og behandling af fisk og skaldyr Jordemoderarbejde, overordnet sygeplejearbejde med videre Lægearbejde Servicearbejde i forbindelse med transport og rejser Arbejde med lyd, lys og billeder ved film og teaterforestillinger med videre samt betjening af medicinsk udstyr Plejearbejde på institutioner Sygeplejearbejde Omsorgsarbejde i private hjem Børnepasning i private hjem Kilde: Erhverv og Hospitalsbehandlingsregistret (EHR). Folkesundhedsrapporten, Danmark 2007 Statens Institut for Folkesundhed\n11 Kapitel 24 Arbejdsmiljøet gen forskel hos kvinder. Lænderygbesvær rapporteres mest af mandlige tømrere og snedkere og mandlige metalarbejdere. Blandt mænd er hospitalskontakter for diskusprolaps i lænden hyppigst blandt f.eks. reddere og ambulanceførere, ved kemisk procesanlægsarbejde, stålværksarbejdere, kystfiskere og svejsere (tabel 24.2). Blandt kvinder forekommer diskusprolaps i lænden hyppigst hos f.eks. ansatte ved overvågnings- og redningsarbejde (f.eks. politifolk), fiskeindustriarbejdere og stewardesser. Besvær i nakke og skuldre Besvær i nakke og skuldre er også blandt de hyppigst rapporterede typer af besvær blandt danske lønmodtagere (36). Kvinder oplever generelt flere smerter end mænd både i nakke og skulder. Besvær i nakken forekommer næsten dobbelt så ofte hos kvinder som hos mænd. Nakkebesvær opleves af en stor andel blandt kvindelige pædagogmedhjælpere og kvindelige kontorassistenter indenfor det offentlige. Hos mænd forekommer hospitalskontakter for diskusprolaps i nakken hyppigst blandt politifolk, ved plejearbejde på institutioner og blandt svejsere (tabel 24.3). Hos kvinder forekommer diskusprolaps i nakken hyppigst blandt ufaglærte ved betjening af industrimaskiner og ved plejearbejde på institutioner. Knæbesvær Forekomsten af knæbesvær stiger med stigende alder og er f.eks. dobbelt så hyppig hos årige som hos årige. Knæbesvær opleves hyppigt af mandlige blikkenslagere, mandlige og kvindelige ekspedienter, mandlige tømrere og snedkere, mandlige postbude, mandlige bygningsarbejdere, mandlige landbrugsarbejdere og mandlige ejendomsfunktionærer og kvindelige social- og sundhedsassistenter i hjemmeplejen. Hospitalskontakter for knæartrose (slidgigt i knæene) forekommer blandt mænd hyppigst hos bryggeriarbejdere, ved plejearbejde på institutioner, blandt trykkeriarbejdere og blandt kystfiskere (tabel 24.4). Blandt kvinder er hyppigheden højest blandt ufaglærte inden for jord- og kloakarbejde, blandt hjemmehjælpere og chauffører. Tabel Hospitalsindlæggelser for diskusprolaps i nakken i de enkelte faggrupper, Opgjort særskilt for mænd og kvinder. Standardiseret hospitalsbehandlings ratio (SHR). Mænd SHR 95 % konfidensinterval Undervisnings- og omsorgsarbejde i øvrigt Lægearbejde Politiarbejde Plejearbejde på institutioner Svejsearbejde Mekaniker- og montørarbejde med andre motorer og mekaniske maskiner Kvinder Assistentarbejde vedrørende tandpleje Lægearbejde Sygeplejearbejde Plejearbejde på institutioner Kilde: Omsorgsarbejde Erhverv og Hospitalsbehandlingsregistret i private hjem (EHR) Besvær i hoften Hospitalskontakter for slidgigt i hoften forekommer blandt mænd hyppigst hos landbrugsansatte, bagere, gartnere og slagteriarbejdere (tabel 24.5). Blandt kvinder er der ikke nogen nævneværdig variation for hospitalskontakter ved denne diagnose. Der er både i forsker- og behandlerkredse uenighed om behandlingen og diagnosticeringen af samt årsagerne til bevægeapparatbesvær. National Research Council IoM har dog i 2001 lavet en kritisk litteraturgennemgang af evidensen for arbejdets betydning for bevægeapparatbesvær, som der er almindelig enighed om. Heraf fremgår det, at både forskellige typer af arbejdsstillinger, fysisk tungt arbejde og ensidigt gentaget arbejde på den ene side og det psykosociale arbejdsmiljø på den anden side kan have betydning for, om man får bevægeapparatbesvær. Hudlidelser Hudlidelser er de hyppigst anerkendte arbejdsbetingede lidelser i Danmark. Antallet af anmeldelser har gennem flere år ligget på ca om året heraf anerkendes to tredjedele. I alt 13 % af arbejdsstyrken har haft hudproblemer nogle dage eller mere på underarme og/eller hænder inden for de sidste tre måneder. 309 Statens Institut for Folkesundhed Folkesundhedsrapporten, Danmark 2007\n12 Arbejdsmiljøet Kapitel Tabel Hospitalsindlæggelser for knæartrose i de enkelte faggrupper, Opgjort særskilt for mænd og kvinder. Standardiseret hospitalsbehandlingsratio (SHR). Mænd Betjening af maskiner ved produktion af drikkevarer Kilde: Erhverv og Hospitalsbehandlingsregistret (EHR). SHR 95 % konfidensinterval Plejearbejde på institutioner Betjening af trykkerimaskiner Arbejde med kystfiskeri Pædagogisk arbejde med børn under den undervisningspligtige alder Stålkonstruktionsarbejde Murer- og brolægningsarbejde Mekaniker- og montørarbejde med andre motorer og mekaniske maskiner Post- og betjentarbejde Grovsmedearbejde Kvinder Jord- og kloakarbejde samt andet anlægsarbejde Rengørings- og køkkenhjælpsarbejde i private hjem Lastbil- og bustransportarbejde Post- og betjentarbejde Tilberedning af måltider Skoleundervisning af børn under den undervisningspligtige alder Betjening af industrimaskiner i øvrigt Betjening af maskiner inden for slagteog fiskeindustrien Omsorgsarbejde i private hjem Rengørings- og køkkenhjælpsarbejde i øvrigt I 2000 rapporterede sygeplejersker (31 %) og branchen social og sundhed (17 %) signifikant flere hudproblemer end gennemsnittet af danske lønmodtagere (13 %) (37) (figur 24.7). Hudproblemer rapporteres hyppigst af kvindelige sygeplejersker og mandlige ufaglærte metalarbejdere. Tabel Hospitalsindlæggelser for slidgigt i hoften hos mænd i de enkelte faggrupper, Standardiseret hospitalsbehandlingsratio (SHR). Mænd Arbejde med såvel markafgrøder som husdyr Kilde: Erhverv og Hospitalsbehandlingsregistret (EHR). Høreskader SHR 95 % konfidensinterval Landbrugs- og gartnerimedhjælperarbejde Bager-, konfekture- og chokoladearbejde Arbejde vedrørende plantevækst inden for gartneri Slagterarbejde og behandling af fisk og skaldyr Jord- og kloakarbejde samt andet anlægsarbejde Post- og betjentarbejde Hver sjette europæer har problemer med hørelsen, dvs. et høretab på mindst 25 db ved 4 khz (38). Det er først og fremmest støj, der skader hørelsen. Ifølge