Stratskuddet til vejreformerne gik i 1761, hvor kong Frederik V underskrev en kongelig befaling med følgende indledning: ”saavel til Agerdyrknings, Handelens og den indre Samfærdsels Fremme, som til Beqvemmelighed for de Reisende, at lade anlægge nye Hovedveie i alle Landets Provinser”. Befalingen var forfattet af udenrigsminister J. H. E. Bernstorff, der havde været gesandt i Paris i 1840’erne, hvor han havde set de grundigt befæstede franske chausseer13) og beundret deres høje standard og gode funktion.\nMilesten formentlig fra Løkken-Hjørring landevejen.\nI dag står den på Vrenstedvej i Løkken.\nDa man ikke i Danmark havde erfaringer med anlæg af befæstede veje, måtte man starte helt fra bunden og først indhøste erfaringer. Som forsøgsstrækning blev udvalgt vejen København-Fredensborg, formentlig efter pres fra kongen, der satte stor pris på Fredensborg Slot, og trumfede igennem, at den første forbindelse skulle gå hertil. De nye landeveje skulle være af bedste kvalitet, og derfor fik man 3 franske vejingeniører til at komme til Danmark og stå for anlægsarbejdet. De havde været med til at anlægge de franske chausseer. Resultatet på Fredensborgvejen var positivt, og man fortsatte de følgende år med bygning af de øvrige landeveje på Sjælland.\nI 1793 kom så den egentlige vejrform i: ”Forordning om Vej-Væsenet i Danmark af 13. December 1793”. Heri indførtes en klassificering af vejnettet i hovedlandeveje, mindre landeveje og biveje. Der skete en modificering af vejhoveriet. Det skulle ikke længere kun udføres af de uprivilegerede hartkorn (fæstebønder), men alle hartkort, og der blev lagt loft over omfanget. Forordningen indeholdt også tekniske konstruktionskrav til vejene. Landevejene skulle anlægges i lige linjer og som chausseer med grøfter til afvanding. Endelig bekræftede forordningen den administrative organisering af vejvæsenet, der tidligere var indført. Man havde en 4-deling: 1) Generalvejkommissionen14), der havde det overordnede ansvar herunder ansvaret for finansieringen. 2) En militær anlægsdel, bestående af ingeniørofficerer og menige soldater. 3) Amterne der havde ansvaret for vedligeholdelsen. 4) Sognefogederne, der stod for bivejsarbejdet ude i sognene. I 1808 blev Generalvejkommissionen nedlagt og rentekammeret15) overtog selv ansvaret.\nForordningen fastlagde også hovedlandevejsnettet, der i Jylland kun gik til Aalborg. Vendsyssel var ikke med i første omgang. Af forordningens hovedlandevejsnet var hovedlandevejene på Sjælland anlagte, resten skulle anlægges de følgende år, efterhånden som man fik penge. Først gik man i gang med at anlægge de to tværveje over Fyn. Vejene i Jylland ville man gå i gang med, når man var færdig på Fyn. Englandskrigen 1807-14 gav imidlertid et afbræk i anlægsarbejderne. Vejingeniørerne var officerer i hæren, og anlægsarbejdet blev udført af menige soldater. Både officererne og de menige soldater var der brug for til aktiv militærtjeneste under krigen. Efter krigen og statsbankerotten i 1813 var der økonomisk krise og ikke penge til vejarbejder. Anlægsarbejdet kom derfor først i gang igen i 1828.\nI 1841 kom så 3. fase af vejreformen, en revision af vejforordningen fra 1793. Det var i denne revision, at Vendsyssel også fik en Hovedlandevej, strækningen Nr. Sundby-Hjørring-Frederikshavn. Vejhoveriet på hovedlandeveje og landeveje blev afskaffet – kun hvis der ikke opnåedes antageligt tilbud ved offentlig licitation over arbejderne, var bønderne forpligtet til at udføre arbejde, som man så fik betaling for. På biveje opretholdtes vejhoveriet. Samtidig med vejlovsrevisionen blev der i 1841 også indført folkevalgte amtsråd og sogneforstanderskaber16). De fik ansvaret for vedligeholdelse af henholdsvis landeveje og biveje.\nUdsnit af Mansas kort fra 1841. Den nye landevej Løkken-Hjørring er anlagt med unftagelse af stykket Furreby Bro-Løkken. Ingeniørerne har brugt linealen, da de fastlagde linieføringen. På kortet ses også den nordlige del af hovedlandevejen Nr. Sundby-Hjørring, der endnu ikke er anlagt, men ser ud til at være under anlæg. Fra Serritslev Kirke og syd på er der ny vej. Der er også ny vej fra Hjørring til Frederikshavn\nChausseerne anlægges i Vendsyssel\nVejreformerne fastlage en klar ansvarsfordeling. Amtsrådet havde ansvaret for vedligeholdelse. Anlægget var stadig det militære ingeniørkorps ansvar. Vejudgifterne, både til anlæg og vedlige-holdelse, blev finansieret ved, at der opkrævedes en vejskat, som pålagdes alle hartkorn både de privilegerede (selvejere) og uprivilegerede (fæstere). Pengene fra vejskatten gik i vejkassen. Alle nyanlæg skulle godkendes af staten.\nLandevejen gennem Vittrup ca. 1910. Løkken Lokalhistoriske Arkiv\nI Vendsyssel begyndte anlægsarbejderne inden reformen i 1841. Det første projekt, man tog fat på, var en ny landevej Nr. Sundby-Hjørring. Det forberedende arbejde begyndte allerede i 1828. Amtsforvalter Brinck Seidelin nævner i sin beskrivelse af Hjørring Amt fra 1828, at man var begyndt at planlægge og afsætte strækningen Nr. Sundby-Serritslev Kirke, da han skrev sin beretning. Anlægsarbejdet begyndte formentlig i 1830 og strakte sig frem til 1834, dog blev den nordlige strækning først fuldført senere. Strækningen er ikke færdig på Mansas kort, der er tegnet i 1841. Vejen blev i første omgang anlagt uden chaussering. Befæstningen kom til senere\nEn ny landevej Hjørring-Frederikshavn blev bygget samtidigt med Sundby-Hjørringvejen, dvs. med anlægsperiode mellem 1831 og 1834. De to veje blev senere hovedveje. Vejanlæggene skete inden den nye organisation med folkevalgte amtsråd og sogneforstanderskaber var kommet på plads. De var først i funktion nogle år efter 1841. Ansvaret lå indtil da hos amtmanden. Han ansatte en vejinspektør – Høeberg til at tage sig af vejarbejdet.\nArbejdskort over linieføringen af den ny landevej Sundby-Hjørring. Kortet viser\nstrækningen umiddelbart syd for Hjørring mellem Bistrup og Gunderup. Dobbelt-\nstregen viser den nye vej. Man kan se,at de har brugt lineal. Landsarkivet.\nEn ny Løkken-Hjørring vej var den 3. landevej, man gik i gang med. Den blev anlagt i samme periode som de to andre, dvs. mellem 1831 og 1834. Vejen blev som de andre anlagt uden chaussering. Det kom først i 1844-45. Da Løkkenvejen blev bygget, blev der stadig brugt hoveriarbejde også til anlægsarbejde. I anlægsfasen havde man brug for ekstraordinært meget arbejdskraft, og derfor var det ikke alene i de sogne, som vejen løb igennem, der blev udskrevet arbejdskraft, også nabosognene måtte holde for, og nogle gange sogne der lå længere væk. Ved anlægsarbejde var der brug for flere hænder af gangen, og derfor blev man udskrevet til flængsarbejde, dvs. fællesarbejde. Ved vedligeholdelsesarbejde kunne man udmærket arbejde alene, og vejstrækningen blev derfor delt mand og mand imellem. Man fik hver sit vejskifte.\nAnlægsarbejdet foregik i princippet på samme måde som i dag, men selvfølgelig uden brug af maskiner. Man startede med at afsætte vejen i terrænet, opmåle den og udarbejde tegninger. Vejen fik en så lige linjeføring som muligt, til forskel fra den gamle vej, der snoede sig. Så blev vejtraceen niveleret, og man udarbejdede længdeprofiler. Der blev brugt både afgravninger og opfyldninger for ikke at få for bratte stigninger eller fald. Opfyldninger blev også brugt ved passage af lave områder for at få et stabilt fundament for vejen. Når linjeføring og længdeprofil var på plads, blev der gravet en ”vejkasse” med grøfter til afvanding i begge sider. Det sidste, der blev gjort, var at fylde ler og grus på.\nGammel stenbro over Slette Å på den gamle kirkevej til Hjortdal Kirke.\nStenbroerne på Løkkenvejen har sikkert set sådan ud.\nEt særligt problem var broerne. Over Furreby Bæk var der allerede en bro, som Peder Mortensen Møller havde fået anlagt i 180717). Peder Mortensen var fæster af Løkken Mølle, som han havde giftet sig til i 1788. I forlængelse af udskiftningen af Furreby købte han i 1808 Rønnovholms fæstegods i Furreby og Løkken og solgte det efterfølgende videre til selveje. Han købte også Løkken Mølle og blev selvejer der. I 1810 opdelte han møllen i 2 ejendomme og flyttede selv til den nybyggede Mølgaard. Det er sikkert både som ejendomshandler og ejer af Mølgaard, han har været interesseret i en bro over Furreby Bæk og har valgt at bekoste den.\nBroen, som Peder Mortensen fik bygget, var en træbro og lå i forlængelse af Furreby Kirkevej (nutidigt navn), og den gamle landevej blev forlagt til at gå via broen, så man undgik vadestedet på stranden og op- og nedkørslen ad klinten. Da den nye landevej blev udstukket, valgte man at bruge den eksisterende Furreby Bro, der passede ind i en linjeføring i en lige linje. Der var dog to problemer. Den gamle bro krydsede Furreby Bæk i en 90 graders vinkel, mens den nye vejlinje krydsede bækken i en 45 graders vinkel, og den gamle bro var brøstfældig. Broen fik en nødtørftig reparation i 1834, men allerede i 1839 var den så forfalden, at der skulle en større hovedreparation til. Man valgte så at bygge en ny bro, en stenbro. Den holdt til 1862, hvor den blev fornyet, men det kunne man godt have sparet sig, for den nye bro styrtede sammen kort efter åbningen. Vejinspektør Høeberg fik en næse af Amtsrådet for miseren, for det var ham, der havde tegnet broen, og som havde ansvaret for tilsynet. Der blev koblet andre på broprojektet, og man fik en bro, der kunne holde.\nOver Liver Å var der også en bro, Grimsted Bro, der var den største af broerne på Løkkenvejen. Hvornår der først blev bygget bro her vides ikke, men der har formentlig været bro langt tilbage i tiden. I 1838 var broen, der var en træbro, så brøstfældig, at en hovedreparation var nødvendig. Der blev afholdt licitation over broarbejdet, som var beregnet til at ville koste 709 rigsbankdaler og blev udbudt med fast pris. Men ingen bød på arbejdet til den pris. Der blev efterfølgende afholdt en ny licitation, der endte med en højere pris, og man fik broen bygget. I 1866 var det nødvendigt at bygge ny bro igen. Den blev bygget i 2 fag med et samlet vandslug på 25 alen (16 m) og med stenpiller, trædæk og jernrækværk.\nMosbjerg Bro, der var en træbro, malet af Martinus Rørby 1833\nForuden de to eksisterende broer var der også behov for nye broer på strækningen. Vejinspektøren startede med at foreslå 9 nye træbroer, men det blev hurtigt skåret ned til 6, og det endte med at 4 broer blev udbudt i licitation. Man har sikkert klaret sig med stenkister i stedet for, de steder hvor træbroer blev pillet ud af planerne. De 4 broer byggedes i 1834, hvor anlægget af vejen var færdig. Broerne var en bro over Hundelev Kjær, Gølstrup Bro østen for Løkken Vejkro, Tovbro og en bro syd for Vittrup ved Skøttrup. De 4 broer var alle træbroer, og de blev konstrueret på den måde, at der blev banket egestolper ned. Oven på stolperne blev der lagt bjælker på tværs af vejbanen og øverst en beklædning af fyrretræ. Broen blev malet med brunrødt for at øge holdbarheden. Træet blev købt i Løkken eller Lønstrup og var altså norsk træ.\nTil reparationer blev også brugt strandingstømmer. Broen over Hundelev Kjær var 8 alen (5 m) lang, de øvrige 3 broer 4 alen (2.5 m) lange. Priserne for broerne var mellem 250 og 280 rigs-bankdaler hver. Udover træbroerne blev der også bygget et antal stenkister, der blev brugt, hvor spændet var kort. Der blev også bygget overkørselsbroer over grøfterne, så bønderne kunne komme til markerne.\nLøkken-Hjørring vejen blev chausseret i 1844 og 45. På det tidspunkt var de franske chausseringsmetoder afløst af skotten John McAdams metode. Efter den afrettede man først grunden med fald og gravede grøfter til afvanding. Derefter blev der lagt 7.5 cm grove skærver og ovenpå 2 cm finere skærver, som blev komprimeret med brolæggerjomfru, så skærverne kilede sig ind i hinanden. Øverst blev der lagt et lag grus. McAdams belægning blev senere forbedret af en anden skotte, James Patterson. VVejbredden var i reglerne oprindeligt fastsat til 20 alen mellem grøfterne, men blev senere redu-ceret. Man gik også over til kun at befæste det midterste af vejen, hvor vognene så skulle køre, og så fylde op med jord og grus på begge sider af befæstningen. Bredden af Løkken-Hjørring vejen kendes ikke, men det er sandsynligt, at den har været 16 alen. Det er også sandsynligt, at man valgte løsningen med kun at befæste det midterste stykke.\nSkotten McAdams belægning, der blev den almindelige Chaussee-belægning,\nefter de franske vejingeniører var rejst hjem. Først afrettede man grunden med fald\nog gravede grøfter til afvanding (den grå farve). Derefter blev der lagt 2 lag skærver.\nDen nye landevej blev i 1831 kun anlagt til Furreby Bro. Det sidste stykke ind til Løkken bekostede Løkken By, og det blev bare en flad markvej. Der blev gjort flere forsøg på at få landeve-jen forlænget det sidste stykke, men det protesterede jordejerne - ejeren af Mølgaard Peter Høgsted og skudehandler Nicolai Thomsen Jensen over. Den nye vej ville skære deres jorder over og give sandflugt, argumenterede de. De gik så langt som til at klage til rentekammeret. Men det eneste, de opnåede, var at få projektet udskudt.\nVejstykket var ikke anlagt i 1840. Den 21. september 1840 skriver vejinspektør Høeberg til amtmand Graah i Hjørring, at han havde fået opsnuset, at kongen (Christian 8) næste sommer ville komme til Hjørring og derfra rejse til Thisted, og derfor ville han bringe det ufremkommelige stykke vej fra Furreby Bro til Løkken i Kammerherrens erindring. Kongens besøg har sikkert kunnet sætte gang i planerne. Om man nåede at få vejstykket anlagt før besøget, eller det først skete efter besøget, vides ikke.\nLandevejen blev i forbindelse med anlægsarbejdet inddelt i 20 skifter á ½ fjerdingvej eller 1500 alen (940 m). Efter bortfaldet af hoveriarbejdet blev der ansat 5 vejmænd, der hver fik 4 skifter at vedligeholde. Vejen blev repareret ved at fylde ler og grus i hullerne. Større vedligeholdelsesarbejder blev udbudt i licitation\nVejene mod syd.\nMod syd var den gamle landevej ad stranden til Thisted og Aggersund. Syd for Nybæks udløb i havet gik der en vej fra ind i land gennem det, der kaldtes ”Brede Skaar”. Det var den vej man kørte, når man skulle fra Løkken til Trudslev, Ingstrup og de andre landsbyer syd herfor. På det nordligste stykke var denne vej kun en sandet jordvej og nedkørslen gennem Brede Skaar gav store problemer. Stranden kunne godt bruges, hvis man transporterede sig til fods eller til hest. Men den gav ofte problemer for vognkørsel, specielt for tungtlastede vogne.\nPå cykel på Børglumvejen i 1911\nDe dårlige vejforhold fik i 1841 beboerne i Ingstrup, Vr. Hjermitslev og Alstrup til at henvende sig til amtmand Graah i Hjørring med anmodning om anlæg af en bedre vej til Løkken. Ansøgningen begrundedes således: ”Af overordentlig Vigtighed ikke alene for Ingstrup, Vesterhjermitslev og Alstrup Sogne men og for Saltum og de fleste Sogne i Hvetbo Herred, er en udordentlig Vei til den herværende Egn saa betydende Handelsplads Løkken, Forr gives nu ingen anden Vei end ad nogle Hulveie ned til Stranden og langs ad denne til Løkken”. Vejforholdene havde formentlig været et problem i adskillige år, men nu var der med oprettelsen af amtsrådene kommet et sted, hvor man kunne henvende sig. Hvetbo Herred var det sydlige opland til Løkken.\nAnsøgningen blev sendt til høring hos godsejer Skeel, Birkelse. Hans vurdering af den gamle vej var, at vejstykket på land sikkert godt kunne istandsættes, men stykket på stranden var det svært at gøre noget ved. Der blev ikke anlagt en ny landevej\nI de efterfølgende år kom der gentagne henvendelser om anlæg af en landevej Aabybro-Løkken. I 1856 vedtog amtsrådet, at man ikke vil optage vejen som mindre landevej, som foreslået. Man havde anlægsopgaver andre steder, og vejmidlerne rakte ikke til flere projekter, men når de igangværende anlæg var afsluttet, blev der måske plads til nye projekter. Som et plaster på såret lovede man at finde penge til reparation af den eksisterende bivej.\nStedet hvor landevejen Aabybro-Løkken rammer hovedgaden i Løkken (nu\nSøndergade). Husene i forgrunden ligger i Vrensted Sogn. Kvarteret kaldtes\ni folkemunde for Frederiksberg. Til venstre Jernstøberiets mølle og i baggrunden\n"Sønder i By"\nVognkørsel på stranden var et reelt problem. Simon Jensen, der var fragtmand i Løkken i 1860’erne fortæller: ”Enkelte Gange kørtes der om ad Blokhus og ad stranden til Løkken. Men den Kusk, der kørte den Vej, skulde helst være kendt med forholdene, thi der skulle altid køres lige i havkanten, hvor bunden er mest fast, og for at komme over de små Bækkeløb, som løber ud til Havet fra Landet; de kan ofte være vanskelige at køre over på grund af Gunger; de er bundløse og suger alting ned.” 18) Nogle gange kørte man over Saltum og Ingstrup i stedet for over Blokhus, men det var lige så problematisk. Her skulle der som regel bruges 4 heste fra Pandrup og nord på.\nPlads til projektet blev der i 1865, hvor amtsrådet principbesluttede anlæg af ny landevej Løkken- Aabybro. Der blev herefter en længere planlægnings- og anlægsperiode. Projektet sammenkobledes med en ny landevej Brønderslev- Saltum Kirke. Denne landevej åbnede sammen med strækningen Løkken-Saltum Kirke den 11. november 1872.\nVrensted var et vejknudepunkt med veje til Løkken, Børglum Kloster, Stenum og\nThise og fra 1839 også til Ingstrup\nEneste anden vej mod syd var bivejen til Vrensted. Vejen til Vrensted har formentlig fra gammel tid været hovedforbindelsen til Nr. Sundby og Aalborg. På det ældste bevarede matrikelkort for Furreby Sogn fra 1807 står der f.eks. ”Vei til Sundby” på Vrenstedvej. Fra Vrensted kørte man til Stenum og derfra videre til Vr. Brønderslev, hvor man stødte til Hjørring-Sundby landevejen. I 1839 åbnede en vej fra Vrensted til Ingstrup nord om Ingstrup Sø, og man skulle synes, at man så kunne køre Løkken-Vrensted-Ingstrup-Aabybro og undgå det problematiske strandstykke. Men det gjorde man tilsyneladende ikke. Det har nok været sådan, at når man kom til Vrensted, så kørte man via Vr. Brønderslev.\nVejene i Løkken By\nLøkken by havde i gammel tid ikke organiserede veje. Man gik og kørte mellem husene. Byen var ikke matrikuleret og grundgrænserne derfor flydende. Der var således heller ikke afsat veja-realer.\nDer var megen varetransport til og fra skibene på stranden og rundt i byen til skudehandlergårdene. Specielt vejene til havet gav problemer. I 1843 klagede 4 af skudehandlerne deres nød til amtet: ”Da Veien til Stranden lige nord for gamle Bachs Gaard som forhen har været til Brug ved Skibnings Kjørslen formedelst plantning i samme af Hrr Sandflugtskommissær Faie er gjort ubrugelig og altsaa er nu kuns een Vei af 3de brugelige Skibningsveie som nogenlunde kan befares hvilke ligger i nordre Ende af Byen og er en betydelig Omvei da Skibningen paa denne farlige Rhed skal ske saa hurtigt som muligt, saa tillade vi os hermed underdanig at andrage for Amtet om at maatte faa den Vei som gaar lige nord for bemeldte Bachs Handelsgaard til Stranden istandgjort saaledes at den kan bruges igjen til Skibning Kjørsel da samme er den ældste Vei nogen kan mindes og nærmest beliggende for de søndre Handelsgaarde. Løkken den 24de August 1843. Underdanig. J. C. Jensen, Lars Schibsbye, Peder Mortensen, N. T. Jensen.”\nSdr. Strandvej omkr. 1905. Strandvejen blev anlagt i begyndelsen af 1900-tallet. Formentlig på\ninitiativ af Badehotellet. Den afløste ned kørslen i forlængelse af Sverigesvej, som var sandet til\nAf de tre nævnte skibningsveje er den sydlige ukendt, den findes ikke nævnt i andre kilder. Bachs Gaard lå på grunden Søndergade 28 og de omliggende grunde. Nedkørslen til stranden må derfor have ligget nogenlunde hvor Sømærkevej ligger i dag. Den nordligste nedkørsel må have været, hvor Carl Jensens vej ligger i dag, og den midterste Sverigesvejs forlængelse. Skudehandlernes problem var, at nedkørslerne sandede til, fordi der var plantet marehalm og hjelme. Sandflugtskommissær Faye, som fik henvendelsen til udtalelse, var enig i, at nedkørslerne var sandet til, men plantningen var nødvendig for at undgå at byen druknede i sand, og det havde plantningen hjulpet imod. Skudehandlerne fik derfor ikke bevilget en istandsættelse af den sydlige nedkørsel. Hvis de ville have den gravet fri, måtte de selv foranstalte det. Og det går igen i flere andre sager, at amtet betragtede det som byens egen anliggende at sørge for vejene.\nDet var ikke kun vejene til stranden, der var et problem. Også de øvrige veje sandede til. I 1859 besøgte H. C. Andersen Børglum Kloster og var i den forbindelse en tur i Løkken. Det er ikke meget han skriver i sin dagbog om Løkken, men vejene er nævnt: de var brede og med dybt sand. Han var i øvrigt ikke særlig imponeret af byen.\nGoldschmidt var en anden prominent gæst, der besøgte Løkken. Det skete under et længere ophold i Blokhus i 1865. Han beskriver sine indtryk således: ”Det ser ud til at være en anselig By. Men i Gaderne ligge Sanddynger, der hist og her nysgjerrig løfte sig op mod Vinduerne i et Hus og synes i færd med at stige ind. Ret egentlig talt er der ingen Gader; alt ligge adspredt paa en Sandmark. Veiene derimellem er en Labyrinth, der undertiden udvider sig til en lille Kartoffelmark, en Mødding eller en Tørreplads, hvorpaa Snore hænger den yndede Fisk Haar, en slags Haj. Befolkningen synes at være bleven gnaven af at gaa i det dybe Sand; den hilser ikke og ser ikke mildt som Blokhusfolk19).\nTorvet umiddelbart efter Badehotellets åbning i 1895.\nBelægningen er endnu chausse\nVejstandarden var ringe, og der kendes kun 1 anlagt vej på det tidspunkt H.C. Andersen og Goldschmidt besøgte byen, vejen til redningshuset. Løkken fik redningsbåd i 1850 og sogneforstanderskabet besluttede i 1851, at påtage sig udgifterne til anlæg og vedligeholdelse af en vej til redningshuset, der kom til at ligge i den sydlige udkant af byen. Vejen kom til at forløbe som den nutidige Norgesvej. Mod nord sluttede den til Sverigesvejs forlængelse, der var adgangsvejen til stranden dengang.\nAnlægget af landevejen til Aabybro satte imidlertid gang i vejplanerne i Løkken. Man øjnede en mulighed for at få landevejen ført gennem byen og forbundet med landevejen til Hjørring, og på den måde få en hovedgade af god kvalitet. Der var bare det problem, at amtet havde planer om at føre vejen øst om byen.\nDen 26. oktober 1870 blev der afholdt en forhandling mellem amtsrådet, sognerådet for Børglum-Furreby Kommune, der havde afløst sogneforstanderskabet i 1867, og beboerne i Løkken om sagen. Her blev man enige om, at vejen skulle føres gennem byen. Betingelsen var at kommunen skulle holde vejen fri for sand, aflede vandet og levere de nødvendige sten. Købmand Conrad Christensen og 3 andre beboere i Løkken (sikkert skudehandlere), påtog sig at overtage kommunens forpligtelser vedr. anlæg og renholdelse af en chaussé gennem byen.\nMatrikelkort over Løkken fra matrikuleringen i 1871. Man ser betydningen af landevejen gennem byen, der er rygraden i vejnettet.\nVejen til redningsstationen er den anden betydende nord-syd gående vej. Der er indtegnet senere ændringer på kortet.\nDet var selvfølgelig også en betingelse, at vejarealet blev udlagt formelt, ejerforholdene skulle være afklaret. Løkken var ikke matrikuleret på det tidspunkt, og det var nødvendigt at matrikulere i det mindste vejforløbet. Man valgte at matrikulere hele Løkken, som man burde have gjort for længe siden. Grundgrænserne var mange steder så uklare, at det førte både til splid og retssager. De gamle huse i Løkken var i sin tid placeret, uden man havde tænkt på veje. Derfor kunne man ikke trække en linje gennem byen, i den bredde der krævedes til en landevej, uden at komme i karambolage med husene. Man klarede det ved at indsnævre vejbredden de steder, hvor der var for lidt plads og så flytte facaden, når der blev bygget nyt. Værst var det ud for Gæstgivergaar-den, hvor bygningen stak 3 meter ud i vejlinjen. Dette problem blev først løst i 1930’erne, hvor Gæstgivergaarden eller Hotel Klitbakken, som den nu var kommet til at hedde, blev afkortet og fik ny facade mod Nørregade.\nSognerådet overholdt imidlertid ikke sin del af aftalen, og i 1872 skrev Conrad Christensen til amtsrådet, at de 4 Løkkenbeboere, der var med i aftalen, anså sig for løst af forpligtelserne på grund af sognerådets manglende opfyldelse af aftalen. Amtsrådet tog en ny forhandling, der dog heller in-genting førte til. Først i 1877 da sognerådet ac-cepterede alle vilkår, faldt sagen på plads, og vejen gennem byen blev anlagt og chausséret. I 1909 kæmpede hotelejerne for at få bedre forhold for turisterne, og vejen blev kloakeret og brolagt.\nJernbanegade efter omlægningen.\nAnlægget af amtsvejen satte gang i andre vejprojekter. I den nordlige del af byen blev anlagt en ny adgangsvej til stranden, Nordre Strandvej. Den blev anlagt for at give let adgang til stranden for redningsbåden, der var flyttet til den nordlige del af byen i forbindelse med bygning af et nyt redningshus i 1878. Nordre Strandvej afløste Carl Jensens Vej som adgangsvej til stranden. En ny adgangsvej til stranden, Sdr. Strandvej blev også anlagt i den sydlige del af byen omkring 1900. Den inderste del af Sdr. Strandvej var en gammel vej, hvor der havde ligget skudehandlergårde helt tilbage i 1700-tallet. Den yderste del mod havet havde været klitter med en sti igennem. Sdr. Strandvej afløste Sverigesvej som adgangsvej. Den havde haft tilsandingsproblemer adskillige gange.\nDa jernbanen kom i 1913 blev der anlagt både en Jernbanegade (nu Vendelbogade) og en Stationsvej (nu) Harald Fischersvej/Nordlysvej). Den inderste del af Jernbanegade var også en af de gamle veje i byen, men den var så snæver, at den ikke egnede sig til biltrafik. Gaden blev derfor i forbindelse med moderniseringen lagt nord om den sydlige husrække. Vejen blev udbygget og forlænget for at give adgang til den nye station. Det samme blev Søren Madsens Vej. Andre vejprojekter var Toldbodvej og Møstingsvej. I 1930’erne blev de største veje asfalteret og bilismens tidsalder begyndte.\nVejreformperioden blev afløst af en 50-årig periode, hvor jernbanen var i fokus. Danmark fik i denne periode et tæt net af privatbaner. Herefter tog bilerne over, og det har de gjort lige siden.\n- Steffen Elmer Jørgensen: Fra Chaussé til motorvej\n- Torben Topsøe-Jensen: Ad hjulspor og landeveje\n- Alex Wittendorff: Alvej og kongevej\n- Hugo Matthiessen: Hærvejen\n- Erland Porsmose: Danske Landsbyer\n- Carl Klitgaard: Vendsyssels veje\n- L. C. Brinck-Seidelin: Hjørring Amt, beskrevet efter opfordring fra Det Kongelige Land-huusholdningsselskab\n- Kirsten-Elisabeth Høgsbro: Renæssance – og det danske vejnet. Tidsskriftet Vejhistorie nr. 12, 2006\n- Per Grau Møller: Kommunikationsstrukturer i Vendsyssel i 1600- og 1700-tallet. Tids-skriftet Vejhistorie nr. 10, 2005\n- Hjørring Amt: Vejsager\n- Hjørring Amt: Referater fra amtsrådsmøderne\n- A. Skjødsholm: Matrikuleringen af Furreby sogn 1664 og 1688, Vendsyssel Aarbog 1937-38.\n- Peter Boye: Tilføjelser til de om Løkken skrevne Beretninger\n- Andreas Jensen: Erindringer fra min Barndoms By Løkken\n13) En Chausèe var oprindeligt en vej belagt med kalksten, men senere blev det brugt om skærvebelagte veje i almindelighed\n14) Generalvejkommissionen var nedsat i1778 af rentekammeret til at tage sig af gennemfø-relsen af planerne på vejområdet. Kommissionen fik hele vejvæsenet under sig\n15) Rentekammeret = finansministeriet\n16) Sogneforstanderskaber var en forløber for sognekommuner, som Danmark fik i 1868\n17) Kilde: Brev af 27. november 1839 fra herredsfoged Spârck til Amtshuset i Hjørring, og annonce i Jydske Efterretninger den 15. maj 1807 om afholdelse af licitation over en træbro over Furreby Bæk.\n18) Andreas Jensens erindringer\n19) Meir Aron Goldschmidt: Dagbog fra en rejse i Vendsyssel og Thy.


