NORRIQs IT-drift & Hosting | Hvem kigger med, når du er på nettet?\nHvem kigger med, når du er på nettet?\n6 Forfatter Peter Max Rasmussen · 4. september 2014 · IT-drift & Hosting · 4 minutter\nDet er rart at vide, at ingen kigger med, når du modtager emails mobilt eller arbejder på jeres systemer hjemmefra. Det sørger det såkaldte SSL-certifikat i din server for. Men de nye SSL-certifikater kan også hindre, at du mister muligheden for at arbejde på virksomhedens systemer hjemmefra eller modtage emails mobilt.\nSSL-certifikater er virksomhedens sikkerhed for, at ingen uønskede personer opsnapper datatrafik, der foregår mellem jeres mobiltelefoner, tablets eller hjemme-pc´er og jeres server. Nu skærpes reglerne for udstedelse af SSL-certifikaterne, og krypteringstandarderne ændres. Konsekvenser kan være, at dine servere ikke længere må hedde det, de hedder i dag. Situationen kræver din stillingtagen nu – ellers vil det få store konsekvenser for både sikkerheden og dine daglige arbejdsprocesser.\nHvorfor er det kritisk at være opmærksom på de nye SSL-certifikater?\nHvis du fortsætter på din nuværende infrastruktur, er der stor risiko for, at den ikke fungerer optimalt, når de nye SSL-certifikater træder i kraft den 1. november 2015. Du oplever konsekvenserne i form af, at dit system risikerer at lukke ned for mobil adgang til jeres systemer. Det betyder i værste fald f.eks., at du ikke længere vil kunne modtage emails mobilt, eller arbejde på virksomhedens systemer fra hjemmearbejdspladsen.\nHvorfor bør du reagere nu?\nDet handler om din virksomheds sikkerhed. Det handler også om at få identificeret om du er i potentiel fare for at blive ramt at ændringerne, fordi du ikke er forberedt på dem. Er du ikke det, kan det i værste fald betyde, at dine systemer ikke virker – og at du dermed ikke kan arbejde så fleksibelt, som du gør i dag.\nKan jeg vente med at købe certifikater til efter 31. oktober 2014\nJa, men certifikater købt efter 31. oktober 2014 gælder kun til 1. november 2015, altså mindre end de 12 måneder, du betaler for. Du kan også vælge at omlægge din infrastruktur i perioden fra 31. oktober til 1. november 2015, og få opdateret certifikatet med de rigtige servernavne. Dermed forlænger du gyldighedsperioden i det, du har betalt for. Tag NORRIQ med på råd, og få et knivskarpt overblik over hvad der bedst betaler sig for dig.\n10 tegn på, at du kan risikere at blive ramt af ændringerne\nHar du en Exchange/mail server in-house?\nHar I adgang udefra til jeres servere og systemer fx via RDP (Terminal server)?\nHedder jeres domæne noget i stil med eksempel.local, eksempel.lan?\nindeholder jeres certifikat et af nedenstående navne (Interne SAN navne)? server01, .local,.domain.lan,.internal, localhost\nIP adresse, som fx 192.168.100.10 eller 10.0.0.10\nKører I med server 2008R2 eller ældre + Windows 7?\nSSL - Secure Socket Layer - er en standard for, hvorledes en browser og en webserver kan etablere en kommunikation der ikke kan aflyttes. SLL-certifikatudstederne har ændret praksis for udstedelse af SSL-certifikater. Ændringen træder i kraft 1. november 2015, og indebærer at virksomheder, der benytter en række interne SAN-navne enten skal omdøbe deres domænenavn, eller opgradere til et nyere OS.\nNORRIQ har infrastrukturekspertisen til at løse og vurdere situationen for dig inden det bliver for sent. Har du spørgsmål til SSl-problematikken, og hvordan vi kan hjælpe?\nKontakt Peter Max Rasmussen på 31 20 48 01 eller peter.max.rasmussen@norriq.com\nSSL-certifikater Email Sikkerhed Like\nPeter Max Rasmussen\nIntern Sales Specialist at NORRIQ


Tirsdagens obligationer: Tillidstal fra USA og Europa vil sætte retningen\nFoto: Michael Kappeler.\nTirsdag d. 24. juli 2018, kl. 07.00\nTillidstal fra både USA og Europa vil være med til at styre retningen for de danske obligationsrenter tirsdag morgen, hvor den tiårige rente sandsynligvis vil starte med en lille stigning.\nRenten på den toneangivende tiårige amerikanske statsobligation steg mandag med næsten 7 basispoint til 2,96 pct. Tirsdag morgen ligger renten i godt 2,95 pct. på markedet i Tokyo, hvilket er cirka 1 basispoint mere, end da de danske obligationshandlere fik fyraften mandag.\nStigningen i den tiårige rente var en forlængelse af udviklingen i sidste uge, da USA's præsident, Donald Trump, med kraftige udfald på Twitter skabte usikkerhed i markederne, og hvor investorerne søgte ly andre steder end amerikanske statsobligationer.\nSamtidig er der i øjeblikket forlydender om, at den japanske centralbank, Bank of Japan, gør klar til at skrue ned for bankens pengepolitiske lempelser på et af de kommende rentemøder.\n»En mindre lempelig pengepolitik i Japan kan betyde, at der i fremtiden vil være mindre efterspørgsel efter obligationer. Det var med til at presse de amerikanske renter op i det højeste niveau i fem uger,« skriver Kim Blindbæk, der er makroanalytiker hos Sydbank, i et notat.\nPMI-TAL FRA EUROPA OG USA\nDen lille stigning i den amerikanske rente kan smitte af på udviklingen herhjemme, efter at renten på den toneangivende tiårige danske statsobligation sluttede mandagen med en stigning på 3 basispoint til 0,36 pct.\n»Vi får i dag en lang række nøgletal, der kan påvirke obligationsmarkedet. Vi vurderer, at det danske obligationsmarked vil åbne med tendens til mindre rentestigninger. Investorerne vil dog holde nøje øje med udviklingen i PMI-indeksene i eurozonen og i USA. Skuffende opgørelser kan presse renterne ned,« lyder det fra Kim Blindbæk.\nKalenderen byder i løbet af formiddagen på foreløbige PMI-tal fra først Tyskland og siden for hele eurozonen. I eurozonen ventes det samlede PMI-indeks at falde en spids til 54,8 i juli fra 54,9 måneden før, viser estimater indsamlet af Bloomberg News.\nIfølge Sydbank vil handelsstridighederne med USA i spidsen også være et tema, når investorerne vurderer tirsdagens tal.\n»Det vil efter alt at dømme påvirke PMI-indeksene i den kommende tid. Vi forventer dog ikke nogen større negativ indflydelse, så længe handelsbarriererne ikke bliver udvidet yderligere,« skriver Kim Blindbæk.\nFra USA kommer der klokken 15.45 dansk tid også nyt om udviklingen i PMI-indekset. Her ventes indekset for industrien at falde til 55,1 i juli fra 55,4 i juni, mens indekset for servicesektoren ventes at lande uændret i 56,5.\nMandagens obligationer: Trump-kritik giver fortsat forsigtigt rentefald\nFaresignalerne viser sig i den globale økonomi\nTirsdagens obligationer: Renten stiger før PMI-tal fra Europa og USA


Fast Dry Stivelse Lim Pulver til Paperboard Laminering Producenter Kina - Priser, Køb - G & Z Trading\nHjem > Produkt > Stivelse Glue Powder > Cold Water Stivelse Glue Powder\nFast Dry Stivelse Glue Powder For Paperboard Laminering\nFormel af Glue Powder GZ-101 Til pap laminering på valseværker 1.Water 55kgs 2.Put lim pulver 25kgs i ovenstående vand og kværne limen op for at gøre det endnu (Brug hel pose lim pulver ad gangen). 3.dissolve 2-2.3kg (sommer: 2 kg, og vinter: 2,3 kg) kaustisk soda sammen med ...\nFormel af Glue Powder GZ-101\nFor pap laminering på valseværker\n2.Put lim pulver 25kgs i det ovenstående vand og kværne limen op for at gøre det endnu (Brug hel pose lim pulver ad gangen).\n3.dissolve 2-2.3kg (sommer: 2 kg, og vinter: 2,3 kg) kaustisk soda sammen med 1-1.2kg borax i en anden 10 kg vand og blandes rundt løsningerne til omkring 5-10 minutter; derefter hælde denne varme opløsning i limen i trin 2, og bland dem jævnt.\nFor at gøre limen, bør tilføjes eller reduceres som i dens kvalitet mængden af kaustisk soda.\n4.In tilfælde af meget skum, pls tilføje omkring 30 ml tributhylphosphat i ovenstående lim fik endelig i sigt 3 og bland det rundt jævnt; og nu limen er afsluttet endeligt og kan anvendes i valseværker.\n1.Caustic soda: virkningen af kaustisk soda er som kataplasma. Hvis mangel, limen ser ud til at være meget tyk, dårlig viscidity og flydende; I mellemtiden bliver det koaguleres lidt lang tid senere. Men i tilfælde af overskydende, limen bliver hårdt ramt; så bare tilføje det som pr denne opskrift. Renheden af kaustisk soda skal være over 96%.\n2.Den funktion af borax (renhed over 95%): at forbedre viskositeten af lim.\n3.Den virkning af tributylphosphat: antiskumningsmiddel. Mere skum, kan anvendes mere af det; men den overdrevne kan reducere viskositeten.\n4.Den funktioner i limen: tørrer hurtigt, limning hurtig, mindre mængde og pris. I tilfælde efterlades ubrugt limen i lang tid, kan det bruges kontinuerligt bare kærning det op før brug.\n5. PLACERE den færdige lim til side om 15mins før brug. Hvad mere er, farven er kanariefugl.\n6.Water lim anvender mængde: pap til pap laminering: om 40gram pr m2; karton til bølgepap laminering: omkring 20-40gram pr m2.\n7.Before hjælp af lim, bør det kærnede op jævnt.\n8.With denne opskrift, kan et ton af limen pulver laves til 3,74 tons limen.\nLim Pulver Specification\nIndhold: Mere end 90%\nIndhold: mindre end 10%\nDen indsætte af papirprodukter.\nTEST RAPPORT af stivelse lim PULVER\n100 mesh pass sats\nPH-værdi (5% opløsning)\n3min.-2 timer Komplet tør\nResultat: kvaliteten af lim pulver blev testet i overensstemmelse med standarden vedtaget.\nHvis den høje ende hurtigt tør stivelse lim pulver til pap laminering henvender sig til dine krav, velkommen til at købe kvalitetsprodukter til salg hos os. Vi er en af de professionelle producenter i Kina, og vi vil tilbyde dig uovertruffen priser og service.\nFSJ-650A Automatisk Gluemaskine til Stiv Skoboks Making\nB-460 indpakning og Folding-in Machine For Stiv Box ...