Verdenssundhedsorganisationen (WHO) er høreskader som følge af støj den mest almindelige uhelbredelige erhvervssygdom. Årsagerne til høreskader er dog langtfra endeligt klarlagt. Støj kan give forskellige grader af høreskader med forskellige ændringer i hørelsen. Tinnitus og lydoverfølsomhed (hyperacusis) forekommer ofte samtidig med et høretab, men det er ikke vist, at støj kan føre til tinnitus eller lydoverfølsomhed uden et samtidig høretab. Mænd rammes oftere end kvinder af tinnitus. I modsætning til de andre høreproblemer er der ikke nogen særlig alderstrend blandt dem, der plages af tinnitus. Kvinder lider oftere af lydoverfølsomhed end mænd, og der er heller ikke nogen alderstrend i dette fænomen (39). Høreskader er en lidt overset arbejdsbetinget lidelse. I alt 13 % af mænd og 8 % af kvinder i alderen år mener, at de har dårlig hørelse. Ved uddybning af spørgsmålet angiver 4 % af mænd og knap 2 % af kvinder, at de lider af høj grad af dårlig hørelse (39). Folkesundhedsrapporten, Danmark 2007 Statens Institut for Folkesundhed\n13 Kapitel 24 Arbejdsmiljøet Figur Andelen (%) blandt årige med hudproblemer nogle dage eller mere på hænder og/eller underarme inden for de sidste tre måneder i forskellige branchegrupper. Industri Bygge og anlæg Grafisk Transport og engros Handel Service og tjenesteydelser Jordbrug Social og sundhed Undervisning og forskning Finans/ Offentlig kontor Privat kontor og administration Procent * Signifikant afvigelse. Kilde: Flyvholm, Borg & Burr, * * 311 Dårlig hørelse opleves af en stor andel af mandlige maskinarbejdere, mandlige ufaglærte metalarbejdere, mandlige træindustriarbejdere og mandlige lager- og havnearbejdere. Tinnitus opleves af en stor andel af mandlige ufaglærte metalarbejdere og mandlige folkeskolelærere, og lydoverfølsomhed opleves af en stor andel af både mandlige og kvindelige folkeskolelærere samt kvindelige pædagoger. Hjerte-kar-sygdomme Hjerte-kar-sygdom er den hyppigste dødsårsag i Danmark dog har hyppigheden været faldende de senere år. Hjerte-kar-sygdomme er en af de vigtigste årsager til langtidssygefravær, førtidspension og hospitalskontakter. Hjerte-kar-sygdom kan opstå som en følge af arbejdet i forbindelse med f.eks. natarbejde (11), dårligt psykisk arbejdsmiljø (31,32) eller særlige arbejdsstillinger, f.eks. meget gående og stående arbejde (40). Det er beregnet, at ca. 5 % af alle tilfælde af hjerte-kar-sygdom, der kræver hospitalskontakter, kan tilskrives aften- og natarbejde (13). Hjerte-kar-sygdomme forekommer med meget forskellig hyppighed i forskellige erhverv. Både livsstilsfaktorer, f.eks. rygning, og arbejdsmiljø kan bidrage til forskelle mellem erhverv. Blandt mænd forekommer hospitalskontakter pga. hjerte-kar-sygdomme hyppigt blandt slagtere, buschauffører, bagere, tjenere, taxachauffører, papir- og metalarbejdere, kokke, reddere og vagtpersonale samt ved plejearbejde på institutioner. Blandt kvinder forekommer hospitalskontakter pga. hjerte-kar-sygdomme hyppigt blandt filetskærere, tømrere og snedkere, pakkere og rengøringsassistenter. Blandt de job, der har lav indlæggelseshyppighed, er bibliotekarer, ingeniører og arkitekter det gælder både for mænd og for kvinder. Sammenlignes de grupper, der har den laveste indlæggelseshyppighed med dem, der har den højeste, da er forskellene på en faktor to til tre (tabel 24.6) (41). Luftvejslidelser Luftvejslidelser omfatter alt fra høfeber, der får næsen til at løbe, til rygerlunger. Hos personer med astma kan udefra- Statens Institut for Folkesundhed Folkesundhedsrapporten, Danmark 2007\n14 Arbejdsmiljøet Kapitel Tabel Hospitalsindlæggelser for kredsløbssygdomme i de enkelte faggrupper, Opgjort særskilt for mænd og kvinder. Standardiseret hospitalsbehandlingsratio (SHR). Mænd Slagterarbejde og behandling af fisk og skaldyr Kilde: Erhverv og Hospitalsbehandlingsregistret (EHR). SHR 95 % konfidensinterval Kørsel af bus Bager-, konfekture- og chokoladearbejde Serveringsarbejde Kørsel af hyre- og varevogn Betjening af papirbearbejdningsmaskiner Jern-, metalværks- og støberianlægsarbejde Betjening af maskiner inden for slagteog fiskeindustrien Tilberedning af måltider Overvågnings- og redningsarbejde i øvrigt Kvinder Betjening af maskiner inden for slagteog fiskeindustrien Tømrer- og snedkerarbejde Manuelt arbejde inden for fremstillingsvirksomhed Rengørings- og køkkenhjælpsarbejde i private hjem Tilberedning af måltider Omsorgsarbejde i private hjem Sygeplejearbejde Slagterarbejde og behandling af fisk og skaldyr Plejearbejde på institutioner Lastbil- og bustransportarbejde kommende stoffer og påvirkninger forværre astmaen, f.eks. hvis man anstrenger sig eller bliver udsat for tobaksrøg eller andre irritanter. Erhvervsbetinget astma er knyttet til få jobtyper, nemlig bagere og arbejde med forsøgsdyr eller med fremstilling af industrielle enzymer. Blandt mænd er risikoen for hospitalskontakter pga. astma (tabel 24.7) stor blandt bagere, inden for budtjeneste, vagtarbejde samt arbejde med måleraflæsning, tjenere og ansatte på institutioner. Blandt kvinder er risikoen størst Tabel Hospitalsindlæggelser for astma hos mænd i de enkelte faggrupper, Standardiseret hospitalsbehandlingsratio (SHR). Mænd Kilde: Erhverv og Hospitalsbehandlingsregistret (EHR). blandt buschauffører og børnehavepædagoger. Både livsstilsfaktorer, f.eks. rygning, og arbejdsmiljø kan bidrage til forskelle mellem erhverv. Kræft SHR 95 % konfidensinterval Bager-, konfekture- og chokoladearbejde Budtjeneste, vagtarbejde samt arbejde med måleraflæsning mv Serveringsarbejde Plejearbejde på institutioner Betjening af maskiner inden for slagte- og fiskeindustrien Rengørings- og køkkenhjælpsarbejde Tilberedning af måltider Svejsearbejde Hvert år får mere end danskere konstateret kræft. Visse stoffer i arbejdsmiljøet fører til kræft. I alt kan omkring 5 % af alle indlæggelser med kræftdiagnoser tilskrives erhvervet (se figur 24.8). I slutningen af 1990 erne kunne 2-3 % af alle kræfttilfælde i Danmark have været forebygget, hvis man havde fjernet risikoen for at blive udsat for nogle velkendte stoffer i arbejdsmiljøet (42). Samme undersøgelse vurderede, at ca. 12 % af alle lungekræfttilfælde hos mænd i Danmark kan skyldes udsættelse for kræftfremkaldende stoffer i arbejdsmiljøet. Der er store forskelle i