Rapport om marginaliserede nydanske børn og unge - PDF\nDownload "Rapport om marginaliserede nydanske børn og unge"\n1 Rapport om marginaliserede nydanske børn og unge Regeringens arbejdsgruppe for bedre integration Marts 2009\n2 Rapport om marginaliserede nydanske børn og unge Regeringens arbejdsgruppe for bedre integration Marts 2009\n3 Rapport om marginaliserede nydanske børn og unge Regeringens arbejdsgruppe for bedre integration Udgiver: Ministeriet for Flygtninge, Indvandrere og Integration Holbergsgade København K. Tlf.: Fax: E-post: Redaktionen er afsluttet den 20. februar ISBN: Elektronisk ISBN: Pris: 100 kr. inkl. moms Oplag: 500 stk. Forsidefoto: Scott Witter Øvrige fotos: Mads Nissen, Lars Poulsen, Joachim Adrian, Rasmus Baaner, Niels Åge Skovbo og Anders Vendelbo Tryk og layout: Schultz Grafisk Publikationen kan købes ved henvendelse til: Schultz Distribution Herstedvang Albertslund Tlf.: Den elektroniske publikation kan hentes på Afrunding kan medføre, at tallene i rapportens tabeller ikke summer til totalen. Desuden er nogle af beregningerne i rapporten foretaget på baggrund af afrundede tal.\n4 Indholdsfortegnelse Sammenfatning 5 Kapitel 1: Indledning Arbejdsgruppens opgaver, sammensætning og arbejde Rapportens emne Rapportens opbygning 24 Kapitel 2: Et generelt billede af nydanske børn og unge Generel beskrivelse af nydanskere i Danmark Børn i dagtilbud Børn og unge i grundskolen Unge på ungdoms- og videregående uddannelser Unge på arbejdsmarkedet 50 Kapitel 3: Marginaliserede nydanske børn og unge: Afgrænsning og beskrivelse Afgrænsning af marginaliserede nydanske børn og unge Alternative afgrænsninger af marginaliserede børn og unge Arbejdsgruppens afgrænsning af nydanske børn og unge, der er i risiko for at blive marginaliserede eller er marginaliserede Beskrivelse af marginaliserede nydanske børn og unge Beskrivelse af de fire aldersgrupper Beskrivelse af de fire delmålgrupper 88 1\n5 Kapitel 4: Årsager til marginalisering blandt nydanske børn og unge Generelle årsager til marginalisering Familiebaggrund Institutionsliv Samfundsliv Årsager til marginalisering inden for de fire delmålgrupper Fagligt svage nydanske børn og unge Socialt udsatte nydanske børn og unge Nydanske unge på kanten af arbejdsmarkedet og uddannelsessystemet Isolerede unge nydanske kvinder 138 Kapitel 5: Oversigt over statslige initiativer for at modvirke marginalisering blandt børn og unge Indledning Statslige initiativer for at modvirke marginalisering blandt børn og unge Indsatsen for fagligt svage nydanske børn og unge Indsatsen for socialt udsatte nydanske børn og unge Indsatsen for nydanske unge på kanten af arbejdsmarkedet og uddannelsessystemet Indsatsen for isolerede unge nydanske kvinder 164 Kapitel 6: Arbejdsgruppens forslag og anbefalinger Arbejdsgruppens generelle overvejelser og forslag Arbejdsgruppens forslag og anbefalinger i forhold til fagligt svage nydanske børn og unge 177 2\n6 6.3 Arbejdsgruppens forslag og anbefalinger i forhold til socialt udsatte nydanske børn og unge Arbejdsgruppens forslag og anbefalinger i forhold til nydanske unge på kanten af arbejdsmarkedet og uddannelsessystemet Arbejdsgruppens forslag og anbefalinger i forhold til isolerede unge nydanske kvinder 199 Bilag 1: Arbejdsgruppens kommissorium 203 Bilag 2: etniske minoritetsbørn og -unge 207 Bilag 3: Arbejdsgruppens idékatalog 237 3\n7 Pigefestivalen på Nørrebro arrangeres af Projekt Pigeliv, der under Mellemfolkeligt Samvirke laver projekter for unge nydanske piger.\n8 Sammenfatning Indvandrerbander og brændende biler. De fleste borgere har på nethinden billeder af nydanske unge i konflikt med politiet på Nørrebro. Af indhyllede unge kvinder, som lever afsondret fra det danske samfund. Og af nydanske teenagedrenge, der hænger ud på gaden midt i skoletiden. Billederne er langt fra sigende for hele gruppen af nydanske børn og unge. Hovedparten klarer sig godt i skolen, får uddannelse og job. Men denne rapport dokumenterer, at der er en stor gruppe, som er meget isoleret i forhold til det danske samfundsliv og fællesskab. Rapporten tegner et detaljeret billede af, hvem disse børn og unge er. Fire ud af ti nydanske børn vokser op i et hjem, hvor en eller begge forældre ikke er på arbejdsmarkedet. Og mere end hver tiende af de unge nydanskere står uden for både arbejdsmarkedet og uddannelsessystemet. Det giver dem hårde odds i forhold til at skabe sig en tilværelse med muligheder. De affødte negative effekter for samfundet er også mange og store. I sin yderste konsekvens udløser marginaliseringen utilpasset eller ligefrem kriminel adfærd - som ved de tilbagevendende uroligheder på Nørrebro. Rapporten opregner bud på årsager til marginaliseringen, præsenterer de væsentligste igangværende initiativer og fremlægger anbefalinger til en yderligere indsats. Alt sammen med det mål, at færre nydanske børn og unge i fremtiden har udsigt til et liv på kanten af eller helt uden for samfundet. Om rapporten Bag rapporten står en tværministeriel arbejdsgruppe, nedsat af regeringen med den opgave at identificere konkrete udfordringer på integrationsområdet og foreslå initiativer, der gavner integrationen. Anbefalingerne vil indgå i regeringens beslutningsgrundlag for fremtidige udspil på området. Denne rapport sætter fokus på de marginaliserede børn og unge fra ikkevestlige lande i aldersgruppen fra 0 til 29 år. Anbefalingerne er blevet til i en åben proces med en række andre myndigheder, organisationer, eksperter og praktikere. Arbejdsgruppen har haft møder med fagfolk, været vært ved et større seminar, udgivet et debatoplæg og skabt et idékatalog med omkring 100 5\n9 projekter og andre lokale initiativer. Idékataloget indgår som bilag til rapporten, og bidragene til idékataloget kan læses på hjemmesiden: De mange input har givet arbejdsgruppen vigtig inspiration. Nydanske børn og unge For at identificere de marginaliserede nydanske børn og unge har arbejdsgruppen først kikket på hele gruppen af nydanske børn og unge: Der er i Danmark godt børn og unge, som er enten indvandrere eller efterkommere efter indvandrere fra ikke-vestlige lande indvandrere og efterkommere fra ikke-vestlige lande kaldes her i rapporten under ét for nydanskere. I 2020 vil antallet af nydanske børn og unge være vokset med , viser en fremskrivning. De unge nydanskere har rødder i mange forskellige lande. Flest har oprindelse i Tyrkiet, efterfulgt af Irak, Libanon, Somalia og Pakistan. Andelen af nydanske børn og unge er størst i de københavnske vestegnskommuner og mindst i de vestjyske kommuner. Omkring nydanske børn og unge under 18 år bor i de 37 udsatte boligområder, som Regeringens Programbestyrelse har udpeget. Det svarer til, at knap hver fjerde af de nydanske børn og unge under 18 år bor i disse boligområder, hvor der er en høj koncentration af indvandrere og efterkommere og af beboere uden for arbejdsmarkedet. En stor del af de nydanske børn går i dagtilbud. 3-5-årige efterkommerbørn går næsten lige ofte i børnehave og andre dagtilbud som danske børn. I grundskolen er næsten én ud af ti elever tosproget, men andelen svinger meget fra skole til skole. På ni ud af ti skoler er op til hver femte elev tosproget. På 29 skoler er mere end 60 pct. af eleverne tosprogede. I uddannelsessystemet efter grundskolen klarer nydanske unge sig bedre end tidligere. Flere er i gang med en ungdomsuddannelse og videregående uddannelse. Men der er lang vej, før nydanske unge bliver lige 6\n10 så veluddannede som deres danske jævnaldrende. Mange nydanske unge opgiver undervejs i uddannelserne. Jobmæssigt lysner det også. Markant flere unge nydanskere er kommet ind på arbejdsmarkedet. Men for især unge indvandrerkvinder er beskæftigelsesfrekvensen fortsat lavere end for danske unge kvinder. Marginaliserede nydanske børn og unge. Hvor mange og hvem? Arbejdsgruppen har defineret en bruttomålgruppe med henblik på at indhente statistik om nydanske børn og unge, der er i risiko for at blive marginaliserede eller er marginaliserede. I bruttomålgruppen indgår: Indvandrer- og efterkommerbørn (0-15 år) fra ikke-vestlige lande, hvor en eller begge forældre står uden for arbejdsmarkedet, og Unge indvandrere og efterkommere (16-29 år) fra ikke-vestlige lande, der står uden for arbejdsmarkedet og ikke er i gang med en ungdomseller en videregående uddannelse. Det er væsentligt at understrege, at størstedelen af bruttomålgruppen af nydanske børn og unge ikke nødvendigvis er marginaliserede og ofte vil ende med at have et ganske normalt uddannelses- og arbejdsliv uden kontakt til de sociale myndigheder eller politiet. Arbejdsgruppens statistiske gennemgang viser, at af de nydanske børn og af de nydanske unge er i bruttomålgruppen. Det svarer til mere end hver fjerde af de nydanske børn og unge. Blandt danske børn og unge er det mindre end hver tiende. At en relativt stor gruppe nydanske børn og unge har risiko for marginalisering skyldes mange forhold. Rapporten opregner en række af de vigtigste. Herunder: Mange nydanske børn og unge har forældre med et lavt uddannelsesniveau, som ikke er i arbejde, har svage danskkundskaber og mangler viden om det danske samfund. Når børnene kommer i skolealderen, kan 7\n11 det betyde, at forældrene ikke kan være rollemodeller, hjælpe med lektier og vejlede om valg af uddannelse. En del nydanske børn og unge har dårlige danskkundskaber og mangler et netværk blandt danskere. Meget tyder på, at nogle lærere har lavere forventninger og stiller mindre krav til nydanske elever end til danske elever, og at en gruppe arbejdsgivere fravælger nydanske ansøgere. Mange nydanske elever forlader på den baggrund grundskolen med så dårlige kvalifikationer, at de ikke er i stand til at gennemføre en ungdomsuddannelse. Særligt på erhvervsuddannelserne er frafaldet stort. En stor gruppe står dermed uden en uddannelse efter grundskolen og har derfor svært ved at få et arbejde. I nogle tilfælde kan marginaliseringen give sig udtryk i kriminalitet. Fire typer marginalisering Rapporten opdeler marginaliserede nydanske børn og unge i fire profiler: Fagligt svage Socialt udsatte Unge på kanten af arbejdsmarkedet og uddannelsessystemet Isolerede unge kvinder En del børn og unge slås med mere end én af disse fire typer marginalisering samtidig. 8\n12 Fagligt svage Altid bagud Bülent Özdemir er i dag pædagog. Som tyrkisk efterkommer, har vejen til uddannelse imidlertid været alt andet end nem. De faglige problemer begyndte i folkeskolen: - Jeg var altid fagligt bagud, da jeg kæmpede med både at lære det danske sprog og få ny faglig viden. Jeg havde især svært ved skriftlige opgaver. Det betød meget for mig at blive accepteret, som den jeg er/var, og ikke som en dansker eller blive set på som perker. Det fyldte langt mere i mit liv end at blive fagligt dygtig. Desuden kendte mine forældre ikke til det danske skolesystem, og jeg lod som om, jeg aldrig fik lektier for. Vendepunktet for Bülent var, at han fik en kontaktperson i 10. klasse. Det gjorde Bülent mere åben omkring sine faglige problemer, og han fik ekstratimer på VUC, så han kunne komme ind på pædagoguddannelsen. Bülent Özdemirs eksempel er ikke enestående. Faglige problemer er en fælles udfordring for mange nydanske børn og unge. Gradvist gennem skoletiden bliver det tydeligt, at gruppen generelt udvikler sig fagligt ringere end deres danske klassekammerater. I 9. klasse har omkring halvdelen af de nydanske elever læsefærdigheder, der er så dårlige, at de ikke kan tage en ungdomsuddannelse, hvor der stilles boglige krav. En elev defineres i rapporten som fagligt svag, hvis han eller hun ved folkeskolens afgangsprøve får et karaktergennemsnit på under seks efter den gamle 13- skala. Det var realiteterne for 21 pct. af indvandrerne og 17 pct. af efterkommerne i 9. klasses afgangsprøve i Kun fire pct. af de danske elever klarede 9. klasses afgangsprøve med et karaktergennemsnit på under seks. Ved 10. klasses afgangsprøve var andelen af fagligt svage unge indvandrere og efterkommere endnu højere, og det faglige efterslæb i forhold til de danske kammerater var vokset yderligere. 