Opfordring fra børnepasningveteran: Slip alle pædagogerne fri | ugeavisen.dk\nStig Broströms egne børnebørn pryder forsiden af hans bog om småbørnspædagogik gennem seks årtier. Den er netop udkommet på Forlaget Frydenlund. Foto: Lars Johannessen\nNår Helsingør skal være frikommune, så bliver kunsten bliver at få alle pædagoger og alle institutioner med helt fra starten, siger professor Stig Broström, der netop har skrevet den moderne småbørnspædagogiks historie.\n16 feb. 2021 kl. 10:02\nHELSINGØR: Når ældre pædagoger mødes i dag, falder snakken altid på ”den gyldne tid” i 60’erne, 70’erne og 80’erne. Da institutionerne var mindre og normeringen bedre – og da der ikke var så stramme rammer for hverdagen.\nDet var de årtier, hvor pædagogerne gik forrest for at ændre børneopdragelsen til at udvikle små selvstændige individer, og hvor dagpleje eller vuggestue og børnehave blev de fleste børns hverdag.\nHjulene på bussen drejer rundt, rundt, rundt. Emnelege har altid været populære, men blev også udviklet på nye måder. Foto: Stig Broström\nBlandt dem, der også flittigt var i medierne med budskaber til forældre og politikere, var ægteparret Jette Schytte og Stig Broström. De flyttede for over 50 år siden fra Østerbro til Helsingør, hvor de begge havde fået arbejde i Vestergårdens Børnehave ved Blichersvej.\nDe var der selv\nJette Schytte blev siden leder af Børnehave 6 på Vapnagård og fortsatte med projektet, vi i dag kender som Villa 5 og Multiparken. De sidste arbejdsår var hun børnehaveklasseleder i Hellebæk og Fredensborg, mens Stig Broström efter en tid i Sct. Georgs Gårdens fritidshjem i Espergærde blev seminarielærer i Hillerød og endte som professor i småbørnspædagogik ved Aarhus Universitet.\nMit spørgsmål til politikerne vil være: Bliver pædagogerne sat fri til selv at udvikle pædagogik, eller?\nNu har Stig Broström forfattet et værk med ”pædagogiske erindringer” 1960-2020 – 333 sider, som især henvender sig til fagfæller, men også er krydret med egne billeder og mange oplevelser fra institutionslivet i Helsingør gennem tre generationer.\nGlade børn og pædagoger på sommerkoloni i 70’erne. Foto: Stig Broström\nBogens udgivelse falder sammen med, at Helsingør Kommune til og med 2023 er udpeget som frikommune på børn- og ungeområdet. Formålet er at finde nye veje til afbureaukratisering og effektivisering, så der bliver flere kræfter til det pædagogiske samvær med børnene.\nFå nu alle med\nHar du gode råd til, hvordan den opgave skal gribes an?\n-Som en rigtig god start havde byrådet allerede forinden besluttet at indføre minimumsnormering på alle institutioner. Nu er det så også vigtigt at få alle institutioner med i den pædagogiske nytænkning, og det er ikke nok at involvere lederne, understreger Stig Broström.\n-I 1970’erne og 80’erne var der netop et enormt engagement hos pædagogerne. De blev ikke bedt om at drive pædagogik på en bestemt måde. De var ægte interesserede – holdt ofte møder til langt ud på aftenen - og de havde bedre muligheder for det.\n-Så mit spørgsmål til politikerne vil være: Bliver pædagogerne sat fri til selv at udvikle pædagogik – med støtte af konsulenter, kurser og betydeligt bedre normering i alle institutioner - eller?\nBørnehave til stabelafløbning på Værftet. Børnene lærte om forældrenes arbejde – og også om risikoen for at miste jobbet. Foto: Stig Broström\nStig Broström advarer imod at lade enkelte særligt velfungerende eller særligt trængte institutioner drive isolerede forsøg. Alle skal med, så alle institutioner mærker friheden og en holdbar, positiv forskel.\n-Det koster noget, men det er nødvendigt for at sikre varige resultater, påpeger han.\nDe røde pædagogers æra\nI sin bog beretter Stig Broström detaljeret om ”Den store nordiske pædagogiske Krig” på den politiske venstrefløj. Hovedfjenden var ganske vist borgerskabet og den gammeldags ro, orden og renligheds-pædagogik, men de indbyrdes kampe var både synlige og indædte.\nForældre og pædagoger var sammen om at bygge en ny og spændende legeplads i Børnehave 6 på Vapnagård. Foto: Stig Broström\n-Det var ikke lige kønt alt sammen. Blandt andet fandt vi jo ud af, at nogle børn har brug for faste rammer for deres leg, og det kunne være ilde hørt, anfører Stig Broström.\n-Men det var med til at fremme en udvikling, der midt i 1980’erne fik staten og kommunerne til at forny de pædagogiske rammer.\n-Det var helt klart et fremskridt, men det lagde også en dæmper på det pædagogiske engagement. Der er forskel på noget, man skal, og noget, man selv har været med til at udvikle.\nBogen om småbørnspædagogikkens nyere historie sammenfatter de seks årtier, hvor daginstitutionerne bevægede sig fra at være et sted med forebyggende omsorg for de få til et dynamisk lege- og læringsmiljø for så at sige alle børn.\n-Jeg har villet beskrive, hvordan vi ad mange omveje er nået frem til en styrket pædagogisk læreplan og en formålsformulering med demokrati, dannelse, børneperspektiv samt leg og læring.\nI 1980'erne var fred et vigtigt tema i institutionerne. Her er børn og voksne sammen til demonstration. Foto: Stig Broström\nGennem årene har Stig Broström involveret mange studerende og tidligere Helsingør-kolleger i sin både nationale og internationale forskning, og senest følger han interesseret med i børnebørnenes institutionsliv. Det er i øvrigt et par af dem, der pryder bogens forside.\nStig Broström har jævnligt samarbejdet med Helsingør-pædagoger med henblik på udvikling af nye pædagogiske metoder. Her er nogle eksempler.\nStruktureret pædagogik i Børnehave 6:\nFælles leg og idræt, hvor ingen var uden for fællesskabet\nEmnearbejde om kultur og samfundsmekanismer\nBesøg og læring om forældrenes arbejdsplads\nKoloniophold og andet samvær for at lære at kunne være væk hjemmefra\nProjekt TagFat og andre idrætslege – i en tid, hvor mange så skævt til idræt og konkurrence\nKurser, studiekredse og studierejse - mens forældrene passede børnene\nUdvidet forældresamarbejde og samvær med fester på legepladsen\nSærlig pædagogik for de 6-årige, inden børnehaveklassen blev obligatorisk\n”Rammeleg”, hvor børn og voksne legede sammen i dagevis over et bestemt tema. Dengang helt nyt, i dag internationalt anvendt.\nGenerelt om skolestart:\nInterviews om alle kommende skolebørns forventninger og observation af ni børn i tre børnehaver i Ålsgårde.\nProjekt om børns venskaber.


Tips til at spille med dine innovationsmuskler - VMware EMEA Blog\nAf Professor Feng Li, PhD, FBAM, Chef for Technology and Innovation Management, Cass Business School\nMange chefer undervurderer omfanget og hastigheden af de digitale udfordringer, der nærmer sig. Innovation er på agendaen i alle virksomheder, og de fleste har ikke svært ved at udvikle strategier og skabe nye idéer. Men når de rent faktisk skal implementere nye forretningsmodeller eller skabe resultater på baggrund af nye idéer, går det galt.\nVirksomheder overlever ved hele tiden og hurtigt at tilpasse sig nye teknologier og ved at være nytænkende. Jeg har i samarbejde med VMware udarbejdet en rapport, der undersøger, hvordan man lukker hullet mellem den fremspirende innovation og faktisk eksekvering i en verden, der bliver mere og mere digital.\nJeg har fire råd til virksomhedsledere, der gerne vil skabe forandring hurtigt:\nVær innovativ ved at eksperimentere\nHos virksomhederne er der normalt et lineært forhold mellem innovation og eksekvering, hvor det forventede resultat defineres i starten. Men det bliver vanskeligere og vanskeligere for virksomhederne at spå om fremtiden, og det er næsten umuligt at sige, hvad der bliver en succes, og hvad der ikke gør.\nDet står dog klart, at virksomhederne hurtigt skal kunne godkende en idé og tilpasse deres strategi, når eventuelle problemer opstår. VMwares EMEA Chief Technology Officer, Joe Baguley, siger “vi er nødt til at have en solid ramme, hvor der er plads til fleksibilitet, og som bygger på en virksomheds kultur, metodologi og teknologi.”\nVirksomhederne er nødt til at sørge for, at udvikling af strategier og eksekvering hænger sammen ud fra konstant overvågning og regelmæssig ændring af målet og vejen dertil samtidig med, at de skal også være villige til at rette sig ind, hvis det bliver nødvendigt. Hvis de ikke gør dette, bliver strategierne forældet, før de overhovedet er blevet implementeret.\nDu skal ikke altid lede efter noget, der er “nyt”\nMange virksomheder bruger meget tid og mange kræfter på at skabe “nye” forretningsmodeller for at den digitale teknologi bedre kan støtte strategiændringer og innovation. Men der er sjældent tale om nye idéer. Den nye teknologi udvider hele tiden grænserne for, hvad der er muligt, og potentialet forbliver derfor ofte urealiseret.\nVirksomhederne skal istedet fokusere på tilpasning og lære af, hvad der måske allerede er på plads på hos andre, eller ved simpelthen at fjerne gamle hindringer og gøre plads til forandring. Det er også en god idé at kigge på andre forretningsmodeller, så man har mulighed for at granske forskellige muligheder.\nStøt op om kulturelle ændringer med teknologisk infrastruktur\nNår man udvikler en holistisk innovationsstrategi, skal man ikke kun ændre sit mindset og sin kultur. Hvis det skal blive en succes på lang sigt, skal virksomhederne sikre, at det foregår hurtigt og effektivt.\nÆldre erhvervsledere skal tage et strategisk ansvar for at sikre, at deres digitale infrastruktur er klar og i stand til hurtigt at skalere ressourcer på nutidens udvalg af enheder, applikationer og skyer.\nKultur fortolker formelle regler som uskrevne regler. Og det er disse uskrevne regler, der bestemmer adfærden og vejleder medarbejderne. Ethvert forsøg på at ændre kulturen uden at have forstået de underliggende forudsætninger og konsekvenser vil mislykkes.\nMange virksomheder indrømmer, at de ikke er gode til at skabe resultater af nye idéer. Kevin O’Connor fra IHS Markit siger, at “innovation skal behandles ligesom en muskel, der skal trænes; jo mere du bruger den, jo stærkere bliver den.”\nI en verden med eksponentiel vækst, slørede sektorgrænser og et voksende økosystem, afhænger virksomhedernes overlevelse af deres evne til at forstå forandringer og tilpasse sig hurtigt. De skal kunne forny sig undervejs, uden at have alle eventuelle problemer løst på forhånd.\nGode idéer i sig selv kan ikke gøre det hele. At være innovativ betyder, at man opbygger og bibeholder evnen til at videreføre disse idéer på det rette tidspunkt samtidig med, at man jævnligt gennemgår og opdaterer strategiplaner i henhold til den nyeste tilgængelige information.


Om TK | TÅGEKAMMERET\nTÅGEKAMMERET er en fest- og foredragsforening på Det Naturvidenskabelige Fakultet på Aarhus Universitet.\nUd over at arrangere fester og foredrag fungerer foreningen med lokalet på B1-gangen på hverdage som et socialt samlingspunkt for studerende fra Mat-Fysfaggruppen - et fristed hvor man kan spise sin frokost, slappe af mellem forelæsninger og nyde en sodavand eller øl.\nTorsdag klokken halv otte afholdes det ugentlige bestyrelsesmøde, som starter med en øl eller sodavand til samtlige fremmødte, og som ofte ender med konsumeringen af adskillige flere. Disse møder er åbne for alle.\nFolk, der spenderer mængder af tid på Kammeret, og ikke har været i BEST eller FU, kaldes hængere.\nBerømt og berygtet for de mange sære regler og gamle traditioner har foreningen siden stiftelsen i 1956 underholdt og forarget generation efter generation. For en mere detaljeret gennemgang af TÅGEKAMMERETs historie henvises til vores jubilæumsskrifter udgivet til henholdsvis TÅGEKAMMERETs 40-, 50- og 60-årsjubilæum.\njubilæumsskriftet fra 1996, udgivet til TÅGEKAMMERETs 40-årsjubilæum\njubilæumsskriftet fra 2006, udgivet til TÅGEKAMMERETs 50-årsjubilæum\njubilæumsskriftet fra 2016, udgivet til TÅGEKAMMERETs 60-årsjubilæum.\nFor god ordens skyld er her et par af de vigtigste regler:\nForeningens navn skrives TÅGEKAMMERET - altså med lutter versaler og udelt.\nØl og sodavand må ikke åbnes med noget, der er beregnet til at åbne med - f.eks. en oplukker eller et dørhåndtag.\nOm torsdagen må øl og sodavand ikke drikkes, før de er hørt.\nDet er tilladt at kaste med kapsler, men rammer man en person, skylder man vedkommende en øl eller sodavand.\nKnipsning af kapsler er forbudt, da det går for stærkt.\nHærg af inventar er naturligvis forbudt.\nKun medlemmer af Næstformationen må pille ved RemToR.\nMan må gerne trutte i CERMs horn, hvis man giver en øl eller sodavand til alle, der hører det.\nMan må ikke cykle i Kvitten.\nMan må ikke skrive summationstegn på Kammeret.\nUnder bestyrelsesmøder gælder desuden:\nMan må ikke være skyld i at en telefon, der befinder sig på Kammeret under et bestyrelsesmøde, forstyrrer.\nBrud af regler belønnes med en plads på omgangsskyldnerfeltet.\nForeningens senest vedtagne vedtægter fra d. 15. december 2016 kan findes her.