Teknologien bag – comfyballs.dk\nVi har designet Packagefront så underbukserne både kan holde udstyret på plads, men på samme tid løfte dem væk fra lårene. Dette forhindrer unødvendig opvarmning af kuglerne, samt en øget komfort. Nøje udformede paneler i kombination med innovativ brug af elastik i syningerne, løfter bruger oplevelsen til et nyt niveau! Siden packagefronten er lavet af ekstremt elastisk materiale kan du også være sikker på at Comfyballs vil passe dig!\nEn af de mange årsager der gør Comfyballs til den overlegne underbuks, er måden at forhindre unødvendig opvarmning af kuglerne. Dette har vi opnået ved at kombinere vores ”Packagefront” teknologi med en række specielt udviklede materiale serier, som samtidig er konstrueret til at løfte udstyret væk fra lårene. Således vil både varme og væske transporteres væk fra huden. Det skal også bemærkes, at lav temperatur i og omkring skridtet, har vist sig at have en positiv indvirkning på frugtbarheden. Ved at løfte udstyret reducerer vi også risikoen for en irriterende position. Det gør at du slipper for at justere på udstyret i løbet af dagen. En egenskab, som alle mænd ikke vil undvære, når det først er oplevet.\nVi har arbejdet hårdt og længe på at finde det perfekte produkt. Derfor er alle Comfyballs underbukser lavet med flatlock-syninger, som gør underbukserne lige komfortable på indersiden som pæne på ydersiden. Alt materiale underbukserne er lavet af, er et super blødt oeko-tex-certificeret stof, som sørger for maksimal åndbarhed og komfort. Med Comfyballs er du garanteret en behagelig oplevelse gennem hele dagen uanset din aktivitet, og vi er stolte af vores kunder kalder Comfyballs – ”verdens mest komfortable underbukser”.\nAlle produkterne er øko-testet, og fremstår som antibakterielle.\nDe er ekstrem bløde og fleksibel, med en enestående holdbarhed i elastiticeten.\nDe kæmmede fibre, giver samtidig produkterne svedtransporterende egenskaber.\nProdukterne der indeholder Coolmax, giver en stor hjælp til en kølende effekt. - specielt i Performance produkterne.\nDen korte klassiske model med 9 cm højde i siden. Denne sidst ankomne Comfyballs model, er stadig en efter spurgt model. Især om sommeren, hvor temperaturen stiger og bukserne har det med at sidde lidt løst, er Briefen en perfekt løsning til ventilation og den geniale support ved PackageFront.\nDen medium skåret model med 23 cm højde i siden. Boxereren der startede begrebet, som nu er uundværlig i enhver mands garderobe.\nDen mest populære model, med 31 cm højde i siden. Modellen foretrukket af alle aldre. Giver en "tight" følelse fra hofte til lår, uden at genere på nogen måder.\nNærmest en Jammer, der når til over knæet. Super model til de aktive drenge, der altid har befundet sig godt i jammers, når de dyrkede sport. Nu kan de få samme skæring i Comfyballs, uden at miste den geniale pasform og eminente svedtransportering.\nSammensætningen af Lenzing MODAL skaber en kølende effekt, specielt egnet til de varmere dage. Lenzing MODAL er spundet ved hjælp af cellulose af strand fibre fra Østrig, fremstillet i en miljøvenlig proces. Der bruges derfor helt op til 20 gange mindre vand, end ved produktion af bomuld. Stoffet vejer cirka 190 gram per kvadratmeter. I kombination med 10 % lycra, opnår man en fantastisk blød og afslappet oplevelse. Materialet i Modal er derfor CO2 neutralt.\nDenne model er specielt god til fugtigheds styring og tørrer super hurtigt. Stoffet indeholder ingen nano partikler eller andre tilsætningsstoffer. Passer godt til helårsbrug.


