Ucraïna, atrapada entre dos mons | eurasiacat\neurasiacat / Desembre 9, 2013\nQuan tot just es compleixen nou anys de l’anomenada “revolució taronja”, Ucraïna torna a estar a l’ull de l’huracà. Més enllà del soroll i de l’atenció mediàtica que generen les grans mobilitzacions, la realitat ucraïnesa i els factors que han motivat tant la decisió del govern de suspendre les negociacions amb la UE com les posteriors protestes són d’una complexitat molt sovint no tingudes en compte. Des de la seva independència el 1991, les autoritats del país han hagut d’administrar la històrica divisió que caracteritza el país, no només pel que fa a la llengua i la cultura, sinó també des d’un punt de vista polític i socioeconòmic. Aquesta profunda contradicció ha impossibilitat als successius governs fer passos clars en alguna direcció pel que fa a l’espai geopolític en el qual s’ha de situar el país, sigui Rússia i la seva Unió Duanera o la UE. Amb aquest article el que pretenem és posar una mica de llum sobre les ombres, oferint una sèrie de dades que ajudin a entendre les característiques d’aquest conflicte de realitats dins el país, sobretot des d’un punt de vista sociològic i econòmic.\nMapa regional d’Ucraïna\nSegons la lectura feta per gran part dels mitjans de comunicació a occident, les manifestacions i disturbis que estan tenint lloc aquesta setmana a Ucraïna responen al desig majoritari del poble ucraïnès de desfer-se del domini de Vladimir Putin i caminar cap a una societat lliure en el si de la Unió Europea. D’acord amb aquesta interpretació, el president Viktor Yanukòvitx hauria pres el camí correcte triant l’Acord d’Associació amb la UE, però just a l’últim minut va frenar en sec quan estava a punt de signar-lo, en bona mesura degut a la pressió russa i la negativa a treure de la presó l’ex-primera ministra Yúlia Timoxenko.\nPerò què és en realitat allò que volen els ucraïnesos? Segons una enquesta publicada per l’Institut Internacional de Sociologia de Kíev, realitzada entre el 9 i el 20 de novembre (uns dies abans de la marxa enrere de la suspensió de les negociacions i del posterior esclat de les protestes) a la pregunta “Si hi hagués un referèndum per decidir si Ucraïna s’ha d’unir a la Unió Duanera (…), hi votaria a favor, en contra o s’abstindria?” un 40,8% votaria a favor mentre que un 33,1 % ho faria en contra. Pel que fa a les diferències d’opinió entre regions, el suport a l’entrada a la Unió Duanera és molt alt a l’est (64,5 %), alt al sud (54 %), i baix al centre i oest (29,6 % i 16,4%).\nPer contra, davant la mateixa pregunta però aquest cop referida a un possible referèndum per adherir-se a la Unió Europea, un 39,7 % va declarar estar-hi a favor mentre que un 35,1 % ho va fer en contra. En aquest cas, les regions occidentals i centrals són les més europeistes (66,4% i 43,4%), mentre a les regions orientals només un 18,4 % dels enquestats va declarar estar a favor de l’entrada d’Ucraïna a la UE.\nLes zones on el suport a l’entrada a la Unió Duanera (UD) és més gran són aquelles on la població russòfona és majoritària i on també existeixen importants minories de població russa ètnica, que van del 17,6% al 58,3% en funció de la regió. En conseqüència, hom podria interpretar que el major suport a un acostament a Rússia i a la UD impulsada per Moscou té una arrel política que es deu a una major identificació amb el “germà gran rus”. Tanmateix, analitzant la realitat econòmica ucraïnesa i quines conseqüències tindria per a les seves respectives regions l’acostament a un o altre pol geopolític (UE o Rússia), els resultats són molt reveladors i ajuden a entendre millor el perquè d’aquesta divisió.