9\n13 Der er også store geografiske forskelle. I de ti kommuner, der har flest nydanske elever, er andelen af fagligt svage nydanske afgangselever højest i de københavnske forstadskommuner Ishøj, Høje-Taastrup, Rødovre og Albertslund. Her fik omkring hver fjerde nydansk elev under seks ved 9. og 10. klasses afgangsprøve. Årsagerne til nydanske børns og unges faglige problemer er blandt andet at finde i familierne. Forældrenes lave uddannelsesniveau og dårlige beskæftigelsessituation gør det sværere at stimulere og støtte børnene i deres indlæring. Især når undervisningen i de højere klasser baseres på mere abstrakte begreber. Desuden tyder meget på, at nogle lærere har lavere forventninger og stiller mindre krav til nydanske elever end til danske elever. En stribe eksisterende initiativer hjælper fagligt svage nydanske børn og unge. Blandt andet: Tidlig sprogstimulering Lidt over halvdelen af alle tosprogede børn modtager mellem treårsalderen og skolestart sprogstimulering. Kommunerne har pligt til at sikre obligatorisk sprogstimulering for alle tosprogede førskolebørn, der har behov for at få udviklet deres danskkundskaber. Undervisning i dansk som andetsprog i skolen Tosprogede elever skal henvises til basisundervisning i dansk, hvis de mangler tilstrækkelige danskkundskaber til at deltage i den almindelige undervisning. Er eleven i stand til at deltage i den almindelige danskundervisning, men behøver støtte, skal han eller hun henvises til supplerende danskundervisning. Styrket faglighed i folkeskolen Fagligheden er styrket ved at indføre bindende trin- og slutmål for folkeskolens fag, nationale test og elevplaner. Kommunerne skal udarbejde kvalitetsrapporter om blandt andet indsatsen i dansk som andetsprog. Folkeskolens afgangsprøver er desuden gjort obligatoriske, og der er afsat midler til flere timer i en række fag og til efteruddannelse af lærere og ledere. Styrket vejledning om uddannelse Syv regionale og cirka 50 kommunale vejledningscentre skal opfange og støtte elever, der har en øget risiko for ikke at starte på eller fuldføre en ungdoms- 10\n14 uddannelse. Vejledningen kan begynde i 6. klasse, og der skal ske en systematisk opsøgende indsats over for alle under 25 år, der ikke er i gang med eller har taget en ungdomsuddannelse. Socialt udsatte Bræk og slagsmål Nydanske børn og unge er socialt udsatte, hvis de eksempelvis er anbragt uden for familien eller lever et liv med kriminalitet. Hamid Hosheni fra Iran har prøvet begge dele. Da han var ti år, sendte hans forældre ham til Danmark som uledsaget flygtningebarn på grund af Iran-Irak krigen. Efter et år i Sandholmcentret boede han hos en iransk plejefamilie og gik i en folkeskole, hvor han oplevede en del racisme. Han havde en masse vrede indeni, og da han som 17-årig flyttede for sig selv, gik det galt: - Jeg røg ind i den forkerte vennekreds, og det ene førte det andet med sig. Jeg begyndte at gøre nogle ting, man gør, når der ikke er nogen forældre til at sætte rammer og grænser for én. Han lavede bræk og blev en slagsbror. Det udløste to domme, som satte en stopklods for drømmen om en karriere i militæret. Hamid Hosheni fik job på en fabrik. En dag spurgte en medarbejder i en ungdomsklub, om det ikke var en ide at blive pædagog. Så det blev han. Nu tænker han hver morgen, at han ikke kunne drømme om at lave noget andet. Både anbringelse uden for hjemmet og et liv med kriminalitet indebærer forøget risiko for marginalisering. Arbejdsgruppen har derfor set nærmere på de nydanske børn og unge, der er kriminelle eller anbragte. 11\n15 Anbringelser: Generelt har færre indvandrer- og efterkommerbørn end danske børn været anbragt uden for hjemmet. Undtagen i gruppen af årige indvandrerbørn. Her er markant flere anbragt uden for eget hjem end blandt danske børn. I 2006 var der i alt indvandrer- og efterkommerbørn, som i løbet af deres liv havde været anbragt uden for hjemmet. Der er sparsom viden om, hvorfor nydanske børn og unge anbringes uden for hjemmet. En undersøgelse peger på, at nydanske børn og unge oftere end danske børn og unge anbringes på grund af psykisk sygdom og mentale handicap hos forældrene. Der er også tendens til, at sagsbehandlere griber sent ind. Det kan skyldes, at sagsbehandlere mangler viden og ser nydanske børns og unges problemer som kulturelt betingede. Kriminalitet: Unge nydanske mænd har et betydeligt højere kriminalitetsniveau end andre unge mænd. Når der er korrigeret for forskelle i alder og stilling, havde mænd af ikke-vestlig oprindelse i 2007 i gennemsnit et kriminalitetsniveau, der var 41 pct. højere inden for ejendomsforbrydelser (bl.a. tyveri og indbrud) og 65 pct. højere inden for voldsforbrydelser end blandt alle mænd i Danmark. I 2007 blev omkring indvandrere og cirka efterkommere i alderen år dømt skyldige i kriminelle handlinger årige mænd af ikke-vestlig oprindelse med en flygtningebaggrund var i højere grad kriminelle end øvrige indvandrere og efterkommere. De unge nydanskeres højere kriminalitetsrate kan ikke forklares med deres etniske baggrund i sig selv, men hænger bl.a. sammen med en svag tilknytning til arbejdsmarkedet og et lavt uddannelsesniveau. Også kulturkonflikter, sprogvanskeligheder og diskrimination spiller ind. Blandt de mange eksisterende initiativer, som gavner socialt udsatte nydanske børn og unge kan fremhæves: 12\n16 En sammenhængende børnepolitik Serviceloven forpligter kommunerne til at have en børnepolitik, der sikrer sammenhæng mellem det generelle forebyggende arbejde og den målrettede indsats over for børn og unge med særlige behov. Det giver et bedre tværfagligt samarbejde og en tidligere indsats. SSP SSP-samarbejdet mellem skole, socialforvaltning og politi er kommunernes ramme om den kriminalitetsforebyggende indsats over for børn og unge. Her opbygges og udvikles netværk. Samarbejdet omfatter også unge over 18 år. Ungdomssanktionen Et toårigt socialpædagogisk behandlingsforløb for unge med markante tilpasningsproblemer og så alvorlig kriminalitet bag sig, at den unge ellers ville være blevet idømt betinget fængsel i mindst 30 dage. Anbringelsesreformen Skærpede krav til kommunernes sagsbehandling i børnesager sikrer en tidligere og mere målrettet indsats. Unge på kanten af arbejdsmarkedet og uddannelsessystemet Svært at få praktikplads Nasib Farah fra Somalia droppede ud af teknisk skole, fordi han ikke kunne få en praktikplads som automatikmekaniker. I stedet begyndte han på handelsskolen for at finde en anden uddannelse, hvor det var lettere at få en praktikplads. Let blev det dog ikke. Flere samtaler og en mentor var nødvendig, før han fik praktikplads i en elektronikforretning, hvor han i dag er fastansat. Med støtte fra sin mentor har Nasib Farah været med til at stifte en forening, Qaran Media, der hjælper unge med især somalisk baggrund til et netværk og yder rådgivning, så de kan komme ind på arbejdsmarkedet. 13\n17 Unge uden uddannelse og job har markant forøget risiko for marginalisering. Rapporten analyserer derfor de nydanske unges uddannelses- og jobsituation og konstaterer, at den er bedre end tidligere, men stadig langt fra god: Flere nydanske unge var i gang med og gennemfører en uddannelse i 2007 end tidligere. Mange unge nydanskere falder dog stadig fra undervejs i uddannelsen, især på erhvervsuddannelserne. Det skyldes i høj grad faglige og sproglige problemer. Blandt mandlige efterkommere mellem 25 og 29 år har næsten hver anden ikke nogen uddannelse ud over 9. eller 10. klasse. Blandt danske unge på samme alder er det situationen for hver femte. Flere nydanske unge end danske unge er ikke i arbejde, men det går fremad med beskæftigelsen. Langt færre nydanske unge er derfor på kontant- eller starthjælp i 2007 end i Der er også færre, som er kategoriseret som værende ikke-arbejdsmarkedsparate. Mere end hver tiende unge nydansker er hverken på arbejdsmarkedet eller under uddannelse. I nogle kommuner og udsatte boligområder er andelen betydeligt højere. I et udsat boligområde i Korsør befinder næsten hver anden indvandrer mellem 25 og 29 år sig uden for såvel arbejdsmarkedet som uddannelsessystemet. At mange nydanske unge klarer sig skidt i uddannelsessystemet skyldes blandt andet, at de forlader grundskolen med markant dårligere kvalifikationer end danske elever. Inden for erhvervsuddannelserne spiller det også ind, at håndværksuddannelserne har en relativt lav prestige blandt indvandrergrupper, og at nogle arbejdsgivere på forhånd fravælger nydanske ansøgere til praktikpladser. Jobmæssig marginalisering skyldes især mangel på uddannelse. Nydanske unge, der kun har grundskolen som højest fuldførte uddannelse, har en betydeligt lavere beskæftigelsesfrekvens end de unge, der har afsluttet en erhvervsuddannelse eller videregående uddannelse. Andre årsager er dårlige danskkundskaber, manglende netværk og viden om kulturen på danske arbejdspladser. 14\n18 En række allerede eksisterende initiativer gavner gruppen på kanten af arbejdsmarkedet. Blandt andet: Brug for alle unge Integrationsministeriets kampagne for at få flere nydanske unge til at begynde på og fuldføre en erhvervskompetencegivende uddannelse. Blandt andet via korps af rollemodeller, lektiehjælpsordninger og en rådgivningsenhed på erhvervsuddannelserne. Indsats for fastholdelse på erhvervsuddannelserne Omfatter blandt andet mentorordning, social- og psykologisk rådgivning, udformning af grundforløbspakker, øget brug af individuelt tilrettelagte erhvervsuddannelser, samarbejde med andre skoler, bedre undervisningsmiljø, vejledning, kompetencevurdering og støtte til at søge praktikplads. Ungeindsatsen Den sammenhængende ungdomsindsats indeholder en lang række initiativer, der skal styrke de unges muligheder for og tilskyndelse til at tage en kompetencegivende uddannelse. Herunder fremrykket aktivering af ydelsesmodtagere under 30 år og pligt til uddannelse for kontant- og starthjælpsmodtagere under 25 år, som ikke har uddannelse og ikke er forsørgere. Isolerede unge kvinder Hushjælp hos svigerfamilien Rehana Kouser kom hertil fra Pakistan, da hun blev gift med en pakistansk mand, som boede i Danmark. Hun flyttede ind hos sin svigerfamilie, hvor hun lavede husarbejde. Hun har derfor et begrænset kendskab til dansk. Mens Rehana Kouser var gravid, rejste parret til Pakistan, hvor manden uvarslet forlod hende uden pas. Hun fik dog et nyt pas og kom til Danmark igen. I dag er Rehana Kouser fraskilt, bor alene sammen med sin 7-årige søn og er i gang med at uddanne sig til social- og sundhedsassistent. 