Sommerhus Idestrup - Vælg mellem 108 sommerhuse - Sommerhussiden.dk\nAlverdens aktiviteter lige uden for døren\nSommerhus til 8 personer i absolut topklasse beliggende med udsigt over Østersøen på kæmpe naturgrund i Idestrup. Huset er opført med stråtag og er udstyret med to pejse med gratis brænde. Fra de fleste rum er der havudsigt, der er kun 100 m til stranden. Emne nr. 090-42330.\nIdestrup er skønt beliggende sommerhusområde på den østlige del af Falster, ved en dejlig og super børnevenlig sandstrand. Her kommer I til at bo i et livligt område med et bredt udvalg af attraktioner, seværdigheder og oplevelser lige uden for døren.\nSommerhus Idestrup – Alverdens aktiviteter lige uden for døren\nRejs f.eks. tilbage til middelalderen, tag på safari, mød alverdens krokodiller og meget, meget mere. Idestrup er lige sagen for børnefamilier med hang til masser af oplevelser og gang i den.\nMiddelaldercentret i Nykøbing Falster er en sjov og spændende rejse tilbage til en by i 1300-tallets Danmark. Se husene, skibene og de dyr, der var almindelige dengang. Oplev også ridderturneringer og følg med når der bliver skudt med katapulter.\nKnuthenborg Safaripark på Lolland er nærmest et must. Her kan I se dyr fra hele verden i et stort og flot parkområde, der også byder på kæmpemæssige rhododendronbuske, tårnhøje træer, sjove legepladser og meget mere.\nVidste I at man kan møde alverdens krokodillearter på Falster? Det kan man faktisk, de findes i Krokodille Zoo – og det er det eneste sted i hele verden, at man kan se dem alle sammen. Blandt de øvrige krybdyr på stedet er store kvælerslanger og skildpadder. Stedet er klart en udflugt værd.\nMulighed for rigtig mange aktiviteter i nærområdet - lækkert sted!\nFint område med mange aktiviteter og indkøbsmuligheder.\nBredt udbud af sommerhuse til leje Idestrup\nVil du også nyde de mange fordele ved et sommerhus Idestrup? Så book jeres feriehus Idestrup på Sommerhus-siden. Vi tilbyder et enormt udbud af sommerhuse Idestrup for enhver pengepung, og derfor kan du let og sikkert finde nøjagtig det feriehus Idestrup, der skal danne rammen om jeres ferie Idestrup.\nLej sommerhus Idestrup\nHos os er udlejning af sommerhuse Idestrup nemt og sikkert. Det er let at finde det sommerhus Idestrup eller den feriebolig Idestrup som matcher dine ønsker.\nVi giver dig Danmarks bedste prisgaranti ved leje af sommerhus Idestrup\nSommerhussiden.dk vil være Danmarks garanteret billigste når vi taler om sommerhusudlejning Idestrup. (Se reglerne).\nVi er altid klar til at hjælpe hvis du er i tvivl om noget, og gør gerne en ekstra indsats for at opfylde dine ønsker. Ring eller send en mail hvis du har brug for hjælp.


Tatto-Liz → Book direkte online her\nTatto-Liz har været tatovør siden 1989. Medicinsk tatovør siden 1995. Arbejder på landets hospitaler og privatklinikker. Stiftende medlem af European Society of Tattoo and Pigment Research, medlem af Dansk Standards Udvalg, EU-udvalg samt stifter og talsperson for De Professionelle Uafhængige Tatovører i Danmark.\nMere om Tatto-Liz\nKarriere-kvinde med stort "K", datter, mor, mormor og hustru. Fra ingenting til alting.... Engageret og empatisk både professionelt og privat. Indtil dato tatoveret mere end 11.000 patienter uden komplikationer, allergiske reaktioner eller infektioner. Meget engageret i at hjælpe unge med at træffe de rigtige valg, hjælpe cuttere med at få arrene væk og højne livskvalitet, hjælpe kvinder og mænd efter operationer. Tror på at man under tatoveringssessionerne og samtale får psyken med og bliver gladere i takt med at problemet forsvinder. Mange rejseoplevelser gennem tatoveringskunsten, tatoveringskunstens forandring. Indehaver af Danmarks pt eneste Tattoo Studios auditeret, akkrediteret og certificeret som på hospitalerne. Stort engagement i højnelse af viden hos Danske tatovører, stort engagement i kommunikationen mellem myndigheder og de udøvende artister. Og politisk engageret, høringspart siden 2002. Arrangerede Danish Viking Tattoo & Piercing Conventions i årene 2000, 2001 og 2002.\nKontakt Tatto-Liz via formularen her, så vil Tatto-Liz vende tilbage hurtigst muligt. Det er gratis. Du er ikke forpligtet til at benytte det tilbud du modtager.