forekomsten af lungekræft i forskellige brancher. Disse forskelle kan dog skyldes andre forhold end arbejdsmiljøet, hvilket illustreres af nedenstående gennemgang. Tal for kræfthyppighed efter job i Norden viser en overrisiko for alle kræfttyper under ét blandt mandlige tjenere, mandlige og kvindelige bryggeriarbejdere, mandlige kokke, mandlige og kvindelige tobaksarbejdere, mandlige søfolk og kvindelige journalister, kvindelige læger og kvindelige Folkesundhedsrapporten, Danmark 2007 Statens Institut for Folkesundhed\n15 Kapitel 24 Arbejdsmiljøet trykkeriarbejdere (43). Billedet ser forskelligt ud alt efter den specifikke kræftform. Blandt mænd, hvor lungekræft er den hyppigste diagnose, har tjenere den højeste risiko for lungekræft. Selvom hovedårsagen til lungekræft er rygning, dvs. at man selv ryger, så er tjenere netop, som det fremgår tidligere af kapitlet, også udsat for megen passiv rygning. Blandt kvinder, hvor den hyppigste diagnose er brystkræft, ses den højeste risiko blandt læger, tandlæger og journalister. En del af årsagen til, at kvinder i disse job har en højere risiko, kan være et andet fødselsmønster, dvs. at kvinder med lang uddannelse får børn senere eller aldrig, hvilket er en kendt risikofaktor for brystkræft blandt kvinder. Reproduktionsskader Et forsigtigt bud er, at 5 % af medfødte misdannelser hos børn skyldes kemiske stoffers virkning på reproduktionen (44). Belastende arbejdsforhold med f.eks. tunge løft og stående arbejde kan øge risikoen for at føde for tidligt. Arbejdstilsynet fraråder, at gravide foretager tunge løft og ikke mindst gentagne løft. Tabel Hospitalsindlæggelser for mavesår hos mændmænd i de enkelte faggrupper, Standardiseret hospitalsbehandlingsratio (SHR). Mænd Kilde: Erhverv og Hospitalsbehandlingsregistret (EHR). SHR 95 % konfidensinterval Tilberedning af måltider Jern-, metalværks- og støberianlægsarbejde Serveringsarbejde Slagterarbejde og behandling af fisk og skaldyr Betjening af trykkerimaskiner Rengørings- og køkkenhjælpsarbejde Kørsel af bus Betjening af maskiner inden for plastindustrien Manuelt arbejde inden for fremstillingsvirksomhed Kørsel af hyre- og varevogn Mavesår (sår i mavesæk eller tolvfingertarm) Sammenhængen mellem mavesår og arbejdsmiljø er omdiskuteret. Af tallene nedenfor fremgår det, at der stadig efter man har ændret behandlingen af mavesår i 1990 erne er en betydelig forskel mellem forskellige erhvervs risiko for hospitalskontakter med denne diagnose. Hyppigste årsag til mavesår er betændelse i slimhinden forårsaget af bakterien Helicobacter pylori. Næsthyppigste årsag er indtagelse af smertestillende midler med acetylsalicylsyre. I hvilket omfang disse to årsager til mavesår er afhængige af arbejdsmiljøet, herunder stress, er ikke undersøgt. Hvert år får omkring personer mavesår i Danmark. Som regel sker det rimelig sent i livet. Mavesår er mere udbredt hos mænd end kvinder. Blandt mænd forekommer hospitalskontakter pga. mavesår hyppigst blandt kokke, stålværksarbejdere, tjenere, slagtere, trykkere, portører, buschauffører, plastindustriarbejdere, værftsarbejdere, pakkere og taxichauffører (tabel 24.8). Blandt kvinder er hyppigheden højest ved betjening af maskiner inden for metalindustrien, blandt chauffører og rengøringsassistenter. Mandlige og kvindelige universitetslærere har nogle af de laveste hyppigheder. Indeklimasymptomer Ved indeklimasymptomer forstås slimhindeirritation, hovedpine, unaturlig træthed, kvalme og svimmelhed, der opstår i forbindelse med, at man opholder sig i bestemte bygninger. Det er karakteristisk, at symptomerne bliver mindre eller forsvinder, når man forlader bygningen. Der er ikke foretaget en egentlig opgørelse af, hvilke grupper der særligt klager over forskellige indeklimasymptomer. Man antager, at forskellene mellem erhverv, der arbejder indendørs, ikke er store, da indeklimaet afhænger af den bygning, man arbejder i. Dog kan også forhold, der er knyttet til jobbet spille en rolle, f.eks. er pædagoger udsat for støj, fordi de arbejder med børn. Hvor meget sygelighed kan undgås? (forebyggelsespotentialet) Hvor meget sygelighed kunne undgås, hvis arbejdsmiljøet var ideelt? Dette forebyggelsespotentiale er i praksis vanskeligt at beregne, og det kan kun gøres, hvis der er blevet gennemført gode epidemiologiske forløbsundersøgelser, 313 Statens Institut for Folkesundhed Folkesundhedsrapporten, Danmark 2007\n16 Arbejdsmiljøet Kapitel 24 Figur Andelene af hospitalshospitalskontakter for 11 hoveddiagnoser, der kunne undgås, hvis alle jobgruppers indlæggelsesmønster kunne nedbringes til det relativt lave niveau, der gælder for personer i forskning og undervisning. Infektioner Mænd Kvinder Kræft Blod og bloddannende organer Endokrine Nervesystem Iskæmiske hjertesygdomme Åndedrætsorganer 314 Kredsløbssygdomme Fordøjelsesorganer Bevægeapparat Urin- og kønsorganer Traumer Procent Kilde: Bach et al, der giver solid viden om relevante risikofaktorers udbredelse og styrken af sammenhængen mellem disse risikofaktorer og udvikling af sygdom. En meget simplere måde at estimere forebyggelsespotentiale på er at beregne, hvor stor en andel af udvalgte sygdomme kan undgås, hvis sygeligheden i alle grupper bringes ned på det niveau, som den mindst belastede gruppe har. En sådan beregning viser som omtalt i indledningen til dette kapitel, at omkring hver tiende hospitalskontakt blandt erhvervsaktive skyldes arbejdsmiljøet (1). Dette tal er på linie med en finsk undersøgelse, der dog har baseret sig på dødelighed (2). De danske beregninger er også foretaget for samtlige hoveddiagnoser, jævnfør figur Figuren viser eksempelvis, at næsten en femtedel af de iskæmiske hjertesygdomme (herunder blodprop i hjertet) blandt kvinder, kan undgås hvis sygeligheden i alle branchegrupper kunne bringes ned på niveau med sygeligheden blandt personer indenfor forskning og undervisning. Forebyggelsespotentialet er således stort, men beregningerne giver desværre ingen information om, hvorvidt og hvordan dette potentiale kan udnyttes gennem konkrete forebyggelsesinitiativer. Og beregningerne siger heller in- Folkesundhedsrapporten, Danmark 2007 Statens Institut for Folkesundhed\n17 Kapitel 24 Arbejdsmiljøet tet om, hvorvidt forebyggelsen skal lægge vægten på arbejdsmiljø eller livsstil. Opsamling En