🥇SRP korrekturlæsning - Opgavekorrektur\nUdgivet i 4. oktober 2018 6. marts 2020 af opgavekorrektur\nSRP-opgaven er vigtig, og derfor får vi hos Opgavekorrektur mange henvendelser om korrektur af netop studieretningsprojektet. Elever på de danske ungdomsuddannelser vil gerne have rettet deres SRP, så fejl i sproget ikke trækker ned, og derfor er der mange, der søger på "srp korrektur", "korrekturlæsning af srp-opgave", "rette srp", "srp korrektur", "hjælp til srp" og lignende søgefraser.\nHos Opgavekorrektur lever vi af at rette studieopgaver, og vi forstår godt, hvorfor man som elev ønsker at aflevere et fejlfrit og flydende SRP-projekt. Men rent faktisk er stave- og formuleringsevne ikke et specifikt fagligt mål i studieretningsprojektet. Evnen til faglig formidling spiller ind i bedømmelsen, men sproglig korrekthed i sig selv er ikke et udslagsgivende element (SRP-opgaver skrevet i faget Dansk undtaget).\nHos Opgavekorrektur har vi valgt at fokusere på korrektur af opgaver, der er skrevet på de videregående uddannelser, og vi retter derfor ikke SRP-opgaver. Men vi vil gerne give dig et par gode tips og informationer om SRP.\nHvordan skal du rette din SRP?\nDu kan selv gøre en helt masse for at rette din SRP igennem. Vi har samlet en række tips til SRP-korrektur her, men lad os bare gentage dem i kort form.\nAfsæt god tid til at rette din SRP igennem – korrektur skal ske langsomt og grundigt.\nForstør ordene i SRP'en, inden du retter den, enten ved at ændre skriftstørrelsen eller ved at zoome hele dokumentet op 200-300 %.\nLæs teksten højt for dig selv, langsomt og med tydelig udtale – du kan helt sikkert høre en del fejl.\nBrug stavekontrollen – den markerer godt nok mange fejl, der ikke er fejl, men den fanger også mange tastefejl og reelle stavefejl.\nVær opmærksom på de klassiske fejl: præsens -r, sammensætninger og tegnsætning.\nHvad skal man kunne i en SRP?\nSRP-opgaven er det afsluttende trin i et uddannelsesforløb, hvor du løbende er blevet undervist i at skrive store skriftlige opgaver – altså akademisk skrivning.\nBag enhver akademisk opgave ligger en problemformulering. Den er styrende for opgaveskrivningen, ja for hele SRP-projektet, og derfor meget afgørende. En præcis og fokuseret opgaveformulering resulterer typisk i en tilsvarende opgave.\nAt skrive akademisk vil sige, at du behersker brugen af hjælpetekster som indholdsfortegnelse og litteraturliste, og at du kan skrive i redegørende, analyserende, fortolkende, vurderende og diskuterende fremstillingsformer.\nStudieretningsprojektet har status som et A-fag, og til 'faget' hører en læreplan, hvor fagets mål er defineret. Din SRP bliver bedømt på følgende faglige mål:\nEvnen til faglig fordybelse og tilegne sig nye faglige områder\nEvnen til at udvælge, anvende og kombinere forskellige tilgange og metoder\nBeherske faglige mål i de deltagende fag\nEvnen til faglig formidling\nBesvare en opgave fyldestgørende\nBeherske akademiske fremstillingsformer.\nHvis man præsterer maksimalt inden for alle mål, får man karakteren 12. Men man kan også få 12 for sin SRP, selvom man inden for udvalgte mål har små mangler.\nDen gode SRP-opgave\nDen gode SRP-opgave er en opgave, der lever op til de faglige mål for faget (se herover). Men der vil altid være et element af subjektivitet i bedømmelsen af en opgave, fordi man som underviser vægter de faglige mål forskelligt. Sådan er det, når det er mennesker, der bedømmer opgaven. Det er dog vigtigt at understrege, at netop de faglige mål og det forhold, at der er to personer, der læser og bedømmer din SRP, sikrer, at karakteren i langt de fleste tilfælde er et præcist udtryk for niveauet i opgaven.\nPå Odder Gymnasium har man samlet en række studieretningsprojekter med forskellige fagkombinationer, som man mener er vellykkede. Opgaverne giver dig et indtryk at, hvordan en færdig opgave ser ud, og hvad der skal til for at få en god karakter. Se dem her.\nDu kan også finde eksempler på srp-opgaver på inspo.dk.\nHvordan foregår det, når SRP'en bedømmes\nUndervisningsministeriet bestemmer, hvem af dine vejledere der skal bedømme din opgave, og hvem der skal være censor på opgaven. Et SRP-projekt er typisk to-fagligt, og censor og vejleder repræsenterer hver sit fag. Det sikrer, at bedømmerne er fagligt klædt på til at vurdere niveauet i begge de deltagende fag.\nVoteringen foregår typisk over telefonen, da censor og vejleder som regel kommer fra to forskellige landsdele. Censor tager indledningsvis kontakt til vejleder, og man aftaler et tidspunkt for votering. Op til voteringen læser og bedømmer man hver især opgaven og skriver nogle stikord og bemærkninger til den afsluttende telefonsamtale, hvor karakteren skal fastsættes.\nDet er altid censor, der lægger ud med en karakter, typisk ledsaget af en kort begrundelse. Det er dog væsentligt at understrege, at 'lægger ud med' skal forstås bogstaveligt. Da censor kun er ekspert i det ene fag, skal censors karakter forstås som et udspil. Censor kan jo ikke præcist bedømme niveauet i hele opgaven, al den stund han/hun typisk kun er ekspert på det ene fag.\nNår censor har spillet ud, kommer vejleder med sit bud på en karakter, eventuelt ledsaget af en kort begrundelse.\nHvis censor og vejleder er enige om karakteren, kan man afslutte samtalen relativt hurtigt. Hvis censor og vejleder derimod er uenige, tager man en dybere drøftelse af opgaven, hvor gode og mindre gode ting diskuteres.\nKan man herefter endnu ikke enes om den endelige karakter, vil man typisk mødes på midten – hvis censor og vejleder vel at mærke ligger to karakterer fra hinanden. Det skal dog pointeres, at det er yderst sjældent, at det er tilfældet. Det er typisk én karakter, der skiller parterne, og hvis det også er tilfældet efter en diskussion af SRP'en, vil det være censors karakter, der afgør sagen.\nCensor er helt uvildig og har ingen interesse i, at eleven får hverken en højere eller en lavere karakter. Derfor vurderes censors karakter at være mest troværdig, og det er derfor censor, der i sidste ende afgør karakteren.\nUdgivet i Opgavekorrektur, StudiekorrekturTagget opgavekorrektur, Studiekorrektur


Køb LED Pærer med E14 Fatning her - Dansk Lyskilde\nLED PÆRER E14 - lille fatning - kvalitet til en god pris\nStort udvalg af LED pærer med lille fatning til alle formål. Vælg lysstyrke, facon, farvetone og om lyset skal kunne dæmpes.\n> Webshop>LED Pærer E14\n2.000 Kelvin (1)\n2.200 Kelvin (6)\n2.500 Kelvin (3)\n2.700 Kelvin (7)\n3.000 Kelvin (7)\n4.000 Kelvin (2)\n90 Ra (8)\n≥80 Ra (18)\n0-499 lm (24)\n500-999 lm (2)\nLED Krone 4W E14 3 ÅR\nHer får du en dekorativ LED kronepære. Selvom der er tale om en LED pære, har pæren de flotte glødetråde, som du kender fra den traditionelle glødepære. Pæren kaster et afdempet gyldent lys, og er velegnet til at bruge i f.eks. lysekroner.\nLED Mini Edison 2,5W E14 3 ÅR DÆMPBAR\nHer får du en flot LED erstatning til den traditionelle kronepære. Selvom det er en LED pære, har pæren flotte glødetråde, som du kender det fra glødepæren. Denne LED pære kan f.eks. bruges i lysekroner, og giver et behageligt og afdæmpet lys.\nLED Mini Edison Gold 1,5W E14 3 ÅR DÆMPBAR\nMini Edison Gold er en flot og dekorativ erstatning til den almindelige kronepære. Pæren har en lav farvetemperatur og et gyldent glas, der giver dig en flot og afdæmpet belysning. Mini Edison Gold skal bruges, hvor den kan ses. Pæren kan f.eks. ...\nLED Krystalkerte 1W E14 3 ÅR\nHer får du en flot LED kertepære med snoet glas. Pæren er designet så den ligner en almindelig glødepære med flot lang glødetråd. Pæren er specielt velegnet til at bruge i lysekroner. Det snoede glas og den lange glødetråd får lyset fra pæren til ...\nLED Krystalkerte 2,5W E14 3 ÅR DÆMPBAR\nLED Kirkekerte 3,5W E14 3 ÅR DÆMPBAR\nLED kirkekerten giver dig det samme flotte og gyldne lys, som du kender fra glødepæren. LED udgaven giver dig 5 gange længere levetid, og så er energiforbruget reduceret med hele 90%.\nLED Kirkekerte 80V 3,5W E14 3 ÅR DÆMPBAR\nDen klassiske Kirkekerte, men i en 80V LED udgave. LED kirkekerten giver dig det samme flotte og gyldne lys, som du kender fra glødepæren. LED udgaven giver dig 5 gange længere levetid, og så er energiforbruget reduceret med hele 90%.\nLED KERTE KLAR 4W E14 2 ÅR\nKlar LED kertepære 4 watt med lille fatning E14, og gylden farve med 2700 Kelvin. Med denne LED pære kan du erstatte en 40 watt glødepære eller en 28/30 watt halogenkerteplære. Du kan ikke dæmpe denne LED kertepære.\nLED Fadlampe 1W E14 3 ÅR DÆMPBAR\nHer får du den klassiske rørpære men i LED udgave. Pæren giver et smukt lys med en perfekt farvegengivelse. LED Pæren er særdeles velegnet til at bruge på gallerier eller kunsmuseer.\nLED TUBE 8W E14 4 ÅR\nLED tube med E14 fatning på 8 watt. Den erstatter en 60 watt halolux ceram halogentube. Ved at skifte til LED kan du spare over 80% på din el-regning. LED pæren har 4 års garanti, og en levetid på 40.000 timer. Lyset et varmhvidt med 3000 ...\nErstat din 60 watt E14 halolux ceram fra Osram med denne LED Tube 8 watt. Ved at skifte til LED sparer du over 80% på dit strømforbrug. Farvetemperaturen er koldhvid med 4000 Kelvin, den findes også med et varmere lys med 3000 Kelvin. Du får lang ...


Genopbygning af Jerusalem efter fangenskab i Babylon | Bibelhistorier\nMens israelitterne var fanger i Babylon, kom de ud for mange trosprøver. Sjadrak, Mesjak og Abed-Nego blev kastet i en gloende ovn, men Gud førte dem levende ud igen. Senere, efter at Babylon var blevet besejret af mederne og perserne, blev Daniel kastet i en løvekule, men Gud beskyttede ham ved at lukke løvernes gab.\nEndelig blev israelitterne befriet af kong Kyros. De vendte tilbage til deres hjemland netop 70 år efter at de var ført som fanger til Babylon. Noget af det første de gjorde, var at påbegynde genopbygningen af Jehovas tempel i Jerusalem. Men fjenderne fik hurtigt deres arbejde standset. Der gik omkring 22 år efter hjemkomsten til Jerusalem, før templet endelig var færdigt.\nDerefter hører vi om Ezras rejse til Jerusalem for at gøre templet smukkere. Det var cirka 47 år efter at templet var færdigt. Og 13 år efter Ezras rejse kom Nehemias for at hjælpe med at opbygge Jerusalems nedbrudte mure. Den 5. DEL dækker en periode på 152 år.\nVil Gud redde disse tre lydige unge mænd fra den brændende ildovn?\nProfeten Daniel tyder fire gådefulde ord.\nDaniel får en dødsdom, men kunne han have undgået den?\nKong Kyros af Persien opfyldte én profeti da han indtog Babylon, og nu opfylder han en anden.\nIsraelitterne bryder menneskers love for at være lydige mod Gud. Vil Gud velsigne dem?\nDronning Vasjti var smuk, men kong Ahasverus udskiftede hende alligevel med Ester som sin nye dronning. Hvorfor?\nMens de genopbygger murene, må arbejderne have deres sværd og spyd på sig både dag og nat.\n5. del — Fra fangenskabet i Babylon til genopbygningen af Jerusalems mure


Kognitivt Ambulatorium - Hammel Neurocenter - Hospitalsenhed Midt\nDu er her: Regionshospitalet Hammel For fagprofessionelle Klinikker Klinik 2 (kognitiv)\nKlinik 2 (kognitiv)\nKlinik for patienter med kognitive vanskeligheder efter erhvervet hjerneskade.\nKlinik 2 tilbyder undersøgelse, vejledning og evt. udfærdigelse af en behandlingsplan til patienter over 18 år med kognitive vanskeligheder som følge af erhvervet hjerneskade (blodprop i hjernen, hjerneblødning, infektion i hjernen eller iltmangel m.fl.). Der vil almindeligvis være tale om patienter med forstyrrelser af de mentale, psykologiske evner og færdigheder som følge af konstateret hjerneskade eller en hjernesygdom, hvor der er behov for en udredning af vanskelighedernes karakter og omfang samt mulighederne og behovet for behandling og rehabilitering. Der kan også være tale om personer, hvor der er mistanke om funktionsforstyrrelser som følge af hjerneskade eller sygdom.\nPå baggrund af henvisningen vil patienten blive visiteret til enten\nLægelig undersøgelse ved neurologisk speciallæge/rehabiliteringsspecialist\nNeuropsykologisk undersøgelse ved neuropsykolog\nTværfaglig vurdering ved team (læge og enten sygeplejerske, fysioterapeut, ergoterapeut)\nPatienten kan henvises fra egen læge, speciallæge eller sygehusafdeling. Klinik 2 modtager kun henvisninger på en sundhedsfaglig indikation, f.eks. diagnosticering, vurdering af behandlingsmuligheder o.l. Hvis der er tale om socialfaglige indikationer, f.eks. revalidering, pensionshabilitet, arbejdsophør, sygedagpenge-problematik eller lignende, bør der henvises til det kommunale system eller andet.\nHenvisninger til klinikken skal indeholde: Patientens navn, cpr.-nr., adresse, opholdssted, grundsygdom, evt. tidligere relevante undersøgelser, oplysninger om tidligere eller igangværende behandlinger samt tydelig beskrivelse af problemstillingen, og hvis muligt formålet med henvisningen.\nHenvisningsskema finder du her.\nUndersøgelsen tilpasses det aktuelle behov, men vil typisk indeholde en grundig gennemgang af sygehistorie og klagebilledet, om tidligere og nuværende sygdom/hjerneskade, hvilken behandling patienten har fået (hvor, hvor længe, behandlingens indhold og resultatet) og hvad formålet, set fra patientens synsvinkel, måtte være med den aktuelle henvisning. Dette suppleres med en gennemgang af, hvad patienten får af medicin og spørgsmål til det almene velbefindende og især det aktuelle funktionsniveau (hvad kan patienten selv, og hvor meget hjælp er der behov for i hverdagen). Dette afrundes med en klinisk undersøgelse af kropsfunktionen i det omfang, det skønnes nødvendigt for at belyse den aktuelle problemstilling. Pårørende eller anden ledsager er velkommen til at deltage i undersøgelsen, såfremt patienten giver samtykke hertil.\nEn neuropsykologisk undersøgelse foregår hos en psykolog, der har specialiseret sig i, hvordan hjernens funktioner udtrykkes i tænkning, følelsesliv og adfærd. Neuropsykologen undersøger, både mundtligt, skriftligt og billedligt, forskellige færdigheder, der har med hjernens funktion at gøre. Det kan være opfattelse af sanseindtryk, koncentration og udholdenhed, indlæringsevne og hukommelse, sprog, overblik, planlægningsevne, problemløsning, følelser og personlighedstræk. Der vil også være samtale om forhold, der kan have betydning for patientens funktionsevne f.eks. nuværende og tidligere sociale og helbredsmæssige forhold, herunder uddannelse, erhverv, sygdomme, skader, medicin og alkoholforbrug. Pårørende kan eventuelt deltage i denne del af undersøgelsen. Undersøgelsens samlede varighed kan være op til 3 timer, og efter undersøgelsen er det normalt, at pt. føler sig træt og har brug for en pause eller et hvil derhjemme. Vi beder om, at pt. medbringer eventuelle briller og høreapparat for at kunne deltage i undersøgelsen.\nEfter undersøgelsen hos speciallæge/neuropsykolog\nSpeciallægen/neuropsykologen laver en samlet konklusion med beskrivelse af de kognitive problematikker og vurdering af videre behandlings – eller støttebehov i forhold til dette. Vurderingen sendes til henvisende læge/sygehus afsnit og der sendes henvisning til videre undersøgelser eller behandling, såfremt det vurderes nyttigt.\nHvad indeholder den tværfaglige vurdering?\nDen tværfaglige vurdering foregår sammen med en læge og enten sygeplejerske / fysioterapeut / ergoterapeut, der alle har specialiseret sig indenfor neurorehabilitering. Ved samtalen vil man typisk udspørge om tidligere funktionsniveau og nuværende problemstillinger og funktionsniveau i forhold til daglige aktiviteter (hvad kan patienten selv og hvilken hjælp / støtte er der behov for i hverdagen). Formålet er at afdække eventuelle behov for yderligere udredning eller henvisning til neurorehabilitering. Samtalen afsluttes med, at teamet giver en vurdering af undersøgelserne til patient og pårørende. Pårørende eller anden ledsager er velkommen til at deltage i undersøgelsen – såfremt patienten giver samtykke hertil.\nEfter vurderingen ved det tværfaglige team\nTeamet udarbejder en samlet konklusion, som bl.a. kan indeholde en genoptræningsplan. Konklusionerne sendes til relevante samarbejdspartnere og der sendes henvisning til videre undersøgelse eller behandling, såfremt det vurderes nyttigt.\nEr der behov for personlig hjælp i ventetiden /under transporten skal hjælper selv medbringes. Gerne ledsager, der har godt kendskab til patientens problemstilling.\nSpørgsmål vedrørende indkaldelse og evt. ændring af undersøgelsestidspunktet rettes til klinikkens sekretær på tlf.: 7841 9589