Bekæmp pigmentforandringer med Clinique | costume.dk\nBekæmp pigmentforandringer med Clinique\nCliniques Even Better-serie er mørke pigmentpletters værste fjende\nAf Advertorial — 26. marts 2012\nKan du ikke sætte din finger på dét, der får dig til at se ældre ud, så er det nok pigmentforandringer.\nPigmentforandringer viser sig som misfarvning af huden indtil den en dag ser ujævn, plettet og rent faktisk ældre ud.\nRigtig mange bekymrer sig om pigmentforandringer. De er et synligt tegn på skader på huden. Det samme er linier og rynker, begge dele får huden til at se ældre ud.\nHvorfor opstår pigmentforandringer?\nUV-stråler, forurening, allergi, uren hud og stress irriterer huden. Den reagerer ved at producere for meget pigment for at beskytte sig mod de skadelige påvirkninger. Resultat? Synlige skader såsom pigmentforandringer og mørke pletter. Det kan være svært helt at undgå pigmentforandringer, også selvom du dagligt bruger solbeskyttelse, men det er dét bedste forsvar.\nVidste du, at linier, rynker og pigmentforandringer følges ad?\nIfølge Dr. Orentreich, Cliniques førende hudlæge, ser en ensartet hud yngre ud. En ujævn hudtone er et synligt tegn på skader af huden. Det samme gælder linier og rynker. Det bedste du kan gøre for at bevare din hud smuk, ensartet og fri for misfarvninger er at bruge anti-age hudplejeprogram, der også omfatter produkter mod pigmentforandringer.\nSe hele interviewet - klik her.\nEffektive formler kan nedbryde eksisterende mørke pletter og modvirke fremkomsten af nye. Cliniques Even Better Clinical Dark Spot Corrector reducerer tydeligt pigmentforandringer og forbedre synligt både misfarvninger fra aknear og ujævn hudtone.\nCliniques serum Even Better Clinical Dark Spot Corrector nedbryder eksisterende pigmentforandringer og modvirker nye. Se de første resultater efter kun 2 uger. Efter 4 uger ses en tydelig reduktion af pigmentforandringer.\nEfter 12 uger ses en forbedring af pigmentforandringer med op til 58%. Clinique garanterer synlige forbedringer af både misfarvninger fra aknear og ujævn hudtone.\nEven Better Clinical Dark Spot Corrector skal bruges to gange dagligt under din dag- og natcreme. Husk altid at bruge daglig solbeskyttelse. Så vil du med garanti se en forskel.\nEr du utålmodig? Få øjeblikkeligt en smuk ensartet hudtone med Even Better Makeup SPF15. Få inspiration til din makeup her:\nKan fregner fjernes?\nDe fregner, du er født med, forsvinder ikke. Men hvis solen har gjort dem mørkere, kan du lysne dem ved hjælp af Even Better Clinical Dark Spot Corrector serum og daglig brug af solbeskyttelse.\nCliniques Even Better-serie er allergitestet og 100% uparfumeret.\nLær mere, se videoer, få tips og køb på Clinique.dk.\nVIND: Klik her, og deltag i konkurrencen om Even Better-produkter fra Clinique.


Bødkeriet Holstebro - Jens Peter\nVed siden af produktionen af bødkervarer har Jens Peter valgt at fortsætte den tidligere ejers salg af sand og grus, granitskærver, belægningssten og krukker. Læs mere herom på Holstebro Sand og Grussets hjemmeside (www.hsg-ho.dk).\nGå på opdagelse på min site og nyd mit arbejde og bliver du fristet til at ville eje noget af det, ja så kan vi også finde ud af det.\nBødker Jens Peter Nissen er 5. generation af den vestjydske bødkerfamilie Nissen.\n- følg 5 generationer igennem tid\nVed siden af produktionen af bødkervarer har Jens Peter valgt at fortsætte den tidligere ejer af det gl. mørtelværk på Idomvej 70 salg af sand og grus, granitskærver, belægningssten og krukker. Læs mere herom på Holstebro Sand og Grussets hjemmeside (www.hsg-ho.dk).\nHverdage fra kl. 8 - 17\nLørdage & helligdage fra kl. 10 - 15\nLørdage, søndage & helligdage LUKKET\nMobil: 4041 7915\nSE nr.: 28582951\n© Pieter Mogree. All rights reserved


Goto Tsubaki Hotel - Goto | Hotels.com\nAlle overnatningssteder i Goto, Nagasaki (præfektur), Japan\nDette 3,5-stjernede hotel i Goto tilbyder restaurant\n3 - Goto Tsubaki Hotel, Goto, Værelse med 2 enkeltsenge - havudsigt, Værelse\n4 - Goto Tsubaki Hotel, Goto, Værelse med 2 enkeltsenge - havudsigt, Værelse\n5 - Goto Tsubaki Hotel, Goto, Værelse med 2 enkeltsenge - havudsigt, Værelse\n6 - Goto Tsubaki Hotel, Goto, Dobbeltværelse - byudsigt, Værelse\n7 - Goto Tsubaki Hotel, Goto, Dobbeltværelse - byudsigt, Værelse\n8 - Goto Tsubaki Hotel, Goto, Hotellets facade\n9 - Goto Tsubaki Hotel, Goto, Hotellets facade\n10 - Goto Tsubaki Hotel, Goto, Udendørsareal\n16 - Goto Tsubaki Hotel, Goto, Dobbeltværelse - byudsigt, Værelse\n17 - Goto Tsubaki Hotel, Goto, Hotellets facade\nOnidake-helligdommen: 4,4 km\nMizunoura Kirke: 14,3 km\nShiraragahama Manyo Park: 20,7 km\nImochiura Kirke: 26,4 km\nSe alle overnatningssteder i Goto\nI nærheden af Goto Tsubaki Hotel\nFukue (FUJ-Goto - Fukue): 4 minutters kørsel\nTSUBAKI KITCHEN - restaurant, som serverer morgenmad, frokost og middag. Reservation er påkrævet.\nDet med småt for Goto Tsubaki Hotel\nDette overnatningssted er autoriseret i henhold til en gældende lovgivning.Ferieboligens registreringsnummer 長崎県指令31五保衛第2005\nMorgenmadsbuffet tilbydes mod et ekstra gebyr på JPY 1620 for voksne og JPY 1620 for børn (cirkapriser)\nOfte stillede spørgsmål for Goto Tsubaki Hotel\nEr kæledyr tilladt på Goto Tsubaki Hotel?\nEr der mulighed for parkering på Goto Tsubaki Hotel?\nHvornår er indtjekning og udtjekning på Goto Tsubaki Hotel?\nHvad kan jeg opleve nær Goto Tsubaki Hotel?\nDu kan besøge seværdigheder som Onidake-helligdommen (4,4 km) og Mizunoura Kirke (14,3 km) samt Shiraragahama Manyo Park (20,7 km) og Imochiura Kirke (26,4 km).\nEr der restauranter på eller i nærheden af Goto Tsubaki Hotel?\nJa, der er en restaurant på stedet. Nærliggende restauranter inkluderer うま亭 (2 min. gang), 寅 (3 min. gang) og スナック (3 min. gang).


Apostlenes Gerninger 19,1-7 - bLogos\nEn af de tekster, der næsten altid bliver nævnt, når man taler om Johannes’ dåb og tungetale, er Apostlenes Gerninger 19,1-7. Her er et notat, som jeg udarbejdede i forbindelse med undervisning i nytestamentlig metode.\nPaulus møder omkring et dusin mænd, som Lukas kalder disciple. I løbet af samtalen går det op for Paulus, at de ikke er ret døbte eller oplærte, for de har ikke hørt om Helligånden (Act 19,1f). Lukas og Paulus stiller ikke spørgsmålstegn ved, at de faktisk er disciple, men det er lige så klart ud fra det faktum, at de senere bliver døbt i Herren Jesu navn, at de ikke er disciple i den betydning, som vi finder i Matt 28,18-20. Når Paulus i v. 2 spørger, om de fik Helligånden, spørger han ikke, om de har fået Helligånden som den, der giver tro, men om de har fået Ham, der udruster. Det er et neutralt spørgsmål, som Lenski siger og ikke et spørgsmål, der skal kontrollere, om de er rette troende. Svaret, de giver, er derimod overraskende, og viser, at de ikke er ret oplærte ud fra Matt 28,18-20. For så ville de have været døbt i Faderens, Sønnens og Helligåndens navn og kendt til Helligånden. De har heller ikke fået hele den oplæring, som Johannes Døber faktisk gav. For han sagde jo udtrykkelig om Jesus, at han skulle døbe med Helligånd, nemlig som den, der udruster, sådan som det først og fremmest skete på pinsedag, men også senere i denne tekst efter Paulus’ håndspålæggelse.\nNår Paulus spørger eis ti … ebaptisthête (Act 19,3), så spørger han formentlig ikke, ’med hvilken dåb’, men ’i hvad’, dvs. ’i tilknytning til hvilken forkyndelse/oplæring” er de blevet døbt. De svarer med et temmelig usædvanligt udtryk, nemlig ’til Johannes’ dåb’. De forstår altså næppe helt Paulus’ spørgsmål, og dermed har Paulus fået det svar, han har brug for, og konkluderer, at de har behov for både mere oplæring og en ret dåb.\nPaulus forklarer så, hvad Johannes egentlig lærte, nemlig at man skal omvende sig og tro på ham, der fulgte efter, nemlig på Jesus (v. 4). Da Paulus – tilfældigt, om man så må sige – opdager, at de nok er disciple, men alligevel ikke er ret oplærte eller døbte – de siger nok, at det er Johannes’ dåb, men det er i al fald en dåb, der er blevet løsrevet fra den virkelige Johannes Døbers forkyndelse, så forklarer Paulus, at den virkelige Johannes Døber døbte med omvendelsesdåb, som altså dels har at gøre med at bekende sine synder, dels har at gøre med troen på Jesus Kristus som den, der skulle følge efter – på det her tidspunkt: den, der kom efter Johannes (Jesus trådte jo først offentligt frem, da Johannes var blevet overgivet, siger evangelierne).\nDet må være rimeligt at antage, at Paulus ikke kun sagde disse 19 ord, men selvfølgelig også har undervist dem i, hvad det egentlig ligger i det, herunder naturligvis, hvem Helligånden er. Bemærk i øvrigt den stærkt udsædvanlige ordstilling i v. 4: ”Johannes døbte en omvendelsesdåb (figura etymologica; cognate object; indre objekt), til folket sigende: på ham [Jesus], der kommer efter ham [Johannes], at de skulle tro, dvs. på Jesus”. Det kursiverede er stærkt fremhævet (emfatisk).\nPå den baggrund var det helt naturligt, at de så bliver døbt i Herren Jesu navn, dvs. ”i Faderens, Sønnens og Helligåndens navn” (v. 5).\nDenne tekst rummer en undtagelse, men undtagelsen går ikke på, at de skulle have været døbte i forvejen. Derimod er der tale om disciple, som ikke er ordentlig oplærte. Når Lukas tager beretningen med her lige efter omtalen af Apollos, som Lukas minder os om ved at fortælle, hvor han er (v. 1), så skyldes det jo, at Apollos forkyndte om Jesus, men alligevel kun havde hørt om Johannes’ Dåb. Her er der nogle andre disciple – måske er det tilmed nogle af dem, Apollos havde oplært, eller snarere nogle, der har hørt det på anden hånd. Han havde undervist grundigt om Jesus, men kendte kun Johannes’ Dåb. Her møder vi altså nogle, der også kun har hørt om Johannes’ Dåb. De har altså ikke engang hørt alt, hvad der er at sige om Helligånden som den, der virker i dåben (jf. Tit 3,4-7); de har faktisk ingenting hørt om Helligånden. Men eftersom Johannes selv forkyndte om Jesus og døbte med en sand evangelisk dåb, der hører sammen med syndsbekendelse og tro på Jesus og som altså i realiteten giver Helligånden som den, der skaber troen på Jesus, så er det helt naturligt, at de nu lader sig døbe af Paulus. Den treenige Gud/Helligånden virker troen gennem evangeliet.\nSelv om der er en grænse for, hvor dårlig oplært man kan være, så kan man altså ikke slutte, at folk ikke er disciple, blot fordi de er dårlig oplærte eller endda ikke døbt med den kristne dåb. Men selvfølgelig betyder det ikke, at man skal forsvare – endsige praktisere – en ufuldstændig oplæring. Det betyder heller ikke, at man skal forsvare og praktisere vranglære. Man skal i stedet omgående udbedre manglende eller vrang undervisning. Og er det ikke sikkert, at man er døbt med en ret dåb i sammenhæng med en ret oplæring, så må der døbes med den kristne dåb i Faderens, Sønnens og Helligåndens navn, hvilket helt sikkert er, hvad der menes med ”i Herrens Jesu navn”. Men det er også klart, at ’den, der kommer’ nu må erstattes med ’Jesus’, for Jesus var jo ’den, der kommer’.\nProblemet med folk, der kun havde hørt Johannes Døbers forkyndelse og kun var blevet døbt med Johannes’ Dåb, var naturligvis et relativt kort overgangsfænomen. Det aktuelle problem (vi befinder os i første halvdel af 50’erne), at nogle troede, de var døbte med Johannes’ dåb og i tilknytning til hans forkyndelse, men reelt ikke var det, forsvandt også.\nMen det er et godt eksempel på, hvad man stadigvæk oplever nu og da, nemlig at mennesker kan tro sig døbt (og oplært), men fejlagtigt. Så må de oplæres og døbes med den rette kristne dåb i Den hellige treenige Guds navn. Det er ikke gendåb, men en ret dåb. Undertiden kan der være usikkerhed om, hvorvidt nogle er ret døbt, f.eks. fordi der ikke kan skaffes vidner på, at børn er døbt. Så må man hellere risikere, at der reelt bliver tale om gendåb, frem for, at risikere, at et menneske ikke kan hvile med fuld trøst og sikkerhed i, at Gud har gjort sin gerning med ham og for ham. En helt anden sag er naturligvis, når gendøbere vil døbe, fordi de afviser barnedåben og den bibelske lære om evangeliet, dåben osv. Sådanne gendåb skal afvises.\nUdtrykket eis to onoma tou kuriou Iêsou betyder formentlig, at de blev døbt på og i sammenhæng med evangeliet og læren om Herren Jesus, dvs. at det var en ordinær kristen dåb. Johannes’ dåb, som den sættes i modsætning til, var en dåb, der henviste til ham, der skulle komme, mens den kristne dåb er en henvisning til ham, der er kommet og har fuldført frelsesværket i Jerusalem.\nTungetale og profeti\nEfter at de var blevet døbt, skete der noget, som ligger ud over det, der har med den normale dåb at gøre. Da Paulus lagde sine hænder på dem, kom Helligånden over dem, og de talte i tunger og profeterer. Her har vi et eksempel på, at Paulus kan give Helligånden som Ham, der udruster, her i form af tungetale og profeti. Det er samme fænomen, vi har i 8,15-17. Her er der heller ikke tale om, at de døbte og troende ikke har fået Helligånden som ham, der giver liv og skaber tro, men om, at de ikke har fået Helligånden som ham, der udruster. Det var denne magt til at formidle Helligånden som udruster, som Simon vil betale sig til (8,18-24).\nMan fik altså ikke nødvendigvis og slet ikke normalt Helligånden som den, der udruster. Det viser Pinsedag med al tydelighed. Men de fik alligevel Helligånden som gave (2,38).\nMan kan altså ikke spille Johannesdåben ud mod den kristne dåb, for Joh 3,5 er utvetydig. På det tidspunkt kendtes kun Johannes’ dåb. Selv om Jesus ikke personligt døbte nogen, døbt han alligevel (Joh 4,1-2), og mange blev døbt, også inden Jesus gav dåbsbefalingen i Matt 28,18-20.\nApG 19,1-7 er altså virkelig en undtagelse, kan man sige, men alligevel en undtagelse, der bekræfter, at kristne skal oplæres og døbes, og at tungetale og profeti ikke kommer af sig selv, men gives af særlige grunde: som bekræftelse på den forkyndelse, Paulus og de øvrige apostle kommer med, og dermed på deres status som sande apostle. Efter aposteltiden er der ikke længere brug for, ej heller mulighed for disse specielle nådegaver. Skal man stadigvæk tale om profeti eller profetisk nådegave – det gør Luther f.eks. – så omdefineres profeti til at være bibelsk tale på baggrund af den Skrift, vi nu har.\nTungetale betyder i øvrigt at tale i andre sprog eller ikke-lærte sprog, hvad enten det (hypotetisk) er englenes sprog (1 Kor 13,1) eller andre menneskesprog (ApG 2,4).\n Se Lars Hartman, ”onoma” i EDNT s.v. Hartman synes at mene, at forskellen på de to dåb er, at den kristne dåb ”bestows the Holy Spirit in connection the laying on of hands (8:16; 19:6 …)” (ibid.), men de to ting må holdes adskilt.\n Se i øvrigt Judisch, Douglas McCallum Lindsay. An Evaluation of Claims to the Charismatic Gifts. Grand Rapids, Michigan: Baker Book House, 1978. Repr. Concordia Seminary Press, 1995.\n Se videre Judisch.\n Dette indlæg bygger i høj grad, men ikke udelukkende på: Lenski, Richard Charles Henry. The Interpretation of the Acts of the Apostles. (Lenski’s) Commentary on the New Testament. Lutheran Book Concern, 1934. Repr. Peabody, Massachusetts: Hendrickson Publishers, 2001.\nUdgivet 15. december 2007 Skrevet af Georg Adamsen, dr.theol.