række job har en forøget forekomst af symptomer og sygdomme. Forskellene kan hænge sammen med arbejdsmiljøet men også andre forhold, f.eks. livsstil. Såvel klager over bevægeapparatbesvær som hospitalskontakter for slidgigt i knæ og hofte samt diskusprolaps i nakke og lænderyg forekommer relativt hyppigt i en række job inden for industri, byggeri og hos plejepersonale. Hudproblemer rapporteres hyppigst af kvindelige sygeplejersker og mandlige ufaglærte metalarbejdere. Dårlig hørelse er hyppig blandt mandlige maskinarbejdere. Tinnitus rapporteres hyppigst af mandlige ufaglærte metalarbejdere. Lydoverfølsomhed opleves f.eks. hyppigt af folkeskolelærere. Risikoen for hospitalskontakter for astma er højest blandt f.eks. mandlige bagere og kvindelige buschauffører. Hospitalskontakter pga. hjerte-kar-sygdomme forekommer hyppigt blandt mandlige slagtere og kvindelige rengøringsassistenter. Hospitalskontakter pga. mavesår forekommer hyppigst blandt mandlige kokke og kvindelige chauffører. Den samlede kræftrisiko er stor blandt f.eks. mandlige tjenere, mandlige og kvindelige bryggeriarbejdere, kvindelige tobaksarbejdere og kvindelige journalister. Ser man på, hvor stor en del af sygeligheden der kunne forebygges, hvis alle havde samme risiko som branchen forskning og undervisning, viser det sig, at forebyggelsespotentialet inden for nogle sygdomme er meget stort, f.eks. en femtedel, når det gælder iskæmiske hjertesygdomme. Sygdomskonsekvenser Dette afsnit kommer ind på forskellige følger af sygelighed på arbejdsmarkedet. Sygeligheden påvirker selvfølgelig sygefraværet og kan senere hen medvirke til, at man forlader arbejdsmarkedet. I sidste ende kan sygeligheden alt efter alvorlighed påvirke dødeligheden. Principielt er der en række forskellige forklaringer på sammenhængen mellem social status og helbred (30): - Sundhedsvæsenets funktion og struktur. - Forskelle i social baggrund og opvækst. - Forskelle med hensyn til bolig og naboskab. - Forskelle i adfærd (livsstil). - Forskelle med hensyn til arbejdsmiljø og risiko for arbejdsløshed. I utallige undersøgelser finder man systematiske sammenhænge mellem livsstilsaspekter og individernes placering i den sociale struktur. Den sociale struktur har således indbygget mekanismer, der fremmer et bestemt mønster i summen af individuelle beslutninger med hensyn til forskellige former for adfærd af betydning for helbredet (45). Sygefravær og førtidspensioneringer Det er vigtigt at måle sygefravær ikke kun på grund af tabt produktivitet, men også fordi langtidssygefravær kan føre til permanent udstødelse fra arbejde. Regeringen har lanceret en handlingsplan (46). En af hovedårsagerne til den politiske interesse er den økonomiske byrde i form af sygedagpenge og førtidspension, der er forbundet med sygefravær, og som primært bæres af staten. Det er vanskeligt at beregne de præcise omkostninger, men ovennævnte handlingsplan vurderer, at omkostningerne til sygefravær er ca. 32 mia. kr. Fokus bør rettes mod langtidssygefraværet, der set ud fra et økonomisk perspektiv, er det mest omkostningstunge. Ud fra et arbejdsmiljøforskningsmæssigt perspektiv er der to spørgsmål, som bør stilles: Hvor stor betydning har arbejdsmiljøet for sygefravær? Og hvilke faktorer udgør de største risici? Andelen, der forlader arbejdsmarkedet med førtidspension eller er langtidssyge, afhænger udover sygdom og/eller nedslidning også af f.eks. jobmulighederne. Andelen, der fik førtidspension eller var langtidssyge, var højest blandt kvinder og højest i tidsperioden , og lavere i perioden , hvor beskæftigelsen var højere i Danmark. I nogle jobgrupper er andelen, der forlader arbejdsmarkedet før tiden, langt højere end i andre jobgrupper ( www. arbejdsmiljoforskning.dk ). Den højeste risiko for at gå på førtidspension findes blandt kvinder hos rengøringsassistenter og blandt mænd hos renovationsarbejdere. Den laveste risiko findes hos begge køn blandt ledere og administratorer inden for det offentlige. For alle lønmodtagere 315 Statens Institut for Folkesundhed Folkesundhedsrapporten, Danmark 2007\n18 Arbejdsmiljøet Kapitel Tabel Fysiske og psykosociale risikofaktorer i 2000 for langtidssygefravær i løbet af de næste 12 mdr. Hazard Ratio (HR) og 95 % konfidensintervaller (95 % CI) for en øgning i eksponering på 1 standardafvigelse. Risikofaktor Lav tilfredshed med ledelsen Fodnote: Psykosociale faktorer er justeret for fysiske faktorer, alder, uddannelse, familie forhold, kronisk sygdom, rygning, alkohol, BMI og fysisk aktivitet i fritiden. Fysiske faktorer er justeret for psykosociale faktorer, alder, uddannelse, familie forhold, kronisk sygdom, rygning, alkohol, BMI og fysisk aktivitet i fritiden. Kilde: Labriola et al, HR 95% CI HR 95% CI Lav belønning i arbejdet Mange rollekonflikter Høje følelsesmæssige krav Høje krav om at skjule følelser Stående/gående arbejde Vrid og bøj af nakke og øvre ryg Løft og forflytning af tunge byrder Træk og skub af tunge byrder Kvinder (N=2.446) Mænd (N=2.587) under ét var der en øget risiko for at gå på førtidspension ved meget gående og stående arbejde og ved rygning (47). Blandt kvinder var der også en øget risiko ved offentligt ansættelse. Opgørelser af sygefraværet (dvs. også korttidsfraværet) viser, at 20 % af lønmodtagerne tegnede sig for 80 % af alt sygefravær (48). Omkring 40 % af det samlede sygefravær kan tilskrives arbejdsmiljøet. Langtidssygefraværet ligner på nogle punkter billedet vedrørende førtidspensionering (49). Rengørings- og køkkenansatte har en af de højeste risici for langtidssygefravær, hvorimod akademikere har den laveste risiko. Også her viser det sig, at meget gående og stående arbejde øger risikoen for langtidssygefravær blandt begge køn; også mange træk og skub samt løft øger risikoen (49) (tabel 24.9). Lav ledelseskvalitet er en yderligere risikofaktor blandt kvinder, blandt mænd er høje følelsesmæssige krav typisk i forbindelse med arbejde med mennesker en risikofaktor. Også livsstilsfaktorer spiller en rolle for langtidssygefraværet; omkring en femtedel af langtidssygefraværet kan tilskrives rygning. Yderligere er det fundet, at dårligt psykisk velbefindende øger risikoen for at få langtidssygefravær. Muligheden for at vende tilbage til arbejdet mindskes, hvis det arbejde, man havde forud for