\nSegons un estudi de la University of Nottingham, Ucraïna és el país d’Europa amb un índex més elevat de desigualtat entre regions pel que fa al PIB per càpita, doblant la mitjana europea. A banda de Kíev (la qual per la seva condició de capital fa que generi unes inèrcies econòmiques autònomes, situant-se molt per sobre de la resta de regions pel que fa a la majoria d’indicadors econòmics), trobem un país dividit en dues realitats econòmiques molt diferenciades i desiguals: d’una banda les regions de l’est i sud del país, i de l’altra les regions centrals i occidentals. En aquest sentit, les xifres pel que fa a renda per càpita mostren la següent distribució: la gran majoria de les regions orientals i meridionals (en blau) se situen en la part superior del rànquing, mentre la gran part de les regions centrals i occidentals (vermell) estan entre les més pobres.\nDades del Servei Estadístic Estatal d’Ucraïna\nAgregant les regions per zones, trobem que el PIB per càpita a l’est i sud del país és de 3522 dòlars, pels 2590 del centre i sud, una diferència del 26%. Aquesta distància es dispara si comparem la renda mitjana de la regió més rica de l’est (Dnipropetrovsk, 5298$) amb la més pobre de l’oest (Chernivtsi, 1666$), essent la primera ni més ni menys que 3,1 vegades superior a la segona. El 1997 la màxima diferència entre regions era de 2,7 vegades, amb el que s’observa una tendència creixent pel que fa a la desigualtat interregional al país, més encara si tenim en compte que la renda per càpita de la ciutat de Kíev supera en 6,1 vegades la de Chernivtsi.\nPel que fa al salari mitjà, segons les dades del Servei Estadístic Estatal d’Ucraïna es pot apreciar una relació territorial similar: amb l’excepció de Kherson, la resta de regions orientals i meridionals es troben entre aquelles on els salaris són més elevats, mentre que a la majoria de les regions centrals i occidentals els salaris són més baixos, situant-se gairebé totes elles per sota de la mitjana nacional de 417$ mensuals.\nSalari mitjà a Ucraïna: diferències regionals\nSi als dos factors esmentats anteriorment hi afegim el fet que són precisament les regions orientals i meridionals les que compten amb un major nombre de població, representant en conjunt un 51,9% del total nacional (Taules 3 i 4), trobem que tot i tractar-se de només 10 regions sobre un total de 27, la seva aportació al PIB nacional és d’un 49,4% del total. Per contra, tot i representar un 41,9% de la població, el centre i l’oest del país aporten només un 31,7% al total del producte interior brut (Taula 4).\nDades del cens nacional realitzat pel SEEU\nLes causes d’aquesta desigualtat són prou diverses, i tenen a veure sobretot amb el nivell de desenvolupament de les respectives economies regionals. Mentre que els territoris del sud i l’est aporten un 62,7% del total de la producció industrial del país i només un 35% de la producció agrícola, per a l’economia de la part central i occidental l’agricultura encara juga un paper molt important. D’altra banda, vuit de les catorze grans empreses del país amb un nivell de negoci més gran operen les regions de l’est o sud del país (les sis restants tenen la seu a Kíev), pertanyent sobretot als sectors de l’energia, la metal·lúrgia o l’automoció, al capdavant de les quals es troba Metinvest, el conglomerat empresarial de l’oligarca d’origen tàtar Rinat Akhmetov, propietari del Shakhtar Donetsk i primera fortuna del país. Les regions sud-orientals també van viure un creixement més accentuat durant el període 2004-2007 i 2010-2011, tot i que donada la seva major connexió amb el mercat exterior també van patir més durament les conseqüències de la crisi del 2008-09.\nSegons un estudi publicat per la consultura SygmaBleizer, els nivells pel que fa a qualitat del treball, tecnologia i infraestructures són superior a l’est que a l’oest, fet que fa que aquestes regions siguin més competitives pel que fa a la seva producció. Això es deu en bona mesura a la gran concentració de recursos naturals i de població en aquestes zones del país (a part de la capital, les altres quatre ciutats del país amb més d’un milió d’habitants se situen en aquesta zona), un fet que ja durant l’època soviètica va contribuir a convertir l’eix Donetsk-Dnipropetrovsk-Zaporizhie-Odessa en un dels principals centres de productius i logístics de la Unió. Aquesta dualitat regional existent també es veu reflexada en la taxa d’atur. Segons xifres publicades per l’Organització Internacional del Treball, el 2010 l’atur a la majoria de regions occidentals i centrals oscil·lava entre el 10 i el 13%, mentre que al sud i est se situava per sota del 8% i a Kíev al 6,7%.