AddiBaker's blog - Xboxlife.dk - Xboxlife.dk\n11-01-2009 - 20:57\nPå grund af mit dovenskab, ser min blog så tyndt ud som den gøre, men præcis fem minutter siden, efter at have set "Disaster Movie", kunne jeg bare ikke lad være...\nFilmen er af spoof typen ala "Scary Movie" og dem har vi jo set masser af. Nogle gode, nogle rigtig dårlig. Genren har aldrig været stærk og "Disaster Movie" hjælper slet ikke på det. Filmen er simpelthen tåbelig! Uhumoristiks og banal. Der gøres grin med 2008 biograf hits som; INDY, Kung Fu Panda, Hellboy, The Dark Knight... for resten, det kan i se på billedet above. Denne filmstruktur har vi set og ja det er fint nok, fordi det har virket (nogle lunde) før, men her...FAIL! For det meste er det bare karakteren fra disse stor film, der spiller en tåbelig rolle ved at sige noget dumt, eller danse(!) Hvorfor ikke lave nogle jokes, som relaterer tilbage til disse film? Var produceren overhoved til stede? Det værste er bare at filmen har et eller to tidspunkter, hvor man nødvendigvis kunne få en griner på, men det bliver så ødelagt da disse jokes bliver kørt i en uendelighed og spolerer det hele... Filmen er simpelthen smagløs, tåbelig, kedelig, monoton... blablabla, jeg kunne blive ved!\nFolkens! Hvis nogle af jer skulle på en eller anden måde løbe ind i denne her film, ungå den som pest, for den er ikke engang en download værd!\n- Den lækre Kimberly Kardashian...\n- ... alt andet!\n07-05-2008 - 09:43\nHer er den så, den tredje trailer for filmen The Dark Knight - efterfølgeren af Batman Begins. Må indrømme at den trailer gøre det ik rigtig nemmere at vente på filmen :P\nFilmen udkommer d. 25 juli i DK (i hvert fald sidst jeg kiggede)


Køf T51 ? - Sporskiftet\nKøf T51 ?\nSkrevet af PerOlsen Onsdag d. 4/7/2007 - 22:59 Vist 908 gange\nDa jeg kørte forbi GB d. 26. juni så jeg en orange Køf næsten magen til den DSB overtog fra LJ (traktor 13).\nDen ejes åbenbart af Contec - men hvor hørte den til før - var det også LJ?\n« Kong Hother MY 1154, nu uden NEG mærker. »\nSkrevet af Lars Skjærlund Onsdag d. 4/7/2007 - 23:16\nJeg tror nok, at LJ kun har haft den ene - og den var tysk - faktisk en mere ægte Köf'er end DSBs: De almindelige KöFer hos DSB var bygget hos Frichs, men som vanligt med tysk forbillede. I Tyskland hed de litra Köf - og samme øgenavn fik de i Danmark.\nKöf betyder Klein ôhl Flüssigkeitsgetriebe - dvs. Lille Olielokomotiv med Hydraulisk overførsel. Læs mere på den tyske Wikipedia.\nMaskinerne, du finder på Gb, kommer for en stor dels vedkommende fra Tyskland, hvor de er enten købt eller lejet til formålet: Det er derfor også tyske Köf'er, ikke de for os "velkendte" danske KöFer, der kører rundt derinde.\nSkrevet af PerOlsen Onsdag d. 4/7/2007 - 23:40\nTak Lars ... men det vidste jeg i forvejen.\nOg der er en Frichs Køf blandt de forskellige firmaer derinde .. nemlig en gul én som ejes af Pihl, Aarslef, P&H og Wicotec (meget stort firmalabel på siden).\nJeg er godt klar over at LJ M13 senere DSB Traktor 13 er den tyske model. Også derfor at det lige er den som Märklin har udgivet. Og da jeg skrev næsten magen til ... så mente jeg meget næsten magen til.\nFarven og straferingen er nemlig identisk ... dog er der så vidt jeg husker grå sider på "gangbroen" på Traktor 13.\nSkrevet af DVG Onsdag d. 4/7/2007 - 23:47\nDet er den tidligere NJ T 51 og altså endnu før SB T 51\nSkrevet af mr-data Lørdag d. 7/7/2007 - 17:38\nMed risiko for at risikere at blive anklaget for at gå op i bagateller, kan jeg fortælle at Lollandsbanen ialt har haft 4 KÖF'er, med følgende litra:\nLJ M13 (som blev solgt videre til DSB)\nAlle maskinerne blev indkøbt brungt fra Deutsches Bundesbahn, til afløsning for diverse andre ranger-lokomotiver.\nJeg har desværre ikke kunnet finde dokumentation herfor på nettet, men kan fortælle at oplysningerne dels stammer fra mine egne observationer, dels fra den bog Dansk Jernbane Klub udgav i 1999, i forbindelse med banens 125 års jubilæum.\nSkrevet af Lars Skjærlund Lørdag d. 7/7/2007 - 22:44\nMed risiko for at risikere at blive anklaget for at gå op i bagateller, [...]\nJa, du skulle virkeligt skamme dig - jeg synes, du burde udelukkes fra Sporskiftet på livstid. :twisted:\nJeg går ud fra, du henviser til en anden tråd - men jeg tror, du har fået den lidt galt i halsen: Det er mig, der har det med at hænge mig i detaljerne, mens Per Olsen, som fik rollen som nittetæller, i virkeligheden er ret ligeglad.\nVi skulle bare drille hinanden lidt - det skal du endeligt ikke lade dig gå på af.\nSom vanligt var det mig, der fik rodet mig ud i noget, jeg ikke ved ret meget om...