sygefraværet, var præget af ensidige gentagne bevægelser (49). Virksomhedens måde at lede på ser ud til at spille en rolle (49). Risikoen for sygefravær var mindre på arbejdspladser, der var præget af høj indflydelse blandt de ansatte. Har man helbredsproblemer er sandsynligheden for at få et langtidssygefravær mindre, hvis man arbejder på en virksomhed, der lægger vægt på medarbejderudvikling. Afslutningsvis skal det nævnes, at sygefravær også øger risikoen for førtidspensionering. Både antallet af selvrapporterede sygedage i et givet år (49), og længden af en sygedagpengeperiode i et givet år (50), har en tydelig sammenhæng med risikoen for senere overgang til førtidspension. Dødelighed Ufaglærte mandlige arbejdere ( Øvrige lønmodtagere ) har en relativ høj dødelighed, nemlig 35 % højere end gennemsnittet for alle mænd (51), mens faglærte mænd ( lønmodtagere på grundniveau ) har en dødelighed 9 % over gennemsnittet. Kvindelige ufaglærte har en overdødelighed på 14 %, hvorimod kvindelige faglærte har samme dødelighed som andre. Selvstændige mænd har en dødelighed på 8 % under gennemsnittet, mens selvstændige kvinder har en dødelighed på 5 % over gennemsnittet. I perioden 1981 til 1995 øgedes forskellen i dødelighed mellem ufaglærte mænd og andre mænd væsentligt. På grund af ændringer i opgørelsesmetoder kan man endnu ikke se, hvordan denne forskel har udviklet sig siden Tal for hjerte-kar-sygelighed, der bidrager med en tredjedel af dødeligheden, viser, at forskellen mellem højere funktionærer og ufaglærte var den samme fra slutningen af 1990 erne til starten af dette årti. Psykisk arbejdsbelastning kan relateres til 2,5 % af alle dødsfald blandt årige svarende til godt tabte leveår og et tab i danskernes middellevetid på ca. et halvt år (52). Tallet er fremkommet ved at undersøge overdødeligheden blandt lønmodtagere med høje krav og lav indflydelse i arbejdet. Folkesundhedsrapporten, Danmark 2007 Statens Institut for Folkesundhed\n19 Kapitel 24 Arbejdsmiljøet Figur Tabte leveår i alderen 22,5-67,5, fordelt på jobgruppe. Udvalgte jobgrupper for mænd. Overordnet funktionær. Lærer ved højere læreanstalt. Selvstændig. Praktiserende læge. Faglært. Slagter. Ledende funktionær. Lærer Selvstændig. Landmænd. Ikke-faglært. Landbrug og gartneri. Faglært. Tømrer. Snedker. Alle i erhverv Faglært. Metalarbejder. Skibsværft. Ikke-faglært. Bygningsarbejder. Privat entreprenørvirksomhed. Funktionærer. Kontorpersonale privat/offentlig administration. Selvstændig. Restaurant. Café. Ikke-faglært. Taxachauffør. Faglært. Hotel- og restaurationspersonale. Ikke-faglært. Hotel- og restaurationspersonale ,0 0,5 1,0 1,5 2,0 2,5 3,0 3,5 4,0 4,5 5,0 Tabte leveår Kilde: Andersen et al, Tabte leveår Danmarks Statistik har senest på data fra 1990 ernes begyndelse beregnet antal tabte leveår fra alderen 22,5 år til alderen 67,5 år (53). I denne sammenhæng er tabte leveår det gennemsnitlige antal år, der tabes på grund af dødsfald blandt personer i gruppen. Af figur 24.9 fremgår, at de tabte leveår for mænd udgør godt et år for overordnede funktionærer, mens mænd i hotel- og restaurationsbranchen i gennemsnit mister fire leveår eller mere. For kvinder er forskellene knap så store bankassistenter og funktionærer i øvrigt mister knap et år i gennemsnit, mens selvstændige i hotel- og restaurationsbranchen mister næsten 2,5 år i gennemsnit (figur 24.10). Opsummering Blandt de 10 % af lønmodtagerne, der havde det dårligste arbejdsmiljø, havde 33 % højt sygefravær, hvorimod tallet var 13 % blandt dem med det bedste arbejdsmiljø. Risikoen for langtidssygefravær men også at overgå til førtidspension var højest blandt rengøringsassistenter. Meget gående stående arbejde, men også rygning, var risikofaktorer for både langtidssygefravær og førtidspension. Ledelse, Statens Institut for Folkesundhed Folkesundhedsrapporten, Danmark 2007\n20 Arbejdsmiljøet Kapitel 24 Figur Tabte leveår i alderen 22,5-67,5, fordelt på jobgruppe. Udvalgte jobgrupper for kvinder. Funktionærer i øvrigt. Bankassistenter. Ledende funktionærer. Lærer ved børneskole. Overordnet funktionær. Lærer ved højere læreanstalt. Ikke-faglært. Omsorgspers. Socialvæsen. Komm. adm. Ikke-faglært. Medhjælper børnehave, vuggestue. Ikke-faglært. Jern og metalindustriarbejder. Selvstændig. Frisørvirksomhed. Funktionærer i øvrigt. Kontorpers. Fremstillingsvirksomhed. Alle i erhverv 318 Overordnet funktionær. Kontorchef. Fuldmægtig. Ikke-faglært. Trykkeriarbejder. Funktionærer i øvrigt. Plejer. Sygehj. komm. og amt adm. Ikke-faglært. Arbejder i fiskeindustri. Selvstændig. Hotel- og restaurationsvirksomhed. 0,0 0,5 1,0 1,5 2,0 2,5 3,0 Kilde: Andersen et al, Tabte leveår der indebar medarbejderudvikling, mindskede risikoen for langtidssygefravær. Ufaglærte og faglærte mandlige arbejdere og kvindelige ufaglærte har alle en overdødelighed i forhold til andre på arbejdsmarkedet. Tabte leveår for mænd udgør godt et år for overordnede funktionærer, mens mænd i hotel- og restaurationsbranchen i gennemsnit mister fire leveår. Blandt kvinder mister bankassistenter og gruppen af øvrige funktionærer knap et år i gennemsnit, mens selvstændige i hotelog restaurationsbranchen mister næsten 2,5 leveår. Folkesundhedsrapporten, Danmark 2007 Statens Institut for Folkesundhed


Photoshop Elements 5 af Palle Bruselius – anmeldelser og bogpriser - bog.nu\nPhotoshop Elements 5 af Palle Bruselius\nPhotoshop Elements 5 er et effektivt redskab for fotografer og andre kreative personer. Programmets billedbehandlingsfunktioner sætter brugeren i stand til at retouchere og på anden måde behandle sine digitale fotos. Palle Bruselius gennemgår billedbehandlingsfunktionerne og mange af de kreative muligheder i en række øvelser.\nPhotoshop Elements 5 Organizer-del gennemgås også. Via denne del af programmet er brugeren i stand til at skabe overblik over sin fotosamling og kan desuden skabe en række kreative visningsmuligheder af sine fotos. Man kan læse om mulighederne for at lave webgallerier og slideshows, lægge fotos på vcd og dvd, kreere cd/dvd-labels og oprette scrapbøger.\nNyheder i Photoshop Elements 5\nI gang med Photoshop Elements 5\nQuickly Fix Photo\nLightning, Color og Sharpness\nSkift til andre programdele\nLærredsstørrelse (Canvas Size)\nÆndring af lag\nGem dine billeder rigtigt\nFra raw til PSE5\nHent billeder fra digitalkamera\nUdgiv med Photoshop Elements 5\nVi er endnu ikke stødt på en boganmeldelse af 'Photoshop Elements 5' af Palle Bruselius i de 309 aviser, blogs og andre medier, vi følger. Men vi har fundet 85.408 andre anmeldelser af bøger.\nUDSOLGT - Hæftet bog, Libris Digimental, ISBN: 9788778437761\nUdgivet 2007.03.08 af Libris Digimental\nPhotoshop Elements 6 af Palle Bruselius Hæftet bog