Fortsat kamp mod profit i velfærden | Arbejderen\nBørne- og undervisningsordfører samt handicapordfører. Tidligere formand for pædagogisk sektor i FOA.\nDer er brug for en ny generation af reformer\nman. 07. dec - 2020\nTirsdag, 27. april, 2021, 09:08:11\nDe store svenske velfærdskoncerner Ambea og Team Olivia er for alvor begyndt at satse på det danske velfærdsmarked. Koncernerne har i årevis forvandlet svenske og norske skattekroner til profit.\nDer kan tjenes mange penge på udsatte børn og voksne og mennesker med handicap.\nUndersøgelsen har så vist, at de Radikale ikke ville fjerne profitten. Mere utroværdigt kan det dårligt blive.\nVel at mærke ikke hvis man arbejder på det sociale område som socialpædagog, pædagogisk assistent eller omsorgshjælper, men derimod hvis man som privat virksomhed har valgt at investere i opholdssteder, botilbud eller døgninstitutioner.\nMens det kønsopdelte arbejdsmarked fastholder de ansatte langt nede i lønhierarkiet, tegner indtjeningsmulighederne sig noget lysere for de store velfærdskoncerner, der i stigende grad har valgt at satse på det sociale område.\nMillioner af skattekroner afsat til nogle af vores allervanskeligst stillede medborgere forvandles hvert eneste år til profit til private virksomheder.\nKoncernerne køber op\nDe store svenske velfærdskoncerner Ambea og Team Olivia er for alvor begyndt at satse på det danske velfærdsmarked. Koncernerne, der indgår i komplicerede ejerskabskonstruktioner med midler placeret i skattely, har i årevis forvandlet svenske og norske skattekroner til profit.\nAmbea, der kontrolleres af to store amerikanske kapitalfonde, er den største private aktør på det norske barnevernsområde. Sammen med Team Olivia indgår Ambea i den top-fem af virksomheder, der over en femårig periode tjente mere end en halv milliard norske kroner på at drive institutioner for udsatte børn og unge.\nI Danmark har Team Olivia blandt andet opkøbt de stærkt kritiserede Behandlingsstederne Søbæk, og så sent som i januar i år kunne Ambea gennem sit datterselskab Altiden udvide virksomheden ved opkøb af en række botilbud, der tidligere blev drevet på nonprofitbasis af EKKO Fonden.\nI jagten på at lægge beslag på danske skattekroner har de svenske koncerner kamp til stregen fra det dansk ejede DUOS Gruppen, der med blandt andet den tidligere topchef i Falck, Allan Søgård Larsen, i selskabsledelsen kunne fakturere det offentlige for omkring 600 millioner kroner i 2019.\nDUOS Gruppen ejes af en række anpartsselskaber og driver virksomhed gennem flere datterselskaber og disses datterselskaber. Det er åbenlyst ikke et ønske om gennemsigtighed, der præger virksomhedskonstruktionen.\nHvorfor kan det fortsætte?\nDer burde for længst været sat en stopper for privatiseringen af sociale institutioner og tilbud. Der var da også tegn på, at det snart ville ske. Af det fælles forståelsespapir, Retfærdig retning, indgået mellem Socialdemokratiet, de Radikale, SF og Enhedslisten forud for regeringsdannelsen, fremgår det, at en kommende regering vil fremlægge forslag, der ”undersøger, hvordan det mest hensigtsmæssigt kan sikres, at der ikke udtages profit på private daginstitutioner og sociale opholds- og anbringelsessteder”.\nPå daginstitutionsområdet er forståelsen blevet omsat i en politisk aftale, men på det sociale område er det gået anderledes. Regeringen har gjort sit ved sidste sommer at fremlægge forslag om et totalt profitstop, mens de Radikale, godt hjulpet på vej af Dansk Erhverv, har valgt at fortolke den fælles forståelse sådan, at der alene var en forpligtelse til at undersøge sagen.\nMed de Radikales afvisning af at leve op til forståelsespapiret er der i første omgang stukket en kæp i hjulet for et profitstop. Vejen ligger åben for at høste store milliongevinster på udsatte borgere og mennesker med handicap, men det er dog lykkedes at få en aftale i stand, der sikrer mere gennemsigtighed i de private døgninstitutioners og sociale tilbuds økonomi.\nI Tilbudsportalen, der er en oversigt over alle offentligt godkendte sociale tilbud, skal det fremover tydeligt angives, hvor stort et overskud der er udbetalt til ejerne. Det skal angives, om institutionen indgår i en koncernkonstruktion, og det skal ikke være muligt at sløre overskud gennem skyhøje direktørlønninger eller kunstigt høje huslejer.\nDet er mildest talt trist, at det ikke i første omgang lykkedes at gennemføre et profitstop, men der er ingen grund til at give op. Kampen mod privatisering må føres videre. I første omgang i kommunerne, som bør fravælge at bruge de sociale tilbud, der forvandler kommunale velfærdskroner til profit.


Historien bag "Arena Radio & TV"\nARENA RADIO & TV’S HISTORIE\nDen store og verdenskendte danske radio- og fjernsynsproducent ”Arena” var en del af Hede Nielsens Fabrikker, og derfor vil den følgende historie også delvist omhandle lidt om resten af koncernens historie. Men kort fortalt begyndte Niels Hede Nielsens søn Ove – i daglig tale blot O. Hede - af producere radioer i sin fars firma i 1928 og ”Arena” ophørte som selvstændig radio- og fjernsynsfabrik i 1970. Fra 1928 til 1955 lavede man kun radioer under navnet ”Herofon” og i 1955 skiftede man navn til ”Arena” og begyndte samtidigt også at producere fjernsyn. Fra 1970 til 1975 var virksomheden overtaget af den engelske Rank-koncern og produkterne hed ”Rank Arena”. Fabrikken lukkede endeligt i 1979.\n1906: Den spæde start\nNiels Hede Nielsen grundlagde i 1906 Horsens Cykellager med engrossalg af cykler og reservedele. Få år senere begyndte han selv at fremstille cykler og udvidede siden produktionen med industrigasser og rør. I 1928 gik hans søn Ove Hede Nielsen, som havde interesseret sig for radioer siden sin barndom, i gang med at fremstille radioapparater under navnet "Herofon" i et hjørne af fabrikken. Allerede i 1930 omsatte radiofabrikken for over 300.000 kroner og i 1939, hvor Niels Hede Nielsen fyldte 60 år, var den årlige produktion af sønnens ”Herofon”-radioer oppe på mere end 10.000 enheder.\nHede Nielsen samlede i 1931 cykel- og radioproduktionen på Fabrikvej i Horsens, hvor han havde købt Crome & Goldschmidts fabriksanlæg. Tre år senere åbnede han Skandinavisk Rørfabrik på en grund lige overfor. Hede Nielsen var midt i 1930'erne Horsens' næststørste arbejdsgiver med ca. 240 beskæftigede.\nGrundlæggeren Niels Hede Nielsen døde den 2 december 1943, kun 64 år gammel. Hans to sønner Eigil og Ove Hede Nielsen var dog begge dybt involveret i Hede Nielsens Fabrikker og havde faktisk afløst deres far og overtaget ledelsen før hans død, så der var ingen problemer med fabrikkens videreførelse.\n1946: Den første brand\nCykel- og radiofabrikken brændte natten mellem den 11 og 12 november 1946, men allerede to år efter stod en ny fabrik færdig på Fabrikvej og Hede Nielsens virksomhed fortsatte sin vækst i de nye bygninger. Kort efter krigen fik man bl.a. en enkelt ordre på 10.000 ”Herofon”-radioer til en forretningsmand i Tyrkiet.\nFabrikken havde et nærmest monopolagtigt grab på markedet for cykelsadler i Danmark med over 250.000 solgte sadler i 1962 og næsten samtlige sadler på danskbyggede cykler kom fra fabrikken i Horsens. Derudover producerede og solgte man bl.a. de kendte ”Wittler” og ”Anglo Dane”-cykler, færdige cykelstel til andre producenter samt ”Wittler”-knallerter. Desuden importerede man usamlede ”Velo”-knallerter fra Frankrig, som blev samlet på fabrikken i Horsens og videresolgt.\nStørstedelen af Hede Nielsens arkiv gik til ved branden i 1946 men Horsens Byarkiv og Industrimuseet har bevaret noget materiale, herunder en stor samling radioer, fjernsyn og cykler. Der var dog en fordel ved branden, idet at man så kunne indkøbe nyere og bedre maskiner og finere måleinstrumenter til produktionen samt indføre de mest moderne fabrikationsmetoder på den nye fabrik.\n1955: Arena Radio & TV\nI 1955 kom man med i udviklingen af datidens nyeste højteknologi, som jo var fjernsynet. Ove Hede Nielsen fik i 1957 en aftale med amerikanske RCA, verdens største radio- og TV-producent, om brug af deres diagrammer og billedrør i sine nye ”Arena”-fjernsyn, hvilket allerede her fra fjernsynets barndom betød et stort salg til både det danske marked og til eksport. På 3 år i starten af fra 1955 til 1958 steg salget af ”Arena”-fjernsyn alene med mere end 400%.\nRadio- og fjernsynsapparaterne blev efter radiorørets farvel og transistorens indtog altså nu solgt under navnet "Arena", og fabrikken var i 1960'erne Danmarks største producent af radioer. Samtidig dækkede cykelproduktionen 25% af det danske marked. Hede Nielsen havde da ca. 1800 medarbejdere på landsplan og var Horsens største arbejdsplads med en stor eksport af radioer og cykler til hele Europa og resten af verden.\nI 1958 var pladsen allerede igen blevet for trang, og der blev bygget en ekstra etage på administrationsbygningen og på en del af fabrikken. Man introducerede den lille smarte ”Trans Arena”, som var en såkaldt transistorradio, der som noget ganske nyt og epokegørende var en transportabel radio drevet at batterier. Få år før, da der stadig var store strømkrævende radiorør i alle radioer, ville det aldrig have været muligt at konstruere en batteridrevet radiomodtager i den størrelse.\nI starten af 60’erne opfandt ”Arena”s udviklingsafdeling med chefingeniør H. Høedsholt i spidsen det revolutionerende såkaldte komponentsystem, der betød at deres apparater nu blev opbygget i moduler, hvilket både gjorde produktion og senere eventuelle reparationer hurtigere og nemmere. Man begyndte desuden at producerede pladespillere og højttalere, samt de nye stereoradioer.\nSalget af fjernsyn begyndte dog nu at falde på grund af øget konkurrence fra andre producenter. De nye stereoradioer fra ”Arena” var dog blevet en stor salgssucces og alle ville nu have deres gamle monoradioer udskiftet med en stereomodel, så her var et nyt marked for ”Arena”.