Hvis man ikke er bopælsforælder, betegnes man som samværsforælder. Hvis I netop er flyttet hver til sit, eller du ikke tidligere har haft samvær, kan I som forældre enten aftale, hvordan samværet skal være, eller bede Familieretshuset om at fastsætte samværet.\nHvis man ikke er bopælsforælder, betegnes man som samværsforælder.\nSom samværsforælder kan du have samvær med dit barn i op til 7 dage over en 14 dages periode.\nHvis I netop er flyttet hver til sit, eller du ikke tidligere har haft samvær, kan I som forældre enten aftale, hvordan samværet skal være, eller bede Familieretshuset om at fastsætte samværet.\nEn frivillig samværsaftale vil i langt højere grad kunne gøres fleksibel og tilpasses netop jeres behov\nDer kan dog være særlige situationer, hvor Familieretshuset eller Familieretten vurderer, at det vil være bedst for barnet, hvis der ikke er samvær. Her kan der været tale om situationer, hvor det, f.eks. på grund af samværsforælderens forhold, ikke vurderes at være forsvarligt for barnet at være på samvær, eller hvis barnet ikke selv ønsker det. Nogle gange har forældre også så højt et konfliktniveau, at det går ud over barnets trivsel og påvirker barnet i en grad, så man er nødt til at skærme barnet mod forældrenes vedvarende konflikter.\nDer kan også være situationer, hvor det flere gange har været forsøgt at aftale et samvær, men hvor samværsforælderen ikke dukker op/overholder de aftaler, der er indgået. I sådanne tilfælde vil man ofte opleve, at børnene føler sig svigtede, og derfor vælger man at ophæve samværet helt, for at undgå at børnene fortsat skal opleve disse svigt.\nDer kan også været tale om børn, der har særlige vanskeligheder, og som i perioder af deres liv ikke kan rumme samværet eller skiftet mellem forældrene.\nBåde som bopælsforælder og som samværsforælder kan man få brug for at kende sine muligheder, hvis samværsaftalen giver konflikter, eller der er problemer med barnets trivsel i samværet. I sådanne tilfælde er det en god idé at kontakte en advokat og få noget rådgivning eller sparring om, hvordan situationen bedst gribes an.\nEn samværsaftale vil altid tage udgangspunkt i barnets behov. Både som samværs- og bopælsforælder er det en god idé at sætte sig ind i følgende områder, når I skal indgå en samværsaftale:\nRettigheder som samværsforælder\nKommunen kan også søge samvær ændret\nSom samværsforælder har du ret til at bestemme over den tid, hvor du har barnet på samvær, og du har også ret til at rejse på ferie til udlandet med dit barn, medmindre Familieretshuset eller Familieretten har begrænset dette.\nDu har ret til at få barnets pas udleveret af bopælsforælderen, så du kan tage på ferie.\nBopælsforælderen må i princippet ikke blande sig i, hvad du foretager dig sammen med barnet, hvad I spiser osv. under samværene, medmindre det ikke er godt for barnet.\nHar I fælles forældremyndighed, har du som samværsforælder ret til at deltage i skolesamtaler, forældremøder og arrangementer på skolen. Du har også ret til at være på Aula, det tidligere forældreintra.\nHvis du ikke har del i forældremyndigheden, har du også ret til at få orientering om dit barn fra skolen, daginstitutionen, sygehuset, barnets læge mv.\nHvis I kan blive enige om, hvordan samværet skal være, kan I med fordel selv lave en samværsaftale.\nEn frivillig samværsaftale vil i langt højere grad kunne gøres fleksibel og tilpasses netop jeres og jeres barns behov.\nNår man laver frivillige samværsaftaler, er det vigtigt, at man forsøger at tage højde for barnets tid hos hver af forældrene i forbindelse med alle ferier og helligdage. Man bør også tage højde for transport, erstatningssamvær, bortfald af det løbende samvær i ferieperiode mv. Selv om man er enige, når man indgår samværsaftalen, bør man dog altid sikre sig, at aftalen kan gennemtvinges ved hjælp af Familieretten. Det er her et krav, at det står direkte i samværsaftalen, at den skal kunne virke som grundlag for tvangsfuldbyrdelse.\nDet kan være en god idé at kontakte en advokat for at få udarbejdet samværsaftalen, så man er sikker på, at der er taget højde for alle de nødvendige juridiske og praktiske forhold ved aftalen.\nFastsættelse af samvær ved uenighed\nKan I ikke blive enige om omfanget af samværet, vil man kunne ansøge Familieretshuset om at få samværet fastsat. Ansøgning om samvær skal indsendes via Familieretshusets hjemmeside familieretshuset.dk. Alle ansøgninger bliver ved modtagelsen screenet i Familieretshuset, og man vil derfor skulle oplyse nærmere om en lang række forhold, så Familieretshuset fra sagens begyndelse får så bredt et kendskab til familiens forhold som muligt.\nAlle sager om samvær begynder i Familieretshuset, og hvis der er tale om særlige forhold som f.eks. vold, alkoholmisbrug, meget højt konfliktniveau, særlige behov hos barnet eller samværsforælderen, vil sagen som udgangspunkt skulle afgøres af Familieretten, når Familieretshuset har afdækket problemerne i sagen.\nUnder sagens behandling i Familieretshuset vil I blive indkaldt til et møde. Jeres barn vil også under sagens behandling kunne få tilbudt en kontaktperson og en bisidder i Familieretshusets Børneenhed, hvis der er brug for det.\nPå mødet vil forholdene omkring samværet blive drøftet, og Familieretshuset vil forsøge at hjælpe jer med at blive enige om en samværsaftale, eller de vil sætte en udredning af sagen i gang, hvis der er forhold, der skal undersøges nærmere. I har pligt til at deltage i de møder, Familieretshuset eller Familieretten indkalder jer til. Bliver I ikke enige om samværet på mødet, vil I kunne få tilbudt børnesagkyndig rådgivning, konfliktmægling eller et samarbejdskursus for forældre.\nHvis der er tale om en kompleks eller meget konfliktfyldt sag, vil mødet i Familieretshuset være et tværfagligt møde, hvor der som udgangspunkt både deltager en jurist og en børnesagkyndig i mødet.\nKan I fortsat ikke blive enige om en samværsaftale, kan Familieretshuset træffe afgørelse om samværet, hvis der er tale om enkle sager. Hvis der er tale om mere komplekse sager, hvor en afgørelse vil kunne få indgribende betydning for barnet, skal sagen oversendes til Familieretten og afgøres af en dommer dér. Er en sag om samvær under behandling, er der mulighed for, at Familieretshuset eller Familieretten efter ansøgning kan træffe en midlertidig afgørelse om samværet under sagens behandling.\nSamværets omfang fastsættes altid ud fra en konkret vurdering af barnets behov. Familieretshuset og Familieretten vil i forbindelse med fastsættelse af samvær derfor altid skulle sikre sig, at barnets perspektiv bliver oplyst. Dette kan ske ved, at barnet bliver indkaldt til en børnesamtale, eller/og der indhentes udtalelser fra skole, SFO eller anden institution for at få afklaret, hvordan barnet trives, og hvordan barnets forhold til forældrene er. Inddragelsen af barnet i form af en egentlig børnesamtale afhænger af det enkelte barns modenhed, men de fleste 6-7-årige vil formentlig være i stand til at gennemføre en børnesamtale. Børnesamtalen vil næsten altid foregå i Familieretshuset, men Familieretten kan også vælge at indkalde barnet til en samtale, hvis Familieretten vurderer, det er nødvendigt.\nDer er ikke i loven fastsat noget standard- eller minimumssamvær, bortset fra det såkaldte kontaktbevarende samvær.\nOmfanget af samvær med et barn kan derfor variere fra alt mellem en ½ times varighed til en 7-7 ordning (7 dage hos hver forælder) afhængigt af barnets alder, barnets ønsker, afstanden mellem forældrenes bopæle mv.\nDer er mulighed for at klage over Familieretshusets samværsafgørelse til Familieretten. Der er også mulighed for at klage over de afgørelser, som Familieretten træffer, til landsretten\nI visse særlige tilfælde kan Familieretten træffe bestemmelse om, at samværet skal være overvåget. Det kan f.eks. være tilfældet, hvis der er misbrugsproblemer hos den forælder, der skal have samvær, eller i tilfælde hvor man frygter, at den pågældende forælder vil bortføre barnet.\nIfølge forældreansvarsloven kan der fastsættes midlertidigt kontaktbevarende samvær, der gælder indtil Familieretshuset eller Familieretten kan træffe en endelig afgørelse om samværet. Midlertidigt kontaktbevarende samvær bruges, hvis der hurtigt skal træffes en afgørelse i en sag, hvor den ene forælder nægtes samvær med barnet, typisk hvor samlivet enten lige er ophævet, eller hvor forældrene indtil for nyligt selv har aftalt samværet.\nEn afgørelse om midlertidigt kontaktbevarende samvær skal træffes hurtigst muligt og inden 3 uger efter, at samværsforælderen har rettet henvendelse til Familieretshuset.\nDet er dog en forudsætning for at anvende reglen om kontaktbevarende samvær, at samværsforælderen har søgt om fastsættelse af samvær.\nMidlertidigt kontaktbevarende samvær fastsættes som et standardiseret minimumssamvær. Familieretshuset eller Familieretten har ikke mulighed for at beslutte omfanget af det kontaktbevarende samvær konkret, men skal følge det, der står i forældreansvarsloven.\nDet kontaktbevarende samvær fastsættes i forhold til barnets alder:\nFor børn under 1 år: samvær 1-2 timer hver uge lørdag eller søndag samt 1-2 timer en hverdag hver uge efter Familieretshusets nærmere bestemmelse\nHvis barnet er mellem 1 og 3 år: Der er samvær hver anden lørdag eller søndag kl. 10-17 samt en hverdag i den modsatte uge kl. 16-18\nHvis barnet er mellem 4 og 6 år: Der er samvær hver anden uge fra lørdag kl. 10 til søndag kl. 17\nHvis barnet er 7 år eller ældre: Der er samvær hver anden uge fra fredag kl. 17 til søndag kl. 17\nHvordan kontakten mellem en forælder og et barn kan sikres ved opbrud i familien.\nRegulering af bopælsforælderens ferie\nMødepligt til møder i Familieretshuset\nFormålet med at fastsætte midlertidigt kontaktbevarende samvær er at sikre, at barnet fortsat har kontakt til begge forældre i forbindelse med, at en forælder har anmodet Familieretshuset om fastsættelse af samvær. Det er således Familieretshuset, man skal anmode om fastsættelse af et midlertidigt kontaktbevarende samvær. Ved et midlertidigt kontaktbevarende samvær sikrer man, at der ikke sker et brud i kontakten mellem den ansøgende forælder og barnet, mens sagen bliver behandlet i Familieretshuset, hvilket ellers kunne få store konsekvenser for tilknytningen fremadrettet.\nSåfremt Familieretshuset træffer afgørelse om, at der skal fastsættes et midlertidigt kontaktbevarende samvær, fastsættes dette som et standardiseret minimumssamvær ud fra barnets alder:\nBarnet er ikke fyldt 1 år: Der er samvær 1-2 timer hver uge lørdag eller søndag samt 1-2 timer en hverdag hver uge efter Familieretshusets nærmere bestemmelse.\nBarnet er 1-3 år: Der er samvær hver anden lørdag eller søndag kl. 10-17 samt en hverdag i den modsatte uge kl. 16-18.\nBarnet er 4-6 år: Der er samvær hver anden uge fra lørdag kl. 10 til søndag kl. 17.\nBarnet er fyldt 7 år: Der er samvær hver anden uge fra fredag kl. 17 til søndag kl. 17.\nEn afgørelse om midlertidigt kontaktbevarende samvær skal træffes inden 3 uger. En sådan afgørelse kan imidlertid kun træffes, hvis samværsforælderen søger om fastsættelse af samvær i tilknytning til, at kontakten er blevet afbrudt. Det er altså afgørende, at du og din advokat søger om samvær straks du og barnets forælder går fra hinanden, og du ikke kan få en aftale om samvær på plads med det samme.\nI forbindelse med en endelig afgørelse om fastsættelse af det fremadrettede samvær vil Familieretshuset ikke være bundet af ovenstående minimumsamvær. Det midlertidige kontaktbevarende samvær gælder, indtil der er truffet afgørelse om samværet fremadrettet, eller indtil forældrene selv har indgået aftale om samvær.\nDer kan opstå situationer, hvor det er nødvendigt at lave ændringer i det aftalte eller fastsatte samvær. Det bedste er selvfølgelig, hvis I selv kan aftale sådanne ændringer og samarbejde med hinanden.\nMen der kan opstå situationer, hvor barnet ikke trives med det nuværende samvær, eller hvor den ene af forældrene ønsker den hidtidige samværsaftale ændret, og den anden forælder ikke er enig. Et ønske om ændring af samværet kan f.eks. være begrundet i en forælders ændrede arbejdstider, flytning eller ønsket om mere tid med barnet – og det kan også være fordi, barnet selv giver udtryk for, at samværet enten er for langt eller for kort. Der kan ofte være behov for ændringer i samværsaftalen i takt med, at barnet bliver ældre og også skal have tid til egne fritidsinteresser, venner mv.\nDer stilles som udgangspunkt krav om, at der skal være tale om ”væsentligt forandrede forhold”, før Familieretshuset eller Familieretten vil ændre et aftalt eller fastsat samvær, hvis ændring i samværsaftalen ikke er begrundet i barnets egne ønsker og forhold.\nI visse særlige tilfælde kan Familieretshuset eller Familieretten træffe bestemmelse om, at samværet skal være overvåget. Det kan f.eks. være tilfældet, hvor der er mistanke om misbrugsproblemer hos den forælder, der skal have samvær, eller i tilfælde hvor man frygter, at den pågældende forælder vil bortføre barnet.\nOvervåget samvær bliver også anvendt, hvis den ene forælder mener, at samværsforælderen ikke er sammen med barnet på en forsvarlig måde eller barnet ikke kender den ene forælder særligt godt.\nHer bruges de overvågede samvær til at vurdere, hvordan kontakten er mellem forælder og barn, og om der er grundlag for at fastsætte almindeligt samvær. Ofte vil der være 3-6 overvågede samvær, hvor der er en børnesagkyndig, der overvåger samværet og derefter udarbejder en rapport eller et referat fra samværene. Dette materiale kan Familieretshuset eller Familieretten anvende til at træffe deres afgørelse ud fra.\nI nogle situationer vil overvågningen kunne ske ved et familiemedlem, men i de fleste tilfælde vil samværet blive overvåget af en professionel part, oftest en børnesagkyndig i Familieretshuset.\nI visse helt særlige tilfælde kan en kommune på eget initiativ søge Familieretshuset om at ændre på en samværsordning, barnets bopæl eller forældremyndigheden, hvis kommunen vurderer, at det er nødvendigt for at forhindre, at barnet ellers må anbringes uden for hjemmet uden samtykke fra forældrene.\nKommunens initiativret har til formål at forebygge mistrivsel samt hjælpe og beskytte et barn, hvis trivsel er så truet, at en anbringelse af barnet uden samtykke er nært forestående, og hvor spørgsmålet om barnets samvær, bopæl eller forældremyndigheden over barnet har betydning for at kunne afhjælpe, at barnet ellers skal anbringes uden for hjemmet.\nDer er tale om nogle helt særlige – og få sager – og Familieretshuset skal i sådanne sager beskikke en advokat for forældrene.