Nyhed : Ny kraftcenterstruktur i Dansk Svømmeunion komplet | Dansk Svømmeunion\nNy kraftcenterstruktur i Dansk Svømmeunion komplet\nDansk Svømmeunions eliteafdeling igangsatte i efteråret 2002 et udvalgsarbejde med opgaven at opbygge en ny og optimeret kraftcenterstruktur.\nArbejdet resulterede i en detaljeret beskrivelse af en integreret og sammenhængende struktur for talentudvikling og elitært arbejde ("den røde tråd"). Fra talent til international topsvømmer er hele elitestrukturen i dansk svømning således nu beskrevet. Konceptet beskriver etablering af talentudviklingsprogrammer (TUP) på regional basis og sammenhængen til to typer kraftcentre, et Team Danmark kraftcenter og et Dansk Svømmeunion kraftcenter.\nTalentudviklingsprogrammet (TUP) skal udvikle svømmere og deres trænere gennem uddannelse, motivation og en struktureret tilgang til træning. Svømmerne skal gennem TUP få indsigt i den kultur, der præger elitesvømning og de valg, der er nødvendige for at skabe en satsning. TUP skal med andre ord give årgangssvømmerne den første svømmelærdom på vejen til at opnå internationale resultater.\nKraftcenterkonceptet er udviklet med fire formål.\nFor det første at skabe en rød tråd fra klub til elitecenter og arbejdet med unions-bruttogrupperne.\nFor det andet skal konceptet give et udviklingsmæssigt løft til den danske elitemodel.\nFor det tredje skal kraftcentrene sikre talentudviklingen i lokalområderne, således at lokalklubberne bliver inddraget i talentudviklingen af svømmere.\nEndelig - for det fjerde skal konceptet sikre elitesvømmeren de optimale betingelser for at udvikle sit talent og nå sine sportslige mål.\nEt kraftcenter udgør en integreret del af en allerede eksisterende klub eller et startfællesskab. Der er tale om et elitært klubmiljø, hvor der allerede er etableret et kvalificeret talentudviklingsarbejde på nationalt/internationalt niveau.\nTo typer kraftcentre\nDer skelnes mellem to typer af kraftcentre:\n· Dansk Svømmeunion kraftcenter\n· Team Danmark kraftcenter\nForskellen på de to centertyper ligger dels i kravene til det enkelte kraftcenter og dets satsning, dels i den støtte som Dansk Svømmeunion og Team Danmark yder. Et Team Danmark kraftcenter er således et kraftcenter af højeste niveau og med et klart internationalt perspektiv.\nImplementering og drift af den nye struktur har været i fuld gang siden efteråret 2003. Dansk Svømmeunion kan nu med den seneste Team Danmark kraftcenteraftale mellem SIGMA Nordsjælland-Hillerød og Dansk Svømmeunion meddele, at strukturen er komplet. SIGMA Nordsjælland er en eliteoverbygning mellem Allerød og Birkerød svømmeklubber. Svømme-Danmark er hermed dækket af i alt 6 kraftcenterklubber og 10 talentudviklingsprogrammer.\nDe klubber Dansk Svømmeunions Eliteafdeling har indgået samarbejde med er som følger:\nTeam Danmark kraftcentre\nDansk Svømmeunion kraftcentre\nKraftcenteransvarlig, Lars Kirkegaard og elitechef Lars Sørensen kan kontaktes på nedenstående telefonnumre og mailadresser for yderligere information.\nLars Kirkegaard, 65 95 75 40, lkirkegaard@health.sdu.dk\nLars Sørensen, 29 20 61 60 , ls@svoem.dk


Fredsakdemiet: Den NORDATLANTISK TRAKTAT ; NATO ; Atlantpagten\nWashington D.C., den 4. april 1949*)\nKommenteret udgave ved Holger Terp\nDeltagerne i denne traktat bekræfter på ny deres tillid til formålene og grundsætningerne i De Forenede Nationers pagt og deres ønske om at leve i fred med alle nationer og alle regeringer. De er fast besluttede på at sikre deres folks frihed, fælles traditioner og kultur hvilende på demokratiets og den personlige friheds grundsætning og på lov og ret. Deres stræben er at fremme stabilitet og velfærd i det nordatlantiske område. De er besluttede på at forene deres kræfter til kollektivt forsvar og til bevarelse af fred og sikkerhed.\n*) Traktaten trådte i kraft den 24. august 1949 efter deponeringen at alle signatarmagternes ratifikationsdokumenter.\nTraktatens forfattere erkender, at organisationens medlemmer er underordnet FN, samt at man vil leve i fred med alle lande og regeringer, uanset styreform. FN-pagtens Artikel 51 bruges som argumentation for NATOs legimitet eller lovlighed. Medlemmerne af organisationen skal være demokratier, som fremmer og forsvarer stabilitet og velfærd. Brydes disse forudsætninger i et af medlemslandene må preamplens ordlyd være ensbetydende med, at de andre NATO-lande med fredelige midler, diplomati, søger at genoprette den oprindelige orden. Det har NATO haft det svært med. Demokrati er folkestyre, hvor borgerne har direkte indflydelse i den lovgivende magt og ved folkeafstemninger. I de fleste NATO-lande er styreformen reelt et repræsentativt demokrati, hvor valgte politikere træffer beslutninger. Flere af de sydeuropæiske NATO-lande, Portugal, Grækenland og Tyrkiet har været styret af militæret, som har taget magten ved statskup. Disse styreformer er altså ikke demokratiske. NATO udtrykker heller ikke den store interesse for demokrati. Først træffes beslutninger i stor hemmelighed, og efterfølgende forventes parlamenterne at bekræfte beslutningerne. Det klassiske eksempel er dobbeltbeslutningen fra 70erne om udstationering af mellemdistanceatomvåben i Europa.\nHer understreges organisationens underordning i forhold til FN, hvilket gentages i artikel 7. Artiklen er lang, Havde det været en almindelig tekst, ville man nok havde sat et punktum ind efter fare. Artiklen er hertil krystalklar og ikke til at misforstå. Den sidste del af sætningen er mere kringlet. NATO-medlemmerne skal afstå fra trusler og magtanvendelse som er uforenelig med FNs formål. Hvad der er FNs formål kan altid diskuteres, men i FN-pagten står der også, at FNs formål er at fremme fred og sikkerhed. Der er to regelsæt som regulerer staternes indbyrdes forhold: Briand-Kellogg traktaten fra 1929 som forbyder krig under alle former og FN-pagten. Sat på spidsen kan man hævde, at NATO-pagten i sig selv udtrykker mistillid til, at FN er i stand til at løse internationale kriser før de udvikler sig til krig. USA, England og Frankrig er medlem af FNs sikkerhedsråd og dermed har et betydeligt folkeretsligt ansvar for at løse internationale kriser, og som de stormagter landene er, burde USA, England og Frankrig også have en interesse i at løse dem. Mangler den politiske interesse, må der være andre tungtvejende interesser som har større prioritet end folkeretten.