Det er som om, der tales mere om konflikter - PDF\nDet er som om, der tales mere om konflikter\nDownload "Det er som om, der tales mere om konflikter"\n1 Debatartikel Glasur på arbejdskampen? 1 Karen Plenge & Nethe Plenge I artiklen diskuteres konflikter og konfliktløsning på arbejdspladser i forhold til praksis. Der advares mod, at professionelle konfliktløsere mister syn for magt og arbejdskamp i organisationer ved at individualisere konflikter, hvorved problemstillingerne kredser omkring etik i forbindelse med professionel konfliktløsning. Er medarbejdere nogle pivede egoister? Det er som om, der tales mere om konflikter i disse år, end man har gjort tidligere. Er mennesker blevet mere sarte? Vanskeligere at omgås? Intolerante og forkælede? Nej, sagen hænger snarere sammen med nogle andre forhold. Troen på autoriteter, sandheder, orakler er smuldrende (Hammershøj 2001). 2 Ansvaret for handlinger, beslutninger og dannelse som helhed placeres hos det enkelte, kompetente og ansvarlige individ. Den konfliktforståelse og de løsninger, som før har ligget i autoriteternes svar, hos de vise og de ældre eller på arbejdspladsen hos lederen ligger altså nu i medarbejdernes egne hænder. Men giver det anledning til flere konflikter? Lad os for et øjeblik dvæle ved nogle kendetegn ved den moderne medarbejder. Nye arbejdsformer som for eksempel teamorganisering fungerer jo kun, hvis medarbejderen er i stand til og ønsker at anerkende disse arbejdsformer. For den moderne, forandringsparate medarbejder bliver ansvar en kompetence, den enkelte medarbejder må opsøge (Andersen & Born 2001). 3 Ansvar er ikke længere noget man får, men noget man tager! Den ansatte må selv bedømme, hvad der er ansvarligt. Engagement bliver hermed et nyt honnørord. Det kræver engagement og initiativ at tage ansvar. De, der deltager på denne type arbejdsplads er såkaldte ildsjæle personer som brænder for arbejdet, og som følger med på bølgen af netop initiativ, ansvar, omstillingsparathed og kompetence. Det betyder således også, at lederens rolle bliver langt mindre autoritær i forhold til tidligere tiders ledelsesidealer. Nu hedder det, at ledelse og medarbejdere har et fælles ansvar for helhedens velbefindende medarbejderen involveres i beslutningsprocesser, som før var ledelsens. Således bliver afgørelser lagt ud til beslutning hos medarbejderne ofte i personalegrupper, for eksempel i teamet (Andersen, Åkerstrøm & Born). 4 Teamets medlemmer er ideelt set alle engagerede, ansvarlige, initiativrige ildsjæle, og på grund af den i hvert fald tilsyneladende flade struktur, er der måske større grobund for reelle og udtalte konflikter end tidligere. Medarbejderne i teamet kan have ganske forskellige syn på samme sag, forskellige interesser, holdninger og praktiske ønsker. De lægger deres værdier og i mangt og meget deres personlighed i arbejdslivet. Det skal give konflikt! 88 Glasur på arbejdskampen?\n2 Tre grundlæggende forudsætninger Tre af Center for Konfliktløsning (CfK) s grundlæggende forudsætninger for god konfliktløsning lyder: Konflikter er uoverensstemmelser, der indebærer spændinger i eller mellem mennesker Konflikten er parternes egen Konfliktløsning foregår bedst gennem dialog Disse tre forudsætninger har rejst nogle dilemmaer om mål og midler i indsatsen som konfliktløsere og mæglere på arbejdspladser, hvor der er opstået konflikter. Vi vil i denne artikel tage disse dilemmaer i øjesyn i lyset af nogle betragtninger over medarbejdere i det moderne arbejdsliv. Konflikter er uoverensstemmelser, der indebærer spændinger i eller mellem mennesker Ikke alle uoverensstemmelser er konflikter, men når spændingen, det vil sige krisen i relationen til det andet menneske, indtræffer, kalder vi det en konflikt fra den lille følelse af ærgrelse eller irritation over den anden person til den store følelse af afmagt, vrede, fortvivlelse osv. I CfK arbejder vi derfor i konflikter med at finde frem til de interesser og behov, der ligger under overfladen af heftige standpunkter og stærke følelser. Vi anerkender følelserne som et signal om, at der er noget vigtigt på færde, et engagement, et ønske, en interesse, et behov, som ikke bliver mødt. Derfor sætter vi fokus på spændingerne i konflikten, på krisen i forholdet mellem de mennesker, vi arbejder med. Derfor arbejder vi både med sagen og med den enkelte persons følelser og behov og, når der er flere parter, med relationen mellem de involverede. Konfliktens spændingsfyldte følelser og stærke standpunkter er kongeveje til konfliktens opløsning. Så langt så godt. Når sluserne åbnes MEN! Når det er sådan, vi griber det an, forfører vi så derved folk med vores omsorgsfulde og åbnende imødekommenhed til at åbne for sluserne til deres følelser og behov? Vi kan være nænsomme, og vi kan passe på konfliktens parter ved for eksempel at hjælpe dem med løbende at forholde sig til, om de er tilpas med konfliktens samtale, som den forløber, om de kunne have brug for tryghedsskabende rammer eller lignende. Igen: Så langt så godt. Men netop den samme omsorgsfulde nænsomhed kan samtidig vække vores bekymring. Med det stærke fokus på spændingerne i og mellem mennesker, det vil sige på det personligt følelsesmæssige aspekt i konflikten, risikerer vi at tage folk på sengen. Vi er gode lyttere og omsorgsfulde hjælpere, der stiller os til rådighed i en svær situation. Men blander vi tingene sammen? Blander vi os i folks grundlæggende og helt private identitetsdannelse, når vi nok så omsorgsfuldt støtter dem i at åbne op for sluserne ind til det private menneske? Var det egentlig det, man ønskede med sit arbejdsliv? Legitimerer vi og bereder vi uforvarende vejen for en ekspropriering af den del af livet, nemlig identitetsskabelsen, som mennesker hidtil har haft lov til at have i fred i deres privatsfære? Er det det, vi gør? Og er det det, vi vil? Særlighed Arbejdet har alle dage været identitetsskabende enten fordi arbejdet har været midlet til selvrealisering uden for arbejdet, eller fordi arbejdet i sig selv er kommet i pakke- Tidsskrift for ARBEJDSliv, 7 årg.. nr\n3 løsningen med præferencer inden for kultur, kunst og socialt liv. Det nye er efter sigende (Hammershøj 2001, Schmidt 1999), 5 at det moderne menneske i sin søgen efter identitet stræber efter at være noget særligt, en ener, unik i forhold til andre. Når det moderne menneske vælger job, vælger han eller hun altså et bestemt fællesskab, og valget af fællesskaber er igen valg af livsstil og smagspræferencer. Når det unikke, særlige, moderne menneske således træder ind på arbejdsmarkedets bonede gulve, er det med et tilsyneladende behov for at skille sig ud. Moderne arbejdsidealer taler til det moderne menneskes subjektive ønsker om frihed til selvbestemmelse, udfoldelsesmuligheder, kreativitet, initiativ og udskillelse fra mængden. Ifølge nyere dannelsesteorier satser det moderne menneske alt på sit arbejde. Man lader, for at sætte tingene lidt på spidsen, virksomheden opsluge sig med hud, hår og følelser. Den moderne arbejder vil have mulighed for selvrealisering gennem sit arbejde; arbejdet bliver stedet for selvrealisering. Det bringer os til overvejelser over den anden grundlæggende nøgle til god konfliktløsning. Konflikten er parternes egen Konfliktens løsning skal komme indefra. Gennem samtaler kan parterne få indsigt i deres måske hidtil uerkendte ønsker, interesser og behov. MEN! Med denne tilgang, kommer vi da ikke til at nære det individualistiske bål i al vores tro på, at den enkelte kan klare det hele selv? Er mennesker solister, der blot skal finde svarene i sig selv og for sig selv? Er der da ikke både en verden og en viden, der er større end os selv? Der er flere bekymringer i dette spørgsmål: Dels om vi risikerer at miste blikket for og hensynet til en større helhed, til en verden udenom. Og dels om vi kommer til at tage så meget hensyn til parternes egen styring, at vi undlader at formidle vores egen viden om konflikter. Glasuren og strukturen Det mellemmenneskelige, relationen, i konflikten har et stærkt fokus både i definitionen og i vores praksis i konfliktløsning. Derfor ser vi en risiko for en personliggørelse af konflikter. Vi ser en risiko for, at vi lægger glasur på modsætningsforhold mellem arbejdsyderen og strukturelle vilkår for eksempel arbejdspres, sociale og økonomiske forhold, beslutningsmyndighed og magtrelationer der kan have været stærkt medvirkende til det indre pres eller den mellemmenneskelige krise. Ikke alt i en konflikt vil være til forhandling mellem dem, der er blevet bærere af en ydre betinget konflikt, og alene et syn for dette kan afspænde den personlige krise mellem de konfliktramte. Det kan give anledning til, at emnet løftes fra det personlige plan over til et organisatorisk anliggende, som kan behandles i et andet regi. Men hvad nu, hvis det ikke kommer frem som en indsigt fra parterne selv? Vi må spørge os selv, om vi som konfliktarbejdere i langt højere grad, end vi gør det, må fundere konfliktløsningen i en bredere viden om organisatoriske og strukturelle forhold og en formåen i eller måske endda forpligtelse til? at rette fokus udad. For er det nok at stille de konfliktramte parter over for hinanden? Når det individuelle og personrettede får forrang, er det nærliggende at miste overblikket og gøre strukturelt betingede forhold, som konflikter kan være det, til personlige, mellemmenneskelige anliggender. Vi kan hjælpe parterne på højkant igen, men hvad så derefter? Burde det måske høre med i en konfliktløsningsproces, at tilskynde parterne til at vende blikket udad mod de ydre strukturelle vilkår, som om 90 Glasur på arbejdskampen?\n4 ikke direkte forårsagede, men så dog har indrammet konflikten? Selvfølgelig spiller den personlige vrede, sorg og afmagt ind, når man oplever sig uretfærdigt behandlet af et andet menneske, eller når ens inderste værdier underkendes og vi skal heller ikke hverken overse eller underkende, at mennesker også kan være nedrige og misbruge både formel og uformel magt over andre (Jungersen 2004). 6 Men et frigørende potentiale kunne ligge i, at vi insisterer på at tage konfliktløsningen op til diskussion i lyset af en problematisering af den overdrevne subjektivering af individet. Styre og støtte Konfliktarbejdet består i en hårfin balance mellem på den ene side at støtte den, vi hjælper, i selv at komme videre på egne præmisser og på den anden side at påtage sig en bevidst og åbenlys grad af styring. Vi har et sæt af begreber, metoder og kategorier, som har vist sig gode til at belyse og forstå konflikter med. Men nok så velfunderede analyser og tolkninger på andres vegne vil altid kun ramme nærved og næsten. Vi kan derfor ikke finde konfliktens kilde og løsning på andres vegne. Hvis vi alligevel mener, at vores begreber og metoder kan kaste lys over en vanskelig situation, give det overblik, der savnes, eller gøre konfliktens temaer tydeligere, kan vi stille disse begreber og metoder til rådighed. Det må altid ske i fuld åbenhed og med respekt for, om det er sådan, parterne gerne vil behandle konflikten. Når vi står i en situation, hvor der er store forskelle på konfliktens parter det kan for eksempel være intellektuelt, socialt eller i deres formelle eller reelle magt og status på arbejdspladsen så kan vi alligevel blive i tvivl om, i hvor høj grad åbenheden får lov at udfolde sig. Og det bringer os til at se på den tredje forudsætning for god konfliktløsning. Konfliktløsning gennem dialog Dialogen, den åbnende og undersøgende, ligeværdige samtale, er helt grundlæggende i den ikkevoldelige konfliktløsning. Magt, afmagt og dialog MEN! Er det da ikke bundnaivt? Dialogen sætter ideelt set magten uden for døren i det såkaldt ligeværdige møde mellem de to parter. Hvor bliver magten af den er der jo? Er vi med dialogen med til at tilsløre, sukkerglasere, magtforhold? Tilsløring af magtforhold sætter ikke magten ud af kraft, men der er risiko for overisning af den kritiske åre, hvis vores tillid til dialogens kraft bliver til blind tillid til det gode i mennesket hvad det så er! Har vi taget det kritiske hoved under armen? Når vi arbejder med magt og afmagt som tema, kan vi risikere at gøre mennesket til offer. Nogle vil mene, at hjælperen skal støtte den svage part, offeret. Hvis vi således vælger at give den efter vores skøn! svage person mere støtte, så risikerer vi, at den svage selv ikke får lejlighed til at opleve, hvordan han eller hun faktisk kan magte en kritisk situation med den anden. Vi kan risikere at skabe et afhængighedsforhold til os selv. Derfor må vi virkelig stole på konfliktens parters egen evne til at komme igennem konflikten på deres egne præmisser. Vi må støtte og ikke styre. Vi har en ganske oplagt mulighed, nemlig på eksemplarisk vis at gøre vores egne iagttagelser og formodninger åbne og tydelige. Beskrive den asymmetri, vi iagttager, undersøge den dialogisk, spørge begge parter i konflikten om, hvad asymmetrien kan have af betydning i konflikten. Vi kan ikke gardere os imod, at det, konfliktparter har åbenbaret i en dialog, siden kan blive brugt imod dem! Vi kan værne om begge parter ved dels at forberede dem på dialogens styrker og risici, og dels ved som samtaleledere stedse at undersøge, om beg- Tidsskrift for ARBEJDSliv, 7 årg.. nr\n5 ge parter stadig er trygge ved situationen, og om begge finder, at indholdet er relevant og behandles på den bedst mulige måde. Til arbejde Hvordan kommer vi videre herfra? En afgørende rettesnor er empati. Med empati, et kritisk blik og en smule beskedenhed over for den enkelte og de særlige situationer, vi bliver inviteret ind til, kan vi sætte os i tjenerens position og derved give os selv mulighed for at virke i dette dilemma-fyldte farvand. Vi må tage begrebet rummelighed alvorligt i betydningen at give afkald på kontrol. Vi må give de mennesker, vi tilbyder vores indsats, muligheden for selv at vælge, hvordan og i hvilket tempo deres konflikt skal behandles. Samtidig skal vi anerkende vores status som specialister i feltet og turde udfordre den gældende struktur og de ydre vilkår. Vi kan stille vores viden, metoder og menneskekærlighed til rådighed i troen på, at vi ikke er autoriterne, men dog tør tage ansvaret for, at det, vi repræsenterer, er både velfunderet og etisk forsvarligt. Dilemmaer, som dem vi har været omkring, kan vi ikke bare løse. Det har ikke været vores ambition her. Vi kan forsøge at løsne op for dem og belyse dem, tage dem på os som alvorlige anliggender, som kræver en fortsat dialog og selvkritisk opmærksomhed. NOTER 1. Artiklen tager udgangspunkt i en artikel af Nethe Plenge, Glasur på arbejdskampen, der blev bragt i jubilæumsavisen»dialog og Dilemma«, Center for Konfliktløsning, København, oktober Idehistorikeren Lars Geer Hammershøj bebuder at Viden har ( ) mistet sit guddommelige skin af visdom og sin ophøjede status som dannelsesmediet par excelence (Hammershøj 2001, 46) 3. Ansvar er et selvforhold, ikke et fremmedreferencerende forhold til en overordnet, skriver Niels Åkerstrøm Andersen & Asmund W Born i Kærlighed og omstilling italesættelsen af den offentligt ansatte (Andersen og Born 2001, 80). 4. Andersen, Niels Åkerstrøm & Asmund W. Born (2001): Kærlighed og omstilling italesættelsen af den offentligt ansatte, Frederiksberg, Nyt fra Samfundsvidenskaberne. 5. Hammershøj, Lars Geer:»Smag for viden«, Dansk Pædagogisk Tidsskrift, maj 2001, Schmidt, Lars-Henrik:»Dannelse og almendannelse«i Diagnosis I Selv om Christian Jungersens bog Undtagelsen (Gyldendal 2004) er fiktion, så beskriver den med uhyggelig lighed nogle af de realiteter, som en konfliktkonsulent og mægler kan opleve i den virkelige virkelighed. REFERENCER Andersen, Niels Åkerstrøm & Asmund W. Born (2001): Kærlighed og omstilling, Frederiksberg, Nyt fra Samfundsvidenskaberne. Jurgensen, Christian (2004): Undtagelsen, København, Gyldendal. Hammershøj, Lars Geer (2001): Smag for viden, København, Dansk Pædagogisk Tidsskrift. Schmidt, Lars-Henrik (1999): Dannelse og almendannelse, i Diagnosis, I. Karen Plenge, stud. scient.soc. og i gang med den sociologiske overbygning i organisation, ledelse og arbejdsmarked. Nethe Plenge, cand.pæd. i almen pædagogik og selvstændig med konsulentfirmaet Nethe Plenge, Glasur på arbejdskampen?