1 1 Kilde: dokumentarfilm fra 2007 af Uzma Ahmed Andresen 15\n19 Der er i Danmark cirka nydanske kvinder mellem 16 og 29 år, som hverken er på arbejdsmarkedet eller under uddannelse. Det faktiske antal isolerede unge nydanske kvinder kan godt være endnu større. Hovedparten af kvinderne, der står uden for arbejdsmarkedet eller uddannelsessystemet, modtager ingen ydelser fra det offentlige. Der er stor forskel på, hvilke vilkår disse kvinder lever under. Nogle er helt underlagt familiens krav. Andre har et stort netværk og deltager aktivt i samfundslivet. De fleste kommer fra lande som Tyrkiet, Irak, Libanon og Somalia. Familiesammenførte nydanske kvinder er en gruppe, der i særlig grad risikerer marginalisering. De isolerede kvinder kan typisk ikke sproget, mange står uden for arbejdsmarkedet, er uden uddannelse, kender kun få eller slet ingen danskere og bor i kvarterer, hvor mange er dårligt integrerede. Kvinderne har derfor begrænset viden om deres egne muligheder for beskæftigelse og uddannelse. En række initiativer er sat i værk for at mindske disse kvinders isolation. Bl.a.: Kvindeprogrammet Skal styrke nydanske kvinders netværk, beskæftigelse og fremme deres børns udvikling og integration. Består af en række tiltag, herunder at introducere nyankomne kvinder til lokalområdet, kvalificere dem til job eller til at blive iværksættere og at lade mødre rådgive andre mødre. Indsats mod æresrelaterede konflikter og tvangsægteskaber Indsatsen omfatter blandt andet telefonrådgivning, tilbud om konfliktmægling, bosteder til piger og kvinder på flugt fra tvangsægteskab og alvorlige genera- tionskonflikter samt et korps af nydanske unge mænd, der kan fungere som r ollemodeller. Arbejdsgruppens forslag og anbefalinger Regeringen har allerede taget en lang række initiativer for at modvirke marginalisering blandt nydanske børn og unge. En del af disse initiativer er omtalt ovenfor. Kommunerne og de øvrige lokale aktører har således mange redskaber til rådighed, og vejen til gode resultater er ikke alene yderligere statslige initiativer. Nu handler det først og fremmest om at sikre bedre samspil mellem de eksiste- 16\n20 rende initiativer, mener arbejdsgruppen og opregner tre forudsætninger for en vellykket lokal indsats: Kommunerne prioriterer indsatsen, opstiller klare mål for indsatsens resultater og følger konsekvent op på, om målene nås. De lokale aktører samarbejder om indsatsen og afklarer, hvem der har ansvaret for, at barnet eller den unge får de nødvendige tilbud. Lærere, pædagoger og andre praktikere har forventninger og stiller krav til nydanske børn og unge og deres forældre. Arbejdsgruppen ser også behov for yderligere viden om effektive metoder og måder at organisere indsatsen. Og der skal fokus på at formidle eksisterende viden til praktikere og beslutningstagere. Arbejdsgruppen anbefaler desuden 18 nye, konkrete initiativer 2. Først og fremmest en ny type partnerskaber, der skal styrke det lokale samarbejde: Partnerskabsaftaler om den lokale indsats Der skal indgås ligeværdige partnerskabsaftaler om den lokale indsats mellem Integrationsministeriet og kommuner, der har eller forventes at få særlige udfordringer i forhold til marginaliserede nydanske børn og unge. Ministeriet yder tilskud og tilbyder efteruddannelse. Kommunerne forpligter sig til at opfylde en handlingsplan med resultatmål. Handlingsplanen skal udarbejdes og gennemføres i et forpligtende samarbejde med de øvrige lokale aktører, og den skal rumme udvikling og afprøvning af nye redskaber i indsatsen mod marginalisering af nydanske børn og unge. Arbejdsgruppen foreslår også en række andre initiativer, hvoraf nogle vil kunne indgå i de nye partnerskabsaftaler. Blandt andet: 2 Arbejdsgruppens forslag til initiativer er - i overensstemmelse med arbejdsgruppens kommissorium - udformet, så forslagene kan finansieres inden for de eksisterende økonomiske rammer. 17\n21 Styrkelse af sprogstimuleringen Der skal gennemføres en systematisk undersøgelse af, hvad der virker i indsatsen for at sprogstimulere tosprogede småbørn. Der bør endvidere opstilles minimumskrav til, hvordan kommunerne visiterer til og tilrettelægger sprogstimulering. Forslaget har til formål at styrke børnenes danskkundskaber. Forsøg med heldagsskoler Skoler med en høj andel af tosprogede elever får tilskud til nye forsøg med obligatoriske skoletilbud, der som udgangspunkt strækker sig fra kl. 8 til kl. 16 på alle skoledage. Forslaget skal forbedre elevernes faglige kvalifikationer. Nye undervisningsforløb Tilskud til at udvikle og afprøve intensive læringsforløb for fagligt svage tosprogede elever, baseret på nye indlæringsmetoder, der er tilpasset elevens ressourcer og måde at lære på. Målet er at forbedre elevernes faglige kvalifikationer. Mentorordning for tosprogede elever Forsøg med en mentorordning til støtte for tosprogede elever i 1. til 5. klasse. Elever i 8. til 10. klasse eller på ungdomsuddannelserne kan blive mentorer, der fungerer som rollemodeller og hjælper nydanske elever til større faglighed. Nye idrætstilbud for børn og unge i udsatte boligområder Gratis idrætstilbud i ferieperioderne og weekenderne for børn og unge. Via samarbejde med en central idrætsorganisation og lokale idrætsforeninger i en række udsatte boligområder. Forslaget har bl.a. til formål at give børn og unge et bedre socialt netværk. Lektiehjælps- og praktikpladsværksteder Erhvervsskoler med en høj andel af tosprogede elever får tilskud til skemalagt lektiehjælp uden for almindelig undervisningstid og vejledning i at søge praktikplads. Det skal være obligatorisk at deltage for elever med svage faglige færdigheder. Målet er at nedbringe frafaldet på erhvervsuddannelserne. Lokal rådgivning til isolerede nydanske kvinder Lokale rådgivningstilbud til isolerede nydanske kvinder, f.eks. i tilknytning til lokale integrationscentre eller projekter med bydelsmødre i udsatte boligom- 18\n22 råder. Rådgivningen kan bl.a. omfatte familiens sundhed og kvinders rettigheder. 19\n24 Kapitel 1: Indledning I dette kapitel gennemgås arbejdsgruppens opgaver, sammensætning og arbejde. Derudover vil rapportens emne og problemstillinger samt rapportens opbygning blive beskrevet. 1.1 Arbejdsgruppens opgaver, sammensætning og arbejde rsoner, der har særlig faglig indsigt i integrationsområdet. Arbejdsgruppen skal udrede problemstillinger på integrationsområdet og stille forslag til regeringen om nye konkrete initiativer i forhold til blandt andet beskæftigelse, uddannelse, boligområdet og den sociale integration. Arbejdsgruppen kan endvidere arrangere temaarrangementer og høringer, afvikle besøg hos kommuner, organisationer og virksomheder rundt i landet og skal også inddrage internationale På den baggrund besluttede Regeringens Koordinationsudvalg i januar 2008 at nedsætte en tværministeriel arbejdsgruppe, der har til opgave løbende at udarbejde oplæg om konkrete problemstillinger på integrationsområdet og forslag til nye integrationsfremmende initiativer til regeringen. Arbejdsgruppen skal hvert halve år forelægge et oplæg vedrørende en udvalgt problemstilling på integrationsområdet for regeringen. Forud for den halvårlige afrapportering udarbejder arbejdsgruppen et debatoplæg og afholder på den baggrund et åbent seminar med deltagelse af eksperter og andre fagpersoner. Arbejdsgruppen består af repræsentanter fra Beskæftigelsesministeriet, Finansministeriet, Integrationsministeriet, Justitsministeriet, Kulturministeriet, Undervisningsministeriet og Velfærdsministeriet. Arbejdsgruppens kommissorium fra januar 2008 er vedlagt som bilag 1. I styregruppen har deltaget for: Beskæftigelsesministeriet: kontorchef Stig Martin Nørgaard, Arbejdsmarkedsstyrelsen, Finansministeriet: kontorchef Christian Liebing, Integrationsministeriet: afdelingschef Henrik Kyvsgaard (formand), 21\n25 Justitsministeriet: kontorchef Lene Volke Roesen, Kulturministeriet: kontorchef Jane Johansen Pade, Undervisningsministeriet: departementschef Niels Preisler, og for Velfærdsministeriet: afdelingschef Anders Lynge Madsen. I arbejdsgruppen har deltaget for: Beskæftigelsesministeriet: fuldmægtig Heidi Koch og fuldmægtig Bircan Eker, Arbejdsmarkedsstyrelsen, Finansministeriet: fuldmægtig Morten Fønsskov Greising, Integrationsministeriet: afdelingschef Henrik Kyvsgaard (formand), Justitsministeriet: fuldmægtig Frank Mathiesen og fuldmægtig Thomas Tordal- Mortensen, Kulturministeriet: specialkonsulent Sophie Bruun og fuldmægtig Kirsten Hermansen, Undervisningsministeriet: kontorchef Arne Eggert, specialkonsulent Sofus Rex og fuldmægtig Caroline Lillelund Lindved, og for Velfærdsministeriet: fuldmægtig Mikkel Boje Nielsen, fuldmægtig Klavs Odgaard Christensen og specialkonsulent Mette Ahnsfelt McPhail. I arbejdsgruppens sekretariat har deltaget: Chefkonsulent Henrik Torp Andersen, specialkonsulent Line H. Møller Hansen, specialkonsulent Mona Witzel Warrer Hansen, specialkonsulent Elmir Tartic, specialkonsulent Camilla Hjortkær og fuldmægtig Marian Lyng Møller, alle Integrationsministeriet. Arbejdsgruppen har afholdt 8 møder, og styregruppen har været inviteret med til 2 af disse møder. Arbejdsgruppen har i 2008 haft fokus på marginaliserede nydanske børn og unge. For at skabe synlighed og tilvejebringe det bedst mulige grundlag for arbejdet afholdt arbejdsgruppen den 21. august 2008 et seminar om marginaliserede nydanske børn og unge. På seminaret deltog ledere og medarbejdere i jobcentre, folkeskoler, sprogcentre, andre uddannelsesinstitutioner, Ungdommens Uddannelsesvejledning og kommunale forvaltninger. En række ministerier og KL var ligeledes repræsenteret. Fire folketingsmedlemmer var tilmeldt. 22\n26 Programmet for seminaret bestod af oplæg i plenum samt workshops inden for følgende fire temaer/grupper: Tema 1: Fagligt svage nydanske børn og unge Tema 2: Socialt udsatte nydanske børn og unge Tema 3: Nydanske unge på kanten af arbejdsmarkedet Tema 4: Isolerede unge nydanske kvinder Som afslutning på de enkelte alle deltagere fik lejlighed til at gå rundt og lytte til korte oplæg fra hver workshop og blive præsenteret for de forslag, der var fremkommet på de øvrige workshops. Desuden udgav arbejdsgruppen den 8. august 2008 et debatoplæg om marginaliserede nydanske børn og unge, som beskriver udfordringer og løsningsmuligheder vedrørende disse børn og unge. Debatoplægget er opdelt i temaafsnit om hver af ovennævnte fire grupper. Hver gruppe introduceres med beskrivelsen af en rollemodel, der har tilhørt gruppen, men nu klarer sig godt. Herefter følger nogle fakta om gruppen. Derudover er der en række - delvist modsatrettede - udsagn og synspunkter efterfulgt af tre provokationer med det formål at skabe debat. Herudover har arbejdsgruppen afholdt møder med følgende fagpersoner: Konsulent Sanne Ipsen, CASA, nge indvandrere uden for arbejdsstyrken i Københavns Kommune", forsker Tina Gudrun Jensen, SFI, om årsager til marginalisering blandt nydanske børn og unge, direktør Ingo Østerskov og uddannelseschef Anja Kristiansen, BEC Business Education College, om skolens erfaringer med integration af nydanske unge, særligt unge med faglige vanskeligheder, og familie- og ungdomsrådgiver Ahmet Demir om forebyggelse af marginalisering blandt socialt udsatte nydanske børn og unge. Arbejdsgruppens sekretariat har endvidere afholdt møder med følgende fagpersoner: Forsker Annika Liversage, SFI, om isolerede indvandrerkvinder, analysemedarbejder René Lyngfeldt Skov, Københavns Kommune, om organisering, barrierer og indsatser i forhold til marginaliserede børn og unge, samt Lasse Bin- 23\n27 derup og Stine Strohbach, Etnisk Konsulent Team/Døgnkontakten, Københavns Kommune, om isolerede udsatte kvinder. Endelig har arbejdsgruppen indsamlet viden om knap 100 projekter og øvrige lokale initiativer, som efterfølgende er blevet en del af arbejdsgruppens idékatalog. Arbejdet er således foregået i en åben proces, hvor andre myndigheder, organisationer, eksperter, praktikere mv. er søgt inddraget i arbejdet. 1.2 Rapportens emne Rapporten handler om marginaliserede nydanske børn og unge. Det vil sige børn og unge med indvandrerbaggrund, der er socialt udsatte eller har svært ved at klare sig i uddannelsessystemet og på arbejdsmarkedet. Rapporten fokuserer på følgende fire grupper blandt marginaliserede nydanske børn og unge: Fagligt svage nydanske børn og unge. Socialt udsatte nydanske børn og unge. Nydanske unge på kanten af arbejdsmarkedet og uddannelsessystemet. Isolerede unge nydanske kvinder. 1.3 Rapportens opbygning Rapporten indledes med en sammenfatning af rapportens kapitel 1-6. I kapitel 2 gives et generelt billede af de nydanske børn og unge. I kapitel 3 afgrænses de marginaliserede nydanske børn og unge, og det beskrives statistisk, hvad der kendetegner disse børn og unge. I kapitel 4 beskrives årsagerne til marginalisering blandt nydanske børn og unge. I kapitel 5 gennemgås nogle af de statslige initiativer for at modvirke marginalisering blandt børn og unge, herunder nydanske børn og unge. 24\n28 I kapitel 6 fremlægger arbejdsgruppen sine forslag til nye statslige initiativer og anbefalinger til den lokale indsats. I bilag 1 er optrykt arbejdsgruppens kommissorium. I bilag 2 er optrykt SFI s notat om årsager til marginalisering blandt etniske minoritetsbørn og -unge. I bilag 3 er optrykt arbejdsgruppens idékatalog. 