\nDeltagerne vil bidrage til den videre udvikling af fredelige og venskabelige mellemfolkelige forhold ved at styrke deres frie samfundsordninger ved at hidføre en bedre forståelse af de grundsætninger, som disse samfundsordninger hviler på, og ved at fremme almindelig stabilitet og velfærd. De vil søge at fjerne uoverensstemmelser i deres internationale økonomiske politik og vil tilskynde til indbyrdes økonomisk samarbejde.\nMedlemslandene skal oplyse om deres demokratiske styreformer og have en politis målsætning, der styrker deres økonomiske samarbejde. Artiklens første del har et indenrigspolitisk sigte, mens anden del har et økonomisk mål. Bekymringen ses også i NATOs Partnerskab for Fred aftale fra 1994, hvor man søger at skabe større gennemskuelighed i militære spørgsmål og i NATOs kriterier for udvidelsen af organisationen fra september 1995, hvor ansøgerlande skal vise "respekt for menneskerettigheder, international lov og etniske minoriteter", samt have "civil kontrol med de væbnede styrker".\nI NATO-landene viser historien fra 1949 og fremefter, at militærdiktaturer, borgerlige regeringer af liberale og konservative og socialdemokratiske regeringer er tilladt. Andre venstreoppositionelle partier og organisationer, herunder fredsbevægelser, har været genstand for systematisk overvågning fra efterretningstjenester.\nDannelsen af NATO medførte en hidtil uset oprustning i medlemslandene i fredstid, hvilket medførte forlængelse af vare rationeringer fra anden verdenskrig, vare knaphed, boligmangel og en forringelse af de forsvaredes velfærd. Udgifterne til Korea-krigen og atomvåbnene løb op i 18 procent af det amerikanske bruttonationalprodukt, mod et tilsvarende gennemsnit for resten af NATO-landene på ni procent i 1951. Genopbygningen af Vesttyskland skete i en periode, hvor landet ikke var medlem af NATO og de få sociale forbedringer som har fundet sted i Danmark, for eksempel indførslen af bistandsloven skete mens der var pause i oprustningen. Privatiseringer har deres rod i det konservative England, som dels skulle betale regningen for Falklandskrigen og dels skulle betale for nye atomubåde og andet nyt militært udstyr.\nDe store industrilande i NATO har satset på opbygning af store rustningsindustrier. Krigsmaterielfabrikanterne sælger deres produkter dyrt til regeringer og til enhver som kan betale. Derved bidrager rustningsindustrien både til at fremme behovet for stadig forøgede militæromkostninger, samtidig med, at de væbnede konflikters voldsomhed forstærkes, med det uundgåelige resultat, at civilbefolkningen både i NATO-lande og i lande som er i krig får forringet deres velfærd. Eksempelvis argumenterer den amerikanske ambassade i midten af 50erne med, at den daværende danske regering skal opgive en reform af folkepensionen, øge forsvarsudgifterne og købe nye jagerfly.\nEnhver imødegåelse af væbnede angreb skal, ifølge Artikel 1, imødegås med fredelige midler. Artiklen er brugt som argument for byrdefordeling i NATO, hvilket vil sige, at de små NATO-lande skal hæve deres forsvarsudgfter, når stormagterne skal betale for fores oprustning og krige.\nMeget godt med rådføringen, men tilsyneladende glemmer man FN, samt det forhold, at medlemslandene i NATO, ifølge artikel 1, skal afstå fra trusler og magtanvendelse.\nDeltagerne er enige om, at et væbnet angreb mod en eller flere at dem i Europa eller Nordamerika skal betragtes som et angreb mod dem alle; og de er følgelig enige om, at hvis et sådant væbnet angreb finder sted, skal hver af dem under udøvelse at retten til individuelt eller kollektivt selvforsvar, som er anerkendt ved artikel 51 i De Forenede Nationers pagt, bistå den eller de således angrebne deltagerlande ved straks, hver for sig og i forståelse med de øvrige deltagerlande, at tage sådanne skridt, derunder anvendelse at væbnet magt, som hver at dem anser for nødvendige, for at genoprette og opretholde det nordatlantiske områdes sikkerhed.\nEthvert sådant angreb og alle som følge deraf trufne forholdsregler skal uopholdeligt indberettes til Sikkerhedsrådet. Sådanne forholdsregler skal bringes til ophør, når Sikkerhedsrådet har truffet de til genoprettelse og opretholdelse af den mellemfolkelige fred og sikkerhed fornødne forholdsregel.\nNATO er en forsvarspagt. Efter NATOs grundlæggelse omdøbte alle medlemslandene deres krigsministerier til forsvarsministerier. Militært forsvar er tilsyneladende mere acceptabelt end militært angreb og begrebet krig anvendes ikke i denne traktat. Angreb omtales kun i denne og i artikel seks, der er en forklarende artikel. Artikel 5 er i klar modstrid med artikel 1. NATO-traktaten giver ikke medlemmerne ret til selv at angribe andre lande militært og man har ikke taget højde for, at to NATO-lande som Grækenland og Tyrkiet, indbyrdes kunne komme i krig. Til trods for medlemskab af FN og NATO, har følgende NATO-lande været i krig: Belgien, Danmark, England, Frankrig, Grækenland, Holland, Portugal og USA. Havde traktatens forfattere kaldt tingene ved deres rette navn og skrevet, at organisationen var en militærorganisation, ville de indledende artikler reelt være overflødige.\nVed et væbnet angreb i artikel 5's forstand på en eller flere at deltagerne forstås et væbnet angreb\n- på en hvilken som helst at deltagernes territorium i Europa eller Nordamerika, på Frankrigs algeriske departement**), på tyrkisk territorium eller på sådanne øer, som er underlagt nogen deltagers statsmyndighed i det nordatlantiske område nord for Krebsens Vendekreds;\n- på en hvilken som helst at deltagernes styrker, fartøjer eller flyvemaskiner, når disse befinder sig i eller over disse territorier eller i noget andet område i Europa, hvor nogen at deltagernes besættelsesstyrker var stationeret på det tidspunkt, hvor traktaten trådte i kraft, eller i Middelhavsområdet eller i det nordatlantiske område nord for Krebsens Vendekreds.