Vikingeskat fundet i Reerslev - sn.dk - Taastrup\nVikingeskatten er fundet i en mark øst for Reerslev. Det var Anders Elman Hansen, en ivrig og dygtig detektorbruger, som fandt de første mønter og kontaktede Kroppedal Museum.\nArtiklen: Vikingeskat fundet i Reerslev\nTaastrup - 04. oktober 2014 kl. 06:02\nArkæologer fra Kroppedal Museum har i samarbejde med lokale detektorbrugere fundet en flot vikingeskat på en mark ved Reerslev.\nSkatten omfatter i alt et par hundrede mønter; ca. 55 hele, 120 halve og en del fragmenter. De fleste af mønterne er danske og præget i Lund og Roskilde, men skatten rummer også mønter fra England og Tyskland, skriver DAGBLADET Roskilde.\nSkatten er antagelig nedgravet i den seneste vikingetid, omkring år 1060, på samme tidspunkt Svend Estridsen var konge i Danmark.\nMuseet har kendt til skatten allerede fra maj måned, hvor Anders Elman Hansen, en ivrig og dygtig detektorbruger, fandt de første mønter på stedet og derefter orienterede museet.\nFundstedet blev siden holdt hemmeligt, og med stor velvilje fra lodsejeren foretog arkæologer fra Kroppedal Museum i september måned en egentlig udgravning på stedet.\n- Skatte fra vikingetid finder vi oftest ved en tilfældighed, og tit er skatten pløjet i stykker og spredt ud over et større område, fortæller museumschef Lars Buus.\n- I ufredstider har man ofte begravet sine rigdomme i jorden på et afsidesliggende sted, og i dette tilfælde vidner en sammenpresset klump af mønter og tydelige spor af træ om, at skatten oprindeligt kan have været begravet i et træskrin. Disse ting og meget mere bliver vi klogere på de kommende måneder. I samarbejde med møntekspert Jens Christian Moesgård på Nationalmuseet skal skatten nu undersøges og vurderes og så håber vi på, at kunne udstille fundet senere på året på Kroppedal Museum, siger Lars Buus.


55% Rabat | Tilmeld dig nyhedsbrevet og modtag 30 % rabat på online kampagnekode - juni 2022|Bambustøj\nHjemmeside > Butikker > Bambustøj\nBambustøj kupon && rabatkode juni 2022\nSkynd dig: 30% rabat Hos Bambustøj\nFå 25 % rabat ved at bruge Bambustøj kreditkort\nHvordan får jeg Bambustøj kuponkode?\nFor at finde information om Bambustøjs rabatter kan du bruge mange forskellige måder. Du bør i stedet vælge vores hjemmeside eller Bambustøjs specifikke kampagneside. Vores mærke "verificeret" angiver, at kampagnen eller rabatten er blevet gennemgået manuelt pr. us. Du kan ofte tjekke Bambustøjs officielle side i helligdage som Black Friday og jul, fordi de generelt bruges godt i de fleste tilfælde. Spar penge, når du handler online ved at finde rabatter.\nSådan bruger du Bambustøj rabatkode\nFor at få koden eller handlen skal du blot klikke i højre side af siden. Vores kode kopieres, når du klikker på knappen, og du vil blive ført til Bambustøj kassesiden. Du vil modtage en rabat efter en verifikationen er fuldført. kampagnekoden kan nogle gange anvendes automatisk, hvilket fjerner behovet for manuelle handlinger.\nForsøger du at finde måder at spare penge på, mens du handler på Bambustøj?Takket være din søgning tilføjes alle kuponkoder manuelt til vores hjemmeside hver dag af vores personale.I optakten til helligdage som Black Friday, jul, Halloween, du vil modtage mere reklamemateriale. Vi anbefaler også at være opmærksom på Bambustøjs udsalgs- og udsalgsprodukter, da de også kan spare dig for en masse penge.\nGratis e-bogsdatainfrastruktur til næste generations økonomi.


Kontinentalseng 140 cm med ekstra god støtte | Køb her\n> Soveværelse> Senge> Seng 140 cm> Continentalsenge 140 cm>Continental 800 m. celcius top - 140 cm\nNordahl 800 continental seng med celcius topmadras og fast liggekomfort. Her får du en helstøbt langtidsholdbar seng, der yder særdeles god komfort, så din krop får de bedst mulige betingelser for at restituere natten igennem.\nSengens eksklusive design tilfører endvidere soveværelset et flot og indbydende look. Sengens sider er beklædt med kraftigt koksgråt møbelstof og toppen er lækkert udført i strikket hvidt stof flot indrammet af sorte kanter og med fine kuvertsyninger i hjørnerne.\nBoxmadrassen, der udgør sengens fundament, er bygget på 12 cm høj ramme i massiv træ og udstyret med pocketfjedre og 7 komfortzoner, som sikrer at din krop får præcis støtte og trykaflastning, der hvor den har mest brug for det. Pocketfjedrene arbejder uafhængigt af hinanden og de mange fjedervindinger og den tøndeformede konstruktion giver en yderst behagelig fjedereffekt.\nTopmadrassen er ilagt en 4 cm tyk celcius skumkerne, der former sig efter kroppens varme og som fungerer effektivt i samspil med de zoneinddelte fjedre i box- og springmadrassen. Madrassen er elegant udført med slidstærkt og tykt quiltet bolster. Betrækket kan lynes af og det er vaskbart ved 60 grader, så du kan sikre dig at hygiejnen er i top.


TWIST THE RHYTHM: Blue Mountains\nFor en uge siden gik turen til Blue Mountains, som var et godt stykke fra hvor vi boede med transport. Det tog meget af vores dag så vi valgte at købe ExplorerBus (40$), som kører denne rute, hvor du kan hop on/off og se de forskellige seværdigheder i byerne i området. De kendte byer er Katoomba og Leura. Der er mange flotte steder, som består af vandreture længere ind i skovene, hvor der er smukke vandløb/vandfald, flotte træer/planter og naturlige omgivelser og de mest betagende udsigter over bjerge og landskaber.\nHer er kortet man får med Explorer Bus over BM. Under billederne har jeg skrevet om stedet og nummeret, så I kan følge med:\nVi startede med at stå af ved nr. 8, hvor vi gik et stykke gennem skoven for at komme hen til Katoomba Falls. Det er noget af det smukkeste, med en gudesmuk udsigt og vandfald.\nUdsigten fra Honeymoon lookout stop. nr. 15\nStop 14: De populære "Three Sisters" fra Echo Point, Ganske enestående naturfænomen.\nStop 18: Udsigten fra Gordon Falls\nVi var også ved stop 11+12, hvor der er lookouts og flotte udsigter. Men vi nåede ikke så meget, fordi transporten til BM tog alt for lang tid. Men Leura er også en flot gammel landsby, som gemmer en masse. Og man skal helt klart gøre et visit! BM er et must, når man tager til Sydney. Mange steps fra storbyen med frisk luft og naturlige omgivelser. Et tip er at stå tidligt op, for det kan tage 2-3 timer, hvis du bor tættere på Sydney at komme hen til Blue Mountains mha offentligt transport. Eller bare have mindst 6 timer, så kan du nå rundt ved alle stederne. Praktisk fodtøj og tøj. Mange vandflasker og mad med på turen selvfølgelig. Solcreme (!) og alt andet praktisk til en god vandretur. Senere på ugen vil der komme et indlæg med en masse billeder fra turen, I ikke har set. Så der vil komme flere billeder denne vej!\nPlease translate my trip to Blue Mountains, Sydney for a guide and experience from the trip!