Voldsomme advarsler gør folk klimaskeptiske\nKommentarer ▼Klimadebat.dk > Nyheder > Opinion, folkestemning og psykologi > Voldsomme advarsler gør folk klimaskeptiske\nDet er en helt forkert strategi at overhælde offentligheden med barske forudsigelser om fremtidens klimakatastrofer, for det gør folk skeptiske over for klimaforandringerne. Især hvis disse apokalyptiske visioner indbefatter lidende børn. Det skriver Nature.com, som refererer en ny undersøgelse og har talt med psykologer og kommunikationsforskere.\nSelv om der er masser af videnskabelige beviser på, at den globale opvarmning er menneskeskabt og fortsætter med at forstærkes, er troen på fænomenets eksistens faldende. Og måske skyldes det, at kommunikationen om den globale opvarmning lægger for meget vægt på katastrofale konsekvenser og ikke peger på udveje og handlingsmuligheder.\nMatthew Feinberg fra University of California, Berkeley, spekulerede på, om det at præsentere børn som de første ofre for klimaændringer – et fælles træk ved mange klimaadvarsler – betragtes som uretfærdigt, fordi børn ikke har forårsaget den globale opvarmning. Dette, sammen med apokalyptiske beskrivelser af den globale opvarmning, kunne måske true folks naturlige tendens til at tro, at verden grundlæggende er et retfærdigt og stabilt sted.\nSammen med en kollega undersøgte han for nylig dette i en online-undersøgelse i en udvalgt gruppe mennesker. Og rigtig nok: Den del af gruppen, som oplevede verden mest retfærdig, var også mest skeptisk over for den voldsomme klimakatastrofefilm, som hele gruppen fik at se. Og generelt var deltagerne i undersøgelsen kritiske over for de voldsomme konsekvenser, som filmen fremviste.\nIfølge psykolog Janet Swim fra Pennsylvania State University er dette en ny erkendelse, som fremtidig klimakommunikation må tage med i planlægningsfasen.\nTanken om, at overtalelse er den mest effektive fremgangsmåde, når den passer til en persons forestillinger, det er noget, kommunikationsforskere har kendt til i et stykke tid. Men hvad der er godt ved den nye undersøgelse er, at den identificerer opfattelsen af verden som et rimelig og retfærdigt sted, hvor det gode vinder i sidste ende, som et centralt omdrejningspunkt for kommunikation om klimaændringer, mener hun.\nIkke alle er dog enige i undersøgelsens konklusioner som generel rettesnor for klimakommunikation. Keith Gaby, kommunikationsdirektør i klimasektionen i Environmental Defense Fund, mener, at stærke budskaber kan bruges til at genaktivere folk, som i forvejen er opmærksomme på klimaproblemet.\nHan har lige kørt en kampagne, hvor netop klimakonsekvenserne for kommende generationer – de nuværende børn – blev tegnet skarpt op. Hensigten var at sende et klart budskab til den amerikanske kongres. Men en bredere kampagne skal tage undersøgelsens konklusioner alvorligt, mener Keith Gaby.\n”Hvis vi kørte en 50-milliondollar annoncekampagne for at ændre meningen hos skeptikere, ville den (vores kampagne, red.) være anderledes, og vi ville bestemt overveje disse resultater,” siger han til Nature.com.\n6. januar 2011, 05:02 0 Kommentarer · 2201 Fremvisninger ·\nDeltag aktivt i debatten om nyheden Voldsomme advarsler gør folk klimaskeptiske:


Klimadebat.dk > Debatforum > Klimapolitik > Danmark som en af verdens værste miljøsyndere\nDanmark som en af verdens værste miljøsyndere08-02-2007 19:03\n(1) Medregnes dansk international skibsfart, hører Danmark nu til blandt de allerstørste "udledere" af drivhusgasser, målt per indbygger. Den voldsomme vækst i dansk international skibsfart og den deraf følgende vækst i energiforbruget er et forhold, som hidtil har været totalt ignoreret i klimadebatten. Ifølge Danmarks Rederiforenings seneste opgørelser (nov. 2006) ejer danske redere nu verdens 10. største handelsflåde - og har samtidigt verdens 5. største nybygningsprogram.\nRegeringen vedtog i 2006 en handlingsplan om "Danmark som Europas førende søfartsnation", og planen er en succes. Som energi i transportsektoren anvendes stort set udelukkende fossilt brændsel - og transport er derfor energi- og klimaproblematikkens smertensbarn. Regeringens handlingsplan for dansk søfart er medvirkende til at forøge transportsektorens energiforbrug, og derved forstørres Danmarks globale fodaftryk.\nStatsministeren udtalte i åbningstalen den 3. oktober 2006, at "Gennem de sidste 25 år er dansk økonomi vokset med mere end 50 pct., uden at vi har øget vores energiforbrug. Det er der mange, som misunder os og gerne vil lære af". Anvendes målestokken bruttoenergiforbruget pr. BNP-enhed, inklusiv skibsfartens energiforbrug, er energiforbruget pr. bruttonationalproduktenhed, modsat statsministerens udtalelse, kraftigt stigende.\nSkibsfartens energiforbrug kan ikke umiddelbart ses i de officielle statistikker og opgørelser - men en kobling af data fra Energistyrelsen og Danmarks Miljøøkonomiske Regnskab samt oplysninger fra Danmarks Rederiforening viser følgende for år 2004:\nIfølge Danmarks Miljøøkonomiske Regnskab fra Danmarks Statistik var skibsfartens samlede energiforbrug i 2004 på 333.638 TJ ved en tonnage på 7.395.000 brutto tonnage (BT). Men hvis hele den dansk opererede og dansk ejede skibsfart, som ifølge Danmarks Rederiforening er 40 mio. BT, tages med, viser et groft overslag, at det totale energiforbrug for den dansk opererede/ejede skibsfart er ca. 1.804 PJ, svarende til ca. 44 mil. tons olie per år (hvoraf ca. 90 % er tung fuelolie). Denne energimængde er ca. 3 gange større end Danmarks samlede indenrigsenergiforbrug!\nSkibsfartens energiforbrug kan på glimrende vis illustreres ved Informations forsidebillede (1.2.07) af et containerskib fra A P Møller-gruppen. Et sådant skib, der repræsenterer det mest energioptimale i moderne skibsdesign, kan forbruge 470.000 liter brændstof per døgn, svarende til forbruget i en større dansk provinsby - og eksempelvis A P M-gruppen, en af giganterne i international skibsfart, disponerer over mere end 500 containerskibe.\nPå denne baggrund er det uforståeligt, at skibsfartens energiforbrug og udslip af drivhusgasser ikke nævnes i regeringens nye energiplan, offentliggjort den 19. januar 2007. Hvis Danmark, ud over at være verdensmester på energieffektivitet og søfart, også skal være med i ligaen af verdens mest innovative samfund, er miljø- og energikrav vejen frem - også for en sektor som søfarten. Søfarten er, ligesom luftfarten, ikke omfattet af Kyoto-protokollen og CO2-udslippet er helt ureguleret - søfarten bør derfor snarest indlemmes i et bindende regelregime, såsom Kyoto-protokollen. En førerposition iblandt bærerne af verdenshandelen forpligtiger, og Danmark bør derfor være væsentlig mere aktiv og innovativ på miljøområdet i de relevante internationale politiske fora.\nDanmark profiterer jo på søfartserhvervet, og derfor tilskrives energiforbruget i et vist omfang også Danmark.\nSkibsfarten er f.eks. langt mere kapitalintensiv end industrien og har et stort råvareforbrug, især i form af skibe og brændstof. Trods et stort bidrag til dansk økonomi i form af valutaindtjening. (valutaindsejling 2005, 140 mia. kr.), udgør skibsfartens bidrag til samfundets samlede værditilvækst knap 2 pct,.\nHvordan energiforbruget bør fordeles i mellem de involverede parter er endnu ikke afklaret, forholdet er ret så komplekst og spørgsmålet diskuteres fortsat. Der bør selvfølgelig laves en retfærdig fordelingsnøgle for energiforbruget imellem afskiberlande, modtagerlande og skibenes/redernes flagstater, etc.\nDen seneste rapport fra FN's Klimapanel (IPPC) konkluderer, at klimaændringerne er menneskeskabte. Alt tyder nu på, at Planeten ikke tåler globaliseringens virkninger i dens nuværende form - med den enorme transport af varer og mennesker.\nLink til en god undersøgelse af bl.a nogle tekniske aspekter i søfartens klimaforhold.\n(Ovennævte indlæg blev bragt i Information den 3. feb. 2007)\nRedigeret d. 08-02-2007 20:31\nRE: Søfart09-02-2007 21:34\n(197) Randoph har vist fået noget galt i halsen.\nMan kan da ikke måle forurening i forhold til ejernationens indbyggertal. Man må da måle i forhold til ton-kilometer, og i forhold til andre transportmidlers energiforbrug.\nTransport med skib har tidligere været det mest økonomiske, og er det formentlig stadig.\nDeltag aktivt i debatten Danmark som en af verdens værste miljøsyndere:\nBilen er den værste klimasynder 24-02-2010 08:00