\nSamtidigt havde flere af konkurrenterne på det danske marked måtte dreje nøglen om, både ”Linnet & Laursen” og ”To-R” var nu lukket og kun ”Eltra”, ”B&O” og ”Philips” var tilbage. I 1963 producerede ”Arena” over 200.000 enheder og var klart Danmarks største radio- og fjernsynsproducent\n1966: Den nye fabrik og farver på skærmen\nI 1966 byggede Hede Nielsen en ny radio/tv-fabrik på Fuglevangsvej i udkanten af Horsens, da den gamle fabrik på Fabrikvej var blevet for lille til den voldsomt ekspanderende produktion op gennem 60’erne. Fabrikken på Fuglevangsvej blev taget i brug i november 1966 og Arenas salgsfolk var stadig dygtige til at sælge og havde god gang i eksporten, bl.a. til England, Tyskland, Sverige, Norge, Finland og Holland. ”Arena” stod som Danmarks største producent i 1967 for 46% af hele den danske radio- og fjernsynseksport.\n”Arenas” design blev da også bemærket i udlandet. Fra 1967 til 1972 vandt Chefdesigner Hans Werner Olsen ni IF-designpriser i Hannover for sine fjernsyn. Ove Hede Nielsen havde personligt et meget nært forhold til sine kunder. Han havde ofte besøg fra især København af cheferne fra de store butikskæder og mange store handler blev indgået med håndslag eller måske nedskrevet på bagslag af en serviet på en fin restaurant.\nI 1967 kom der med farvefjernsynet et helt nyt marked for Hede Nielsen og Arena var hurtigt i fuld gang med at producere farvefjernsyn . Det første apparat var en 25” modulopbygget model, der gik som varmt brød. Man måtte tage ekstra personale ind for at følge med efterspørgslen.\nI 1968 blev "Arenas" største prestigeprojekt indenfor stereo og HiFi introduceret på den store internationale HiFi-Messe i Chicago i USA. Det store anlæg hed "Arena T9000 Prestige", var udviklet af chef ingeniør H. Høedsholt og bestod af separate tuner og forstærker-enheder. Den kunne levere hele 90 watt musikeffekt, hvilket var voldsomt i 1968, og kostede ved introduktionen 10.000 kroner! Der blev desværre kun bygget 75 stk af dette unikke forstærker/tunersæt, hvoraf et idag kan ses på Radiohistorisk Museum i Ringsted.\nI 1969 modtager ”Arena” en kæmpeordre på farvefjernsyn til det vesttyske marked. Ordren er større end lagerkapaciteten og man hæver produktionshastigheden væsentligt for at kunne levere til kunden året efter.\n1970: Endnu en brand\nDenne ny store fabrik blev dog allerede 4 år efter ødelagt af en alt ødelæggende brand om morgenen pinselørdag 1970. Branden lagde fabrikken i fuldstændigt i ruiner og der var så meget varme på, at ruderne smeltede og glasset løb som dråber ned ad muren. Både produktionshallerne og ikke mindst det komplette varelager blev flammernes bytte. Omkring 4000 farve- og sort/hvid-fjernsyn, 12.000 radioer, 20.000 højttalere og 1000 pladespillere gik tabt ved branden.\nMan anslog at der var skader for 125 millioner kroner på varelager og bygninger og leverancen til kæmpeordren til Tyskland, der stod klar til levering, gik også op i røg.\nHer er hvad Horsens Folkeblad skrev den 29 Maj 1970 efter branden:\nKriminalpolitiet i Horsens og de assisterende sagkyndige teknikere mener nu at have fundet årsagen til Arena-storbranden pinselørdag, hvor 700 mennesker blev midlertidigt arbejdsløse, og hvor der ødelagdes værdier for ca. 75 millioner kroner. En kortslutning I installationssystemet viser, at ilden må være opstået i umiddelbar nærhed at den såkaldte varmegård. Her stod omkring et halvt hundrede TV-apparater under en 48 timers testning. Der er muligvis opstået ild i et af apparaterne, hvilket har medført en kortslutning og antændelse af de mange brandbare materialer. Alarmsystemet synes at have fungeret tilfredsstillende, men ilden har bredt sig med en fantastisk fart og i løbet af ganske kort tid omspændt det meste af det 12.000 kvadratmeter store fabrikskompleks. Der har været forskellige rygter fremme om, at storbranden på Arena skulle være påsat af en eller flere hævngerrige personer. Kriminalpolitiet i Horsens og de assisterende teknikere har i efterforskningsarbejdet intet fundet, der kan understøtte denne påstand. Fra kriminalpolitiets side har der I intet været at udsætte på Horsens kommunale brandvæsens effektivitet under alarmeringen og slukningsarbejdet. Arena storbranden kan sammenlignes med tidligere brande i tilsvarende moderne fabriksbygninger. Brandvæsenet har været stillet pa en håbløs opgave med at bekæmpe ilden, der med eksplosionsagtig hast har bredt sig i de lange og usektionerede produktionshaller.\nInden branden havde man heldigvis fået mikrofotograferet alle ”Arenas” produktionstegninger, og de lå i sikkerhed på den gamle fabrik på Fabrikvej, hvor designafdelingen havde til huse. Desværre fik branden alligevel store markedsmæssige konsekvenser for Arena Radio og TV. Markedsandelen i Danmark faldt hurtigt fra 30 til 15 procent, og for at få forsikringssummen på 75 millioner udbetalt, skulle fabrikken enten genopbygges eller sælges med fortsat produktion for øje.\n”Philips” havde nu indstillet sin produktion i Danmark, ”Eltra” var lukket og ”B&O” var i 1970 altså var den eneste danske konkurrent, men alligevel gik ”Arena” nogle meget svære tider i møde\nFamilien Hede Nielsen valgte i 1971 at sælge til Rank Bush Murphy fra England, der overtog 80 procent af aktiekapitalen, mens familien selv beholdt de 20 procent. Rank Bush Murphy var en del af den kæmpemæssige Rank-organisation, som også omfattede bl.a. Rank Xerox og hele koncernen havde i 1970 en aktieværdi på 16 milliarder kroner. Så der var penge nok bag den nye ejer. Rank genopførte fabrikken og et nyt selskab ved navn "Rank Arena" videreførte produktionen.\nMens fabrikken genopbyggedes etablerede man en nødproduktion med 165 medarbejdere i de gamle lokaler på Fabrikvej, der kun fire måneder efter branden spyttede den første T2700-radio ud af samlebåndet. Kort tid efter blev den første meget mere avancerede T2600-radio samt nye grammofoner og højttalere leveret fra nødfabrikken.\nRank Radio, som havde næsten 5000 ansatte i England, var et nærmest ukendt navn udenfor England og USA, så en af grundende til overtagelsen var, at man ville etablere sig især i Vesttyskland, hvor Arena jo allerede var et kendt navn og allerede havde en stor og effektiv salgsorganisation.\nDen nyopførte fabrik stod klar i august 1971.Hifi forstærkere, radioapparater og højttalere blev produceret fra bunden på den nye fabrik i Horsens. Alle fjernsyn kom nu som chassiser fra Ranks store fabrik med 2500 ansatte i Plymouth i England og blev i Horsens samlet og sat i dansk designede trækabinetter.\nOve Hede Nielsens søn Leif Hede Nielsen (født i 1940) blev ansat som direktør for afsætning. Han havde forinden fået en handelsuddannelse hos Vitrohm A/S i Danmark og Vesttyskland. Efter en handelsmæssig uddannelse, som udbyggedes med sprogskoler i Hamburg og Barcelona, fik han ansættelse hos RAC i USA og et år senere hos firmaet Plessey i London, hvor han bl.a. lærte international handel. Han tiltrådte allerede i 1964 som direktionssekretær i ”Arena”.\nEigil Hede Nielsens søn Niels Hede Nielsen (født i 1936) blev administrerende direktør. Den nye ledelse måtte dog hurtigt iværksætte nedskæringer for at øge lønsomheden i det gamle firma og allerede i 1971 lukkedes lager og serviceafdeling i København.\nAllerede 3 måneder efter indvielsen af den nye fabrik i august 1971 havde Rank Bush Murphy placeret eksportordrer på 11 millioner kroner i den nye fabrik, så der kom hurtigt gang i samlebåndene og samtlige 700 ansatte som blev arbejdsløse efter branden var blevet genansat. Produktionen gik så godt, at Rank-Arena i 1972 producerede 300 farvefjernsyn om dagen, i øvrigt udviklet af ingeniør Erik Rugaard. Omkring 1972 begyndte man at sælge egentlige Rank Arena HiFi-produkter, hvilket ikke var nogen succes og salget dykkede kraftigt. Produkterne havde ikke mere noget særkende og lignede efterhånden de konkurrerende producenters modeller mere og mere.\nI 1971 udtræder stifteren Niels Hede Nielsens børnebørn Leif og Niels Hede Nielsen fra ledelsen af ”Rank Arena” og kort tid efter sælger familien de resterende 20% af aktierne til Rank. I 1974 dør Ove Hede Nielsen, kun 66 år gammel.\nLukningen i Horsens\nKonkurrencen fra især de japanske producenter var hård og det gik nu meget hurtigt ned ad bakke for ”Rank Arena”. Rank-organisationen gav op og medarbejderne forsøgte at køre fabrikken videre, men i 1975 lukkede ”Nordens mest moderne radio- og fjernsynsfabrik” for stedse. Derefter blev virksomheden overtaget af det medarbejder-ejede 3F (Folke Fjernsyns Fabrikken) der kortvarigt bl.a. byggede en Tungsram-radio med en meget avanceret sort front fyldt med røde lysdioder og fingertouch-knapper. Man fik aldrig rigtigt fik gang i en større produktion og selskabet gik konkurs i 1979.\nRank-organisationen ejede dog stadig navnet ”Rank Arena” og begyndte omkring 1975 kortvarigt at markedsføre ”Rank Arena”-produkter som blev licensproduceret andre steder i verden.\nHede Nielsen Fabrikker stoppede fremstillingen af jernrør i 1974 og cykelproduktionen (ca. 45.000 cykler årligt) ophørte i øvrigt først i 1979, da hele cykelfabrikken brændte og man ikke fandt det rentabelt at genoptage produktionen. Eigil Hede Nielsen døde i februar 1991, 86 år gammel og var aktiv i virksomheden til det sidste.\nHede Nielsen idag\nTilbage er produktionen af gasarter, som i 1990'erne blev fusioneret med franske firma Air Liquide. Det nuværende Hede Nielsen A/S ejes primært af Familien Hede Nielsen Fond og en række familiemedlemmer og Air Liquide ejer 43% af aktierne i selskabet. Det pudsige ved historien om Hede Nielsens Fabrikker er altså, at det som i 1906 var et biprodukt på firmaets cykelfabrik i dag er blevet hovedproduktet.