25\n29 Henrik Gjern Sørensen, træner og initiativtager i Stautrup Idrætsforening, hvor man forsøger at integrere unge indvandrere i den lokale fodboldklub.\n30 Kapitel 2: Et generelt billede af nydanske børn og unge Formålet med dette kapitel er at give et generelt billede af gruppen af nydanske børn og unge, herunder deres oprindelsesland og bosætning. Derudover beskrives nydanske børn og unge i dagtilbud, i grundskolen, på ungdoms- og videregående uddannelser og på arbejdsmarkedet. 2.1 Generel beskrivelse af nydanskere i Danmark Denne rapport tager udgangspunkt i den gængse statistiske definition, der er udarbejdet af Danmarks Statistik, og som anvender begreberne indvandrere, efterkommere og danskere. Opdelingen af befolkningen på herkomst, dvs. opdelingen i indvandrere, efterkommere og danskere, er baseret på oplysninger fra Det Centrale Personregister (CPR), og den statistiske definition af indvandrere, efterkommere og danskere er tilpasset de muligheder, der er, for at indhente oplysninger om befolkningen i dette register. Den statistiske definition af indvandrere, efterkommere og danskere fremgår af boks 2.1 nedenfor. Boks 2.1: Statistisk definition af indvandrere, efterkommere og danskere. En person er dansker, hvis mindst én af forældrene både er dansk statsborger og er født i Danmark 1. Det har således ikke betydning, om personen selv er dansk statsborger eller er født i Danmark. Hvis personen ikke er dansker, er vedkommende: - Indvandrer, hvis personen er født i udlandet. - Efterkommer, hvis personen er født i Danmark. Note 1: Hvis der ikke findes oplysninger om forældrene, er personen dansker, hvis vedkommende er dansk statsborger og født i Danmark. Personen er indvandrer, hvis vedkommende er født i udlandet, og personen er efterkommer, hvis vedkommende er udenlandsk statsborger født i Danmark. 27\n31 Som det fremgår af boksen, er en indvandrer født i udlandet, mens en efterkommer er født i Danmark. 3 Desuden fremgår det, at statsborgerskab som udgangspunkt er uden betydning for den statistiske definition af indvandrere og efterkommere. Det betyder, at også indvandrere og efterkommere, der opnår dansk statsborgerskab, stadig optræder som indvandrere og efterkommere i statistikken. Den statistiske definition af indvandrere, efterkommere og danskere tager ikke hensyn til, hvorvidt den enkelte er integreret i det danske samfund eller ej. Pr. 1. januar 2008 var der i alt ca indvandrere og efterkommere i Danmark svarende til 9 pct. af befolkningen. Opdelingen på herkomst og oprindelse fremgår af tabel 2.1. Indvandrere fra ikke-vestlige lande udgør 4 pct. af befolkningen, mens efterkommere fra ikke-vestlige lande udgør knap 2 pct. af befolkningen. Børn af efterkommere (3. generation) indgår i tallene som enten danskere eller efterkommere afhængigt af, om én af deres forældre har dansk statsborgerskab. Den 1. januar 2008 var der i alt årige børn af efterkommere fra ikke-vestlige lande i Danmark, og heraf er hovedparten under 18 år. 4 Tabel 2.1: Hele Danmarks befolkning fordelt på herkomst og oprindelse, pr. 1. januar Danskere Vestlige lande Ikke-vestlige lande I alt Indvandrere Efterkommere Indvandrere Efterkommere Personer Procentdel af hele befolkningen 90,9 % 2,6 % 0,3 % 4,3 % 1,9 % 100 % Kilde: Danmarks Statistiks statistikbank, KRBEF3. 3 Det er en forudsætning for at blive medregnet i statistikken som indvandrer, at personen har opholdstilladelse i Danmark og således er tilmeldt folkeregistret. Asylansøgere, som ikke har opholdstilladelse i Danmark, og som dermed ikke er tilmeldt folkeregistret, indgår derfor ikke i statistikken om befolkningen i Danmark. 4 Danmarks Statistik, Indvandrere i Danmark 2008,\n32 Denne rapport fokuserer udelukkende på 0-29-årige indvandrere og efterkommere fra ikke-vestlige lande 5 der i det følgende betegnes nydanske børn og unge sammenlignet med danske børn og unge. Der er fokus på børn og unge fra ikke-vestlige lande, idet det er denne gruppe, som har særligt vanskeligt ved at blive integreret i det danske samfund og således er i særlig risiko for at blive marginaliseret. I det følgende afsnit beskrives, hvordan indvandrere og efterkommere fra ikkevestlige lande op til 29 år fordeler sig på køn, alder og oprindelse. Aldersfordelingen for indvandrere og efterkommere adskiller sig markant fra den danske befolknings, som det fremgår i tabel 2.2. I gruppen af indvandrere er der i forhold til danskere en højere andel af personer over 30 år hvilket skal ses i sammenhæng med, at indvandrere typisk er kommet til Danmark i voksenalderen. Derimod er der blandt efterkommerne en markant højere andel af børn og unge. Blandt efterkommerne er 74 pct. under 16 år. Det er væsentligt at holde sig for øje, når der i det følgende afsnit sammenlignes mellem efterkommere og indvandrere/danskere. Blandt indvandrerne er kun 7 pct. under 16 år, og 26 pct. er mellem 16 og 29 år. 5 Ikke-vestlige lande = alle andre lande end EU, Norden, øvrige lande i Europa (Andorra, Liechtenstein, Monaco, San Marino, Schweiz, Vatikanstaten), Canada, USA, Australien og New Zealand. 29\n33 Tabel 2.2: Andelen af 0-29-årige indvandrere og efterkommere fra ikkevestlige lande samt danskere fordelt på udvalgte aldersgrupper, pr. 1. januar Indvandrere Efterkommere Danskere 0-5-årige 1 % 29 % 7 % 6-15-årige 6 % 45 % 12 % årige 15 % 17 % 10 % årige 11 % 5 % 5 % Andelen af 0-29-årige 33 % 96 % 35 % Antal 0-29-årige Kilde: Danmarks Statistiks statistikbank, KRBEF3. Fordelingen på køn adskiller sig ikke synderligt blandt indvandrere, efterkommere og danskere under 30 år. I tabel 2.3 nedenfor fremgår de ikke-vestlige lande, hvorfra der er flest indvandrere og efterkommere i Danmark. De fem største nationalitetsgrupper for de 0-29-årige indvandrere og efterkommere fra ikke-vestlige lande er Tyrkiet (31.441), Irak (16.274), Libanon (15.005), Somalia (10.860) og Pakistan (10.147). Disse fem nationalitetsgrupper tegner sig for 47 pct. af alle 0-29-årige indvandrere og efterkommere fra ikkevestlige lande. 30\n34 Tabel 2.3: Andelen af 0-29-årige indvandrere og efterkommere fra ikkevestlige lande fordelt på udvalgte oprindelseslande, pr. 1. januar Andel 0-29-årige Indvandrere Antal årige Andel 0-29-årige Efterkommere Antal årige Jugoslavien 20 % % Tyrkiet 21 % % Rusland 42 % % 365 Kroatien 21 % % 131 Bosnien-Hercegovina 32 % % Makedonien, tidl. Jugoslavien 32 % % Serbien og Montenegro 51 % % 756 Tidl. Sovjetunionen 31 % % 427 Marokko 16 % % Somalia 45 % % Indien 38 % % 932 Afghanistan 56 % % Kina, Folkerep. 54 % % 993 Sri Lanka 24 % % Filippinerne 42 % % 845 Irak 43 % % Syrien 35 % % Iran 25 % % Libanon 31 % % Statsløse 31 % % 226 Pakistan 22 % % Thailand 31 % %\n35 Tabel 2.3 (fortsat): Andelen af 0-29-årige indvandrere og efterkommere fra ikke-vestlige lande fordelt på udvalgte oprindelseslande, pr. 1. januar Andel 0-29-årige Indvandrere Antal årige Andel 0-29-årige Efterkommere Antal årige Vietnam 23 % % Øvrige ikke-vestlige lande 37 % % I alt ikke-vestlige lande 33 % % Kilde: Integrationsministeriets Udlændingedatabase i Danmarks Statistik, BEF29. Som det fremgår af tabel 2.3 er der blandt indvandrere lidt over halvdelen fra Serbien og Montenegro, Kina og Afghanistan, der er under 29 år. Blandt efterkommerne er stort set alle under 29 år. En meget stor del af de nydanske børn og unge bor i de store kommuner. Især de københavnske vestegnskommuner har en forholdsvis høj andel 0-15-årige fra ikke vestlige lande. Omvendt er der relativt set meget få 0-15-årige indvandrere og efterkommere fra ikke-vestlige lande i de vestjyske kommuner. 20 pct. af de 0-29-årige nydanskere fra ikke-vestlige lande bor i Københavns Kommune, og i hele hovedstadsområdet 6 under ét bor der ca , svarende 41 pct. af hele gruppen 9 pct. af alle nydanske børn og unge bor i Århus Kommune, og 6 pct. bor i Odense Kommune. Som det fremgår af figur 2.1 nedenfor, er de 0-15-årige indvandrere og efterkommere fra ikke-vestlige lande især bosat i Odense, Århus, København og de københavnske vestegnskommuner. 6 I denne opgørelse indgår følgende kommuner: København, Frederiksberg, Ballerup, Brøndby, Dragør, Gentofte, Gladsaxe, Glostrup, Herlev, Albertslund, Hvidovre, Høje Tåstrup, Lyngby-Taarbæk, Rødovre, Ishøj, Tårnby, Vallensbæk og Furesø. 32\n36 Figur 2.1: Andelen af 0-15-årige indvandrere og efterkommere fra ikke-vestlige lande fordelt på kommuner, pr. 1. januar procent 3-6 procent 6-9 procent 9-15 procent procent procent Rudersdal Furesø Kilde: Integrationsministeriets Udlændingedatabase i Danmarks Statistik, Bef13. Figur 2.2 nedenfor viser tilsvarende andelen af årige indvandrere og efterkommere fra ikke-vestlige lande. Af figuren fremgår det, at der i langt de fleste kommuner i landet er mere end 4 pct årige indvandrere og efter- 33\n37 kommere fra ikke-vestlige lande i kommunen. Ligesom andelen af 0-15-årige børn fra ikke-vestlige lande var højere i de store kommuner, er andelen af årige unge indvandrere og efterkommere fra ikke-vestlige lande højere i de større kommuner, og igen højest i de københavnske vestegnskommuner. Figur 2.2: Andelen af årige indvandrere og efterkommere fra ikkevestlige lande, fordelt på kommuner pr. 1. januar pct, 4-6 pct, 6-8 pct, 8-10 pct, 10-13pct 13-17pct, pct Rudersdal Furesø Kilde: Integrationsministeriets Udlændingedatabase i Danmarks Statistik, Bef13 34\n38 Regeringens Programbestyrelse, der i perioden har fulgt udviklingen i de udsatte boligområder, har udpeget 37 særligt udsatte boligområder, der er præget af en stor andel beboere uden for arbejdsmarkedet 7. I disse 37 boligområder boede der pr. 1. januar 2008 over børn og unge under 18 år. Heraf var nydanske børn og unge. Det svarer til, at knap hver fjerde af de nydanske børn og unge under 18 år boede i et af de udsatte boligområder. 7 De 37 boligområder omfatter: Odense Kommune: Vollsmose, Århus Kommune: Gellerupparken mv., Bispehaven, Århus Vest og Rosenhøj mv., Høje-Tåstrup Kommune: Tåstrupgård og Charlotteager, Brøndby Kommune: Brøndby Strand, Hvidovre Kommune: Avedøre Stationsby, Herlev Kommune: Hjortespring, Albertslund Kommune: Albertslund Nord, Ishøj Kommune: Vejleåparken, Horsens Kommune: Sundparken og Sønderbro, Svendborg Kommune: By-/Skovparken, Randers Kommune: Gl. Jennumparken, Esbjerg Kommune: Stengårdsvej og Kvaglund, Sønderborg Kommune: Kærhaven/Nørager, Kolding Kommune: Skovparken/Skovvejen, Åbenrå Kommune: Høje Kolstrup, Haderslev Kommune: Varbergparken, Holstebro Kommune: Trekanten, Vejle Kommune: Løget By og Finlandsparken, Herning Kommune: Gullestrup, Helsingør Kommune: Helsingør Syd, Slagelse Kommune: Ringparken og Motalavej i Korsør, Holbæk Kommune: Agervang, Aalborg Kommune: Sebbersundvej, Fredericia Kommune: Korskærparken. 35\n39 Tabel 2.4: Beboere under 18 år i de 37 mest udsatte boligområder i perioden Antal beboere i de 37 boligområder - heraf antal børn og unge under 18 år - heraf antal indvandrere og efterkommere fra ikke-vestlige lande under 18 år Samlet andel beboere under 18 år 34 % 34 % 34 % 33 % Kilde: er 2008, samt supplerende oplysninger fra Velfærdsministeriet. Mjølnerparken har den højeste andel af nydanske børn og unge under 18 år. Her er hver anden beboer nydansker under 18 år (se tabel 2.5). Fire andre udsatte boligområder med en høj andel nydanske børn og unge under 18 år er Akacieparken (34 pct.), Gellerupparken mv. (39 pct.), Aldersrogade (35 pct.) og Finlandsparken (31 pct.). 36\n40 Tabel 2.5: Beboere under 18 år i 5 udvalgte udsatte boligområder i perioden, pr. 1. januar Boligområde, kommune Mjølnerparken, København Akacieparken, København Gellerupparken mv., Århus Antal beboere Antal børn og unge under 18 år Antal nydanske børn og unge under 18 år Andel nydanske børn og unge under 18 år af beboere % % % Aldersrogade, København % Finlandsparken, Vejle % Kilde: 2008, samt supplerende oplysninger fra Velfærdsministeriet. Der er i årige indvandrere og efterkommere fra ikke-vestlige lande. Ifølge Danmarks Statistiks seneste befolkningsfremskrivning forventes dette antal at stige med knap personer frem til år Dette dækker over et forventet fald i antallet af unge indvandrere, mens antallet af unge efterkommere vil stige. Således forventes antallet af 0-29-årige indvandrere fra ikke-vestlige lande at falde med knap personer fra 2008 til 2020, mens antallet af 0-29-årige efterkommere forventes at stige med godt personer over samme periode (se tabel 2.6). Antallet af øvrige 0-29-årige danskere forventes i samme periode, at være stort set uændret. 37\n41 Tabel 2.6: Befolkningsfremskrivning for antallet af 0-29-årige indvandrere og efterkommere fra ikke-vestlige lande samt danskere i årene 2010, 2015 og Antal personer Indvandrere Efterkommere I alt Danskere Procentvis stigning i antal personer % 12 % 3 % 1 % % 7 % 1 % 0 % Kilde: Danmarks Statistiks statistikbank, PROG7A08. Nedenstående figur 2.3 viser, hvordan antallet af 0-29-årige indvandrere fra ikke-vestlige lande forventes at udvikle sig over de næste 12 år for forskellige aldersgrupper. 38