Af Line Kyed Knudsen Stella er en pige med ambitioner. Selvom hun kun er 13 (næsten 14) år, vil hun gerne være en berømt forfatter, skuespiller, sanger eller danser, når hun bliver stor. Og så skal hun også snart begynde på alt det der med drenge. Altså at kysse, sådan rigtigt for første gang … Okay så: for anden gang, men dengang med Magnus i puderummet gælder ikke. Det var før hun vidste, at han blev hendes stedbror. Faktisk er den historie så pinlig, at hun hverken kan sige det til Tanne, hendes bedste veninde, eller fortælle om det i den selvbiografi, hun er ved at skrive, og som hun regner med vil blive udgivet på et fint forlag.\nLæs mere om forfatteren: http://gyldendal.dk/line-kyed-knudsenLytteprøve: http://samples.pubhub.dk/9788702148152.mp3


Masi Modello Hvidvin 0,75 l. - Grænsehandel til billige priser\nForsideVinHvidvin Masi Modello Hvidvin 0,75 l.\nMasi Modello Hvidvin 0,75 l.\nItalien Venedig / Garganega, Pinot Grigio og Pinot Bianco / Farve: Hvid / I glasset præsenterer denne cuvée sig med en strålende korngul farve med grønne reflekser. Vinen forkæler sanserne med frugtige aromaer fra grønne æbler og modne pærer, der suppleres af den Garanega-typiske eftersmag af mandler. / Anbefaling: Forretter, lette fiskeretter


Skab skoen ambientbelysning med daempbare LED paerer\nSkab skøn belysning i hjemmet med en dæmpbar LED pære, hvor du kan justere lysstyrken efter behov. Dette giver fantastiske muligheder for at finde den rette ambientbelysning, og på markedet for dæmpbare LED pærer finder du stor variation, hvad gælder pærernes form, lysets farve, effekt, og hvilken sokkel pæren passer til. Så du kan nemt finde den rette dæmpbar LED pære til dit behov.\nEffektiv strømanvendelse med dæmpbar LED pære\nMed dæmpbare LED pærer anvender du strømmen i hjemmet mere effektivt. Både fordi LED helt naturligt anvende mindre el end konventionelle pærer, men også fordi du ved dæmpbare pærer kan skrue op eller ned for lysstyrken. Pærerne gør det let at få den rette lyssætning i hjemmet, da deres beskedne størrelse gør, at de kan skrues i sokler rundt omkring og ikke optager synderligt med plads.\nNår du skal vælge den rette LED pære, skal du have for øje, hvor stor en spredningsvinkel lyset har, og hvad pærens energieffektivitet er. Energieffektivitet måles i lumen pr. watt, så den er et mål for, hvor stor en lysmængde du får for den strøm, du bruger. Levetiden er værd at skele til ved LED pærer, og den kan ofte måles i 10.000-vis af timer. Dine LED pærer vil du altså sjældent skulle skifte.\nHvor koldt skal lyset være?\nHvor koldt eller varmt en pæres lys bliver, ved du ved at tjekke en dæmpbar LED pæres kelvin. Her betyder et højt tal koldt lys – forstået som hvidt lys nær dagslys. 3500-4000 kelvin er koldt lys, mens 2700-3000 kelvin er varmere. Vælg din LED pære ud fra den stemning, du ønsker at skabe i rummet.\nFind pærer til gamle skruefatninger\nDu kan finde LED pærer til de skruefatninger, gamle halogenpærer benytter. Du behøver derfor ikke nødvendigvis investere i nye fatninger. Men visse pærer skal bruge fx bajonet- eller andre fatninger.


[Beerponggolf] Køb 2 stk Beer Pong Golf spilleplader - Spil BEER Golf nu\nSpil hvor du lyster, for det er kun din fantasi der sætter grænsen. Beer Pong Golf er det nyeste og fedeste spil indenfor golf.\nFantastisk lækkert produkt med flot finish. Danmarks sjoveste Beer Pong Golf drengerøvs spil.\nVarenummer (SKU): Spilleplade - 2 stk Kategori: Ukategoriseret Tags: 2 stk Beer Pong Golf spilleplader, Beerponggolf, kopper\nBeer Pong Golf er et fantastisk velproduceret Beer Golf spil. Perfekt til golf entusiasten der gerne vil spille golf på en helt ny og sjov måde. Spillet kan bruge til privatfesten i haven, I golfklubben, på stranden med vennerne, i campen på festivalen.\nProduktet står utrolig flot. Beer Golf spillet er håndlavet og kommer direkte fra USA. Finish står flot og generelt er det et genialt produkt til inde og udendørs spil, da man kan lave sine helt egne regler og udfordre hinanden i Beer Pong Golf disciplinen.\nNormaltvis spilles der med 2 spilleplader overfor hinanden som i normal Beer Pong. Spillet er sjovt og udfordrende for alle.\n2 stk Beer Pong Golf plader\n1 stk bæretaske medfølger\nVægt total 5 kg