\n*) Som ændret af Artikel 2 i protokollen til Den nordatlantiske Traktat om Grækenlands og Tyrkiets tiltrædelse.\n**) Den 16. januar 1963 afgav den franske repræsentant en erklæring i Det nordatlantiske Råd om virkningerne af Algeriets uafhængighed med hensyn til visse aspekter af Den nordatlantiske Traktat. Rådet tog til efterretning, at for så vidt de tidligere algeriske departementer i Frankrig angik, var vedkommende klausuler i traktaten blevet uanvendelige fra den 3. juli 1962.\nLidt af en gummiparagraf. Allerede her inddrages områder, som ikke er traktatligt omfattet, nemlig det daværende Vesttyskland. Borgerkrigen i det tidligere Jugoslavien ligger formelt uden for NATOs ansvarsområde og det samme gør eksempelvis Vietnam, Guatemala og Irak, hvilket ikke har forhindret enkelte NATO-lande at deltage i krige og borgerkrige uden for organisationens rammer, med mindre USA med baggrund i Monroe-doktrinen, opfatter både Nord- og Sydamerika som værende underlagt sin statsmyndighed. USAs deltagelse i militærkuppet i Chile og støtte til det stærkt højreorienterede regime i Guatemala under den 36 år lange borgerkrig, viser, at landets interesse i at bevare demokratiske forhold kun er retorik.\nDenne traktat berøres ikke og kan ikke fortolkes som på nogen måde berørende deltagernes rettigheder og forpligtelser i medfør at De Forenede Nationers pagt for så vidt angår de deltagere, der er medlemmer af De Forenede Nationer, eller Sikkerhedsrådets primære ansvar for opretholdelsen at international fred og sikkerhed.\nAlle medlemmer af NATO er medlemmer af FN. Artikel syv er en præcisering af artikel 1.\nHver af deltagerne erklærer, at ingen at de mellemfolkelige forpligtelser, som nu består mellem den og nogen anden at deltagerne eller nogen tredie stat, er i strid med denne traktats bestemmelser, og forpligter sig til ikke at indgå nogen mellemfolkelig forpligtelse, der er i strid med denne traktat.\nNATO-traktaten som er en forsvarspagt, har ikke forhindret medlemslandene fra at lave millitæralliancer med andre lande og oprette baser, hvor dette var muligt. Er USAs støtte til militærkuppet i Chile i strid med NATO-traktaten?\nTil overvejelse af spørgsmål vedrørende traktatens gennemførelse opretter deltagerne herved et råd, hvori hver af dem skal være repræsenteret. Rådet skal være således organiseret, at det til enhver tid ufortøvet kan træde sammen. Rådet skal oprette sådanne underinstitutioner, som måtte være nødvendige; det skal navnlig omgående nedsætte en forsvarskomite, som skal give indstilling om forholdsregler til gennemførelse af bestemmelserne i artiklerne 3 og 5.\nSelv om NATO på papiret er en organisation med ligeværdige medlemmer, så viser den historiske udvikling, at det er atomvåbenmagterne og specielt USA som har haft den afgørende indflydelse på organisationens udvikling.\nDeltagerne kan ved enstemmig beslutning opfordre enhver anden europæisk stat, som er i stand til at fremme grundsætningerne i denne traktat og bidrage til det nordatlantiske området sikkerhed, til at tiltræde denne traktat. Enhver stat, som modtager en sådan opfordring, kan blive deltager i traktaten ved at deponere sit tiltrædelsesdokument hos Amerikas forenede Staters regering. Amerikas forenede Staters regering vil underrette enhver af deltagerne om deponering ar ethvert sådant tiltrædelsesdokument.\nNATO-udvidelse kan kun ske i Europa. Derfor måtte USA efter 1949 oprette lignende pagter med andre lande, specielt i Asien. Nogle a disse organisationer er siden opløst.\nDenne traktat skal ratificeres og dens bestemmelser gennemføres af deltagerne i overensstemmelse med den fremgangsmåde, deres respektive forfatninger foreskriver. Ratifikationsdokumenterne skal snarest muligt deponeres hos Amerikas forenede Staters regering, som vil underrette samtlige øvrige underskrivere om hver enkelt deponering. Traktaten skal træde i kraft mellem de stater, som har ratificeret den, så snart ratitikationsdokumenterne fra et flertal af underskriverne, derunder Belgiens, Canadas, Frankrigs. Luxembourgs, Nederlandenes, Det forenede Kongeriges og De forenede Staters ratifikationer, er blevet deponeret. I forhold til andre stater skal den træde i kraft på datoen for deponeringen af disses ratifikationsdokumenter.\nDette skete ikke i Danmark. Den normale fremgangsmåde ved vedtagelse af lovforslag er, at der skal være tre behandlinger af lovforslag inden de vedtages. Politikerne fraveg Folketingets normale forretningsorden. Efter en udenrigspolitisk debat den 23 marts som sluttede kl. 00.40, hvorefter et udvalg dannes. Den 24. Marts afholdes der samråd med udenrigsministeren, hvorefter lovforslaget om at bemyndige regeringen til at underskrive og senere ratificere NATO-traktaten blev vedtaget. En af grundene til hastværket var en bred folkelig modstand NATO-medlemskabet i foråret 1949. Ifølge en Gallup-undersøgelse fra 19. februar 1949, var kun 32 procent af vælgerne stemt for, at Danmark og Norge skulle indtræde i Atlantpagten.\nEfter at traktaten har været i kraft i 10 år eller til enhver tid derefter, skal deltagerne, hvis nogen af dem fremsætter anmodning herom, rådføre sig med hinanden med henblik på en revision ar traktaten under hensyntagen til de faktorer, som på det tidspunkt har indflydelse på freden og sikkerheden i det nordatlantiske område, herunder udviklingen at verdensomfattende såvel som regionale ordninger i medfør af De Forenede Nationers pagt til opretholdelse af international fred og sikkerhed.\nSå vidt vides har der ikke fra dansk side været fremført forslag til ændringer af traktaten.\nEfter at traktaten har været i kraft i 20 år, kan ethvert deltagerland ophøre med at være deltager eet år efter, at det har opsagt traktaten ved meddelelse til Amerikas forenede Staters regering, som vil underrette de andre deltagerlandes regeringer om deponeringen af hver enkelt opsigelse.\nIngen lande har indtil 1999 meldt sig ud.\nDenne traktat, hvis engelske og franske tekst har samme gyldighed, skal deponeres i den amerikanske regerings arkiver. Behørigt bekræftede genparter deraf vil af nævnte regering blive sendt til de andre underskrivende magters regeringer.