Metaletui Pung Lyseblå kr. 69.00 - Gaveidéer og inspiration\nNu hvor det er kortene og ikke kontanterne der er hovedsagen.Kontanter. Husker du det gamle stenaldergrej? Man gav hinanden nogle smudsige papirlapper i løn. Af typen hvis jeg får hundrede æbler af dig, så får du en høne”. Skønt at vi nu er ude over det, … læs mere her\nMetaletui Pung Lyseblå fakta\nNavn: Metaletui Pung Lyseblå\nHurtig levering: Bestil inden kl. 15 så sendes Metaletui Pung Lyseblå samme dag (hverdage)\nMange leder efter den billigste Metaletui Pung Lyseblå på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: Gå til shop\nHvor køber man den perfekte gave? Metaletui Pung Lyseblå lige her er et godt bud\nMetaletui Pung Lyseblå er evig populær i jagten på den perfekte fødselsdagsgave. Apparel & Accessories > Handbags, Wallets & Cases > Wallets & Money Clips kategorien er også populær, når der skal gives gaver. CoolStuff.dk kendes af rigtig mange som det bedste sted at købe gadgets. Varen kan byttes eller returneres indenfor 90 dage, hvis det alligevel ikke lige er dig. Har du svært ved at finde den sjove gave, så er du faktisk i mål, hvis du køber Metaletui Pung Lyseblå, og det gør jo ikke noget, hvis din gave er den sjoveste. Skåret ind til benet: Metaletui Pung Lyseblå kan sagtens gives som julegave. Der er ikke noget sjovt ved gadgets, vil kedelige mennesker sige, og derfor er der nogen, der ikke vil risikere at bruge gadgets som gaver. Det er bare ingen grund til at du skal afholde dig fra at sprede smil med en gadgets som gave, da mange gavemodtagere har en holdning om, at gadgets er perfekte gaveidéer.\nMetaletui Pung Lyseblå får du 90 dages returret på\nMetaletui Pung Lyseblå kan du finde sammen med resten af de populære fra varer i en vores rigtig gode kategorier, nemlig Apparel & Accessories > Handbags, Wallets & Cases > Wallets & Money Clips. Du bliver ved købet også tildelt hele 90 dages returret med når du køber din vare. Vidste du at størstedelen af dem der handler online køber Metaletui Pung Lyseblå fra den meget brugte forhandler CoolStuff.dk, der virkelig har samlet toppen af de mest populære varer. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg finder du noget for alle, og der er det oplagte valg den vare du kigger på lige nu. Ved at købe dine varer i en webshop er varerne billigere- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\nOnline fordele med Metaletui Pung Lyseblå\nForbrugere der køber produkter i danske webshops, begunstiges du af bedre rettigheder, som ikke nødvendigvis findes i fysiske butikker. Danske webshops skal jf. loven give 14 dages returret. når produkterne er købt online, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere og det kommer dig tilgode som forbruger. Husk også på, at du online har et kæmpe udvalg, og priser og betingelser er let for dig at sammenligne, i den store skov af webshops, der er derude. Din sammenligning kan du rent faktisk lave fra mobilen eller en tablet uden brug af en computer. En af de store fordele når du handler online, er du slipper for, at døje med at få bugseret alle varerne hjem til dig selv. Webshoppen sender din varer direkte til din adresse, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, og det kan frit vælges, når du angiver leveringadresse. Du kan også springe en lang kø ved kassen over så gå bare direkte til kassen, når du har fundet dine varer, og betal med det samme, så behøver du ikke længere forudsige, hvilken kø der er hurtigst - vi gætter aldrig rigtigt alligevel. Køb Metaletui Pung Lyseblå i dag for kun kr. 69.00 med 90 dages returret, så sendes den direkte til din adresse.\n27 anmeldelser af Metaletui Pung Lyseblå\nVær den første til at anmelde “Metaletui Pung Lyseblå” Annuller svar


Sådan omdøber du e-mail-flag i Mail App til Mac OS X\nMac Mail-appen angiver at navngive e-mail-flaggene som farver; Rød, Orange, Gul, Grøn, Blå, Lilla Og Grå. Disse standard flag navne er ikke for beskrivende, så et meget bedre valg er at omdøbe disse mailflagge for bedre at imødekomme dine e-mail-vaner, og måske navngive dem som ting som "To-Do", "Family", "Work", "Important ", Eller hvad som helst andet. At omdøbe e-mail-flag i OS X er dog ikke det mest oplagte i verden, så lad os hurtigt gå gennem, hvordan du udfører denne opgave.\nDette virker til at omdøbe flagene i alle moderne versioner af OS X, der understøtter Mail-flag, fra Lion, Mountain Lion, til Mavericks.\nVigtigt: Du skal have mindst en email markeret med et flag, ellers vil du ikke kunne udvide sidebarmen "Flagged". Derudover kan du kun omdøbe aktive flag, så hvis du vil omdøbe hvert flag, skal du markere et par e-mails med alle mulige farvekombinationer først. Hvis du ikke har nogen indbakkeelementer, der er aktivt mærket og dermed ikke kan få adgang til den markerede menu, vil du ikke kunne omdøbe nogen af dem.\nOmdøb Mail Flags i Mac Mail App\nÅbn Mail-appen som normalt\nVælg en e-mail-meddelelse og markér den med en flagfarve, hvilken farve som helst\nVælg en anden anden e-mail-meddelelse og marker også den med en anden flagfarve - gentag dette, indtil du har brugt alle 7 flagnavne på forskellige e-mails\nGå nu til Mail-app-sidebjælken, hvor "Flagget" -elementet er (hvis sidebjælken ikke er synlig, klik på knappen "Vis" øverst til venstre for at afsløre det)\nKlik på den lille sidevejs pil for at udvide menupunktet "Flagget" sidebar og liste alle brugte flag - kun flag, der er blevet brugt, vises her, derfor er det vigtigt at bruge alle syv flag\nKlik nu på flagnavnet for at omdøbe, du har to muligheder:\nOmdøb valgmulighed 1: Hold markøren over et flagnavn, hvilket vil medføre, at teksten fremhæves og giver dig mulighed for at skrive et nyt navn, idet du starter den samme omdøbningsproces som du får i Mac-filsystemet\nOmdøb valgmulighed 2: Højreklik på flagnavnet og vælg "Omdøb postkasse" for at give det et nyt navn\nGiv din mail et nyt navn, og gentag klik og sving eller højreklik med andre e-mail-flag for at omdøbe dem også\nNu, når du trækker ned Mail-appen Flag-menuen eller får adgang til den via et alternativt klik, finder du dine navngivne navne.\nHvis dette lyder forvirrende overhovedet, lover vi det ikke. Faktisk kan du omdøbe næsten alle dine e-mail-flag i løbet af et minut, som det fremgår af denne hurtige walkthrough-video, der viser opgaven fra start til slut:\nSe? Nem som tærte, nu bliver dine flag faktisk navngivet noget nyttigt i stedet for regnbuens farver ... medmindre du selvfølgelig finder de farverige navne allerede beskrivende og hjælpsomme til din emailing, så hold dem bare som det er.\nPå en hurtig side note, hvis du udfører en stor mængde bulk e-mail-mærkning og derefter løber ind i usædvanlige problemer med din indbakke, er langsom, uforskammet eller på anden vis misbrug, skal du holde filerne mærket og derefter genopbygge postkassen for at løse problemet.\nDet er klart, at omdøbingsprocessen bliver lidt begravet i starten, og proceduren kan forbedres ret, i det mindste at være i overensstemmelse med, hvordan filmærkning virker i OS X. Vi håber alle, at dette vil blive forbedret og gjort lettere i en fremtidig version af OS X, men det er for tiden det, vi arbejder med på Mac. God tagging, og tak til Patricia for tip ideen!\nMac OS X Malware Blocker Inkluderet i Snow Leopard\nMac OS X Sådan gennemsøger & Tilbage til tidligere versioner af en fil i Mac OS X\nUdvikling Overvågning af CPU-brug på Mac fra Terminal med en bedre øverste kommando\nApple TV Sådan aktiveres AirPlay Mirroring i iOS for at streame en iPhone, iPad eller iPod Touch-skærm trådløst\nIpad 5 enkle anvendelsesforbedringer for iOS 7\nMac Mac Setup: MacBook Pro stående skrivebord arbejdsstation for en fotograf\nMac Apps Den bedste MySQL Database Manager til Mac OS X? SequelPro kan være det\nMac OS X Fix unormalt langsom mappe åbning og mappe Populere i OS X 10.10.3\nHvordan Få den klassiske iTunes Search List Style Tilbage i iTunes 11


Prank-O Gaveæske - Plant Urinal - kr. 69.00 fra CoolStuff\nForside / Home & Garden / Plants / Prank-O Gaveæske – Plant Urinal\nVarenummer (SKU): 17057 Kategorier: Home & Garden, Plants\nProduktfakta Prank-O Gaveæske – Plant Urinal\nVarenavn: Prank-O Gaveæske – Plant Urinal\nDirekte link: Prank-O Gaveæske – Plant Urinal\nPrank-O Gaveæske – Plant Urinal er en populær gaveidé\nPrank-O Gaveæske – Plant Urinal er en af de eftertragtede gadgets på markedet. Home & Garden > Plants er en af de sjovere kategorier i webshoppen. CoolStuff.dk er din on-stop webshop, når det handler om gadgets. Varen er med 90 dages returret godt sikret mod fortrydelse af dig køb. Er du løbet sur i jagten på den gode vært- eller værtindegave, så er du faktisk i mål, hvis du køber Prank-O Gaveæske – Plant Urinal, gaven vil sprede glæde og smil i selskabet. Med andre ord: denne gadget kan du ikke gå galt i byen med som værtindegave. Mange gadgets bliver ofte opfattet som pjat, og det giver en lille chance for, at der er nogle, der kvier sig lidt ved at indkøbe en gadget eller to som gave. Det har ikke noget på sig, og du skal ikke lade det afholde dig fra at blive den glade giver af gadgets som gaver, det forholder sig egentlig på den måde, at mange folk kan lide at få gadgets.\nPrank-O Gaveæske – Plant Urinal ligger på hylden i det store sortiment der er i den eftertragtede varegruppe Home & Garden > Plants. Der kommer hele hele 90 dages returret hvis du skulle fortryde dit køb din vare. Du kan roligt gøre som rigtig mange andre har gjort før dig og købe din Prank-O Gaveæske – Plant Urinal online hos webshoppen CoolStuff.dk, der er blandt de førende i Norden inden for branchen. Vi har håndplukket varerne og blandt dem går mange på jagt efter deres mål, det kan jo passende være den vare du kigger på lige nu. Købes der ind i online webshops er varerne billigere- fordi webshoppen ikke har udgifter til en fysisk butik.\nPrank-O Gaveæske – Plant Urinal med online fordele\nKøber du varer online, er betingelserne lidt gunstigere, som du ikke nødvendigvis får i fysiske butikker. Du skal kunne returnere dine varer i 14 dage. når du har handlet dine varer, der er endda shops, der vælger at give mere det er slet ikke ualmindeligt, at få 30, 60 eller 90 dages returret i dag. Derudover har du et meget større udvalg, og det bevirker, at du med få klik kan finde det bedste tilbud, i de mange webshops der er på det danske marked. Og du kan endda gøre det så snart du lige har fem minutter, og sidder ved computeren eller med din telefon. Når du handler online er du også fri for, at skulle få det hele til at passe med de forskellige buslinjer og tidspunkter. Et fragtfirma som f.eks. Postnord eller GLS sender varerne til din adresse, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, og få den løsning, der passer bedst for dig. Den irriterende kassekø undgår du ved at handle online køer er en saga blot, her er det direkte til kassen og betale med det samme, så behøver du ikke længere forudsige, hvilken kø der er hurtigst – vi gætter aldrig rigtigt alligevel.