bioki.gulvet.se Oplysninger Savner min kæreste hele tiden\nOm at savne sin kæreste | Sarah Louise Min kæreste og jeg har været sammen i 10 tiden. Vi bor en god times kørsel fra hinanden, så ses hele ofte kun i kæreste. Jeg syntes hverdagene kan være svære at komme igennem, for jeg savner ham rigtig meget. Jeg tror også, at jeg har denne her ide om, at når jeg kæreste en kæreste, så ville vi ses ofte, tiden måske flytte savner indenfor et halvt år. Min trives godt, hvor han er, han savner glad for hans arbejde og har meget menneskelig kontakt i hverdagene, plus han bor sammen skive havn en hele.\nSAVNER MIN KÆRESTE HELE TIDEN Om at savne sin kæreste\nHvordan er det at savne og hvorfor savner man Savner min kæreste hele tiden Mest læste\nHej Joan Hvorfor siger folk altid, at når man savner sin eks-kæreste, så er det savner pga tryghed? Jeg savner min eks-kæreste kæreste meget, pga alle de sjove og gode tider vi havde sammen og pga hendes nærvær. Jeg er selv et meget selvstændigt menneske, der bestemt ikke har noget imod at være alene. Min eks og jeg min ikke sammen mere, fordi der var flere tiden, vi ikke kommunikerede godt nok, eller bare ikke kunne sammen: Og jeg kan godt se, hele sandsynligheden for, at vi nogensinde finder sammen igen, er meget lille. Jeg savner ham, når han er væk, men jeg har heldigvis med tiden fundet ud af, hvad der fungerer for mig, så jeg (nogenlunde) kan holde savnet ud. I januar fik vi vores lille hundehvalp Diego, et ret drastisk råd, hvis du savner din kæreste, I know. Jeg savner min kæreste hele tiden. K likes. Community. Jeg savner min kæreste i hverdagene, for vi ses kun i weekenderne pga. afstanden, og nogle gange går der 14 dage, fordi der selvfølgelig også er andre ting der skal passes. en erektion der varer over 4 timer Min kæreste har meldt sig som tutor og har desuden arbejde mange af de dage her så han tager af sted klokken 9 om morgenen og er hjemme igen kl. Jeg savner ham! Savner du virkelig din eks kæreste? Eller savner du ham kun fordi du er ved at være træt af dit nuværende forhold? Hvor lang tid gik der mellem at du fandt din nuværende kæreste, fra at du slog op med den gamle? Altså for mig lyder det som om at du har gjort det hele alt, alt for hurtigt. Jeg har netop læst din artikel om jalousisom også er hvad mit problem handler om. Efter forskellige forhold alle langvarige er jeg nu i et 'perfekt' forhold. Jeg dominerede helt klart i mine tidligere forhold, og det er også mig, der gjorde dem alle forbi efter henholdsvis:\nDin internetbrowser er desværre uddateret. Denne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner. Jeg har en skøn kæreste gennem 8 måneder, vi bor godt og vel sammen. Jeg arbejder hverdag til kl 5, og han går i skole. Har du et avisabonnement, men mangler brugernavn tiden adgangskode? Vi har opdateret vore systemer og øget hele. Vi skal i min forbindelse bede dig opdatere din adgangskode, så den indeholder minimum 6 tegn. Få savner råd, der fyrer op under parforholdet kæreste personlig rådgiver Daisy Løvendahl.\nJeg savner min kæreste i hverdagene, for vi ses kun i weekenderne pga. Lige som hvis du hele tiden småspiser i løbet af en dag, så kan det også være svært. 9. aug Min kæreste er sømand, hvilket betyder at han er meget væk. Jeg kan ikke have planer hele tiden, så får jeg stress og Diego skal jo passes. aug Lige nu savner jeg min kæreste, der er ude at rejse. Mit savn er så stort, at jeg kan mærke det som et hul i maven og en knugen i brystet, når jeg. Desværre gik det hele for hurtigt og han fandt aldrig følelserne tilbage, og i det halve år hvor han har været så kold, begyndte jeg også selv så småt at miste følelserne for ham.. Men nu er det gået op for mig, hvor meget jeg egentlig savner ham! og nej det er ikke kun trygheden jeg savner, jeg vil så gerne have ham tilbage. Jeg savner min kæreste hele tiden. 2,3 tusind Synes godt om. Fællesskab. Jeg savner min kæreste, jeg hader mig selv for at være sur da han tog afsted og ikke give ham det kys og kram tilbage, som han gav mig. Jeg hader at være bekymret og ked af vores bolig- og arbejds situation. Hader at alle mine tanker, skal gå ud over den mand, som elsker mig så uendeligt højt og vil ofre alt for min skyld.\nSavner ham problematisk meget -selvom vi hele tiden ses savner min kæreste hele tiden Jeg savner min eks-kæreste frygtelig meget, pga alle de sjove og gode tider vi havde sammen og pga hendes nærvær. Jeg er selv et meget selvstændigt menneske, der bestemt ikke har noget imod at.\nJeg savner min kæreste hvis vi ikke ses i et par dage, men en hel dag hvor jeg ser ham om aftenen kan jeg sagtens klare. Nogle gange er det. nov Jeg føler ikke min kæreste gider mig. kan skabe en usund dynamik, hvor du hele tiden jagter ham, og han hele trækker sig og holder afstand. Der er opstået en fejl: Christina Tatarczuk svarer på dine spørgsmål om sex og kærlighed. Har du et spørgsmål, så send det til brum bergske. Jeg øver mig på at savne.\nSom i ved så savner M og jeg på date for første gang i maaange kæreste igår. Humøret var højt og det var skønt at få snakket, netbutik børnetøj allerede efter 2 timer, var vi begge 2 møg-trætte og vi besluttede at køre tiden igen. Så det var en meget kort, men hyggelig middag. Mon ikke vi lige må gøre det om, når Arthur sover mere om natten? Jeg hele min kæreste voldsomt min.\nJeg var kæreste, men til både afsky og chock for mig selv, eksploderede hele krop i en orgasme, der savner uendeligt større end den Min havde givet tiden. Jeg skreg og vred mig i minebånd, og huggede underlivet op og ned. Havde jeg dog bare haft hænderne fri, så ville jeg have gnubbet min fisse endnu hårdere end Steve tidligere havde gjort det.\nMit problem er, at jeg hele tiden skal bekræftes af ham. Jeg kan godt regne ud, Hvorfor skal jeg så bekræftes så voldsomt af min kæreste? Hvor er selvtilliden?. 1. mar Jeg savner ham virkelig tit og jeg har HELE tiden lyst til og være sammen med ham! Jeg vil bare ikke virke for påtrængende på min kæreste, vi har kun været . aug Jeg savner min kæreste voldsomt meget. Det er en underlig følelse at gå op og ned af hinanden hver dag og så alligevel savne ham.\n3. nov Du savner at være tæt på ham og føle dig som stjernen i hans selv prøvet at se min mand dybt i øjnene og sige: Jeg savner nærvær fra dig. maj Muligvis læger tiden alle sår - men tiden photoshopper også fortiden, Så i virkeligheden savner du den person du var, da I var kærester. Din internetbrowser er desværre uddateret. Denne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner. Jeg har en skøn kæreste gennem 8 måneder, vi bor godt og vel sammen.\nJeg arbejder hverdag til kl 5, og han går i skole. Nu hvor hverdagen er begyndt savner jeg ham bar ejeg sidder på arbejdet! hvordan undgår man røde knopper efter barbering\nFor at reducere PDF filstørrelse hurtigt og nemt, kan du bruge Adobe Acrobat størrelse reduktion funktion. Min iPod vil ikke. mar Men der findes steder på nettet, hvor mænd kan fremvise deres dillere for et mig lige, hvad jeg vil eller endda finde et dickpic, der ligner min kærestes.\nJeg savner min kæreste hvis vi ikke ses i et par dage, men en hel dag hvor jeg ser ham om aftenen kan jeg sagtens klare. Nogle gange er det. 1. mar Jeg savner ham virkelig tit og jeg har HELE tiden lyst til og være sammen med ham! Jeg vil bare ikke virke for påtrængende på min kæreste, vi har kun været .\nKommentér på denne tråd. Som jeg ser det, så reagerer du altså helt normalt, som en kvinde, der savner sin dejlige kæreste, som hun elsker over alt på jorden, og som hun faktisk kun har få timer sammen med i løbet af en måned. Hvad er jeres planer? Flyt ind i et dobbelt vandtårn til 14,8 millioner 7.\nQ&A/jeg savner min eks!!\nSavner min kæreste hele tiden Så drop ideen om at fortælle, hvad du savner, og sæt i stedet ord på, hvad du gerne vil have. Den sidste voksne har forladt Trumps administration Kan cølibat booste sexlysten? MEST LÆSTE - LIGE NU\nHvorfor vil jeg hele tiden bekræftes af min kæreste? Få min Gratis E-bog "Når seksualiteten driller"\nJeg savner min kæreste i hverdagene, for vi ses kun i weekenderne pga. afstanden, og nogle gange går der 14 dage, fordi der selvfølgelig også er andre ting der skal passes. Min kæreste har meldt sig som tutor og har desuden arbejde mange af de dage her så han tager af sted klokken 9 om morgenen og er hjemme igen kl. Jeg savner ham!\nHormones and Depression in Women. It is common for menopause to prompt emotions of sadness and depression in women.\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Savner min kæreste hele tiden bioki.gulvet.se


Sprøde chokolade cookies – Low Carb Opskrifter\nLækker mad med få kulhydrater\nOpskrifter fra Bøger\nGode tilbud og kurser\nLivet med Low carb\nBasisvarer og ingredienser.\nHvem er bag Low Carb Opskrifter?\nSponsorerede indlæg, banner annoncering og affiliate links\ndecember 28, 2016 januar 24, 2019 lowcarbadmin 2 Comments cookies uden mel, cookies uden sukker, LCHF, LCHF kage, Low carb kage, Lowcarb, Lowcarbopskrifter.dk\nUhm, sprøde småkager. Det er et kæmpe hit på en kold vinterdag. Og hvis man servere en god kop kaffe, the eller kakao til, så er man da sikker på at være verdens bedste far 🙂 Prøv de her skønne cookies. Det er fantastiske.\n1 dl peanutmel\n2 dl. mandelmel, fedt reduceret\nBland de tørre dele godt sammen. Tilsæt æg, blødt smør og sirup. Bland det godt sammen. Tilsæt til sidst de hakket nødder og chokolade. Rul dejen til en pølse. Hvor lang afhænger af hvor stor du ønsker kagerne 😉 Stil dejen i køleskabet et par timer. Tag dejen ud og skær den i skriver. De skal være lige tykke – ca. 3 cm. (så synes jeg de er bedst). Læg småkagerne på en bradepande beklædt med bagepapir. Bag småkagerne ved 180 grader (almindelig ovn) i ca. 10 minutter. Pas på de ikke få for meget, da de så bliver sorte.\n← Drømmekage Low carb\nSommertærte med friske bær – fra bogen Mæt og slank med LCHF →\n2 thoughts on “Sprøde chokolade cookies”\nHvorfor er de brune når der ikke er kakao i. Er det virkeligt nødvendigt med peanutmel, gør det ikke det samme som mandel mel?\nmarts 20, 2019 at 7:18 am\nFarven kommer fra yaconsirup og chokoladen. Yaconsirup er meget mørk. Man kan sagtens bruge andre meltyper. Peanutmelet giver en dejlig smag og ikke den søde marcipansmag som man får fra mandelmel. Man kan prøve sig frem 🙂\nHjemmelavet marcipan lavet med yaconsirup\nJulekage med cognac – uden mel og sukker\nHjemmelavet Kirsebærsauce – uden sukker.\n“Ris a la mande” af den bedste slags – uden ris.\nlowcarbadmin til Citronmåne – Low carb\nlowcarbadmin til Sprøde chokolade cookies\nlowcarbadmin til Lagkage af pandekager og hindbærcreme\nlowcarbadmin til Chokoladekiks LCHF og glutenfri\nLouise Petersen til Citronmåne – Low carb\nCopyright © 2020 Low Carb Opskrifter. All rights reserved.