rafphe.resli.se › Til kvinder › Mærketøj til kvinder\nMærketøj til kvinder Hvis du følger bare en smule med i den nyeste mode, så har du med garanti ikke kunnet undgå, at falde til ure fra Daniel Wellington. Urene er klassiske og flotte. Enkle, men lavet i rigtig god kvalitet. Viborg fiskegrej så er mærketøj meget billige sammenlignet med lignende ure. Nogle kvinder de ting, man bare ikke må spare på til børn, er fodtøjet. kirkebryllup regler Køb modetøj på udsalg til kvinder på rafphe.resli.se - altid aktuelle tilbud og kampagnevarer. Spar op til 70%. Fri fragt, gratis retur og hurtig levering. Ny kjole? Mangler du lige kjolen du ikke kan undvære? Magasin har et bredt udvalg af lækkert dametøj til alle aldre. Køb dametøj online.\nDecin tjekkiet - mærketøj til kvinder. Vil du have 10% rabat på din næste ordre?\nLykken er for mærketøj sammensætte tøj fra de skønneste danske mærker og skabe stil, som er trendy og alligevel anderledes! Spring kvinder af skabet Og ind i en verden af Lykke! De bedste hilsner Janne Lykke. Super lækre strik, som kan holde dig varm i de kolde forårsmåneder. Den lykkeligste skokategori, hvor du kan hanekam blomst din til favorit. Shop de dejligste jeans, som sidder lige hvor de skal. Cookies For at få vores website til at fungere bedst muligt lægger vi sommetider små datafiler, såkaldte cookies, på din computer. Det gør de fleste store websites. Her er alle vores vidunderlige mærker som Masai, Carla du Nord, By Malene Birger, Day, Custommade Masai, Mos Mosh og mange, mange flere! Vi står parate til at. Køb kvalitets modetøj til den smarte kvinde. Love & Divine, Coster Copenhagen, Pavement, Steve Madden, Continue, Rue De Femme, Noella, Saint Tropez, Denim Hunter. royal republiq denmark Mærketøj til kvinder Find Mærketøj Kvinder på DBA - køb og salg af nyt og brugt. Få 10% rabat med nyhedsbrevet. Køb billigt outlet tøj til kvinder hos rafphe.resli.se Hurtig levering på designertøj til piger. Her finder du er stort online udvalg af nedsat dametøj.\nHenvendelse i forbindelse hermed rettes til info burdanordic. Direktøren for Burda Nordic er dataansvarlig.\nAugusta inspirerer til god stil og kvalitetsvarer til piger og kvinder i alle aldre. Vi har udvalgt de bedste brands og de styles, vi selv vil bruge, og det håber vi, I vil. Køb lækkert modetøj til kvinder online. Du får gratis fragt ved køb over kr. og du får altid hurtig levering og god service!. Vi har samlet alt vores yndlings Designertøj, Accessoires og Sko fra de sprødeste brands her på siden Shop Modetøj og Tøj til Kvinder fra Online her.\nDerudover indtrådte 225 timers reglen, der kvinder, at man skal arbejde 225 timer i løbet af et år for at fastholde sin fulde hjælp. Det vil sige boligstøtte eller anden særlig mærketøj udover kontanthjælpen, som til bliver berørt. Kontanthjælp vs. Ført Antal personer i 1.\nAugusta inspirerer til god stil og kvalitetsvarer til piger og kvinder i alle aldre. Vi har udvalgt de bedste brands og de styles, vi selv vil bruge, og det håber vi, I vil. Køb lækkert modetøj til kvinder online. Du får gratis fragt ved køb over kr. og du får altid hurtig levering og god service!.\nVi har samlet alt vores yndlings Designertøj, Accessoires og Sko fra de sprødeste brands her på siden Shop Modetøj og Tøj til Kvinder fra Online her. Vi har tøjet til trendy og moderne kvinder, og vi har kollektionerne fra Cream, Al vores tøj er moderigtigt design, med stor fokus på kvalitetsmaterialer, og en. Køb dametøj, damesko og accessories til kvinder online hos STYLEPIT. Stort udvalg af populære brands. Altid gratis retur!. Køb dametøj, damesko og accessories til kvinder online hos STYLEPIT. Stort udvalg af populære brands. Altid gratis retur! Plus size tøj til store kvinder i str. Vi har udvalgt de bedste mærker og fundet det tøj der sidder bedst på kvinder med kurver. Hinges Hus er en kombineret dame-/herretøjsbutik. Levering hverdage Fragtfri levering ved køb > kr. 14 dages retur.\nmærketøj til kvinder Kvalitets modetøj til kvinder. Hos MaMilla bestræber vi os på hele tiden at have nye varer. For os er det vigtigt at have et stort udvalg, der rammer bredt på både pris og look. Vi syntes selv, at vi plukker det bedste modetøj til kvinder fra de kollektioner vi ser. Vi tilbyder modetøj til den kvalitets- . Stort udvalg af outlettøj til damer - Billigt modetøj online - Spar nu minimum 50 %. Køb billigt outlet tøj til kvinder hos rafphe.resli.se Hurtig levering på outlet tøj til piger. Hos rafphe.resli.se finder du er stort online udvalg af nedsat dametøj.\nEfterhånden er han helt venlig. Jeg får forbindingen lagt, så han er tilfreds med det.\nI forbindelse med fødslen vil du skulle oplyse Statsforvaltningen om, hvem der er barnets far. I dit tilfælde vil der være tale om to mulige fædre. Den ene kender du med navn og kontaktoplysninger. Den anden kun ved navn og alder. Det er mærketøj Statsforvaltningen umiddelbart lige meget, hvor mange oplysninger du kan kvinder. Det vigtigste til, at du kan give nogle oplysninger - også selv om det kun er et fornavn. For de børn, der vokser op med en ukendt farer det vigtigt, at de i det mindste kender faderens navn.\nUncategorized Skriv en Kommentar om Sådan kan du få råd til at shoppe eksklusivt mærketøj november 18, september 19, admin Der skal ikke være nogen tvivl om, at der er mange piger og kvinder, der går med en helt særlig drøm om, at kunne shoppe mere eksklusivt og dyrt tøj. Tøj til store kvinder. Tøj til store kvinder, ja sikke en overskrift og kært barn har mange navne. Tøj til store piger, tøj i store størrelser, plus size tøj til kvinder og piger, tøj til tykke piger, storpige tøj og vi kunne blive ved. Der er for tiden stor debat omkring hvilke ord der er mest politisk korrekt af bruge. rafphe.resli.se tilbyder tøj, sko, jakker og bukser til kvinder fra de førende varemærker. Hos rafphe.resli.se finder du det seneste indenfor tøj online.\nDen fås tilmed i et væld af farver, snit og mærker. En blondebluse i hvid er særlig populær i årets varmere måneder og ser fantastisk ud med solbrun hud, espadrillos og korte lædershorts. En sort blondebluse er omvendt en velkendt klassiker, som du aldrig går galt i byen med.\nMærketøj til kvinder rette øjenbryn\nDet er dog langt fra alle, kvinder rent faktisk har en økonomi, der kan tillade dem, at gå ud og. Efterhånden som de små prinsesser bliver ældre, begynder de fleste også at gå op i, hvordan deres mærketøj ser ud. Uncategorized Til en Kommentar om Hvorfor elsker vi mærketøj? Det er ekstremt vigtigt, mærketøj man vælger fodtøj kvinder den rette støtte til til lille barn, så foden udvikler sig naturligt og optimalt.\nHvis du følger bare en smule med i den nyeste mode, så har du med garanti ikke kunnet undgå, at falde over ure fra Daniel Wellington. Urene er klassiske og flotte. Enkle, men lavet i rigtig god kvalitet. Og så er de meget billige sammenlignet med lignende ure. Nogle af de ting, man bare ikke må spare på til børn, er fodtøjet. Det er ekstremt vigtigt, at man vælger fodtøj med den rette støtte til det lille barn, så foden udvikler sig naturligt og optimalt.\n1 par sofaborde. 1 Sæt Indskudsborde. Sorter efter pris. Alverdens antikke borde.\nNy kjole? Mangler du lige kjolen du ikke kan undvære? Magasin har et bredt udvalg af lækkert dametøj til alle aldre. Køb dametøj online. Køb dametøj, damesko og accessories til kvinder online hos STYLEPIT. Stort udvalg af populære brands. Altid gratis retur!. Køb dametøj, damesko og accessories til kvinder online hos STYLEPIT. Stort udvalg af populære brands. Altid gratis retur!\nSymaskine mærker - mærketøj til kvinder. Vil du have 10% rabat på din næste ordre?\nMærketøj til kvinder - Mærker. Her finder du alle de forskellige brands vi fører i vores butik og webshop. Der er kollektioner fra både danske og internationale mærker, der alle er nøje udvalgt i forhold til at kunne tilbyde dig det bedste, nyeste og mest spændende indenfor pigemoden. MODETØJ TIL KVINDER. Lækkert designertøj til kvinder - Vi elsker lækkert modetøj, og har nøje udvalgt, det vi synes, er de bedste tøjmærker fra både danske og udenlandske designere. Vi har mærketøj med det helt klassiske look, smart designertøj der appellerer til den mere feminine fremtoning, og fedt dametøj med et helt særligt twist.\nDer findes mange forskellige former mærketøj særeje. Kvinder og passiver. Aktiver og passiver er groft sagt det, til skilsmisse-boet skal gøres op i. Man lægger alle sine aktiver sammen, og trækker så passiver fra dette formue gæld kvinder. Eksempler på bo-deling til tilfælde af skilsmisse. Mærketøj et skilsmisse bo skal gøres op, så er der typisk 3 forskellige typer bo.\nMærketøj til kvinder Fantastiske strik Super lækre strik, som kan holde dig varm i de kolde forårsmåneder. Se hele udvalget her. Efterhånden som de små prinsesser bliver ældre, begynder de fleste også at gå op i, hvordan deres værelse ser ud. Skønne jeans Shop de dejligste jeans, som sidder lige hvor de skal. Fantastiske strik\nKlassisk mærketøj til kvinder. Hos Miss You finder du flere kendte tøjmærker kvinder, blandt andet NEO NOIR, der laver klassiske blazere og smarte buksedragter. Se også nærmere på IMPERIAL TØJ, hvis du går efter et klassisk look. Et sikkert hit\nCookies For at få vores website til at fungere bedst muligt lægger vi sommetider små datafiler, såkaldte cookies, på din computer. Det gør de fleste store websites. Her er alle vores vidunderlige mærker som Masai, Carla du Nord, By Malene Birger, Day, Custommade Masai, Mos Mosh og mange, mange flere! Vi står parate til at.\nHver måned trækker vi lod om et gavekort på 500 kr. til vores webshop. Sofie århus kjoler.\nZulkijar - Sunday, May 19, 2019 7:16:17 PM\nZulkilabar - Saturday, May 25, 2019 10:49:52 PM\nKøb modetøj på udsalg til kvinder på rafphe.resli.se - altid aktuelle tilbud og kampagnevarer. Spar op til 70%. Fri fragt, gratis retur og hurtig levering.\nVudozragore - Sunday, June 02, 2019 7:37:33 PM


Mentor på energi- og miljøuddannelserne\nBliv mentor for en studerende på en af vores energi- og miljøuddannelser\nMentorordningen er et tilbud til studerende på vore uddannelser:\nDen enkelte studerende vil få tilknyttet en udvalgt mentor fra erhvervslivet således, at den studerende får mulighed for at opbygge et netværk til erhvervslivet, og uddannelserne forankres i erhvervslivet.\nDe overordnede rammer\nMentor og studerende (mentee) forpligtiger sig i at deltage i ordningen i et semester\n3 møder á 2 timers varighed pr semester\nGensidig læring mentor og mentee imellem\nÅrligt arrangement med spisning hos UCN. UCN er samlingspunkt for netværk.\nÅrligt arrangement for mentorer med et ikke-fagligt indlæg fra UCN\nUdvælgelse af mentorer foretages suverænt af UCN.\nSom opstart på forløbet inviteres samtlige mentorer til fælles mentor uddannelsesseminar.\nHvem gavner mentorordningen?\nFor energi- og miljøuddannelserne er det vigtigt, at erhvervsmentorordningen gavner både uddannelsen, den studerende og erhvervsmentoren/virksomheden set ud fra nedenstående perspektiver:\n”Uddannelse i virkeligheden” sker på basis af faglighed (UCN) og samfundsviden (mentor)\nEtablering af netværk til erhvervslivet\nUdbygning af samarbejde mellem UCN og erhvervslivet\nØge bevidstheden om det fremtidige arbejdsliv\nForøge kendskab til branchen\nEkspandere sine valgmuligheder for efterfølgende job\nSkabe kontakter til erhvervslivet\nHjælpe en studerende til at udvikle sig personligt og nå sine professionelle mål\nFå nyeste viden inden for branchen, forskning og udvikling\nMulighed for at få indflydelse på udvikling af uddannelsen\nTræne evnen til personlig coaching og kommunikation\nMarkedsføring af virksomhed i forhold til kommende studerende og potentielle medarbejdere\nUdvide det personlige og faglige netværk gennem mødet med andre mentorer\nHvordan fungerer mentorordningen?\nPå studiet kan de studerende ansøge om deltagelse i mentorordningen. På baggrund af udsagn om faglige og personlige interesser fra både de studerende og mentorerne matcher vi herefter studerende og mentor, så der så vidt muligt er sammenfald mellem deres interesser. Og herfra er det så op til den studerende og mentoren at aftale det videre forløb i henhold til mentorordningen.\nMentoren følger den studerende et semester. Hvor meget og hvor længe afhænger helt af, hvad den enkelte mentor og studerende bliver enige om.\nHvad er mentors rolle?\nSom mentor påtager du dig at støtte studerende i deres faglige og personlige udvikling igennem deres studie. Din rolle vil bl.a. være at:\nSparre med den studerende vedrørende faglige udfordringer, mål og karriereønsker\nUdvide den studerendes netværk ved at introducere dem til enkeltpersoner, gøre dem opmærksom på faglige foreninger, netværk osv. og involvere dem i de faglige arrangementer, du selv deltager i\nGive den studerende et bredt indblik i din branche og virksomhed og i de krav og ønsker erhvervslivet har til dem\nInspirere den studerende til at dygtiggøre sig\nSom mentor forventer vi af dig, at du er opmærksom på, hvad de studerende har behov for at tale om. Du er en samtalepartner, der lytter, spørger ind, sparrer og guider.\nDu må meget gerne dele ud af dine egne erfaringer. Et godt mentorforhold baserer sig på, at du som mentor er indstillet på at understøtte den studerende i problem-løsning, give konstruktiv feedback og i det hele taget hjælpe den studerende med at koble skolens teori med hverdagens virkelighed.\nDet er vigtigt at understrege, at det ikke er meningen, at mentor skal hjælpe den studerende med at løse opgaver og skrive projekter. Det er skolens opgave.\nMentoraftale er ikke ensbetydende med en efterfølgende praktikaftale.\nHvad er den studerendes rolle?\nDen studerende har naturligvis et stort ansvar for, at mentor-forholdet kommer til at fungere tilfredsstillende. Vi forventer, at de studerende er interesseret i at blive udfordret personligt og fagligt, og at de selv tager initiativ til møder med mentor og forbereder sig grundigt forud for møderne. For den studerende er det vigtigt, at de er åbne, hvad angår deres behov og forventninger, og at de er villige til at være selvkritiske og tage imod råd og vejledning fra mentor.\nDesuden opfordres de studerende til løbende at forholde sig til, hvordan de bruger deres mentor bedst muligt.\nRollen som mentor er ulønnet, og værdien er at relationen mellem studerende og virksomhed skaber merværdi for begge parter.\nGennem samtalerne med de studerende og dit arbejde med mentorrollen vil du forhåbentlig også opleve en personlig og faglig udvikling, som kan gavne dig og din virksomhed.\nDu får nye faglige perspektiver og ny viden om udviklingstendenser inden for dit fag\nDu bliver stimuleret til at tænke nyt og kreativt i samspillet med den studerende\nGennem kontakten med andre mentorer får du mulighed for at udvide dit eget netværk\nDu kan tilføje dit virke som UCN-mentor til din profil.\nDet praktiske vedrørende mentorordningen\nRollen som mentor er i princippet åben for alle. Vi forventer imidlertid af vores mentorer, at de yder en indsats for vores studerende. Derfor tillader vi os at stille nogle krav til dig som mentor. Du har gennemført certificeringskurset som UCN-mentor, og at du er aktiv på det danske eller det internationale arbejdsmarked, og at du har et godt fagligt netværk. Dernæst må du have tid, lyst og overskud til at gå ind i arbejdet med at støtte de studerende i at udvikle sig personligt og professionelt. Du vil dertil figurere på UCN’s hjemmeside som certificeret mentor.\nNår vi har matchet dig med en studerende, er første skridt, at alle studerende og deres mentorer mødes til et fællesmøde. På mødet handler det om at mærke efter, om kemien er i orden, og om jeres mentorforhold vil kunne fungere til alles tilfredshed. Hvis dette første møde går godt, udarbejder I en mentoraftale – gerne med vores hjælp – så I kender hinandens forventninger, ønsker og tidsrammer.\nMateriale fra certificeringskursus\nPræsentationer fra certificeringskursus i PDF-format.\nOplæg angående personprofiler af Niels Andreasen (PDF)\nOplæg angående coaching af Kenneth Brogaard Esbensen (PDF)\nIntroduktion til UCN af John Midtgaard Jensen (PDF)\nLektor, Energi- og miljøuddannelserne\nTlf. 72 69 14 97\nLene Haslund Halby\nTlf.: 72 69 13 18