\nLa distribució del treball entre grans i mitjanes empreses i petites també mostra dades molt reveladores. A nivell nacional hi ha més treballadors empleats en grans i mitjanes empreses que en petites, amb 8.2 milions i 6.5 respectivament. La diferència és més visible a les regions industrials de l’est del país com Donetsk on la relació és de 940mil per 511mil, o Dnipropetrovsk, amb 770mil per 450mil. Per contra, les regions amb unes taxes d’atur més elevades (la gran majoria al centre i oest) mostren una ràtio oposada, i els petits negocis dominen en totes elles.\nAquestes diferències entre regions tenen la seva incidència en el nivell de pobresa. Tres de les quatre regions amb un major nombre de població sota el llindar de la pobresa (prop d’un 40%) es troben al centre i a l’oest del país. Paradoxalment però, mentre que gaudeixen d’una situació econòmica a priori més favorable pel que fa a la majoria d’indicadors, les regions orientals i meridionals es troben a la cua del país pel que fa a als nivells de qualitat del govern, independència del poder judicial, o els índexs pel que fa a criminalitat i corrupció. En general les condicions de vida a les regions del sud i l’est són més dures, com ho mostren les seves taxes d’alcoholisme, suïcidis, drogoaddicció o de persones contagiades pel VIH, superiors en tots els casos a la mitjana nacional.\nUcraïna davant Rússia i la UE\nD’acord amb les dades de l’International Trade Centre, actualment els principals sectors exportadors d’Ucraïna són, per aquest ordre, el ferro i els acers, els cereals, els olis vegetals i animals, la maquinaria pesant, minerals com ara el titani, i els productes químics i fertilitzants, productes tots ells de baix valor afegit i amb un component tecnològic limitat, que difícilment podrien competir en una area de lliure mercat amb la producció i comerç dels països europeus, molt més avançada en aquest aspecte. La gran majoria d’aquestes exportacions té el seu origen en les regions orientals del país.\nEn la mateixa línia, prenent com a referència un estudi publicat per la revista Forbes sobre les conseqüències que l’Acord d’Associació tindria per a l’economia ucraïnesa, les perspectives no són tampoc massa positives. Segons les dades, l’acord tindria una repercussió lleugerament positiva per als sectors de l’agricultura i pesca, alimentació i tabac, indústria lleugera, hostaleria i restauració, activitats financeres i sector immobiliari, per a les quals suposaria un increment d’entre un 0,01% i el 0,23% (en funció del sector) el primer any, i entre el 0.03% i el 0.45% a partir del segon. Tanmateix, la resta de sectors econòmics, com ara la silvicultura, els hidrocarburs, l’extracció de minerals, el tractament de fustes, la indústria petroliera, les indústries química i oleoquímiques, la metal·lúrgia, l’energia elèctrica, el sector del gas, la construcció, el comerç i reparació d’automòbils i electrodomèstics, els transports, correus i demès, es veurien afectats negativament per l’entrada en vigor de l’Acord d’Associació, i suposaria per ells una caiguda d’entre un 0.03% i un 1.14% el primer any, i entre un 0.03% i un 1.17% a partir del segon.