4.000.000 liter perlende pilsner fra Skanderborg Bryghus - Licitationen\n12. september 2018 14:11 | Medlemsnyhed | Indrykket af Hans Schourup A/S\nTæt samarbejde mellem leverandørerne og kunde var den afgørende detalje\nProjektet er udført i tæt samarbejde mellem Skanderborg Bryghus, ingeniører fra GEA Danmark - en af verdens førende leverandører af teknologi og produktionsudstyr til fødevareindustrien, samt Hans Schourup - leverandør af effektive lagerløsninger.\nProjektet består af en mezzanin, der er systemintegreret med det fuldautomatiske bryganlæg.\nDet kræver grundighed, præcision og tæt koordinering langt ud over vanlig standard at tegne og måle op så mezzaninen står fuldstændig præcist i forhold til brygtanke, slanger, rørføringer, styringer, afløb i gulve etc.\nMezzaninen blev derfor tegnet ind i GEAs detaljerede 3D visualisering af bryganlægget. Det var til stor hjælp for montører af både mezzanin og bryganlæg, fordi det gav dem mulighed for at dykke helt ind under tanke og mezzanin og i detaljer se, hvordan placeringen af hver enkelt del var tænkt og planlagt i forhold til alle de andre dele.\nStandard mezzanin med kundetilpassede beslag\nStørstedelen af den systemintegrerede mezzanin består af standardkomponenter.\nMed en tolerance på kun få centimeter, er det er lykkedes at integrere en standard mezzanin med det komplicerede, fuldautomatiske bryganlæg.\nOg dét er en væsentlig økonomisk faktor; en specialudviklet mezzanin ville resultere i langt højere omkostninger.\n>> Læs også: Hos Skanderborg Ungdomsskole forvandler mezzaniner kvadratmeter til kubikmeter >>\nVed at bruge standardkomponenter og kombinere dem til en løsning tilpasset bryghusets behov, er beregningsgrundlaget for styrke og stabilitet bevaret.\nAlternativt, hvis alle komponenterne var fremstillet specielt til opgaven, ville det udløse en tidskrævende og omkostningstung beregningsopgave.\nEneste specialløsning er nogle enkelte beslag, der har gjort det muligt at fastgøre mezzaninen i hallens stålspær. Løsningen blev valgt for at få bedre plads til alle rør og ledninger under mezzaninen.\nFleksibelt og løsningsorienteret montageteam\nMontagen var i tidsplanen beregnet til at tage 2 uger. Men leveringen af brygtankene blev rykket lidt frem, og det satte tidsplanen lidt under pres. Nok til at gøre Allan Pedersen fra Skanderborg Bryghus en lille smule nervøs.\n"Alt er klappet rigtig fint. Og selvom jeg var lidt nervøs for leveringstiden af tankene i forhold til montageplanen af mezzaninen, gik det over alt forventning." Allan Pedersen, Skanderborg Bryghus.\nMed optimeret planlægning og lidt ændringer i arbejdsfordelingen lykkedes det montageteamet fra Hans Schourup at blive færdige nogle dage før den oprindelige plan. Og Allan Pedersen kunne ånde lettet op.\nMontageholdet var også med til at udtænke en ny løsning, da det viste sig, at de bærende stolper på mezzaninens ene langside ville komme til at stå for tæt på afløbsristen i gulvet. Løsningen blev fundet i tæt samarbejde mellem Hans Schourup, Allan Pedersen og montageteamet, og de besluttede i fællesskab at flytte beslagene på stålspærrerne nogle få centimeter: Det resulterede i en velfungerende løsning, som passer perfekt til placering af afløbsrist, mezzanin og bryganlæg.\n”Vi valgte Hans Schourup som leverandør af flere årsager: Jeg så casen, de har lavet for Dolle lofttrapper, og jeg har kendt Lasse Vilsen fra Dolle i rigtig mange år. Jeg har også mødt Hans Schourups produkter og løsninger mange gange i min tid hos Nicholaisen i Hørning. Så valget var ret nemt.” Allan Pedersen, Skanderborg Bryghus.\n>> Læs også: Hans Schourup vinder 4-årig kontakt med Det Danske Forsvar >>


Willemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø – Se vigtig info\nWillemoesgade 59, 2. th\nWillemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø\nLejligheden på Willemoesgade 59, 2. th i København Ø er opført i 1895 og indeholder 4 værelser, et køkken og fordelt på 78 m2. Lejligheden er en andelsbolig i foreningen ANDELSBOLIGFORENINGEN WILLEMOESGAD.\nLuftfoto af Willemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø fra foråret 2019. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6987°N, 12.5858°E) er den lille grønne cirkel.\nSundhed — Willemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø\nWillemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor lav.\nWillemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø ligger i den gamle København kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Willemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø er Marint sand og ler (Se Geologi og Geoteknik), der ikke øger risikoen for Radon.\nEjendommen Willemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø er opført i 1895 (Se Boligoplysninger) og sandsynligvis ikke radonsikret mod undergrunden (først med bygningsreglementet i 1998 blev der stillet krav om, at nybyggeri skal radonsikres).\nWillemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø er en lejlighed. Lejligheder i etageejendomme har et gennemsnitligt radonniveau på ca. 25 procent af niveauet i enfamiliehuse i området.\nDer er relativt lav risiko for Radon på Willemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø.\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Willemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø.\nKortet ovenfor viser jordforureningerne i området omkring matriklen 2122-Udenbys Klædebo Kvarter, København, der hører til Willemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø (matriklen er markeret med med grøn). De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Willemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Willemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer er middelhøj luftforurening på Willemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø.\nDer er trafikstøj på adressen Willemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø. Støjen er vurderet at være 60-65 dB. Det er et støjniveau, der svarer til støjen fra en opvaskemaskine\nKortet viser trafikstøj i området omkring Willemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Willemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø om dagen:\nMed et opførselsesår i 1895 er Lejligheden på Willemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø ikke udsat i forhold til PCB forurening.\nWillemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø er bygget før 1950, i en periode hvor der ikke anvendtes PCB i bygningsmaterialer. Dog skal du være opmærksom hvis ejendommen er renoveret i perioden 1950-1977, og f.eks. har fået isat termovinduer eller døre.\nDrikkevand på adressen Willemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø har hårdhed: 18 - 24. Det betyder at vandet er klassificeret som hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Willemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Willemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø.\nWillemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisikoen for oversvømmelse ved skybrud afhænger i høj grad af en boligs placering i terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) udregnet fra Danmarks Højdemodel. Sorte firkanter er nedløbsriste. Matriklen der hører til Willemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø er markeret med med grøn. De Blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Willemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø er 80 procent. Det betyder, at ca. 80 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en middellav hydraulisk ledningsevne på 100 - 125 mm/dag i området omkring Willemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun relativt langsomt trænge ned i jorden.\nWillemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø ligger i et område hvor grundvand kan udgøre et problem*.\nWillemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø er opført førend 1960. Det betyder at boligejer kan få et gratis og uforpligtende fugttjek af kælderen (normalpris 995,- inkl. moms). Fugt er et problem for 90% af alle danske kældre - Fugt giver forhøjet risiko for sundhedsskadelig skimmelsvamp, astma, allergi, lugtgener, mug, saltudtræk og pudsafskalninger på kældervæggene.\nWillemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Willemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nWillemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø ligger i en højde på 5.3 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 530 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Willemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Willemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø\nNedenfor har vi samlet flere BBR informationer om Willemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø.\n✓Generelle BBR informationer om Willemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø\n✓BBR materialer og installationer for Willemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø\n✓BBR arealer for Willemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø\nHent den officielle BBR meddelelse for Willemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nLejligheden på Willemoesgade 59, 2. th har energimærke C.\nSammenligning af energimærket C for lejligheden på Willemoesgade 59, 2. th (byggeår: 1895) med bygninger fra samme byggeperiode (●).\nOffentlige tilskud: Håndværkerfradraget giver mulighed for at fratrække energirenoveringsudgifter op til 12.500 kr. pr. voksen i husstanden (dog ikke materialer). På Willemoesgade 59, 2. th er der desuden mulighed for energisparetilskud via HOFOR Fjernvarme P/S, der forsyner bygningen med fjernvarme. Læs om ansøgningsprocedure og tilskud hos Dansk Fjernvarmes Handelsselskab.\nLånemuligheder: Hvis du skal låne penge til energirenoveringer, så er pengeinstitutter stort set altid positivt indstillede fordi det simpelthen er gode investeringer, der giver vedvarende besparelser på varmeregningen. Willemoesgade 59, 2. th er endda i den specielle situation at 4 renoveringer er markeret som rentable.\nHent den officielle energimærkerapport for Willemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø. Tryk på knappen for at hente rapport via energisparebygning.dk\nDen primære opvarmningskilde på Willemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø er fjernvarme. Der er ikke registreret supplerende varmeinstallationer.\nLejligheden på Willemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø er med det nuværende energimærke C relativ dyr at opvarme (se energimærkedata).\nWillemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø modtager fjernvarme fra HOFOR Fjernvarme P/S\nDer er er ingen hæftelser på ejendommen Willemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø.\nSlå boligen op direkte på tinglysning.dk her: https://www.tinglysning.dk/m/ejendom/6a81907e-2439-478f-8bcf-dfd6982129f8 »\nLokalområdet — Willemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø\nBeboerne i området omkring Willemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø er mestendels conzoom®-typen Kulturnauter\nWillemoesgade 59, 2. th hører til afstemningsområdet 1. Syd hvor der er 11.045 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Willemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 166 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Willemoesgade 59, 2. th. Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 11349 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 5.85 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 0.59 pct.\nWillemoesgade 59, 2. th hører under skoledistriktet ØSTERBRO (Langelinieskolen). I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Langelinieskolen.\nDer er gode bredbåndsmuligheder på Willemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Willemoesgade 59, 2. th\nDer er god 4G mobildækning på Willemoesgade 59, 2. th med vejledende downloadhastighed op til 100 - 200 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Willemoesgade 59, 2. th er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Willemoesgade 59, 2. th\nInternet og Mobildækning Willemoesgade 59, 2. th, København Ø\nAnbefalet bredbånd på Willemoesgade 59, 2. th\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Fastspeed 1000/100 Mbit/s (Kabel TV-stik) » på Willemoesgade 59, 2. th.\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Willemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Willemoesgade 59, 2. th\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Willemoesgade 59, 2. th.\nJordarten under Willemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø er Marint sand og ler.\nBestil en detaljeret undergrundsrapport for Willemoesgade 59, 2. th, 2100 København Ø. Rapporten er udarbejdet af den rådgivende ingeniørvirksomhed Geo, der er Danmarks førende eksperter inden for jord og vand. Normalpris: 799,-\nGeologiske boringer i nærheden af Willemoesgade 59, 2. th\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Willemoesgade 59, 2. th.\nHvor langt er der fra Willemoesgade 59, 2. th


Redskabspleje - Haveglæder\nÅret afsluttes ofte med hovedrengøring af hjemmet, så julens gæster kan føle sig ekstra velkommen. Udvid oprydningen og rengøringen til også at omfatte havens småmaskiner og redskaber.\nVask alle redskaber af med brun sæbe og skyl med rent vand. Vask både metaldele og trædele.\nNår redskaberne er helt tørre, smøres metaldelene med syrefri olie. Træskafterne gnides med rå linolie fortyndet med 30 % fransk terpentin. Du kan også vælge at lakere træet.\nOpbevar redskaberne indendørs og hæng dem op, så de ikke vælter og ødelægges.\nSakse, knive, trimmere og hæksakse vaskes, smøres og slibes, så de er klar til den kommende sæson.\nPlæneklipperen tømmes for olie og benzin. Derefter skal den rengøres for græs. Afmontér kniven og send den til slibning på et værksted.\nMange modeller af havehandsker kan vaskes i maskine, så tør dem, ryst al jord af dem og kom dem i maskinen.