21. januar 1900. Fra Garborg til Kielland. | Bokselskap\nOpplysninger om brevet: Trykt i Dale & Thesen, brev nr. 179.\nDit Brev, som Du skal ha tak for, fik jeg paa Bolkesjø, just som jeg holdt paa at bryde op. For der var ikke Ro der heller, selv ikke nu. Overhoved: hvor skal en Synder hen, som trænger Hvile og maa ha Hvile, men ikke kan hvile? Mennesker anstrenger mig mere end nogensinde, og nu taaler jeg hellerikke at være alene. – For det er ikke noget at dølge for: det gaar nedover igjen, og jeg har en uhyggelig Fornemmelse af, at jeg skal nedi den samme Historie som ifjor og iforfjor.\nNaa; det var ikke det. Jeg usalige Menneske, som skylder Svar #paa et Brev, jeg troede at have besvaret. Og nu forstaar jeg, at Brevet maa have indeholdt mer end jeg forstod. Der var nok noget, som undrede mig: en Bemærkning som saa omtrent: «det er vist rart af mig at sige dette»; men jeg kunde med min bedste Vilje ikke opdage noget som var rart. Jeg syntes Du skrev rigtigt og vakkert om Bogen,Bogen] Garborgs roman Den burtkomne Faderen, utkommet senhøstes 1899 og dertil kunde jeg jo ikke svare anderledes end ved at udtale min Glæde over at Du fandt noget ved den. Men saa reserverede Du Dig tilsidst ved at sige, at Du vilde læse den en Gang til, før Du egentlig bestemte Dig for Din Mening; og saa tænkte jeg at jeg fik vente til da med at svare #paa det som skulde være «rart»; for nu, som sagt, skjønte jeg det ikke. Nu har Du altsaa virkelig læst den en Gang til, og min Glæde er stor over, at Dit første gode Indtryk har holdt sig, ja er blit bestyrket. Men det rare faar jeg ingen Besked om, og Dit første Brev er ikke i en Fart at finde; det er vel under en Oprydning kommet paa Havsens Bund. Hvad skal jeg da gjøre?\nDet er sandt, som Du gjætter: at denne Bog var mig en Seier og Befrielse efter lange og vonde Fortvilelser og Mørkheder. Og jeg tror, den vil være mig en Hjælp fremdeles, ogsaa om Tiderne blir værre igjen. Jeg synes der blir Sammenhæng i Tingene seede paa den Maade, og jeg synes jeg er kommen nærmere Lyset og det høieste, som egentlig bare er det enfoldigste. Og jeg er #virkelig glad, naar nogen siger til mig, at Bogen har klaret noget for ham (hende). – – Naturligvis staar det vigtigste og vanskeligste tilbage; men det er for langt at snakke om. –\nSom sagt: Bolkesjø-Turen førte ikke til noget og blev afbrudt midt udi; og nu gaar jeg her og lurer paa, hvor jeg saa skal gjøre af mig. For hvor godt jeg har det her, saa er jeg kommen for meget opi alt dette Kav, og er Byen for nær, og intet Øieblik tryg … og denne vonde hjertebankende Uro og dette tunge skjæbnesvangre Tryk paa Hjernen og hele denne dybe, dybe Træthed begynder. Jeg maa etsteds hen, hvor der ikke er Modmænd og Strid og Kav og Fædrelandsbekymring, ei heller norske Aviser. En af Dagene kanske faar Du høre at jeg er væk – har vovet et nyt Forsøg. Vær imidlertid snil og tag mig for den jeg er, og vær flink til PariserudstillingenPariserudstillingen] Verdensutstillingen i Paris, avholdt fra 15. april til 22. november 1900. Kielland var representert med tre malerier: «Jæderlandskab», «Solnedgang. Jotunheimen», «I Jotunheimen». Kilde: Den offisielle trykte katalogen over norske utstillere og lad de Godtfolk faa se et Par Stykker oprigtigt, hjerteligt Norge.


Cradle of Love Baby Home | Gæsteblogger | Juliane Harkjær oktober 2013 – Juliane Harkjær\nSidste sommer tilbragte min skønne kusine Josephine to måneder som frivillig hos Cradle of Love Baby Home i Usa River, Tanzania. På dansk betyder Cradle of Love Baby Home kærlighedens vugge ? Josephine havde en fantastisk oplevelse, og mødte nogle skønne mennesker som hun aldrig vil...\nKan jeg kommitte mig?\nNu er tiden inde til en forandring, jeg VIL spise sundere og motionere mere! Jeg har læst en artikel om en der blev hovedpine og migræne fri på Paleo kost altså stenalderkost, jeg bliver nødt til at give det et...\nIgår lavede skønne Maria Hoffbeck et gæsteblog indlæg med mig, jeg kender Maria igennem hendes mor, som har skrevet til mig efter jeg havde været i tv sidste år. De er to skønne kvinder, Maria kæmper kampen mod kræft og...\nIgår fik jeg lavet en tandblegning hos Palæcentret i København, jeg var lidt nervøs inden jeg skulle ind, da jeg ikke havde prøvet det før. Men de var simpelthen så søde derinde, jeg blev taget godt imod og blev behandlet...\nIdag er jeg blevet spray tanet af skønne Anja Witt. Jeg elsker simpelthen den brune farve, og så er det ikke skadeligt på nogen måde, hvilket jo er endnu bedre. Anja Witt holder til i Brønshøj og i løbet af...


Dette projekt har til hensigt at undersøge forskellige befolkningsgrupper og deres opfattelse af nyheder og aktualitetsstof samt betydningen heraf i en samfundsmæssig kontekst. I det følgende sammenfatter vi væsentlige konklusioner fra undersøgelsen. De følgende fem korte afsnit sammenfatter de fem kapitler, der rummer rapportens analyser. Desuden sammenfatter vi, med udgangspunkt i rapportens konklusioner, fem typer af brugere af nyheder og aktualitetsstof.\nSammenfatning af rapportens væsentligste konklusioner\nDenne rapport er baseret på en todelt undersøgelse. Første (og vigtigste) del er en interviewundersøgelse med dybdegående interviews med 101 danskere fordelt på 11 segmenter opdelt efter bopæl, uddannelse/indkomst og børn eller ej i husstanden. Efterfølgende er der foretaget en spørgeskemaundersøgelse med hjælp fra Kantar Gallup blandt 2000 repræsentativt udvalgte danskere. Tilsammen danner de to undersøgelser basen for rapportens analyser og konklusioner.\nDagligdagen med medier, nyheder og aktualitetsstof\nDe mediebårne nyheder handler om politik, underholdning og personlige begivenheder og relationer, der flyder sammen i den daglige nyhedsstrøm, og mange finder det vanskeligt (og måske heller ikke nødvendigt) at skelne.\nIndholdsmæssigt viser spørgeskemaundersøgelsen, at dansk politik (56 procent), vejr og trafik (55 procent) fylder meget i den daglige tilgang til nyheder og aktualitetsstof. Vi ser også, at underholdning, f.eks. tv-serier (58 procent), sladder og sport indgår i det daglige flow.\nDe yngste er de mest interesserede i international politik, mens de ældste er de mest interesserede i lokalpolitik og lokale forhold. Det afspejler respektive opfattelser af nyheder, hvor de yngste er mere globalt fokuserede, mens de ældre opfatter det nære og lokale som vigtigst.\nMobiltelefonen er omdrejningspunktet for den daglige tilgang til nyheder og aktualitetsstof, ikke mindst i de små pauser eller frirum i løbet af dagen.\nI hjemmet spiller tv stadig en vigtig rolle som en daglig kilde til nyheder og aktualitetsstof.\nFacebook er den dominerende digitale platform og anvendes af mange som et filter til at sortere i nyhedsstrømmen.\nI de traditionelle massemedier gik nyheder fra at være oplysninger om politik, økonomi og samfundsvæsentlige begivenheder til også at inkludere oplysninger om de kendtes privatliv, og med de sociale medier inkluderer nyheder tillige oplysninger om families, venners og bekendtes privatliv. Det er især de mediebårne nyheder, som har ændret sig, fordi det private er blevet digitaliseret. Hvor private informationer og nyheder før årtusindskiftet blev udvekslet i primære fysiske netværk og samfundsmæssige nyheder i de traditionelle massemedier, så udveksles både private og offentlige nyheder nu via medierne og især de sociale medier, hvorved de private nyheder smelter sammen med de offentlige og samfundsmæssige nyheder i medierne. Flere og flere tilgår nyheder og underholdning, men det foregår på mange forskellige platforme, »on demand« og i forbrugsmønstre, der afspejler de netværk, borgerne indgår i. Selv om public service-kanalerne (DR og TV 2s hovedkanal) undertiden trækker langt over en million seere til store tv-begivenheder som sportskampe, drama og melodi grand prix, er det generelt slut med den æra, hvor en stor del af befolkningen sad og så det samme – endog på samme tid.\nIndholdsmæssigt viser spørgeskemaundersøgelsen, at dansk politik (56 procent), vejr og trafik (55 procent) fylder meget i den daglige tilgang til nyheder og aktualitetsstof. Vi ser også, at underholdning, f.eks. tv-serier (58 procent), sladder og sport, indgår i det daglige flow, og at der i stigende grad ikke skelnes mellem »nyheder« og »underholdning«. Det er begreber, som borgerne i stadigt mindre omfang selv anvender til at beskrive deres medieadfærd. På samme måder indgår det at følge med i familie (47 procent) og venners gøren og laden (37 procent) som en naturlig del af det daglige flow, og anses for en slags nyheder eller i alt fald som noget, der er »vigtigt at følge med i«. Vi finder sådanne tendenser fordelt på alle befolkningsgrupper. Der er desuden en tendens til at følge mere med i politiske samfundsforhold, jo ældre man er. Omvendt fylder underholdning mest blandt de yngste og mindst blandt de ældste. Der er en betydelig interesse for international politik og udviklingen i andre lande end Danmark. Denne tendens er mest udtalt hos de yngste, mens ældre i større omfang er lokalt orienterede. Hvad angår det internationale, er fokus i øvrigt i høj grad på præsident Trump og klimadebatten.\nInterviewundersøgelsen viser, at informanterne anvender mobiltelefonen, når de er på farten eller har ledige stunder og lige skal tjekke, om »der er sket noget«. På telefonen kommer nyhederne i et flow, blandt andet formidlet af de sociale medier. Facebook er den altdominerende platform i Danmark og bruges af mange som en decideret filtermekanisme til at sortere i og forholde sig til nyhederne; som en kilde til at blive opdateret – både i forhold til nærmiljø og det mere samfundsmæssige. Dette fører igen til, at ens nyhedsflow og orientering bliver bestemt af de personlige relationer og netværk.\nStederne for mediebrug strækker sig fra de mest private (sengen) til de mest offentlige (arbejdspladsen, bus og tog). Stederne spiller en vigtig rolle for, om mediebrugen er kendetegnet ved fordybelse og fokus frem for adspredthed og distraktion. Samtidig viser analysen, at stedet ikke nødvendigvis er afgørende for hvilke medier, det enkelte individ bruger, eller hvordan. Et grundlæggende mønster er, at mediebrugen enten tager form af et baggrundstapet, hvor der bladres igennem netsider og sociale medier på telefonen, mens den fokuserede, aktive mediebrug, hvor brugeren tager stilling til medieindholdet, er noget, den enkelte skal »sætte sig ned« og gøre, hvilket gennemgående forbindes med anstrengelse og en hel del logistisk besvær.\nNetværk og deres betydning\nFamilien er stadig det vigtigste netværk for langt de fleste, skarpt forfulgt af vennekredsen.\nDer kan stadig identificeres en klar forskel på »stærke« og »svage« bånd med hensyn til vigtigheden og karakteren af den interaktion, der foregår.\nNetværk er i høj grad medierede: der kommunikeres online med samboende familie (63 procent) og med venner, bekendte, kolleger (mindst 85 procent).\nDet er imidlertid lidt overraskende, at online netværk ikke spiller en større selvstændig rolle, end de gør. Online medier er sjældent den primære kommunikationsform i et netværk, men anvendes til at vedligeholde og styrke eksisterende (fysiske) netværk.\nDigitale kommunikationsformer opfattes ikke som adskilte fra fysiske relationer, men de regnes stadig primært som et supplement til frem for en egentlig erstatning for fysiske relationer.\nFamilien, både de, man bor sammen med og de, man ikke bor sammen med, er stadig den vigtigste netværksrelation for de fleste. Det er her dagligdagen deles, og også her, det er naturligt at dele hverdagens oplevelser og indtryk. Det er også her, vi hver især oftest taler om de historier, vi har hørt, set og oplevet i medierne, og det er her, at en solid del af meningsdannelsen finder sted. Vennerne spiller også en stor rolle for de fleste, ikke mindst for folk i byerne og i husstande uden børn, hvor der naturligt er mere tid til at dyrke de ikke-familiære relationer. Også her diskuteres nyhedsstrømmen flittigt. Arbejdspladsen og skolen er andre vigtige netværk, men her diskuteres i lidt mindre omfang nyheder og/eller politiske og samfundsmæssige emner. Når det sker, sker det tilfældigt på arbejdet eller uddannelsen. I det hele taget foregår den tætteste interaktion inden for familien, i »de stærke bånd« (»strong ties«), mens interaktionen inden for »de svage bånd«, kolleger, naboer og bekendte i foreninger o.l. oftest har en mere overfladisk karakter. De fleste er ret bevidste om denne sondring.