\nA l’hora de defensar l’apropament d’Ucraïna a la Unió Europea, els sectors pro europeus sovint utilitzen arguments com ara el suposat procés de modernització que aquest fet provocaria al país, obrint el camí per al desenvolupament de la societat, la democratització i els drets humans. A part de la clàssica retòrica europeista i la més que dubtosa consecució d’unes reformes democràtiques que en cap cas estan garantides en l’acord, la realitat és que probablement Ucraïna esdevindria una peça perifèrica de l’imperi econòmic europeu. En conseqüència, serviria per a subministrar matèries primeres a un preu encara més baix i proporcionaria als fabricants europeus un mercat de 45 milions d’habitants per omplir de productes “Made in EU”, expandint les seves possibilitats de negoci industrial i financer, mentre que les empreses ucraïneses tindrien més dificultats per col·locar la seva producció a la zona dels 28, veient-se la seva balança comercial exterior del país (la qual el 2012 ja va presentar un dèficit de prop de 16 mil milions de dòlars, un 4,7% del seu PIB) greument afectada, amb unes conseqüències negatives pel que fa la seva economia i una probable pèrdua de llocs de treball.\nAmb la signatura de l’Acord d’Associació amb la UE les regions més afectades haurien estat precisament les de l’est i el sud d’Ucraïna, una zona d’on prové la gran majoria del suport electoral que rep el Partit de les Regions del president Yanukovitx. Si les condicions de vida ja són de per si difícils en aquesta part del país, la possible entrada en vigor de l’Acord d’Associació en els seus termes actuals d’una banda (sumades a les condicions en forma de dures reformes internes imposades per l’FMI) i el compliment de les amenaces russes de l’altra (en forma de restriccions comercials o pujades en el preu del gas) pronosticaven un panorama força desolador per als seus habitants. Signant l’acord a Vilnius, el president Yanukovitx hauria trencat amb bona part del seu propi electorat, posant també en risc el suport del seu aliat parlamentari (el Partit Comunista d’Ucraïna) el qual es clarament partidari d’una major integració amb Rússia. Un moviment poc hàbil de cara a les eleccions presidencials previstes per a principis de 2015.\nEleccions presidencials de 2010: distribució del vot rebut pels candidats Y.Timoshenko i V. Yanukovitx, per regions.\nDonada aquesta divisió d’interessos que viu el país, la millor opció pel govern hauria estat la de mantenir l’equilibri entre Rússia i la UE. Precisament aquesta política de doble vector és la que va caracteritzar la presidència de Leonid Kuchma (1994-2004) i del propi Yanukovitx abans que la Unió Europea millorés la seva aposta oferint un Acord d’Associació. Una possibilitat que Rússia es va encarregar de desbaratar des del primer moment, quan va deixar ben clar que no es podia compatibilitzar la UE amb la Unió Duanera, i que per tant calia escollir.\nMantenint el seu joc i les negociacions secretes a dues bandes, Yanukovitx ha acabat per enganyar-se a si mateix, creient equivocadament que podia especular fins al darrer moment mentre augmentava la tensió fins a aconseguir un millor tracte amb la UE o amb Rússia. Finalment, ni una ni l’altra no han millorat les seves respectives ofertes, sinó que de diferents maneres s’han limitat a pressionar al president ucraïnès, conscients de la seva debilitat. La societat ucraïnesa tampoc acaba de decantar-se cap a una opció o l’altre, i segons les enquestes esmentades anteriorment el trencament entre ucraïnesos respecte quin ha de ser el futur del país segueix sent una realitat.\nTenint en compte totes les dades analitzades anteriorment, es pot afirmar que a la divisió lingüística i cultural del país se li suma una divisió econòmica de caràcter material, entre una part oriental amb unes dinàmiques socioeconòmiques heretades de l’època soviètica (grans conglomerats empresarials i un elevat nivell d’industrialització) i una part occidental amb una important producció agrícola i una estructura econòmica menys desenvolupada, on les petites empreses juguen un paper principal.