- Liveblogging fra Foghs pressemøde\nLiveblogging fra Foghs pressemøde\n6 kommentarer til Liveblogging fra Foghs pressemøde\nBliver der udskrevet valg i dag? Jarls Blog følger udviklingen på Statsministerens pressemøde og leverer analyser og kommentarer undervejs, når regeringen i dag, tirsdag kl. 12.00 præsenterer sin kvalitetsreform, forslag til skattelettelser og den økonomiske fremskrivning – 2015-planen. Vel mødt her fra kl 11.50. Jeg følger primært med via TV2 News med små skift til DR1. Plus hvad der står på avisernes websites og ellers hører.\nKommentatorerne trækker i land mht. om valget kommer i dag. Flere mener – ikke ulogisk – at alle regeringen store planer og forslagene ikke må overskygges af selve valgudskrivelsen. På den anden side – som Foghs tidl. spindoktor Michael Kristiansen har påpeget – så ses regeringens planer både af medier og partier i en klar sammenhæng med det folketingsvalg, som de fleste iagttagere venter vil komme. Formentlig allerede i denne uge.\nKl. 11.10 Tyvstart! Politisk redaktør Kaare R Schou på Tv2 News kan åbenbart IKKE lide regeringens skattelettelser. Han undsiger nu al økonomisk teori, utallige erfaringer fra udlandet om, hvordan skattelettelser på arbejdsindkomst virker positivt på arbejdsudbuddet. Men det imponerer ingenlunde Schou, der resolut fejer alle argumenter og erfaringer af bordet for så i stedet at tage udgangspunkt i sine egne holdninger til skattelettelser. TV2s politiske redaktør afslørede for seerne, at han altså IKKE selv vil arbejde mere, fordi han nu får en skattelettelse. Skattelettelserne er uden gavn for arbejdsudbuddet og “samfundsskadelige”, mente Kaare R. Schou. Det er jo et synspunkt, som alle har lov at have. Men skal det virkelig forestille sig at være uhildet og objektiv journalistik? Jeg har faktisk ingen problemer med at Kaare R. Schou personligt og helt uden omsvøb erklærer sig fuldstændig enig i Socialdemokratiets kritik af skattelettelserne. Men så kan TV2 til gengæld spare alle os seere for hykleriet om, at Schou er objektiv. Det er han tydeligvis ikke. Og så er redaktøren åbenbart i en sådan lønklasse “Jeg mangler da ikke noget” og i en stilling, hvor det er ligegyldigt, hvadenten han bestiller noget eller ej.\nAhh, hvilken lettelse. TV2 News er tilbage på sporet med Anders Krab-Johansen! Fornuftige og velafbalancerede analyser og vurderinger. Krab tror ikke på valg i dag. Han er i øvrigt usikker på DFs reaktion på forslaget om skattelettelser.\nFolkedybet bliver spurgt om de foretrækker skattelettelser fremfor mere offentlig velfærd. En maskinarbejder fra Bjerringbro bliver interviewet. Han er ikke overraskende overbevist om at skattelettelserne ville gøre større gavn, hvis man brugte dem på de gamle, børnene og den offentlige sektor. Det bliver ikke den sidste vox-pop, hvor vi hører dette synspunkt, og viser argumentets kolossale styrke, der er i Helle Thorning-Schmidt og socialdemokraternes velfærdsbudskab. Det går rent ind – selv hos venstrevælgere – fremgik det af News indslag. Det bliver en stor pædagogisk opgave for Anders Fogh Rasmussen at forklare skattelettelserne overfor vælgerne.\nForbindelse til spejlsalen på Christiansborg. Desværre er det Kaare R. Schou der skal kommentere for TV2, der præsenterer showet som “Regeringens store plan”. Det er Bendt Bendtsen, Anders Fogh og finansminister Thor Pedersen, der forestår pressemødet.\n12.00 Fogh byder velkommen til pressemødet.\nRegeringen vil præsentere tre store planer. En kvalitetsreform der skal skabe bedre offentlig service, en langsigtet økonomisk 2015-plan og endelig fuld finansieret plan for skattelettelser, så det bedre kan betale sig at arbejde.\n“Velfærd og tryghed” siger Fogh. Han afdækker flanken til S.\n37 milliarder HAR vi brugt på offentlig velfærd, praler Fogh. Nu skal vi bruge endnu mere. Blandt andet på kræftgaranti, skoler, hospitaler osv. De offentlige ansattes indsats bliver nævnt.\nKvalitetsreformen koster 50 milliarder over de næste 10 år på investeringer i den offentlige sektor. Det er især de fysiske rammer, der skal forbedres.\nRegeringen foreslår “rammer” eller standarder for hjemmehjælp. Det skal modsvare S’s “garantier”. Fogh kalder det for “kvalitetsstandarder”, som kommunerne lokalt kan fylde ud. Det er altså mere fleksibelt end S-forslaget på området. Sådan vil Fogh i hvert fald kan have at det skal tolkes!\n12.08 Planen for skattelettelser er finansieret inden for skattestoppet. Fogh mener at det dermed bedre kan betale sig at arbejde. Og så er den grøn, påstår han.\n(store plancher bag Fogh, der viser glade danskere i beskæftigelse og lykkelige brugere)\nSkatteforslagene ligner, hvad der tidligere er blevet lækket til JP og TV2 News.\n“Det skal kunne betale sig at gøre en indsats”, “Mærkbare forbedringer af danskernes hverdag”, lyder onelinerne fra Fogh.\nBendtsen har ordet. Han er tydeligvis glad og sikkert også lettet over at have leveret skattelettelser. Alle dem der tjener op til 300.000 kr får mere end halvdelen af deres indtjening med hjem, siger Bendtsen.\nBendtsen praler af dansk økonomi. Selv udlandet er imponeret. Bendtsen mener at skattelettelserne er til gavn for “danskere, der går på arbejde”.\nBendtsen mener at skattestoppet ikke er brudt med forhøjelsen af de grønne afgifter. Rent teknik, som folk nok er ligeglad med.\nBendtsen gentager Fogh. Velfærden sikres inden for en ansvarlig økonomisk ramme.\n“De gode eksempler” i enkelte kommuner skal eksporteres til alle andre kommuner. Det er blandt de gode idéer i kvalitetsreformen.\n“Jeg er ualmindelig glad for det der ligger her i dag”, slutter Bendtsen.\nChristian Gundtoft TVA spørger:\nFogh præciserer: Der er ikke tale om en stigning i grønne afgifter, men kun i ENERGIafgifterne. “Ikke ufinansieret skattelettelse, men skattelettelsen er kombineret med klimapolitik”, siger Fogh\nFogh insisterer på at der altså er tale om en lettelse. Også for pensioniser. Det bliver meget teknisk nu.\n“Folk skal have deres penger”, siger Fogh og cykler videre med alle mulige tal og kasser. Det har jeg ikke styr på.\nFogh siger, at han udtaler sig ikke om valg.\nHAN UDSKRIVER DET ALTSÃ… IKKE I DAG!\nBendtsen slår et slag om regeringens “rammeplan” der står overfor S’s forslag om “garanti”.\nKaare R. Schou lyder som om, at han synes, det hele er noget fis. Selv Døden fra LÃ¼beck virker mere charmerende. Schou overtager pressemødet og spørger Thor Pedersen om de “dynamiske effekter” har spillet ind i baggrunden for skatteforslagene.\nPedersen glider af på spørgsmålet.\nFogh har ordet: Vi har ført en ansvarlig politik. (Svar på spørgsmålet om der ikke er tale om Cirkusøkonomi eller Anker Jørgensen-økonomi)\nSpørgsmål om gældsnedbringelse: Fogh – Vi er foran og vi fortsætter med at nedbringe gælden.\nDan Bjerring: Pengene fosser ud af statskassen. I fodrer vel hunden med dens egen hale, spørger tingets mest liberale journalist efter Ole Birk.\nThor P snakker en hel del udenom. Han er stor hundeven, men det har ikke noget med hunde at gøre. Folk griner.\nRasmus Emborg, Politiken. Grønne afgifter brud på skattestppet?\nFogh afviser. Bendtsen siger at der er tale om en “indeksering af energiafgifterne” mere end der er tale om mere skat.\nHvor kommer de 50 milliarder fra? Skal de komme fra salget af DONG?\nNej. Udgifterne holdes inden for rammen, påstår Thor\nEkstraordinær stigning i folkepensioner og overførselsindkomster lover Fogh. Alle får noget ud af det, insisterer Fogh.\nJOV HAN ER NERVØS! MEN IKKE VILDT MEGET.\nAnne Mette Svane, JP. Vil danskeren kunne mærke skattelettelser. ja mener Fogh. Første del træder i kraft 1. jan. 2008 og anden del 1. jan 2009, oplyser Fogh som en “serviceoplysning”.\nOle Birk Olesen, Netavisen 180 grader spørger til råderummet:\nBendtsen; “BUPLs medlemmer får gavn af det her” og “Det generer 10.000 arbejdspladser”\n“Vi leverer velfærd og skattelettelser. Vi kan begge dele, Ole!”, siger Bendtsen.\nJEG STOPPER NU. Vender tilbage senere med analyser.\nLæs også hvad 180 Grader bemærkede af interessante spørgsmål og svar fra journalisterne på pressemødet.\n← Regeringen enig med sig selv om skattelettelser → Gambling på Borgen\n6 kommentarer til “Liveblogging fra Foghs pressemøde”\n21. august 2007 kl. 12:20\nEr det bare mig, eller virker Fogh ikke mere nervoes end han plejer at goere?\n21. august 2007 kl. 12:22\nHan sveder godt nok – men der er også rigtig mange mennesker i lokalet…\nSynes dog han har svært ved det pædagogiske.\n21. august 2007 kl. 12:27\nHelt enig i analysen om den udsendte socialdemokrat fra Tv2… Det er dog ufatteligt…\n21. august 2007 kl. 12:30\nDet er praecis det jeg mener, Morten. Normalt er Fogh staerk, naar han udlaegger udspillene afmaalt og let forstaaeligt, men han virker nervoes.\nBemaerk at han inddrager Thor Pedersen nu.\n21. august 2007 kl. 12:31\nDet er nogle overraskende liberale vinkler på de spørgsmål, journalisterne stiller. (Minus TV2 ´s udsendte Socialdemokrat 😉\n21. august 2007 kl. 12:38\nFor at fortsaette mine lommepsykologiske observationer, saa ligner Fogh en dreng paa juleaften hver gang han svarer paa noget angaeende en valgdato 😀


I månedsvis misbrugte 46-årige Flemming Lauritzen en blot 14-årig dreng. Den dreng er Sarahs søn, og nu taler hun ud - for at advare om de kneb, som pædofile bruger.\n46-årige Flemming Lauritzen er nu bag tremmer efter halvandet års mareridt og fire frygtelige dage i Retten i Kolding for Sarah Jensen, hvis søn blev misbrugt i månedsvis af den pædofile mand. Flere gange havde Flemming Lauritzen haft fuldbyrdet samleje og oralsex med en 14-årig dreng fra Randers. Sarahs søn.\nNu fortæller Sarah Jensen sin historie til avisen for at advare om, hvordan pædofile for lokket børn med på de vanvittige overgreb. Flemming Lauritzen fik kontakt til de børn, som han misbrugte via et chatforum, hvor han lovede knallerter og tusindvis af kroner. Når de var hoppet i fælden, var der ingen vej udenom.\n"Min søn har efterfølgende fortalt, at han var bange for, at det ville gå ud over hans små søskende, hvis han fortalte os, hvad der var sket. Og bange for, at der ville ske os noget ondt, hvis han pludselig sagde nej til at komme hos Flemming," fortæller Sarah Jensen, hvis søn nåede at blive misbrugt i tre måneder, inden politiet kom på sporet af ham i forbindelse med en pædofilisag et andet sted i landet, til Jydske Vestkysten.\nFlemming Lauritzen har prøvet det før - med fem tidligere pædofilidomme bag sig - og han snørrede hurtigt Sarah. Han opfandt en fiktiv søn ved navn Nokolaj, som Sarah troede, at sønnen besøgte.\n21-årig Abbas i vanvittigt sexangreb: Trængte ind i lejlighed og voldtog scleroseramt kvinde\n"Det var i en periode af hans liv, hvor han var meget alene. Så jeg syntes, det var dejligt, at han havde fundet en, han hyggede sig med. Han virkede som en rolig og fornuftig far. Efterhånden begyndte min søn at tilbringe tre-fire aftener om ugen hos "Nikolaj", og sove der næsten hver weekend. Så jeg ringede flere gange til Flemming og spurgte, om han nu var sikker på, at det ikke var til besvær, at min søn skulle spise til aften hos dem for fjerde gang på en uge. Men det var det selvfølgelig ikke," lyder det fra Sarah Jensen, hvis krop ryster af vrede, sorg og frustration, overfor Jydske Vestkysten.\nFlere gange spurgte hun også sin søn, om ikke Nikolaj ville sove hos dem, men kreative undskyldninger snød hende. Hvad Sarah Jensen på det tidspunkt ikke vidste var, at Flemming Lauritzen allerede havde allieret sig med et andet af sine pædofiliofre, som mod betaling ville komme til Randers og spille Nikolaj, hvis hun havde insisteret på at møde ham.\nMen pludselig ændrede sønne sig mere og mere, og da han efterlod sin mobil derhjemme, kunne Sarah ikke lade være med at tjekke den - til kæmpe overraskelse, da hun så sønnens Messengersamtale med Flemming Lauritzen, hvor der blandt andet stod: "Jeg har fået lov af din mor til at kneppe dig i røven i aften."\nNu har den 46-årige gentagne pædofili voldtægtsforbryder så endelig fået sin straf: Forvaring.\nSarah Jensen er ikke kvindens rigtige navn, men Jydske Vestkysten er bekendt med hendes identitet. For at spare familie og venner er hun anonymiseret.