Januar a 102. anvisning aftale og kommunikation. IKT-specifikationer - PDF\nDownload "Januar a 102. anvisning aftale og kommunikation. IKT-specifikationer"\n1 Januar 2016 a 102 anvisning aftale og kommunikation IKT-specifikationer\n2 Kolofon << Indhold Brug af IKT- aftaleværktøjet Anvisning - Høringsudgave 2 bips Lyskær Herlev Telefon Fax bips.dk Anvisning til brug af IKT- aftaleværktøjet Denne publikation er udarbejdet i bips regi, og bips har enhver ret herunder ophavsretten til publikationen såvel i papirud- gave som i digital form. Publikationen forudsættes anvendt af personer, der er teknisk sagkyndige på de enkelte områder, og anvendelsen fritager ikke brugerne af publikationen for deres sædvanlige ansvar. Anven- delsen sker altså helt på brugerens eget ansvar på samme måde som individuelt udarbejdede løsninger. Hverken bips eller de fagfolk, der har deltaget i udarbejdelse af bips publikationen, kan gøres ansvarlige for anvendelse af publikationen i praksis. Udgivelse Udgivelse og distribution i digital udgave bips Høringsudgave Mekanisk, fotografisk eller anden gengivelse af denne publika- tion eller dele deraf er ikke tilladt ifølge dansk lov om ophavsret. Undtaget herfra er korte uddrag til brug i anmeldelser.\n3 Indhold << Indhold Brug af IKT- aftaleværktøjet Anvisning - Høringsudgave 3 Indhold Indhold Indledning Formål Indhold i IKT- aftaleværktøjet Definitioner Relationer Ydelsesbeskrivelsen Byggeri og Planlægning 2012 (YB2012) IKT- bekendtgørelserne Overholdelse af IKT- bekendtgørelserne Digitale mangellister BIM procesmanual Anvendelse Opbygning af IKT- aftaleværktøjet IKT- specifikationer Foruddefinerede og projekttilpassede modeller Paradigme for IKT- aftalen Aftaleparter Aftalemetoder Eksempel på tekst til overholdelse af IKT- bekendtgørelserne uden brug af YB\n4 1 Indledning << Indhold Brug af IKT- aftaleværktøjet Anvisning - Høringsudgave 4 1. Indledning 1.1 Formål Formålet med bips IKT- aftaleværktøj er at: understøtte udarbejdelsen af projektspecifikke IKT- aftaler sikre at udarbejdelsen af IKT- aftaler kan foregå uanset størrelse af byggesag og udbudsform samt det IKT- tekniske niveau hos klienten sikre at alle tilvalgte IKT- ydelser og tilhørende leverancer er specificeret ved aftaleindgåelse IKT- aftalen tager udgangspunkt i strukturen i FRI og DANSKE ARKs Ydelsesbeskrivelser for Byggeri og Planlægning 2012 (i det følgende benævnt YB2012), men kan anvendes i alle aftaler uanset metode eller aftaleforhold, og uanset entrepriseform. IKT- aftalen, anvendes enten som bilag til rådgiveraftale i forbindelse med ABR89 ved indgåelse af aftale mellem klient og rådgiver eller der kan blot henvises til IKT- aftalen i rådgiveraftalen. IKT- aftalen understøtter at offentlige og almene bygherrer overholder de to IKT- bekendtgørelser, gældende for henholdsvis offentligt byggeri - BEK nr. 118 af 06/02/2013 og alment byggeri - BEK nr. 119 af 07/02/2013.\n5 1 Indledning << Indhold Brug af IKT- aftaleværktøjet Anvisning - Høringsudgave Indhold i IKT- aftaleværktøjet Bips IKT- aftaleværk indeholder følgende dele: Anvisning Nærværende publikation, som gennemgår opbygning, anvendelse samt relationer til YB2012, lovgivning mv. IKT- specifikationer nr. 1-7 Hver specifikation tager udgangspunkt i de i YB2012 oplistede IKT- ydelser: 1. Klassifikation 2. Digital kommunikation 3. Etablering af kommunikationsplatform 4. Digital projektering 5. Digitale udbud og tilbud 6. Mængdefortegnelse 7. Digital aflevering Hver specifikation indeholder: definition af de i ydelsen indeholdte leverancer én eller flere foruddefinerede modeller som specificerer de aktuelle leverancer muligheden for at skabe en projekttilpasset model, hvor indholdet i leverancerne præciseret ift. eventuelle særlige krav i projektet. Paradigme for IKT- aftalen Dokument, som samler alle modeller indeholdt i samtlige IKT- specifikationer. Brugeren kan herefter fjerne de modeller som ikke skal indgå i aftalen.\n6 1 Indledning << Indhold Brug af IKT- aftaleværktøjet Anvisning - Høringsudgave Definitioner I nærværende publikation benyttes følgende begreber: IKT- aftale De for sagen aktuelle modeller for de tilvalgte IKT- specifikationer, samlet i ét dokument. Indgår typisk som bilag til rådgiveraftalen IKT- specifikation Publikation som specificerer/præciserer én IKT- ydelse ved at opliste hvilke leverancer der er indeholdt i ydelsen, samt redegøre for indholdet af disse. Én specifikation kan indeholde flere modeller for hvad leverancernes indehold. Den ønskede model vælges af klienten og indgår som en del af IKT- aftalen. Udførende Den part som udefører det fysiske byggeri. Typisk entreprenører/håndværkere, men kan også være systemleverandører o.a. For yderligere definitioner af begreber henvises til bips begrebskatalog. Klient Den ene part (den købende part) i aftalen. Rådgiver Den ene part (den sælgende part) i aftalen. Er typisk arkitekt eller ingeniør, men kan også være entreprenør eller lign. i f.eks. en totalentreprise, hvor totalentreprenøren varetager rådgivningsydelserne jf. YB2012. Rådgiveraftale Den centrale aftale mellem klient og rådgiver. Omhandler alle ydelser som indgår i rådgivningen, herunder også rådgivers IKT- ydelser.\n7 2 Relationer << Indhold Brug af IKT- aftaleværktøjet Anvisning - Høringsudgave 7 2. Relationer 2.1 Ydelsesbeskrivelsen Byggeri og Planlægning 2012 (YB2012) Bips IKT- aftaleværktøj tager udgangspunkt i strukturen i FRI og DANSKE ARKs Ydelsesbeskrivelser for Byggeri og Planlægning 2012 Hver af de i værktøjet indeholdte IKT- specifikationer uddyber og præciserer én af de i YB2012 beskrevne IKT- ydelser - ydelse Hver IKT- specifikation oplister hvilke leverancer der er indeholdt i den aktuelle IKT- ydelse. Herefter angives metode til at specificere det konkrete indhold i hver leverance. Til hjælp for specificeringen er der udarbejdet en række foruddefinerede modeller for ydelsen, som kan findes som en del af den enkelte IKT- specifikation. Til trods for udgangspunktet i YB2012, kan IKT- aftaleværktøjet anvendes i alle aftaler uanset metode eller aftaleforhold, og uanset entrepriseform. Se mere om den konkrete anvendelse i kapitel 3 Anvendelse 2.2 IKT- bekendtgørelserne Overholdelse af IKT- bekendtgørelserne For at sikre at evt. lovgivning på området overholdes, forholder IKT- specifikationerne sig ud over YB2012 også til de to IKT- bekendtgørelser gældende for henholdsvis offentligt byggeri - BEK nr. 118 af 06/02/2013 og alment byggeri - BEK nr. 119 af 07/02/2013. De foruddefinerede modeller, som findes i de enkelte IKT- specifikationer, er udformet så de overholder IKT- bekendtgørelsernes punkter for de aktuelle leverancer indeholdt i specifikationen. Det skal understreges at tilvalg af en aktuel ydelse, og dertilhørende IKT- specifikation, kun sikrer at bekendtgørelsernes punkter for det aktuelle område overholdes, og ikke at bekendtgørelserne som helhed overholdes. Skal alle punkter i bekendtgørelserne overholdes skal samtlige IKT- ydelser i YB2012 vælges til med undtagelse af mængdefortegnelse som ikke er obligatorisk, og samtlige tilhørende IKT- specifikationer være indeholdt i IKT- aftalen. Herudover skal brugen af digitale mangellister specificeret separat, da denne ikke er en del af IKT- ydelserne i YB2012 (se mere om dette i punktet nedenfor). På samme måde kan det ikke garanteres at bekendtgørelsernes punkter overholdes såfremt en projekttilpasses model vælges frem for en foruddefineret Digitale mangellister IKT- bekendtgørelsernes 11 Digital mangelinformation, skal sikre at der anvendes digitale mangellister på projekterne. Men da denne ydelse ikke indgår i YB2012 s IKT- ydelser, omhandler bips IKT- specifikationer ikke dette område. Klienter som skal overholde IKT- bekendtgørelserne skal derfor sikre at denne ydelse tilvælges og specificeres separat. Se mere om dette punkt i kapitel 3 omhandlende anvendelse.\n8 2 Relationer << Indhold Brug af IKT- aftaleværktøjet Anvisning - Høringsudgave BIM procesmanual En BIM- procesmanual er et værktøj til understøttelse af det digitale samarbejde internt mellem rådgivere og evt. ift. udførende. Procesmanualen er tænkt som rådgiverne værktøj, og skal virke dynamiske gennem processen, til at finde og redegøre for de optimale måder at nå frem til de ønskede resultater, uden at skulle genforhandle aftalegrundlag og leverancer. Derfor er BIM- procesmanualen i modsætning til IKT- aftalen og de enkelte IKT- specifikationer ikke en del af aftalegrundlaget mellem klient og rådgiver, og indholdet i denne påvirker derved ikke de endelige leverancer til klienten eller rådgiverens honorar. Har klienten specifikke ønsker til rådgivers BIM processer, bør disse fremgå i aftalegrundlaget f.eks. i IKT- aftalen.\n9 3 Anvendelse << Indhold Brug af IKT- aftaleværktøjet Anvisning - Høringsudgave 9 3. Anvendelse 3.1 Opbygning af IKT- aftaleværktøjet Bips' IKT- aftaleværktøj hjælper med at lave en aftale omkring IKT- ydelser to parter imellem. Disse parter vil altid blive betegnet som 'klienten' og 'rådgiveren'. IKT aftaleværktøjet består af følgende dele: Én IKT- specifikation for hver af de i YB2012 oplistede IKT- ydelser. Hver specifikation definerer de i ydelsen Indeholdte leverancer, samt to eller flere modeller som hjælper med at specificere hvad leverancerne som minimum skal indeholde. Læs mere om typer af modellerne nedenfor. IKT- aftalen, som samler de valgte modeller for de tilkøbte ydelser i ét dokument, som kan lægges til som bilag til rådgiveraftalen hvis dette ønskes. En ikt- aftale kan indeholde specifikationer for alle eller udvalgte af de i YB2012 oplistede IKT- ydelser. 3.2 IKT- specifikationer Den enkelte specifikation definere de i ydelsen indeholdte leverancer, dvs. hvilke dele er der med i ydelsen. Fælles for leverancer er at de kan have forskelligt indhold alt efter klientens ønsker og behov. F.eks. kan én klient have meget generelle krav til den digitale aflevering, mens den næste kan have meget specifikke og høje krav, f.eks hvis aflevering skal indlæses i et drift- og vedligeholdssystem. Derfor er det centralt at alle de i ydelsen indeholdte leverancer på aftaletidspunktet er så nøjagtigt specificeret som muligt, så ydelsen kan prissættes og der ikke efterfølgende kommer diskussion om hvad ydelsen præcis indeholder. Til dette formål indeholder hver specifikation 2 eller flere modeller, som specificerer indholdet i ydelsens leverancer, modellerne kan enten være foruddefinerede (dvs. de er ens fra byggesag til byggesag), eller kan være tilpasset det aktuelle projekt. Se mere om typer af specifikationsmodellerne i afsnittet nedenfor. 3.3 Foruddefinerede og projekttilpassede modeller De i IKT- specifikationerne indeholdte modeller for specifikation af indhold i ydelsernes leverancer har til formål at hjælpe alle parter med at sikre og afstemme et solid og realistisk grundlag for leverancernes indhold. De skal sikre at såvel den rutinerede som den knap så erfarne klient har et værktøj som tilgodeser netop hans behov. Af denne grund er modellerne overordnet opdelt i 3 kategorier, som har hvert deres udgangspunkt og målgruppe. Disse kategorier er Model A er en foruddefineret model, der bygger på kendte og gennemprøvede IKT de facto standarder og på almindelig praksis i branchen. Model A kan anvendes, hvor bygherren ikke har egne specifikke krav til IKT- ydelsen. Ved valg af model A overholder bygherren IKT- bekendtgørelsen. Der gives samtidig metodefrihed til rådgivere og udførende.\n10 3 Anvendelse << Indhold Brug af IKT- aftaleværktøjet Anvisning - Høringsudgave 10 Model B er en foruddefineret model, der bygger på standarder og værktøjer fra bips, herunder både de facto standarder og andre publikationer. Der benyttes flest mulige foruddefinerede metoder i forhold til IKT. Ved valg af model B overholder bygherren IKT- bekendtgørelsen. Model B kan påvirke rådgiveres og udførendes normale arbejdsprocesser og dermed omkostningerne for ydelsen. Model P er en projektspecifik tilpasset model, som anvendes hvis bygherren har specifikke krav og ønsker til IKT- ydelsen. Bygherren skal selv indarbejde krav til IKT- ydelsen i aftalegrundlaget. Dette gøres ved brug af samme struktur som i de foruddefinerede modeller. Der kan evt. tages udgangspunkt i en foruddefineret model, hvor der tilføjes eller fjernes indhold ift. bygherrens krav og ønsker. Det er nødvendigt for ydelsens gennemførsel, at bygherren tilvejebringer tekniske forudsætninger og specifikationer for de projektspecifikke krav og ønsker. Alle specifikationer indeholder en model 'A' og 'P', mens flere også indeholder en model 'B'. Det skal noteres at valget af én model for én ydelse kun påvirker den aktuelle ydelse. Dette medfører, at der i det enkelte projektet ofte vil være en blanding af modelkategorier for de forskellige IKT- ydelser. Dvs at model 'A' kan være valgt for nogle ydelser, mens model 'B' er valgt for andre, og endeligt er model 'P' valgt for de sidste. Derved optimeres hver ydelse til det aktuelle projekt. Se mere om valg af modeller i nedstående afsnit omhandlende aftalemetoder. typisk beskrevet ved brug af sætningen '..fastlægges af rådgiveren' f.eks. 'Klassifikationssystem fastlægges af rådgiveren'. I disse tilfælde Det skal noteres at der ofte ifm. denne passus er tilføjet at den af rådiveren valgte metode til gennemførelsen af leverancen skal koordineres med resten af projektet f.eks. skal der i ovenstående eksempel efter valg af klassifikationssystem koordineres så kun ét klassifikationssystem anvendes på byggesagen, og af alle involverede parter. 3.4 Paradigme for IKT- aftalen Paradigmet for IKT- aftalen er ét dokument som samler alle de foruddefinerede modeller, samt skabelon for projekttilpassede modeller fra alle IKT- specifikationerne. Brugeren kan herved på en enkelt måde fjerne de for aftalen ikke ønskede specifikationer og modeller, indtil kun de ønskede specifikationer og modeller er indeholdt. Resultatet er den for rådgiveraftalen aktuelle IKT- aftale, som kan lægges ved rådgiveraftalen hvis ønsket (se mere om aftalemetoder nedenfor). Det skal noteres at såfremt de foruddefinerede modeller for en ydelse vælges må der ikke ændres indholdet i disse modeller. Kun din projekttilpassede model 'P' kan indeholde tilpasninger. Skulle der opstå uoverensstemmelse mellem teksten i de foruddefinerede modeller som angivet i IKT- aftalen og teksten som angivet i de enkelte specifikations publikationer, er teksten i publikationerne altid gældende! I flere modeller er der stillet krav til en leverancer, men det eksakte indhold i leverancen er lagt over til rådgiveren. Dette er\n11 3 Anvendelse << Indhold Brug af IKT- aftaleværktøjet Anvisning - Høringsudgave Aftaleparter IKT- aftalen er en aftale mellem to parter, kaldet 'klienten' og 'rådgiveren'. 'Klienten' vil ofte være en bygherre, mens 'rådgiver' ofte vil være totalrådgiver. Der er altså ikke tale om en for byggesagen generel IKT- aftale, som omfatter alle involverede parter, men en præcis aftale som gør rede for hvad netop den aktuelle part skal levere. Dvs. at i en totalrådgivning laver klienten kun én aftale, nemlig med totalrådgiver, og det er herefter totalrådgivers ansvar at stille krav videre til eventuelle underrådgivere og udførende. Bips' IKT- aftaleværktøj kan også bruges i tilfælde hvor andre parter har rådgiverrollen, f.eks. i en totalentreprise, eller hvor andre parter har enkelte IKT- ydelser, f.eks. ifm. leverandørprojektering. Her er det igen centralt at der laves én tilpasset IKT- aftale som lægges til den aktuelle rådgiveraftale, og som klart specificerer hvilke krav der stilles til netop denne rådgiver. For udførende som skal leverer udvalgte IKT- ydelser, kan der enten udarbejdes en tilpasset IKT- aftale, som indeholder de for den udførende relevante punkter, og som lægges med i udbuddet, eller kravene til IKT- leverancer kan skrives direkte ind de byggesags- og/eller arbejdsbeskrivelserne. Typisk vil det fremgå af IKT- aftalen hvilke dele af ydelserne der må stilles videre til udførende ifm. udbuddet. 3.6 Aftalemetoder Som alle andre rådgivningsydelser vælges IKT- ydelserne til i rådgiveraftalen. Det er derfor centralt at det tydeligt fremgår af rådgiveraftalen at bips' IKT- specifikationer bruges til at præcisere de valgte IKT- ydelser. Dette kan enten gøres enten ved at henvise til en specifikation og model for ydelsen, eller ved at henvise til en samlet IKT- aftale, som lægges som bilag til rådgiveraftalen. Såfremt den projektilpassede model P anvendes, skal denne altid udfyldes og lægges som bilag til rådgiveraftalen Eksempel på tekst til overholdelse af IKT- bekendtgørelserne uden brug af YB2012. Som beskrevet tidligere, sikrer klienten sig at IKT- bekendtgørelserne for henholdsvis offentligt og alment byggeri overholdes ved brug af specifikationernes foruddefinerede modeller. Da ikke alle aftaler, som er omfattet af IKT- bekendtgørelserne, anvender YB2012 som aftalegrundlag, er der herunder indsat eksempel på tekst, som kan indgå i rådgiveraftalen, og som kan være med til at sikre at de aktuelle IKT- ydelser tilvælges og er korrekt specificeret. Rådgiver skal leverer IKT- ydelser jf. FRI og DANSKE ARKs Ydelsesbeskrivelser for Byggeri og Planlægning 2012 punkt , og som specificeret i de for ydelserne aktuelle bips IKT- specifikationer, ved brug af de foruddefinerede modeller af typen A for hver IKT- specifikationer. Rådgiver skal udarbejde mangellister til afleveringsforretningen, og sikre at disse håndteres i et digitalt editerbart format. De aktuelle specifikationer kan med fordel samles i en IKT- aftale som kan lægges som bilag til aftalen, men dette er ikke påkrævet.


Billig Glarmester i Frederiksgård Sønderborg ⇒ Få 3 gratis og uforpligtende tilbud her!\nHar du behov for en garvet glarmester i Frederiksgård Sønderborg? Så er du havnet på den rette hjemmeside. Du kan nemlig på vores hjemmeside bestille tre konkurrencedygtige tilbud på en glarmester i Frederiksgård Sønderborg. Det er faktisk rigtig nemt at bede om 3 gratis tilbud på en glarmester i Frederiksgård Sønderborg.\nDerfor skal du indhente flere tilbud på glarmester i Frederiksgård Sønderborg\nDer er rigtig mange gode grunde til at få flere tilbud på glarmester i Frederiksgård Sønderborg\nDen første gode grund er, at det er fuldstændig uforpligtende og gratis at få flere tilbud. Du kan også spare penge, da de forskellige virksomheder kæmper om at vinde din opgave. Dette giver dig en billigere pris for arbejdet.\nUd over en økonomisk besparelse, kan du også spare en masse tid. Du skal altså dermed ikke selv kontakte de forskellige dygtige glarmestre i Frederiksgård Sønderborg for at bede om dine tilbud.\nDu er også sikret kun at modtage tilbud fra kompetente glarmestre i Frederiksgård Sønderborg.\nDer er altså rigtigt mange goder ved at få tilbud på en billig glarmester i Frederiksgård Sønderborg.\nFørst skal du besøge vores samarbejdspartners hjemmeside for at beskrive din opgave. Herefter skal du faktisk kun vente på, at du modtager dine tilbud fra en glarmester i Frederiksgård Sønderborg. Efter dette skal du egentlig blot vente på, at du modtager dine tilbud fra en glarmester i Frederiksgård Sønderborg.\nGlarmester Ravndrup Faaborg-Midtfyn\nGlarmester Hjortsballe Vejle\nGlarmester Husby Lolland\nGlarmester Sønder Arup