\nDavant la històrica conjuntura d’avançar cap a Rússia o cap a la UE, Ucraïna s’enfronta a un conflicte estructural d’interessos immediats de la qual a priori difícilment en pot sortir políticament benparada. D’una banda, l’est reclama un major apropament amb Rússia a fi de no empitjorar encara més la seva situació, i l’oest reclama un acostament cap a Europa, ja que la situació actual és certament desfavorable. Aquestes reclamacions sovint es barregen amb reivindicacions democràtiques, però també amb qüestions ètniques i identitàries (sobretot per part de les faccions pro-occidentals més radicals com Svoboda) fet que sumat a la manca d’homogeneïtat nacional pot esdevenir inclús en fonts de conflictes de major intensitat. En aquest context, el govern i les autoritats del país estan en gran mesura atrapades, més encara en un moment en el qual semblava que havien fet una aposta definitiva d’avançar cap a la UE i finalment s’han hagut de fet enrere.\nUcraïna té tots els components d’una gran economia regional -45 milions d’habitants, un sector agrícola potent, una base industrial ben desenvolupada, una població treballadora amb un bon nivell de preparació, i un nivell educatiu força elevat-, i tot i que travessa èpoques difícils (el creixement del PIB porta dos anys estancat) amb unitat i determinació política el país pot esdevenir un actor principal a l’Europa de l’Est en un futur a mitjà termini. En aquest sentit, qualsevol proposta que vingui de la UE ha de tenir en compte la complexitat ucraïnesa, un cas molt especial i per al qual no valen els tradicionals mètodes de negociació de take it or leave it que Brussel·les ha vingut emprant amb els països de l’antic bloc socialista i els Balcans. Tot sembla indicar doncs, que donat el seu interès a atraure Kíev cap a la seva òrbita (en bona mesura amb l’objectiu d’aïllar Rússia i intentar fer fracassar la Unió Duanera) durant els pròxims mesos es produirà una millora de l’oferta per part de Brussel·les, qui sap si amb algun pla específic que pugui resultar més atractiu per als ucraïnesos en conjunt i que no debiliti la seva economia. O això, o faran tot el possible per a què Yanukovitx perdi la presidència el 2015, bolcant-se en el seu suport a l’oposició. Per la seva banda, és de preveure que Rússia es mantindrà ferma en la seva política de pressió utilitzant les duanes i el gas com a armes. La partida de pòquer ucraïnesa entre Brussel·les i Moscou continua.\nArticle publicat originàriament al mitja digital economikus.com.\nDesembre 9, 2013 in Ucraïna. Etiquetes: Acord d'Associació, Association Agreement, Customs Union, Eurasiacat, European Union, Rússia, UE, Ukraine, Unió Duanera, Unió Europea\n← El boom energètic del mar Caspi: xifres i dades\nTurkmenistan: eleccions parlamentàries sota el paraigua autoritari →\nOne thought on “Ucraïna, atrapada entre dos mons”\nRetroenllaç: Nosaltres, els ucraïnesos | rastres, vestigis, derelictes


Mor un camioner a Torreblanca després de desplomar-se en un àrea de servici i troben mort un altre a l'Alcora\nEUROPA PRESS08.02.2017 - 19:26h\nDos conductors de camió han mort este dimecres en sengles successos registrats en la província de Castelló. Un d'ells ha aparegut immòbil en l'interior del vehicle en la localitat de l'Alcora mentre que un altre ha caigut desplomat i ha mort en un àrea de servici de Torreblanca, segons ha informat el Centre d'Informació i Coordinació d'Urgències (CICU).\nAixí, a les 11.45 hores ha entrat un avís al CICU en el qual s'alertava que en la carretera de l'Alcora, en el quilòmetre 13, es trobava parat un camió el conductor del qual romania immòbil en el seu interior.\nFins al lloc s'ha mobilitzat una unitat del SAMU, l'equip mèdic del qual solament ha pogut confirmar la defunció de l'home, de 46 anys.\nD'altra banda, a les 14.00 hores ha entrat un altre avís que informava que s'havia vist caure desplomat el conductor d'un camió en l'àrea de servici de la N-340, en el terme municipal de Torreblanca.\nS'ha desplaçat una unitat del SAMU, l'equip mèdic del qual ha realitzat maniobres de reanimació cardiopulmonar avançada a l'home, de 56 anys, però no hi ha hagut resposta, ja que ha mort en l'acte.