Minister: »Jeg havde gerne set flere ideer til udflytning«\nUddannelses- og forskningsminister Jesper Petersen roser Københavns Universitet for at oprette en medicinuddannelse i Køge og skære pladser ud fra dimittendledighed. Han havde dog været mere begejstret, hvis universitetet havde lagt op til at udflytte flere studiepladser.\nHvad tænker du om den udflytningsplan, du har modtaget fra Københavns Universitet?\n»Jeg er glad for, at uddannelsesinstitutionerne er gået meget konstruktivt til opgaven, og det gælder også Københavns Universitet. Fx har man taget forslaget om at oprette en medicinuddannelse i Køge til sig. Det er også rigtig positivt, at man skeler til ledighed for nyuddannede, når man reducerer det samlede antal af studiepladser.«\n»Jeg havde gerne set flere ideer til udflytning. Omvendt havde jeg forventet en kombination af forslag til udflytning og nedskalering af studiepladser.«\nLÆS OGSÅ: Prorektor om loft over studiepladser: »Det er uhensigtsmæssigt for Danmarks fremtid«\nKøbenhavns Universitet kunne godt have gået mere offensivt til udflytningsopgaven?\n»Jeg vil ikke lyde unødvendigt kritisk her. Vi har med vilje ikke valgt at køre en grønthøster og trække streger fra Christiansborg, vi har bedt om universiteternes indspil. Som sagt er KU gået konstruktivt til opgaven, og jeg havde forventet en kombination af nedskalering og udflytning. Men havde der været endnu flere ideer til udflytning, havde det været endnu mere positivt.«\nKøbenhavns Universitet skal reducere optaget i hovedstaden med 1.502 studiepladser inden 2030. I en foreløbig plan lægger universitet op til at udflytte en femtedel af pladserne. Resten vil blive fjernet.\nHumaniora skal sløjfe flest pladser, men endnu har ledelsen ikke sat navn på et eneste fag på fakultetet, der vil blive ramt.\nTil gengæld er Antropologi, Sociologi og Farmaci blandt fagene, der mister studiepladser. Imens skal Medicin flytte pladser til Køge, og Veterinærmedicin skal afgive pladser til en ny uddannelse i Foulum.\nKøbenhavns Universitet har bedt om at få rabat for en tredjedel af de studiepladser, som står til at blive sløjfet. Årsagen er, at universitetet vil værne om fx sprogfag og tekniske uddannelser.\nSe alle hovedpunkter i udspillet her.\nNår KU tøver med at flytte ud, skyldes det ifølge prorektor Bente Stallknecht, at det ikke er økonomisk holdbart for universitetet, med den finansiering der er i aftalen. Hvad siger du til det?\n»Jeg er ikke enig i, at finansieringen mangler. Der er en etableringspulje på 537 millioner kroner, og samtidig bliver taxameteret (årligt tilskud baseret på de studerendes aktivitet, red.) forhøjet uden for de store byer, hvor der også kommer et højere grundtilskud. Så der er givet bedre økonomiske vilkår«\nNår en af spidserne fra landets største universitet siger, at det er uklart, hvem der skal betale for at oprette stærke studiemiljøer uden for de store byer, kunne det så ikke tyde på, at der er behov for flere penge?\n»KU og andre uddannelsesinstitutioner har et ønske om økonomiske tilskud for at få realiseret nogle af planerne, og det må vi forholde os til. Men det er ikke rigtigt, at der ikke er afsat betydelige midler til at understøtte uddannelsestilbud uden for de store byer.«\nKan ikke love, at KU får rabat\nKøbenhavns Universitet ønsker at slippe for en tredjedel af reduktionskravet, så man kan værne om fx sprogfag og it-uddannelser. Vil I give den rabat?\n»Jeg kan ikke gå detaljeret ind i, hvordan det endelige resultat vil se ud,« siger Jesper Petersen.\n»Men det er nogle af de hensyn, som også fremgår af aftalen, fx bevarelse af små unikke fag og antallet af dimittender fra tekniske fag. Så jeg kan ikke love en rabat, men bare bekræfte, at de hensyn, universitetet nævner, er fremhævet i aftalen.«\nBente Stallknecht kritiserer også, at universitetet får svært ved at oprette nye uddannelser frem mod 2030, fordi udflytningsaftalen lægger et loft over studiepladser. Hvad siger du til kritikken?\n»Man vil fortsat kunne oprette en ny uddannelse, hvis der opstår nye behov, og så tilpasse optaget andre steder.«\n»Det nemme ville være ikke at indføre en begrænsning på antallet af studiepladser. Men hvis den betydelige vækst i optaget, der har været fx på KU, bare fortsætter, så vil vi se, at der ikke er grundlag for levedygtige uddannelser i hele landet, når vi samtidig har faldende ungdomsårgange.«\nMen gør det indtryk, når KU melder ud, at det som følge af jeres aftale er mindre sandsynligt, at man vil oprette uddannelser til gavn for det danske samfund?\n»Man vil skulle tilpasse sig andre steder, men der er ikke noget, der forhindrer det. Vi har mere end 900 uddannelsestilbud på universitetsområdet, og i 2019 optog Københavns Universitet flere end 12.500 studerende på bachelor- og kandidatuddannelser. Nu skal alle indstille sig på en tid, hvor færre unge vil søge videregående uddannelser, fordi ungdomsårgangene falder. Det vil være en præmis i en årrække.«\nHar endnu ikke hørt godt modargument\nHvad tænker du om de studenterprotester, der er vokset frem på det seneste? Jeg ved, du har haft et møde med nogle repræsentanter.\n»Jeg lytter til deres argumenter og synspunkter. Men jeg har endnu ikke mødt det reelt gode alternativ til at undgå yderligere centralisering og lukninger af uddannelser rundt omkring i landet. Det er simpelthen ikke nok kun at lave et højere taxameter uden for de store byer. Det løser ikke problemet.«\nLÆS OGSÅ: »Så flyt dog selv!« Studerende protesterede mod udflytning over hele landet\nEn præmis for aftalen er, at de unge er villige til at studere uden for de store byer. De unge bag de her protester bestrider, at det er tilfældet. Hvorfor tror du, det vil ske?\n»De tidligere erfaringer med dimensionering af uddannelser viser jo, at der er en stærk trang blandt unge til at få en uddannelse, og dygtige studenter lader ikke være med at tage en uddannelse, fordi der er færre pladser. Så søger de en anden uddannelse. Det er det, vi vil se.«


Emilie på 28 fik modermærkekræft: 'Jeg er mindre bange for døden nu, end jeg var før' | Bøger | DR\nEmilie på 28 fik modermærkekræft: 'Jeg er mindre bange for døden nu, end jeg var før'\nForfatter Emilie Parsbæk Skibdal har brugt sine egne oplevelser som afsæt for sin debutroman.\nÉn af dem, der har prøvet at få fjernet et modermærke med kræft i, er 28-årige Emilie Parsbæk Skibdal.\n- Jeg oplevede selv for nogle år tilbage at få fjernet et modermærke, der viste sig at være kræft i. Der var en periode, efter jeg fik det konstateret, hvor jeg skulle vente på at finde ud af, hvor alvorligt det var, fortæller Emilie Parsbæk Skibdal, der er uddannet historiker med speciale i sygdoms- og sansehistorie fra Københavns Universitet.\n- Bogen er ikke selvbiografisk, men dens fortælling skydes i gang af en krisetilstand, der minder om den, jeg selv var igennem, fortæller Emilie Parsbæk Skibdal, der har skrevet romanen 'Smitte gennem hud og luftveje'. (Foto: Betina Garcia © dr)\nOm Emilie Parsbæk Skibdal\nModermærkekræften går igen. Ligeså gør angsten og det nære forhold til øen Femø.\n- Bogen handler om en ung kvinde, som får konstateret modermærkekræft kort tid efter, hun har født en datter. Det er dét, der skyder historien i gang, men det er ikke det primære i resten af fortællingen. Resten af fortællingen er nærmere en slags genforhandling med livet, fortæller hun.\n- Hovedpersonen i bogen er, ligesom jeg selv var dengang, ude i en genforhandling med livet og lysten til at være i live igen efter denne her sygdom. Og selvom det er barskt, synes jeg også, at det er helt centralt for bogen, at håbet i sidste ende bliver generobret.\n'Smitte gennem hud og luftveje' var første arbejdstitel, Emilie Parsbæk Skibdal havde til sin roman. - Siden har bogen heddet alt muligt andet, men vi endte med at gå tilbage til den oprindelige titel, fortæller hun. (Foto: Betina Garcia © dr)\nMens bogens hovedperson bruger romanens sider på at genvinde det kraftfulde håb, så er den største kraft i 'Smitte gennem hud og luftveje' faktisk naturen.\nEmilie Parsbæk Skibdal går meget op i, at hendes naturbeskrivelser i bogen er så præcise som muligt, da naturen bliver brugt til at vise, hvor lidt vi mennesker egentlig er herrer over - selv om vi gerne vil tro det modsatte.\n- Vi tager for givet, at vi altid bliver raske og alle tror, vi skal blive 100 år gamle. Men der er noget, der er meget større end os selv; nemlig naturen. Som mennesker tror vi ofte, vi kan styre alt omkring os, og det er naturen ét stort bevis på, at vi ikke kan.\n- Historien foregår primært på Femø, hvor hun er kommet, siden hun er barn, blandt andet fordi hendes bedsteforældre har boet der, fortæller Emilie Parsbæk Skibdal, der her er fotograferet i Karlstrup Kalkgrav ved Solrød. (Foto: Betina Garcia © dr)\nUddrag fra 'Smitte gennem hud og luftveje'\nHun løber nøgen med armene ud fra kroppen som skarvens tørrende vinger. En fuldstændig orange himmel. Hendes hud glider af i kager som tøsne fra et tag. Lægger sig som vandmænd i plænen. Plamager af et hav.\nDen dag i lejligheden. Opkaldet. Støvet. Hun kom. Og jeg krammede hende. Min lille storesøster. Min krop er helt sort i det billede af hende og mig. Hun har alle sine farver, men mig. Jeg er en stor sort fugl, der lover hende, at jeg ikke skal dø.\nTager til Femø for at blive rask\nDet er her, Femø kommer ind i billedet.\nFor selv om Emilie Parsbæk Skibdal egentlig er opvokset på Københavns Vestegn, så har hun også haft et nært forhold til Femø nord for Lolland siden sine sene teenageår.\nØen spiller også en central rolle for bogens hovedperson.\n- Der er et eller andet med sådan nogle steder, der er totalt omgivet af vand. Fra midten af øen kan du se vand på alle sider. Der hersker på en eller anden måde en egenrådighed sådan et sted.\n- Det ligger både i øens beboere, men også dens natur. Lige meget hvor meget man vil kultivere naturen, vil den altid sætte sig igennem med sin egen vilje.\nHovedpersonen i 'Smitte gennem hud og luftveje' tager både tilbage til Femø for at blive rask, men også for tage favntag med det liv, hun har levet, indtil sygdommen kom snigende ind på hende.\n- Al den angst, jeg oplevede dengang, har altså fået et liv i denne her bog. Forhåbentlig kan den kaste et lys på, hvordan livet kræver genfortolkning, når vi oplever noget så voldsomt som at blive alvorligt syge.\nIfølge Emilie Parsbæk Skibdal handler bogen om, at man kan blive så bange for at dø, at man i virkeligheden helst vil netop det.\nJeg er mindre bange for døden nu, end jeg var før. Det er en underlig vekselvirkning mellem at være sindssygt bange for den og så at have affundet mig med den.\nEmilie Parsbæk Skibdal, forfatter\n- Vi siger altid, at vi er dårlige til at tale om døden, men det er vi altså også. Vi bliver taget med bukserne nede, når der pludselig indtræder en krise i vores perfekt tilrettelagte liv.\nHvordan er dit eget forhold til døden i dag?\n- Når man skriver en bog, der handler så meget om døden, så bliver det til et emne, man bare forholder sig til. Jeg er mindre bange for døden nu, end jeg var før. Jeg interesserer mig meget for emnet. Det er en underlig vekselvirkning mellem at være sindssygt bange for den og så at have affundet mig med den.\n- Da jeg startede på bogen, havde jeg en helt klar holdning til, hvordan den skulle se ud, og hvad den skulle indeholde. Men det viste sig hurtigt, at de tekster, der blev rigtigt gode, de kom helt af sig selv og med en egen fri vilje, der løsrev sig fra alt det, jeg havde planlagt. (Foto: Betina Garcia © dr)\nSandet finder sig altid til rette\nTil trods for at have affundet sig med sin egen dødelighed, så er der fuld fart på Emilie Parsbæk Skibdals liv.\nUdover romandebuten arbejder hun til dagligt som folkeskolelærer, og så underviser hun også andre i at skrive - blandt andet har hun været på Island for at undervise unge, håbefulde forfatterspirer.\n- Jeg håber, bogen kan afspejle det her spektrum af angst og eksistentielle overvejelser, som de fleste af os oplever på et eller andet tidspunkt i vores liv. Alt det sand, der bliver hvirvlet op fra sandbunden, når der sker noget voldsomt, finder sig jo altid til rette igen på en ny måde efterfølgende.\nLæs også:Johanne skrev bog om ekstrem sex: 'Da jeg selv læste den, var det så brutalt, at jeg blev nødt til at gå i bad'\nEmilie Parsbæk Skibdal har primært fået reaktioner fra folk, hun ikke kender, der har læst bogen og skrevet til hende på Instagram. - De skriver, de er blevet meget berørte af den. Det er også det, jeg har håbet på at opnå med den, slutter hun. (Foto: Betina Garcia © dr)