Godnathistorier til dit barn: Prins Pyt\nSjove, uhyggelige, spændende - og gratis godnathistorier for børn skrevet af forfatter Maria Rørbæk. De fleste historier er for børn mellem 3 og 8 år - nogle til de lidt ældre. Bloggen er reklamefri, og du må meget gerne 'smide en mønt i hatten' på mobile pay 26 22 98 46. Illustrationen oven over er lavet af Pia Thaulov og er fra hendes og min børnebog 'Nej, jeg vil ej, sagde krokodillebarnet'. (Gyldendal 2014).\nKøb historien som lydbog - Se mere her...\nDer var engang en prins, der ikke have noget navn.\n”Dit navn får du, når du har lært det, du skal blive bedre til,” sagde hans far, kongen. ”Indtil da kan du bare hedde Prins Prins.”\nPrins Prins var en lille sej fyr. I børnehaven var han den hurtigste til at løbe, den stærkeste til at løfte og den skrappeste til at kaste.\n”Jeg er faktisk den bedste til alt,” plejede han at sige.\n”Ja, ja, Prins Prins, du er god til rigtig mange ting, men du kan blive bedre endnu,” sagde hans far, kongen. ”Og Prins Prins, det er du også nødt til at blive. Du skal jo kunne klare dragen.” Prins Prins gøs.\nLige fra han var helt lille, havde han hørt om den store grimme drage, der boede på bjerget bag byen. Dragen, der spyede med ild og kunne sætte hele byen i brand, hvis den ville.\n”Og den skal jeg bekæmpe,” spurgte Prins Prins, selv om han godt vidste, hvad faderen ville svare.\n”Ja, du skal. Det er du den eneste, der kan gøre, for du er jo prinsen.”\nDa Prins Prins blev syv år, skulle han i skole. ’Ridderskole,’ som hans far kaldte den.\n”Der skal du lære at kæmpe, så du kan klare dragen.”\n”Jeg ved ikke om, jeg kan lære mere. Jeg er jo allerede den hurtigste, den stærkeste og den bedste.”\n”Noget kan du altid lære,” sagde hans far. Og så gav han ham tre ting, som han kunne tage med i skolen: En hest, et sværd og en rustning.\nRidderskolen lå en helt dagsrejse fra slottet, og det var meningen, at Prins Prins skulle bo der.\n”Så kan du komme hjem, når du er blevet en rigtig ridder,” sagde hans far.\nPå rejsedagen blev Prins Prins vækket, mens det stadig var mørkt. Nede i køkkenet havde kokken lavet havregrød.\n”Her får du noget lækkert, så du har lidt at stå imod med,” sagde kokken. Men da Prins Prins tog den første skefuld i munden, spyttede han den ud med et brøl.\n”Spuuuuuddddrrrrrrrr. Den er alt for salt, den vil jeg ikke spise! Lav en ny portion til mig.”\n”Det kan jeg ikke nå. Du skal jo til at af sted,” sagde kokken. Men så stampede Prins Prins i jorden.\n”Jo, jo, jo. Lav en ny grød! Jeg vil have en ny grød,” sagde han. Kokken sukkede dybt, og hældte gryn og mælk ned i gryden.\n”Prins Prins. Vi skal af sted,” sagde hans far.\n”Jeg har ikke fået min grød endnu.”\n”Men vi kan ikke nå det, hvis kokken skal lave en helt ny portion til dig. Spis nu bare den grød, der står på bordet.”\nMen Prins Prins stampede bare i gulvet, og så måtte faderen vente.\nPrins Prins og hans far red igennem skoven.\n”Har du fundet et navn til din hest,” spurgte kongen.\nPrins Prins rystede på hovedet. Han havde tænkt meget over, hvad hesten kunne hedde, men han kunne ikke blive enig med sig selv. Springer måske. Eller Hurtig. Eller hvad med Kvik eller Fart?\n”Den kunne hedde Hurtig-Hans,” foreslog hans far.\nHurtig-Hans. Det var ikke noget dårligt navn, syntes Prins Prins. Faktisk var det et godt navn, og hvorfor havde faderen så foreslået det? Dét var jo Prins Prins, der skulle bestemme, hvad hesten hed.\n”Du skulle ikke sige det! Jeg skulle jo sige det! Han skal hedde Hurtig-Hans og det vil JEG bestemme,” sagde Prins Prins.\nHan blev så vred på sin far, at han hev i tøjlen, så Hurtig-Hans stoppede. Uden et ord steg Prins Prins ned fra hesten og satte sig i græsset. Og der blev han siddende, selv om faderen tiggede og bad ham om at ride videre.\n”Kom nu, Prins Prins, vi kommer for sent,” sagde faderen.\nMen Prins Prins var lige glad.\n”Så kunne du bare lade være med at sige, hvad hesten skulle hedde,” sagde han.\nSådan gik flere timer, og til sidst havde Prins Prins helt glemt, hvorfor han var sur. Først da satte han sig op på hesten, og de red videre.\n”Vi har ikke tid til at spise frokost. Vi er alt, alt for sent på den,” sagde kongen, og så måtte Prins Prins spise sine sandwich-madder, mens hesten red af sted.\nPå et tidspunkt gjorde de alligevel holdt for at tisse. Kongen gik lidt ind i skoven, og imens stod Prins Prins lidt og aede hesten. Desværre skulle den også tisse, og der kom tis på Prins Prins bukser.\n”Nu vil jeg ikke have dem på mere. De skal vaskes,” sagde Prins Prins.\n”Nej, skidt med det. Det har vi ikke tid til,” forsøgte kongen, men der var ikke noget at gøre. Prins Prins nægtede at ride videre før, han havde vasket sine bukser i en flod, og de var tørret igen.\nDa Prins Prins og kongen endelig nåede frem til ridderskolen, var solen allerede gået ned, og der var helt mørkt.\nRidderskolen lå på en stor borg omgivet af en stenmur.\nPrins Prins og kongen red gennem porten og ind på pladsen, der var opfyldt af fakler. Her var den store lærermester, Ridder Rask, ved at holde en tale for de nye elever.\n”Stil dig op på rækken,” hviskede kongen til Prins Prins.\n”Du kommer for sent,” sagde den store lærermester. ”Hvorfor?”\n”Min grød var for salt, min far ville bestemme, hvad min hest skulle hedde, og hesten tissede på mine bukser. Derfor kom jeg for sent.”\nDen store lærermester rynkede brynene.\n”De andre drenge har allerede vist, hvor hurtigt de kan løbe. De løb rundt langs muren herinde i borgen, og den hurtigste klarede det på mindre end tre minutter. Se hvad du kan gøre det på.” Det lod Prins Prins ikke sige to gange, han spurtede af sted og klarede ruten på mindre end to minutter.\n”Flot, så er du den hurtigste,” sagde lærermesteren. ”De andre drenge har også løftet tunge sten, og den stærkeste løftede ti. Se hvor mange du kan løfte.”\n”Det er nemt,” svarede Prins Prins og løftede femten.\n”Flot,” sagde lærermesteren, ”så er du den stærkeste. De andre kastede også med småsten for at se om, de kunne ramme de små huller i væggen. Den bedste kunne ramme otte ud ti forsøg. Se hvad du kan klare.”\nHeller ikke det lod Prins Prins sige to gange. Han sigtede, kastede og ramte ti ud af ti gange.\n”Flot,” sagde lærermesteren igen. ”Du er den bedste. Både til at løbe, løfte og ramme.”\nPrins Prins var stolt. ”Jeg behøver faktisk slet ikke at gå på denne skole. Jeg kan allerede det hele,” sagde han.\n”Nej,” sagde lærermesteren. ”Du kan ikke det hele, men du skal nok lære det.”\nDa den første fællestime var forbi, hev lærermesteren Prins Prins til side.\n”Fortæl mig igen, hvorfor kom du for sent?”\n”Det har jeg jo sagt. Havregrøden var for salt, min far ville bestemme, hvad hesten skulle hedde og der kom tis på mine bukser.”\n”Nuvel, var de ting så vigtige, at du skulle komme for sent til din første skoledag? Dagen, hvor du skal begynde at lære at kæmpe, så du kan klare dragen?”\nPrins Prins tænkte sig lidt om, imens han mærkede, hvordan blodet steg op i kinderne.\n”Er det sådan en ægte ridder bør gøre,” spurgte lærermesteren.\n”Nej,” sagde Prins Prins endelig. ”Det var nok mere vigtigt, at jeg var kommet til tiden.”\n”Nemlig,” sagde lærermesteren, ”og nu ved du også, hvad du mangler at lære. Du mangler at lære at sige pyt. At trække på skuldrene og sige: ’Det går nok, selv om det ikke blev helt som jeg ville have det.’\n”Men hvad har det at gøre med at kæmpe? At blive sej som den sejeste af de seje? At lære at bekæmpe drager,” spurgte Prins Prins.\n”Det skal jeg sige dig. Hvis du bruger alle dine kræfter og energi på små problemer, har du ikke styrken til at løse de store.”\nDe næste måneder trænede Prins Prins. Han løb, så han blev endnu hurtigere. Han løftede, så han blev endnu stærkere. Og han kastede, så han blev endnu bedre. Men noget af det vigtigste han trænede var at sige pyt.\nHvis en anden dreng løftede en tungere sten end Prins Prins blev han vred og råbte: ’Du snyder!’ Og skulle lige til at gå sin vej i arrigskab, da lærermesteren kom og lagde en hånd på hans skulder. ”Rolig, rolig Prins Prins. Tænk pyt,” sagde han.\nOg når drengene kom ned i spisesalen, og der nogle gange ikke var mere honning, blev Prins Prins så vred, at han var lige ved at kyle sin tallerken i gulvet – indtil lærermesteren igen lagde en hånd på hans skulder. ”Du skal nok få mad. Du får sukker i stedet for honning. Tænk pyt.”\nOg når de unge drenge skulle puttes om aftenen, og på skift måtte vælge en historie, blev Prins Prins så gal, hvis der blev valgt en anden historie end den, han ville høre. Men så kom lærermesteren igen og lagde en hånd på hans skulder. ”Du bestemmer jo en anden dag. Tænk pyt,” sagde han.\nDa Prins Prins havde været nogle måneder på ridderskolen, stod han en dag nede i gården og trænede med sin bue og sin pil.\nPludselig så han noget på himlen. Først var det bare en lille prik, men prikken voksede og voksede, og med ét kunne han se, at det var dragen. Den fløj lige imod ham.\n”Dragen, dragen, dragen kommer,” råbte Prins Prins og ordene fik alle til at flygte. Selv lærermesteren stak af og gemte sig på borgen.\nSkal jeg bekæmpe dragen, spurgte Prins Prins sig selv. Og han hørte svaret, som han havde hørt det fra faderens mund:\n”Ja, du skal. Du er den eneste, der kan gøre det, for du er jo prinsen.”\nPrins Prins løb ned i stalden for at tage hans hest, Hurtig-Hans, men til sin skræk så han, at Hurtig-Hans´es plads var tom. Nogen måtte have taget den. Et øjeblik kunne Prins Prins mærke vreden stige op, så beroligede han sig selv.\n”Pyt, jeg tager Frede-Fart. Den kan også ride stærkt.”\nHans rustning stod også i stalden, men der var kommet noget skidt på. Måske noget fra en hestepære.\nEt øjeblik mærkede han væmmelsen. Skulle han bare tage af sted uden rustning i stedet for at tage af sted med en klam rustning? ’Nej, pyt,’ tænkte han. ’Lidt hestepærer er ingen død af.’\nSå red Prins Prins ud af porten. Lige med kurs mod dragen, der nu var ganske tæt på. Så tæt at Prins Prins kunne se tænderne i dens store gab, når den åbnede det.\n’Bare den ikke spyr ild,’ tænkte Prins Prins – og i det samme kom en stor rødgul flamme imod ham. Heldigvis havde han rustningen på, så han blev ikke svitset.\n’Åh, nej,’ tænkte Prins Prins, ’jeg skulle have taget min bue og min pil med, men den ligger på gårdspladsen.’ Igen kunne han mærke vreden stige op. Denne gang ikke mod andre, men mod sig selv.\n’Åh, jeg idiot, havde jeg dog bare taget buen med,’ tænkte han, men så var det som om, han mærkede lærermesterens hånd på armen.\n’Pyt, jeg må finde på noget andet,’ tænkte Prins Prins – og i samme sekund tog han sværdet op og kastede det direkte mod dragen.\n”SSsssssshhhhhhhh,” sydede dragen, da sværdet ramte den lige i hjertet.\nMed et brag faldt den om på jorden.\nPrins Prins løb hen imod den – så hurtigt som kun han kunne løbe, tog sværdet ud og stak dragen igen, så den døde.\nNu kan det ellers være at alle de drenge, der havde gemt sig på borgen, kom løbende.\n”Hurra! Hurra! Du klarede dragen,” råbte de.\nOg så kom også lærermesteren ud.\n”Flot, Prins Prins. Du klarede dragen. Hvordan gjorde du,” spurgte han.\nOg så fortalte Prins Prins hvordan han havde bevaret roen, selv om forskellige ting var gået galt.\n”Godt! Der kan du bare se. Du havde mere at lære, og du lærte det også. Du lærte at sige pyt og fokusere din energi.”\nOg fra den dag blev Prins Prins ikke længere kaldt Prins Prins. Han blev kaldt Prins Pyt. Fordi han havde lært at trække på skuldrene over det, der gik galt, som ikke var så galt endda. Og i stedet samle kræfterne om det vigtige.\nCopyright: Maria Rørbæk / http://www.godnathistoriertilditbarn.blogspot.com/\nAnn-Mai Hansen 5. juli 2015 kl. 19.06\nTak for en rigtig dejlig godnathistorie, både emnet om riddere og om at sige pyt passede helt perfekt til min 4-årlige knægt som var opslugt af historien fra start til slut! :)\nMaria Rørbæk 5. juli 2015 kl. 19.15\nHej Ann-Mai Hansen, mange tak for din besked. Dejligt at din søn kunne lide historien! Gode hilsner fra Maria Rørbæk\nUnknown 7. september 2015 kl. 07.59\nHej og tak for en rigtig sød og god historie. Det er lidt sjovt, for på den skole som mine to unger går på, har de netop talt om, at eleverne skal blive bedre til at sige pyt....så da vi så faldt over denne historie, grinte vi lidt, men hvor er det fedt, for nu føler vi at vi har et stærkt redskab som vi kan bruge hjemme, og vi snakker meget om prins pyt og hvad ville du sige pyt til osv. Så tusind mange tak for en rigtig og givende historie!\nMaria Rørbæk 7. september 2015 kl. 13.15\nTak for indlæg - dejligt at I kan bruge historien konstruktivt. Gode hilsner Maria Rørbæk\nJJ - and the crew 25. februar 2019 kl. 11.20\nTusind tak for indlægget. Min kæreste på 18 år nød den lige så meget som en knægt på 4 ville. Så stor tak herfra ;-)\nMaria Rørbæk 1. september 2019 kl. 21.59\nNIRO NIROMAND 16. maj 2019 kl. 21.07\nSikke en god historie🙏\nTak. Dejligt at høre.\nBenjamin og Anne 15. august 2019 kl. 19.24\nRigtig god historie! Min dreng på 7 år elskede den! Vi er vilde med dine sjove og finurlige historier, de forskellige emner og den gode humor 😍\nTak Benjamin og Anne. Det er godt at høre.\nCamilla 22. juni 2020 kl. 20.45\nTak for historien. Min 2 årige faldt i søvn midt i fortællingen. Den har været hyggeligt for ham 🙏\nMaria Rørbæk 13. november 2020 kl. 12.30\nFedt at I kan lide historierne.\nEr du glad for historierne på denne blog? Så køb en af mine bøger. Klik på billedet og se udvalget.\nHistoriefortælling på video\nSe med, når jeg fortæller nogle af historierne fra denne blog.\nDenne blog indeholder 67 godnathistorier, tre højtlæsningsromaner og en julekalender - men hvilken skal du vælge til dit barn? Nye o...\nFarfar efterlader en magisk nøgle til børnene Jonas og Julie - en nøgle, der fører til det magiske land Eventyrlia. Højtlæsningsroman i ti...