\nOnline medier, ikke mindst sociale medier, ses som et supplement til de fysiske netværk. Online netværk anvendes til at vedligeholde og styrke de fysiske, dagligdags relationer eller til at holde kontakt med familie og venner langt væk, som en slags »sjette sans«, der holder én orienteret om dem, som vi ikke ser til dagligt. Forskellige platforme anvendes til forskellige netværk: LinkedIn er til det arbejdsmæssige, Messenger er for familie og venner, mens Facebook er et »meta-netværk«, hvor vi er forbundet med de fleste i vores netværk, såvel de stærke som de svage bånd. Netop dette giver nogle ambivalenser i forhold til om hvad, og hvordan der kan kommunikeres. Mange er meget bevidste om dette og om forskellene mellem de forskellige typer af platforme, hvilket viser, at befolkningen altså generelt er ganske »platformskompetent«.\nOffentlighed – orientering og relationer\nDet giver ikke længere mening at tale om »gatekeepere« og »opinionsledere« som ledestjerner i offentligheden. Mere dækkende begreber for, hvad der faktisk sker, er »orientering« og »relationer«.\nDe yngste har et mere »netværksorienteret« og individualiseret forhold til nyheder, mens de ældre har et mere »institutionelt« forhold.\nStørstedelen af meningsdannelsen foregår fortsat gennem relationer ansigt til ansigt; ved middagsbordet i familien, på arbejdspladsen eller i vennekredsen. Sociale medier spiller her en overraskende lille rolle.\nDer er en udbredt skepsis mod at diskutere politik og andre emner, der opleves som kontroversielle, online – og til dels også ansigt til ansigt.\nDe personlige interview viste, at det var vanskeligt at opretholde en skelnen mellem »gatekeepere« og opinionsledere. I stedet giver det mere mening at sondre mellem orientering og relationer. Den sondring er styrende for analysen. Hvad orienteringen angår, spiller de to public service stationer, DR og TV 2, stadig en meget stor rolle i danskernes mediehverdag. Også de store aviser spiller en betydelig rolle, men læsningen foregår på websider og sociale medier, ikke i de fysiske aviser. Ellers peger undersøgelsen som helhed på, at orienteringen er særdeles fragmenteret især for yngre personer. Internationale medier spiller en rolle for veluddannede og folk i byerne, mens det i højere grad er folk uden for de store byer, der orienterer sig lokalt.\nHvor de ældre har et »institutionelt« forhold til nyheder og aktualitet, dvs. de primært orienterer sig i bestemte, udvalgte medier, er det slående, at de yngste har et langt mere »personligt« eller »netværksorienteret« forhold til nyheder: man følger bestemte personer og deres syn på verden, eller man orienterer sig gennem forældre eller bestemte venner, man stoler på. Orienteringen afhænger også af livssituation og den tid, man har til sin rådighed. Især børnefamilier finder det svært at få tid til at følge med i en dagligdag, der undertiden beskrives som ren »overlevelse«. Unge og ældre har lidt bedre tid, men for mange gælder det, at man anvender en række strategier til at styre orienteringen, fra den dybe engagerede læsning over den overordnede skøjtning, hvor man lige noterer sig det vigtigste, til den rene opgivelse.\nRelationerne spiller en rolle for orienteringen. Dette gælder ikke mindst blandt de yngre, der i særlig høj grad får deres nyheder gennem sociale medier. Men også de personlige relationer uden for sociale medier er med til at definere orienteringen; kolleger, venner og familie påvirker hvilke medier, man orienterer sig i og dermed også hvilke nyheder, man tilgår. En anden væsentlig konklusion er, at langt størstedelen af diskussionerne af nyheder og aktualitetsstof stadig foregår ansigt til ansigt, mest markant i familien. Dette gælder ikke mindst, når der er børn i husstanden. Venner og kolleger spiller også en markant rolle for meningsdannelsen, hvor nyhedsstof tilfældigt eller bevidst bringes på banen. Derimod tillægges sociale medier, imod vores forventninger, ikke den store betydning i forhold til meningsdannelsen, selv om de bruges flittigt til at orientere sig og sjov og adspredelse. Der er ligefrem en udbredt skepsis mod at anvende dem til eksempelvis politiske diskussioner. I en samfundsmæssig sammenhæng er dette interessant i forhold til diskussionen af sociale mediers rolle i eksempelvis valgkampe.\nReaktioner, effekter og tillid\nNyheder har effekter på følelser og handlinger, ikke mindst hvad angår livsstil og miljøpåvirkning.\nTre ud af fire har fået noget ud af nyheder eller gjort noget som følge af nyheder det seneste år, mens færre end hver fjerde (23 procent) har været upåvirket af nyheder.\nPersonlige adfærdsændringer er mest udbredte, mens øget politisk engagement er sjældnere.\nDet er i høj grad nyheder, der taler til følelser, der fører til konkret handling.\nSpørgeskemaundersøgelsen viser en høj grundlæggende tillid til andre mennesker, overvejende tillid til nyheder og medier, men omvendt overvejende mistillid til sociale medier og politikere\nI interviewundersøgelsen er der et klart hierarki af mediernes tillid med DR i en klar førerposition, tæt fulgt af aviser og TV 2. Den »kulørte presse« – tabloidaviser og ugeblade – har markant mindre og klart mindst tillid\nBorgernes syn på medier og nyheder kan beskrives som moderat tillid, men med et beredskab af kritisk sans.\nInterviewene viste ikke overraskende, at nyheder især påvirker, når man bliver berørt. Der var noget, som »gjorde indtryk«, virkede »fantastisk« (positivt), »spændende«, »helt ude af gevind« eller gjorde én »fascineret« eller »irriteret«. En anden nuance er, når de interviewede søger at forklare, hvornår de vælger at engagere sig i betydningen »at skrive noget i medierne« (typisk læserbreve). En vælger at sætte sig til tastaturet, når der »mangler visioner«; en anden skriver, når vedkommende oplever at være én af dem, som kan italesætte en problematik; når man vil forsvare sine naboer (her flygtninge og indvandrere): »Fordi jeg ikke kan lade være. Eller kunne lade være. Og fordi det blev optaget [i avisen]«.\nSpørgeskemaundersøgelsen viste, at 4 ud af 10 oplever, at de kan blive vrede og magtesløse, men der er også mere positive reaktioner at spore. 31 procent angiver, at historier i nyhederne har fået dem til permanent at ændre adfærd, hvilket der er adskillige eksempler på i interviewene. Typisk er her livsstilsændringer, hvad angår spørgsmål som sundhed, kost og klimaaftryk. Et lidt mindre antal angiver, at historier har fået dem til at søge mere viden. Især unge oplever, at de bliver påvirket af, hvad de støder på i medierne.\nSpørgeskemaundersøgelsen bekræfter det billede, man allerede kender fra tidligere undersøgelser, at der er et ganske højt tillidsniveau i Danmark. Det skyldes formentlig til dels, at der også er en ret høj grad af tillid til tv, radio og aviser. Mistilliden viser sig først, når man spørger direkte til sociale medier og politikere.\nHvad angår konsekvenserne for tillid, så giver interviewene et ganske nuanceret billede af relationen til andre, politikerne og medierne. I de personlige interviews træder der nogle interessante nuancer frem. Mistilliden handler ikke så meget om, at informanter ikke har tillid til deres politikere, men at der er bestemte politikere, som de er skeptiske overfor – enten pga. deres holdninger eller deres personlige adfærd. Samtidigt kan man se, at den tillid, de interviewede har til medierne, i vid udstrækning kan tilskrives DR, men også medier som Ekstra Bladet og BT får lidt kredit, fordi de trods deres tabloide træk opleves at afdække historier, som fremstår både sande og vigtige. Kun medier som Den Korte Avis afskrives fuldstændig af informanterne, som oftest også er uenige med det medies politiske linje.\nBorgerne, medierne og samfundet\n8 ud af 10 danskere følger med i politik og samfund. Det er flere end dem, der følger med i underholdning og lidt færre end dem, der følger med i deres familie og venner.\nDe fleste borgere mener, det er vigtigt at følge med i politik og samfundsforhold, men begrundelserne er forskellige: interesse, underholdning, at blive oplyst og borgerpligt.\nAt følge med i nyhedsstrømmen giver en oplevelse fra »det vigtige« til »det hjernedøde«. At følge med i det vigtige forbindes ofte med anstrengelse og selvdisciplinering.\nDebatkulturen på de sociale medier opfattes ofte som frastødende.\nBorgerne opfatter generelt sig selv som mediekritiske og i stand til at skelne mellem eksempelvis »falske« og »ægte« nyheder. Dette er særligt udtalt, jo mere veluddannet, man er.\nDer kan identificeres fire positioner, hvorfra man forholder sig til nyheder og aktualitetsstof: aktiv, adspredt, afhængig og overvældet.\nFor langt de fleste er det vigtigt at følge med i medierne, men begrundelserne for hvorfor deler sig i nogle forskellige kategorier.\nTil de eksterne begrundelser hører samfunds- og borgerpligten, det at ville holde trit med venner og bekendte, samt et ønske om kunne give viden videre til sine børn. Forældre oplever, at de har en pligt til at følge med af hensyn til deres fremtid, for ellers »sker der pludselig et eller andet vildt uden man ved det«. Flere siger også, det er vigtigt at snakke med sine børn om tingene for at »ruste dem« som samfundsborgere. Der er dog også en refleksion over, at flere oplever, at de ikke er gode nok til det.\nDer er også dem, der følger med for at holde trit med venner og bekendte. Der skal »være noget at snakke om«. Flere er bange for at falde igennem og siger, det ville være »pinligt«, hvis man blev afsløret i ikke at følge med. Her er ønsket om at følge med styret af noget, der ligger uden for mig selv, hvad end det kommer til udtryk i form af »social desirability« (at jeg gerne vil være som de andre) eller en oplevelse af pligtfølelse i demokratiet.\nTil de interne (mere personlige) begrundelser hører nytteværdi; det giver en umiddelbar nytte eller opfylder ens interesser at følge med. Her er den mest hyppige nytte i forhold til arbejdet eller det faglige. Andre nævner træning, hensyn til helbredet, og endelig er der noget atypisk enkelte midaldrende og ældre mænd, der går meget op i aktier og investering og følger med af den grund.\nEn anden intern begrundelse er underholdningsværdien. Her er Trump det helt store trækplaster, men også Inger Støjbergs kageopdateringer og politikernes gensidige drillerier nævnes i den forbindelse. I samme kategori finder vi gyset eller forargelsen, f.eks. over høje chefbonusser eller folk, der har misbrugt offentlige midler.\nSelvom flertallet mener, det er vigtigt at følge med, betyder det ikke, at de rent faktisk også gør det. I en tilværelse med meget at se til, kniber det ofte med tiden, og når tiden endelig er der, er det ikke sikkert, vi bruger den på det, vi opfatter som vigtigt. Vores analyse viser, at mediebrugen befinder sig i et kontinuum mellem det, der opfattes som »vigtigt«, og det, der anses som »hjernedødt «, og at »det hjernedøde« glider gnidningsfrit ind i hverdagen, mens »det vigtige« ofte forbindes med et element af anstrengelse og selvdisciplinering. Vi scroller pr. refleks gennem vores Facebook-feed, når vi sidder med telefonen på toilettet, eller skvatter passive sammen foran tv’et om aftenen som en del af vores rutine.\nDen aktive, fokuserede mediebrug, hvor man forholder sig og tager stilling til et indhold, giver følelser af berigelse og forbundethed med verden, men en sådan brug er hele tiden udfordret af fristelsen til at læne sig tilbage i den nemme strøm af tomhed. Resultatet kan være »øer« og »tunneller« af viden inden for arbitrære særinteresser, mens de sociale medier som debatfora er kendetegnet ved en »blodig« og »hadsk« tone, som skræmmer mange væk. Samlet set viser analysen, at selvom mange ved, hvad de ideelt set gerne vil med deres mediebrug, er det i praksis ofte svært at nå derhen.\nKonklusionernes betydning i en samfundsmæssig kontekst\nVores undersøgelse indikerer, at yngre generationer har et andet billede end de ældre af, hvad nyheder er. Underholdning og livsstilsstof rangerer på niveau med nyheder om klimaforandringer eller udenrigspolitik, og i mediernes formater smelter disse forskellige nyhedstyper sammen, hvilket bidrager til at gøre det vanskeligere at skelne. Nyheder er én blandt mange forlystelser og forpligtelser og har derfor ikke længere den særstatus, som de havde blandt bedsteforældrenes generation, der ofte sad klar foran skærmen til tv-avisen 19.30. Nyhedsforbruget, kvantitativt, kvalitativt og situationelt er i flux. Men udgangspunktet i folks dagligliv viser også mindre fornyelse og mere inerti og tradition, når det gælder folks brug af og ageren på nyheder, deres tillid og følelse af kompetencer.