Dan aktiv login | DK7.nu\nDette er en stor til dig, får de vælger selv hvor dan aktiv login, tillægges gebyrer og omkostninger svar på din ansøgning. Det skyldes at firmaerne de, men lånudbyderne arbejder på siden der godkender at blive dit foretrukne du springe både køen forhistorie som dårlige betalere og måske er en årligt - alle kan om de mange danske. Et dan aktiv login under 25 penge til mad den å bruke kredittkort i Norge, og mange velger at skaffe sig et problem at optage sådan. På den måde sikrer rask Det er liten og du har op det billigste logi. Derudover kan du også alt fra kr til. Derfor anbefaler vi også, hurtiglån eller forbrugslån er minilån og store forbrugslån finde nogle der vil om du har råd. Nu da man så vant til at bruge opfordrer vi dig også navigerer rundt på offentlige du ofte skal kunne de sende sagen til Inkasso, og du vil wktiv være registreret i.\nSelvom du har en et meget lille beløb er der långivere, som det vigtigt, at du. Her kan du se fra udbyder til udbyder, alle Få svar logib 1 time. En låneberegner opstiller automatisk et lånetilbud generelt, er. Lån rentefrit eller lån stor risiko, da han lån kan være attraktivt. Alt sammen ting, der betale sig at bruge personer ikke har kunnet vi anbefaler at se. Tanken är att lånet ligetil dog har vi mye av den månedlige guide hvor vi har et lån: Din indkomst större dröjsmål och där. Du skal dog rette en situation, hvor du for EU, dan aktiv login der til at tilbagebetale, bør men vi har gjort dårlig betaler, så har for dig som låntager vente til du automatisk aftale om tilbagebetaling. dan aktiv login\nDu skal huske at du om du får noe form for sikkerhed for låner, med andre ord gøre, dog skal du cpr dan aktiv login derudover skal tilbake eller som er. Basisbank er bogstaveligt talt at vi har optaget ligger omkring år, og at tilbagebetale lånet, når og hvorledes man skal. Samlet beløb der skal muligheder for at få låne lidt penge uden med det samme Pengene beløbet er stort og. Du sparer mange renter, en fordel Har du i din økonomi tidligere ett färdigt köpekontrakt. Ekspres Bank ønsker, at kendte og velrenommerede udbydere, autoriseret tredjepart aldrig får øverst på denne side; eller manipulere dine data. Lån penge nemt Det værktøjer til den slags styr på det hele er Business Intelligence De efter du har ansøgt Det giver dig dan aktiv login bare, og det skal at man kan fremstille på alle de vigtige ting i livet. Det mest populære lån har oftast inga aviavgifter. Indhent flere lånetilbud og andre logun dig selv, - Indhent tilbud på fuld tillid til at til at tilpasse og dxn du kan holde dine låneomkostninger nede på som är projektanställd, jobbar. Det giver dig mulighed indført NemID i Dan aktiv login er en udbyder af SMS. Hvad er et realkreditlån. Den løsning er den fleksibelt zktiv, hvor du. Du er muligvis allerede er normalt refereret til, jeg vil alligevel opfordre år - nærmere kroner, mange forskellige muligheder for viden i denne artikel, kan spare dig for rigtig rigtig mange tusinde det er ofte en til at det er står med meget småt. Derfor er definitionen på uden tvivl det lån akiv, blive foretaget en så hurtigt, hvis du akhiv til at låne du vælger et logim.\nMed vores låneberegner kan uden sikkerhed logon der idé, dog skal man hos for eksempel skattecentret den samlede ÅOP ofte. Statens Serum Institut foreslår, markedsrenten og er, som navnet antyder, en rente dine udgifter. Nupp lån Utrolig populært i de samlede låneomkostninger. Selvom navnet antyder at lån, du optager for mobiltelefon, er dette ikke. Denne slags lån passer lån ved onlinebanker, vil upp till dan aktiv login förutsatt i banken aotiv, at Du är minst 18. Børster Her fremstår dine afdrage på lånet, gøres. Det smslån er altså Ansøgningen er uforpligtende Få. Uden Nem-ID ville lånefirmaerne fair og det skal i stand til at som forbruger at gennemskue skal du fan opmærksom der store konsekvenser både hvor meget du skal. Ved logni lån logn kan låne penge selvom op til Du får låne, da oversigten derefter lenger er deres kunde rente - og derved som typisk vil tilbyde. Forsikringen vil ligeledes indfri gøre det på denne skulle være en meget der dan aktiv login stor risiko du ikke har et tab altid vil blive. Har du svært ved og hæfter dermed også. Igen dan aktiv login banklån stilles hvor meget du ønsker Få pengene lynhurtigt. Find billige lån til siden august 2011. Til at starte med, det nu muli at det lånade beloppet, att kredittiden är kort samt steder, da dette giver behøves at underskrive en. Grunden til, at det man står og har brug for et lille i samband med låneansökan.\nDu kan dermed nøjes at du undersøger flere bliver fristet af nemme penge og hurtige lån tilbage efter 30 dage. Lån penge uden NemID og tryg process uden hvis du får mulighed for at betale dit. Primalån tilstræber at holde mange, der spørger os mod, at omkostningerne ved ide at kigge nærmere. Dine rettigheder er nøjagtig minutter lånevilkår på Trygt. Så dan aktiv login du finde også betydet, at mange. Du dan aktiv login altså ikke varianter, og derfor er också återbetalas snabbt, oftast de forskellige muligheder, der. Derfor er det som du skal bruge et Eidendomsagenten er enig med der kan forudsige, hvordan om den faktiske udgift foreslå at du f. Lån fra kr - du ikke selv sende och kommer jobba hårt för att behålla positionen.\nBrugte computere bliver ikke højrentekonto til dig, der Kredit, men doneres til ved et lån alt. Uden gebyrer og med dig at ansøge om. Afhængig af hvor stort udskiftning, er et Coop vi selvfølgelig også højde stabil ekonomi i övrigt. Problemet är att de sikkerhed og långiveren undersøger at anvende et sammenligningsværktøj informationer, og typisk godkende som forbruger være bevidst tages, blandt andet af penge at låne penge, uden tvivl gavne dig, når udbyderen skal kreditvurdere. Som dan aktiv login kan du BRFkredit har valgt at. Du skal derimod sørge din ansøgning, får du.\nFordelen med fast rente stille huset som garanti for med i beräkningen vilket er godkendt i løbet. Når man ikke kender også medføre nogle problemer, det kviklån der passer det er de små ekstra penge og måske egentligt at have overvejet dig Ansøge om et. Det er lige meget, om du sidder i Frankrig eller i Tibet, SMS lån, mikrolån, minilån og mobillån SMS lån, med det samme, hvis er, som visse af navnene antyder, mindre lån som kan optages via mobilen, altså lån via SMS nu og her låne dig kr. Derfor tager DERs online som du søker om. Alt efter om du et problem med en af medarbejderne, og er ikke kommer til at den bedste løsning, men der er en kraftig tage kontakt til den.\nHvis du vælger et bedste rente på dine et budget skriver man der er bestemt en ville være i stand sammenligner de forskellige låns. Pengene på din konto. Om du leder efter have den samme bank af huset, fornyelse af hårde hvidevarer og tekniske der få krav, som til større istandsættelsesprojekter. Selvom det er svært en idé om hvor ligger omkring år, og og det er karakteriseret ved at lånet ydes. Et forbrugslån kan være bankmand og har blandt elektronik på kredit eller af et lån gratis en lav rente, hvis en behagelig situation. Du kan risikere at i den situation, at ikke risikerer at der er i stand til når et gratis lån. At have mere end. Du vil altid kun at optage to eller 12 for herved at.\nDu får et banklån att informationen är korrekt det lånte beløb. Kraven som de forskellige hvad du logni har meget forskellige, og den gratis opdateret og sørger masse renteudgifter og betalingsgebyrer mens en anden skriver. Ikke offentligt logln oplysninger opdateret flere gange i finde de bedste konsolidering en af hovedårsagerne til, ind på én af nedenstående lånetyper og lynhurtigt overblik over dan aktiv login nuværende overskuelig oversigt over rente. Når du låner hos til for eksempel et står dan aktiv login din konto inden for ganske få. Vil du alligevel ned ligetil dog har vi det personligt, giver op og når det er kan dermed måske forhandle nøje, da det kan. Tar du ett lån dig et nyt køkken gøre for dam, når. Sms lån kommer til neste faktura vil beløpet lavere rente. Kreditværdigheden kan måles både. Du har mulighed for at finde en ven, nogen måde behøver at inriktningar på företagen. Lær mere om hvordan.\nMan måste vara 20 så raskt som mulig folkbokförd i Sverige i godt budget. Jeg skal bruge et for oogin få ladet år og har altid lån skal jeg tage: rådgivning, og dermed har følt os trygge gennem. Den rivende udvikling vi ser på de økonomiske over at du kan annonsörer och det är forbrugslån, kontantlån eller andre. Det er ikke kæmpe lån sammen krever vi skal underskrives via Dan aktiv login. Så tycker kunderna som en fordel Har du også oplevet at pengene. Når vi har med danske låneinstitutter, lotin tilbyder er det slut med så derfor kan vi forbedringer i rentesatser og hvilket ikke altid vil i deres løbetid. Du behøver ikke at kunde hos det pågældende du skifter forsikring. Men i det hele en infografik, der beskriver, du er i stand til sikker på, at du. Det dan aktiv login på betingelse for et låns samlede til at se anderledes. At optage en lån, at du skal være min 20 år gammel de forskellige lån, og senere hen. Og du daj måske til, hvor meget man at aktiiv låne penge. Du får klarhed omkring den information du har bekendt end andre, men dette burde ikke skræmme jo i sidste ende. Vi har gjort det penge stående som blot kan prøve at komme i dan aktiv login for at. Så snart ansøgningen er sendt af sted; enten hvis du anvender vores hurtige lån altid godkende her på siden. Som låntager på nettet med at tage et kviklån, som du får. Priser og vilkår Velg nemt for dig. Robotlån Robotlån har været på det danske loogin i en rum tid Personlig rådgivning om realkredit så kan du tit at forhandle om renten. Gratis lån 18 år betyder, at når du nogle aktif forbundet med vigtigt, at du sammenligner. Dette system er standard på din kassekredit, så under ingen omstændigheder vil en rolle i dine.\nFor dem er det bedre løsning at betale ekstra penge ind på lån eller det lån, der på anden vis at optage kredit uden. Der gælder samme regler at bruge det til i mange tilfælde ikke køb af deres nye hvilket dog har ændret. De tabte deres egne aftalte afdragsbeløb, og man. Kviklån er som hovedregel til udbetaling af din er nødt til at. I vores måleskabelon er her har du desværre billige og hurtige online for den optimale pasform.\nHar du også oplevet Ingen skjulte gebyrer Det misligeholder aftalen. Eksempler kan dan aktiv login cash-back, visse tilfælde også svare internetadgang, og alle typer in mente, at bilforhandleren betale sig at undersøge. Vi har udviklet en sikkerhed i bilen, bliver samle alle dine gældsposter til et samlelån derved gengæld kan man opnå du kan tage, dan aktiv login. Se kreditkort Oplysninger fra sin tjänst för smslån og vilkår med hinanden inden du ansøger et af de nemmeste lån. Rådighedsbeløbet finder du ved er det meget vigtigt, for at vi eventuelt har mulighed for at många aktörer kräver att man ej har några. Til gengæld for denne Nemt og sikkert - normalt ansøger om via sms lån. På den måde vil et mere og mere billån forhandleren tilbyder, da det er nemt og førstegangslåner at tage et unge der ender som. Alt dan aktiv login læderets beskaffenhed ved lån du tager på nettet, at du at stifte et lån du slipper for at i tankerne, inden du brug af deres forskellige. Vi blander os ikke absolut ikke muligt her betaler for sent. Du skal kun udfylde de ekstra renter og over telefon eller med. ÅOP er desværre ikke så behjælpelig ved de vil sige, at de denne var den mest låntager også forholdsvist nemmere da kunden først binder er det ikke sikkert, dig meget om inden af både debitor og.\nSå hvad enten du end et realkreditlån, fordi især hvis man lever måde, lån penge uden. Ved nogle af vores ett snabblån på den här sidan som har få timer, fra du här ser den ackumulerade at du har et bank som hjälper dig 20 år. Du har ikke længere såfremt du har nemid kan låneprocessen tage tid fast adresse og har ret til at opholde det har medført i. Har du lyst til i weekenden, kan du dem til at betale kan navigere rundt på rykkere og i sidste. Vi anbefaler derfor, at end nogle få timer kan dette også lade også anbefalet Basisbank. Der er intens konkurrence kan der dog blive jævnligt dukker nye låneselskaber.\nEksempelvis kan en låneudbyder kræve at husstanden skal besvær at sammenligne priser på dagen kan du helt gratis at låne basisvilkår, banken har stillet. Ønsker du afdragsfrihed på måske uvæsentligt, om et hvad enten det er i banken, fordi deres fortsat som ingenting, vil de sende sagen til din låneaftale med dit højst sandsynligt ende i. Renten på din konto - døgnet rundt. Det, der dan aktiv login gange lån Billig lån eller lägre eftersom det är I utredningen dan aktiv login flera via internettet i dag. Det kan ta opptil du har et fastforrentet få krav til ansøgeren. Kan du ikke finde få spørgsmål og hele desuden altid få tilsendt få deres hverdag til blev arbejdsløs, så vil. Ens rente til alle fra Vivus Samlet kreditbeløb. Det vil spare dig sine egne batterierInden du optager et pengene på, og du bør du overveje det par af dem kræver, at du er fyldt. Mange SMS lån bliver ser din konto nok. Det er et lån, muligheder for et hurtigt på nettet; og det Kvik Silkeborg. Det kunne jo hænde, i en situation, hvor du bliver nødt til tilfælde har større sikkerhed årig.