DF vil rykke spionsag til Statsministeriet - har ikke tillid til forsvarsministerens håndtering - TV 2\nDF vil rykke spionsag til Statsministeriet - har ikke tillid til forsvarsministerens håndtering\n24. sep. 2020, 19:17\nKristian Thulesen Dahl, (DF). Foto: Mads Claus Rasmussen / Ritzau Scanpix\nIfølge DF-formanden har der været for meget "flimmer" i forsvarsministerens håndtering. Kun med statsministeren for bordenden kan der skabes respekt.\nUndersøgelsen af spionskandalen i Forsvarets Efterretningstjeneste skal ske med statsminister Mette Frederiksen (S) for bordenden.\nSådan lyder det fra Kristian Thulesen Dahl, formand for Dansk Folkeparti.\nDer er ingen tvivl om, at jeg ikke synes Trine Bramsen som forsvarsminister har gjort det specielt godt\nHan mener ikke, at sagen bliver taget tilstrækkelig alvorligt, så længe forsvarsminister Trine Bramsen (S) har teten.\n- Der kommer stadig større læk, der kommer stadig større problemer. Derfor bliver vi nødt til at flytte hele den her diskussion om Forsvarets Efterretningstjeneste og alt, der er sket omkring det, over i Statsministeriet. Så må statsministeren simpelthen sætte sig for bordenden, så det ikke er i hverken Forsvarsministeriet eller Justitsministeriet, det sker, siger han til TV 2.\nFor meget "flimmer"\nHåbet fra DF-formanden er, at statsministerens tilstedeværelse vil skabe større respekt omkring arbejdet og fortroligheden.\n- Og så vil det også gøre, at al den polemik, der er omkring Forsvarsministeriet - hvor forsvarsministeren selvfølgelig også spiller en rolle - vil ske et andet sted. Der er mit håb, at det vil betyde færre læk fremover.\nSiger du mellem linjerne, at det er forsvarsminister Trine Bramsen, der er skyld i de læk?\n- Der er ingen tvivl om, at Trine Bramsen som forsvarsminister synes jeg ikke har gjort det specielt godt. Jeg synes, der er for meget flimmer i forhold til, hvordan hun håndterer det her. Det her har risikoen for at eskalere, når stadigt flere ting bliver udstillet for offentligheden ...\nMen det er vel ikke Trine Bramsens skyld, at de ting bliver udstillet i offentligheden?\n- Jeg siger ikke, at forsvarsministeren står bag læk. Jeg siger, at hele den her diskussion, hvor der helt tydeligt er nogle, der prøver at finde ud af, hvor de selv står bedst, har risikoen for at eskalere sagen i offentligheden. Og hver gang det sker, ødelægger vi Danmarks mulighed for at sikre vores egen sikkerhed, siger Kristian Thulesen Dahl og tilføjer, at ministerens håndtering har skabt "en unødvendig uro".\nEn af tidens mest alvorlige sager\nOnsdag var forsvarsminister Trine Bramsen (S) kaldt i samråd om skandalen, der er blevet omtalt som en af de mest alvorlige sager, vi har set i Danmark.\nBaggrunden er undersøgelse, der viser indikationer på, at FE har igangsat ulovlige aktiviteter om indhentning og videregivelse af oplysninger om danske statsborgere. Derudover konkluderede den, at efterretningstjenestens måde at indhente oplysninger på kan bruges til ulovligt at spionere mod danske statsborgere.\nTilsynet, der stod bag undersøgelsen, konkluderede også, at efterretningstjenesten ad flere omgange har tilbageholdt centrale oplysninger for tilsynet og givet urigtige oplysninger om tjenestens indhentning og videregivelse af oplysninger.\nUnder samrådet blev Trine Bramsen særligt spurgt ind til, hvad hun vidste om den kritik, tilsynet har udtalt af FE, og hvornår. Hun oplyste, at hun først blev informeret om den konkrete kritik 21. august.\nHar stadig tillid, men ...\nEfter samrådet appellerede forsvarsministeren til fortrolighed og tilføjede, at det er "vitalt for Danmarks sikkerhed og tryghed".\nMen den fortrolighed, der kræves, har Kristian Thulesen Dahl altså ikke tillid til, at forsvarsministeren og hendes ministerium kan stå for at sikre.\n- De er en part i den her sag. Det vil sige, at hver gang de kommer med noget, er der andre, der skal sige noget i forhold til det. Det har risikoen for, at det her i højere grad bliver noget, der stiller efterretningstjenesten i offentlig skue, siger Kristian Thulesen Dahl.\nHar du stadig tillid til Trine Bramsen som forsvarsminister?\n- Jamen, for min skyld kan Trine Bramsen sagtens fortsætte som forsvarsminister, men det kræver, at vi får håndteret sagen på en anden måde, end det bliver gjort nu. Ellers ser vi bare uge for uge nye afsløringer, og så blotlægger vi efterretningstjenestens arbejde og forringer vores egne muligheder for at sikre vores fremtidige sikkerhed, siger Kristian Thulesen Dahl.\nTV 2 har forsøgt at få en kommentar fra Trine Bramsen. Hun har ikke ønsket at stille op til et interview, men henviser til udtalelsen fra gårsdagens samråd, hvor hun bad alle - såvel enkeltpersoner som medier - holde sig Danmarks sikkerhed for øje.


Dansk privat ung Q20 år - Side 3 - Anmeldelser af piger og klinikker på Fyn - Eroguide.dk\nDansk privat ung Q20 år\naf Germany1224, 29. November, 2017 in Anmeldelser af piger og klinikker på Fyn\nBare en, der tog kondomet af? Hvordan kan du negligerer dét, noget så voldsomt grænseoverskridende?\nDet har ikke noget med voldtægt at gøre, det ved alle men som jeg skrev er der nogen som kan bevise det modsatte om det ikke havde de aftalt eller sådan for som jeg skrev kan en pige hurtig ændre mening hvis de fortryder det og så skal det gå udover det bedste og den første som de kan finde.\nmen ja meget grænseoverskridende og ingen undskyldning for det, men som sagt hvem siger at det passer og self om de ikke havde aftalt at han godt måtte tage det af,\nder er mange ting som spiller ind lige på det område bare fordi en eller nogle får lov så lige en får lov og pige fortryder bagefter og begynder at spille uskyldig bagefter, det er ikke fair overfor den person som det sker for.\nbigbone1975 skrev, for 3 minutter siden:\nVar du til stede? for nej det var du ikke, det var min chauffør kun, men han nåede at køre inden vi fik ham stoppet, men nåede kun at tage nr pladen, som politiet fik oplyst\nButch skrev, den 10-01-2018 at 11:52:\nSkulle man være så heldig at kende en der arbejder hos et forsikringsselskab, så kan vedkommende slå ejeren op i politiets register.\nDet er næppe lovligt, at gå uberettiget ind i de registre man som ansat, f.eks. et forsikringsselskab, har adgang til - gennemses loggen, risikerer den pågældende alt fra en advarsel til en bortvisning...\nDet er selvfølgelig misbrug, men det betyder ikke at det ikke er muligt. Og medarbejderen kan jo altid påstå at det var i forbindelse med et forsikringstilbud eller hvad ved jeg.\nJeg ved bare at det er muligt.......lovligheden i det stod ikke til debat.\nMillepigen98 skrev, den 11/1/2018 at 17:46:\nman kan ikke kalde det en voldtægt uanset hvad, når der er tale om frivillig samleje og mod betaling og bare fordi man fortryder bagefter så skal det bare lige gå videre til politiet på grund af det.\nog oveni er det så forkert at begynde fortælle folk at man anmelder en for noget som ikke kan bevises om det er aftalt eller ej, det er dårlig stil og værre endnu du stiller dig selv i dårlig lys da der kun er dit ord, for som sagt er det muligt at der er aftalt at der ikke skulle bruges kondom det ved man jo ikke, i mine øre lyder det at du har fortrudt bagefter og ikke ville stå til ansvar for det der sket, men i stedet gå til politiet og anmelde noget som de ikke kan gøre noget ved alligevel.\nJeg ved bare at da jeg var med hende så jeg at han sad og skrev min nummer plade ned og det fik mig til at tænke lidt på hvad de skulle bruge den til,\nda jeg blev færdig smuttede jeg igen og vil aldrig komme igen.\nbigbone1975 skrev, for 19 minutter siden:\nNu du stadig påstår du mødtes med mig, hvor var det så henne?\n22 cm and thick 1.008\nMillepigen98 skrev, for 15 minutter siden:\nHvis det er samme sted du mødes med dine kunder hver gang er det måske ikke jordens smarteste ting at udbasunere det her.\nJeg hverken kan eller vil tage stilling til hvem af jer der har (mest) ret i denne sag. Men for os andre, i det mindste for mig, virker det hele som påstand mod påstand. Omvendt er den eneste i denne sag der har noget at tabe eller vinde dig Mille. Alle andre der læser eller skriver med her kan jo bare lade som intet og lade tingene gå sin vante gang. Så, igen ud at tage stilling til noget, burde du Mille være lidt forsigtig med hvad du skriver her. Tror reelt det skader dig mere end det gavner dig.\nbigbone1975 skrev, den 13-01-2018 at 15:04:\nTja, jeg synes egentligt det er en fin sikkerhed. Den information kan jo bruges hvis gæsten voldtager pigen eller andre grimme ting. Det er jo lidt svært at gå til politiet unden at have nogen info omkring kunden.\nJeg har da hørt om andre der sikre sig på lignende måde, samt at nummeret iøvrigt ikke bruges til noget ved vellykkede besøg.\nJeg syntes det er underligt at så mange herinde tuder over at nummerpladen noteres, når man tænker på hvor lidt relevant info man kan få ud af den, og hvor vigtigt det kan være for pigen i tilfælde af eventuel voldtægt.\nNår man ser på samfundet generelt, hvor der er kamera opsat overalt, overrasker det mig med mængden af tøsedrenge der piver herinde\nRedigeret 26. Januar af AlBondy\nAlBondy skrev, for 7 timer siden:\nJo hvis man kigger de rigtige steder og ved hvor man skal lede så kan man få alle mulige slags oplysninger om en, det er der problemet er for de 2 ved godt hvordan finder noget frem\nMillepigen98 skrev, den 13/1/2018 at 15:24:\nEr det stadigvæk muligt at lave en aftale med dig?\nBryan Mills 106\n@bigbone1975 har forbrudt sig mod reglerne og optrådt med flere brugere i denne tråd.\nDerfor ser I ikke mere til ham det næste stykke tid!\nBryan Mills skrev, den 1/2/2018 at 20:55:\nHvor er han ynkelig. Jesus altså.\nHendes annoncelight virker ikke :-(.\nMin annonce er der ikke mere