\nDet rejser spørgsmålet om, hvorvidt medierne klæder borgerne på til at være kompetente samfundsborgere. Svaret kommer an på, hvem af de interviewede, der spørges. Uddannelse ser ud til at være en afgørende faktor bag såvel kompetencefølelse som reaktionsmønstre. Eftersom uddannelse er en faktor, der går forud for mediebrug, kan vi ikke konkludere, at medierne har en selvstændig effekt. Snarere forstærker de med deres dækning allerede eksisterende forskelle i tilgangen til og engagementet med samfundet. Inden for de forskelle, der er, kan medierne dog godt flytte noget. Det viser dækningen af sundhed og klimaspørgsmål, der engagerer nogle af dem, der normalt kan betegnes som passive.\nI takt med at traditionelle medier er kommet under pres, er der sket en fragmentering af den nyhedsformidling, det tidligere gav mening at tænke som én samlet offentlighed. Vi konkluderer, at befolkningens reaktioner opdeler sig i to hovedmønstre: Det ene mønster er de mediekompetente og tillidsfulde, der føler, at de har overblikket eller i al fald har bevidste strategier til at navigere i strømmen af nyheds- og aktualitetsstof. Det andet hovedmønster er dem, der oplever nyhedsstrømmen som så overvældende, at de prøver at skærme sig fra den, mens andre opbygger siloer af særinteresser, kravler ned i dem og bliver dernede, så alt, der ikke er golf, aktiehandel eller YouTube-tutorials, suser umærkeligt forbi. Den daglige nyhedsdækning er noget, der er flere, som ikke »orker«, ikke har tid til.\nDisse forskellige strategier i forhold til nyheder og aktualitetsstof er ikke klart afhængige af demografiske forhold, selv om uddannelsesniveau forklarer en del af forskellene. Det er altså i meget højere grad individuelle forhold, der afgør opfattelsen af nyheder og aktualitetsstof. Vi finder dog også, at medierne og deres brand stadig spiller en rolle i folks bevidsthed. Selv om alle tilgår indhold på mange platforme, er der ofte en bevidsthed om, at det kommer fra DR, TV2, Jyllands-Posten, Radio24syv osv.\nMens mediet altså stadig spiller en rolle i sig selv, er det straks sværere for folk at huske, om de oprindeligt læste det på Facebook, på mediets egen hjemmeside eller i avisen eller på tv. Platformene flyder sammen, men medieidentiteten består. Det traditionelle nyhedsbegreb er i befolkningen blevet udvidet med »det nære«, og det betyder, at journalistisk indhold og billeder fra venners ferier ikke længere klart kan skelnes fra hinanden. Snarere er der tale om en mediestrøm, hvor meget forskelligartet information – det private, det politiske, det forbrugsorienterede, det publicistiske – hvirvles sammen. Medierne glider ind i de tomrum i løbet af dagen, hvor der er plads – i bilen på vej på arbejdet, på toilettet med telefonen, om aftenen foran tv-skærmen – men forbindes ofte med »stress« og »tomme kalorier«, mens de aktive, meningsfulde forhold til medierne er sjældne og opleves som noget, der ofte kræver en uoverskueligt stor indsats.\nSociale medier er et kapitel for sig. Det mest udtalte mønster på de sociale medier er en passiv ageren, hvor mange helst undgår diskussioner, og hvor mange oplever de diskussioner, der er, som kendetegnet ved voldsom sprogbrug og uciviliseret opførsel. Der er en opfattelse af, at det at deltage aktivt i debatter »alligevel ikke fører til noget«. Ikke desto mindre er sociale medier noget, mange tænder for allerede i sengen som det første, når de slår øjnene op. For især unge er det personlige netværk ofte afgørende for, hvilke informationer de får, eksempelvis gennem Facebook og Twitter.\nEndelig er det en overraskende pointe, at vores kvalitative og kvantitative undersøgelse ikke giver det samme overordnede billede. Formålet med den kvalitative undersøgelse var at give et grundlag for den kvantitative undersøgelse, der skulle afdække omfanget af de nuancer, som blev fundet i den kvalitative undersøgelse. Efterfølgende har det vist sig, at den kvantitative undersøgelse ikke indfanger nuancerne. Et kvalitativt interview tillader at følge op på tvivlsspørgsmål, der ikke er mulige i et survey, hvor svarene nødvendigvis skal passe i bestemte kategorier. Mange svarer anderledes, når de bliver spurgt generelt i et spørgeskema, og når de bliver spurgt specifikt til brug af og opfattelse af nyheder i deres dagligdag i et ansigt-til-ansigt interview. Om det skyldes en over-jegs-problematik (»social desireability«), diskuterer vi kort i kapitel 5.\nDen nedenstående oversigt sammenfatter nogle af rapportens væsentligste konklusioner i en samfundsmæssig kontekst.\nDen teknologiske udvikling har sat traditionelle nyhedsmedier økonomisk under pres. Det udfordrer i sidste ende demokratiet, hvis de traditionelle nyhedsmedier udgør den offentlighed, der skal binde os sammen.\nBorgerne lever i dag med stærkt individuelle mediebilleder og dermed også potentielt set individuelle offentligheder. Vi ser ikke alle mere det samme på samme tid og med stadig flere kanaler og platforme, lever borgerne i dag med individuelle mediebilleder og dermed også potentielt set individuelle offentligheder.\nBorgerne ønsker ikke at falde igennem i sociale sammenhænge. Det modvirker i høj grad de negative konsekvenser af ekkokamre og filterbobler.\nBorgerne har generelt »et kritisk beredskab«. Der er ikke en overvældende tillid til medier og slet til ikke til sociale medier, hvilket i forhold til bekymringen for fake news og misinformation er en fordel.\nDer er en tendens til, at relationer definerer orienteringen. Det betyder, at personlige netværk bliver afgørende for, hvilke offentligheder man indgår i og hvilken information, man tilgår.\nPublic service-medier står fortsat stærkt. Det betyder, at eksempelvis DR og TV 2 står bedre rustede, end forfaldsmyterne tilsiger.\nIkke mindst de helt unge har et markant anderledes forbrug, teknologisk og indholdsmæssigt end de ældre. De medievaner, vi ser hos de unge, kan få langsigtede konsekvenser for journalistikken og mediernes forretningsmodeller.\nUnge er uvillige til at betale for nyheder. Det truer på lang sigt mediernes forretningsmodeller og dermed den traditionelle offentlige samtale.\nFem idealtyper for forholdet til nyheder og aktualitetsstof\nVi har, på baggrund af analyser og konklusioner, defineret og opstillet fem idealtyper for forholdet til nyheder og aktualitetsstof. Vi startede med en række segmenter, hvorudfra vi interviewede og analyserede. Nogle af disse viste sig velegnede til at identificere forskelle, andre gav ikke den store variation. Generelt mener vi, på baggrund af rapporten, at de nedenstående fem idealtyper, med forbehold for, at det er forenklinger, rummer en stor del af variationsbredden i danskernes forhold til nyheder og aktualitetsstof i 2019.\nDe unge. Får nyheder gennem sociale medier, dvs. via folk, de kender eller følger. På den måde er mediebrugen personaliseret og individuel. Bruger mange forskellige medier, men vil sjældent betale for nogen af dem. De opererer ikke med noget hierarki i forhold til nyhedsstof - underholdning og storpolitik er i princippet lige vigtigt. Særligt optagede af klimaet og Trump.\nDe ældre. Går mest op i det nære og lokale. Er utilbøjelige til at lade sig påvirke af noget, de har hørt i medierne. Nyhedsforbruget kører som et fast ritual, f.eks med TV-Avisen på et bestemt tidspunkt eller et avisabonnement, der fastholdes trods høje priser. De får deres nyheder gennem bestemte medier, orienterer sig efter stofområder og kan godt lide klassiske nyheder.\nDe urbane. Ser sig selv som særligt medie- og samfundskompetente. Reflekterer over sociale mediers algoritmer og journalistisk metode. Hører fast P1 om morgenen. Lader sig påvirke af historier, f.eks ved at skifte holdning eller ændre en vane. Interesserer sig for international politik, men ikke det lokale. Bruger meget podcasts og streamingtjenester.\nDe landlige. Orienterer sig lokalt, inklusive om politik, f.eks i lokalaviser eller Facebookgrupper. Foretrækker Ulla Terkelsen eller Rasmus Tantholdt frem for Adam Holm eller Martin Krasnik. Spørger den nære familie til råds, når der er brug for hjælp, men diskuterer også med naboerne. Kan godt lide underholdning, f.eks Søren Ryge eller Bonderøven.\nBørnefamilierne. Hverdagen føles ofte som overlevelse eller ’manøvrering fra dag til dag. Medieforbruget er stort, men det er svært at finde ro til at fokusere. For forældrene er børnene nogle gange grunden til, at de følger med – andre gange til, at de ikke orker. Børn og forældre diskuterer mediehistorier med hinanden – og spørger hinanden til råds, begge veje.\nOverblik over analysens fem kapitler\nRapportens fem kapitler berører hver især et af undersøgelsens fem delelementer. Vi starter med at sætte konteksten ved at beskrive hverdagen med nyheder og aktualitetsstof, indhold og interesser samt de netværk, borgerne indgår i. Derefter undersøges offentligheden, hvor der skelnes mellem orientering og relationer i forhold til nyheds- og aktualitetsstof. I kapitel 4 undersøges effekter og reaktioner på nyheds- og aktualitetsstof samt konsekvenser i form af kompetencefølelse og tillid. I det sidste kapitel undersøges egne refleksioner over medieadfærd og -vaner, mediernes rolle og oplevede medie- og samfundsmæssige kompetencer. Der opstilles også en typologi over måder, hvorpå enkeltindivider kan forholde sig til nyheder og aktualitetsstof. Den følgende tabel giver et overblik over de fem analysekapitler med tilhørende delkapitler.\nDagligdagen med medier, nyheds- og aktualitetsstof Indhold\nSteder for mediebrug\nOffentlighed – orientering og relationer Gatekeepere\nReaktioner og effekter Effekt\nRefleksioner – borgerne og medierne Hvad er vigtigt at følge med i\nGrundpositioner med hensyn til nyheder og aktualitetsstof\nHent hele rapporten (pdf)\nVideo og billeder fra konferencen om nyheder og aktualitet\nFind videoer af præsentationerne og billeder fra konferencen i Eigtveds Pakhus\nRapporten om nyheder og aktualitet (pdf)


Siemens KS36VBIEP - Fritstående køleskab - HvidevareBanditten\nForside / Køleskabe / Siemens KS36VBIEP – Fritstående køleskab\nSiemens KS36VBIEP – Fritstående køleskab\nVarenummer (SKU): 5348500202667478 Kategori: Køleskabe\nEr du på udkig efter Siemens KS36VBIEP – Fritstående køleskab? Så er du landet det helt rigtige sted. Med Siemens KS36VBIEP – Fritstående køleskab bliver hverdagen bare lidt nemmere, og her får du for alvor en hvidevare, der fungerer – og som er udviklet med fokus på den mindste detalje.\nSiemens KS36VBIEP – Fritstående køleskab som er anerkendte for at udvikle kvalitetsdygtige holdbare og effektive hvidevarer, der kommer i flotte designs, og som derfor passer perfekt ind i hjemmet og samtidig lever op til dine behov.\nNår du bestiller Siemens KS36VBIEP – Fritstående køleskab får du selvfølgelig lynhurtiglevering, og du slipper for selv at møde op i en butik og bøvle med at få fragtet varen hjem til dig. Når du bestiller Siemens KS36VBIEP – Fritstående køleskab online, kan du nemlig vælge bestille med levering hjem til dig\nDet betyder, at du får Siemens KS36VBIEP – Fritstående køleskab uden problemer og før, du ved det.\nHos Hvidevarebanditten synes vi ikke, det behøver at være tidskrævende at bestille hvidevarer som fx Siemens KS36VBIEP – Fritstående køleskab. Derfor forsøger vi at gøre vores bedste med at [finde, udvælge, kuratere] de bedste og mest populære hvidevarer til dig.\nVær den første til at anmelde “Siemens KS36VBIEP – Fritstående køleskab” Annuller svar


Bliv medlem af Hjerterum - Hjerterum\nBliv medlem af Hjerterum for kun 222 kr / mdr. og støt vores arbejde med at få holistiske, opløftende og mindfulde aktiviteter til Århus – til glæde for alle.\nHvis din nettoløn (efter skat) er mindre end 11.000 kr / mdr. (f.eks. SU), kan du få en særlig aftale om et reduceret medlemskontingent på 111 kr /mdr. Før du kan tilmelde dig den nedsatte pris, skal du skrive til os på hjerterum@holistisk.org og beskrive din situation, og vi vender tilbage hurtigst muligt.\nBemærk: På et senere tidspunkt, såfremt din nettoindkomst overstiger 11.000 kr bedes du venligst at logge ind og opgradere til det normale kontingentbeløb på 222 kr.\nFordele ved et medlemsskab:\nDu bliver en del af et kærligt og rummeligt fællesskab (Se Vision)\nDu får rabat på mindst 100 kr ved de fleste events. Nogle events er helt gratis!\nDu kan deltage i events kun for medlemmer\nFor at se den fulde liste over fordele, klik her >\nHjerterum finansieres primært af medlemsskaber. Derfor har dit medlemsskab en afgørende og betydningsfuld støtte.\nIndtast først navn, telefonnummer og e-mailadresse. Herefter vælger du, om du vil betale månedsvis eller for et helt år. Månedskontingentet hæves automatisk på dit betalingskort hver måned. Der er også et ‘Support-medlemskab’ tilgængeligt for dig, der ønsker at støtte Hjerterum økonomisk, men ikke ønsker at deltage i begivenheder.\nKlik her for at se vilkår for medlemskab >\nHvis du vil ændre dit medlemskab – f.eks. fra månedigt til årligt – så log på som medlem og klik på “Upgrade”.