Presentació del llibre "La Ribera, una terra vora el mar"\nDilluns, Agost 22, 2016 - 10:15\nL’església-fortalesa d’Albalat, edifici de gran valor històric artístic, construït al segle XIII i essent per tant l’immoble religiós i possiblement civil més antic dels que es manté en peu a l’extens terme municipal de Cabanes, es troba als peus de les ruïnes del Castell d’Albalat, i forma junt a les quatre torres vigies medievals ( dos d’elles a pocs metres), part del sistema defensiu contra les invasions pirates que es van construït al llarg del litoral valencià.\nAquest indret únic, va ser escenari els dies 14 i 15 d’agost d’una simbòlica programació encetada enguany per part de l’ajuntament de Cabanes per reivindicar el valor sentimental i històric de les celebracions que abans es feien en aquest indret. Si bé fins ara sols s’havia mantingut la missa del dia 15, en honor a la Mare Déu d’Agost, que anualment congregava a desenes d’assistents; aquest any també s’ha mantingut el dia 15 a les 11:00 del matí aquesta celebració religiosa, però ampliada a la vesprada a més programació.\nEl diumenge 14 a partir de les 20:00 es va obrir l’església fortalesa, un edifici que per si sòl paga la pena visitar per tractar-se d’un element únic en el nostre territori. L'esglèsia-fortalesa d'Albalat es va quedar xicoteta per donar cabuda als centenar dels veïns de la Ribera, de Cabanes i de la comarca, que van acudir. Acte seguit, es va fer la presentació del llibre “ La Ribera, una terra vora el mar” de Josep-Vicenç Mestre, un espectacular treball de recopilació del noms, malnoms, toponímia local dels nuclis de la Ribera; les seues partides, masos, indrets, famílies... un repàs d’anècdotes contades pels seus propis protagonistes de la vida de postguerra, il·lustrat amb centenars de fotografies que l’autor ha anat recopilant.\nAmb la presentació del llibre es va projectar també l’audiovisual del mateix autor, “ la gent de la Ribera de Cabanes”, seguidament es va oferir cremadet per a tots els assistents.\nLa jornada va continuar amb un sopar de pa i porta i un concert del grup “llàgrimes de Ceba”, Llàgrimes de Ceba és un col·lectiu multi disciplinar format per tres músics/artesans/actors/animadors... és a dir: joglars. Tota la seua activitat gira al voltant de les músiques d'arrel medievals, amb una reinterpretació, en alguns casos prou lliure.\nSi vols aquest imprescindible llibre, posa't en contacte amb nosaltres i et direm com aconseguir-ho. Pots trobar-ho a l'ajuntament


Podem convoca primàries per a les eleccions generals abans de Nadal, amb Iglesias com a candidat - À Punt\nPodem convoca primàries per a les eleccions generals abans de Nadal, amb Iglesias com a candidat\nEl pròxim dimarts es coneixeran els candidats autonòmics i municipals del partit morat.\n23 de novembre 2018 - 21:59\nEl Consell Ciutadà Estatal de Podem ha decidit aquest divendres convocar primàries abans de Nadal per a confeccionar la seua llista per a les eleccions generals. Des del partit volen estar preparats davant del possible avançament electoral. A més, el secretari general, Pablo Iglesias, ha confirmat la seua intenció de presentar-se, segons han informat fonts de la direcció estatal de Podem.\nAixí ho han acordat els màxims dirigents del partit morat, amb l'objectiu d'estar preparats davant del possible avançament electoral que preveuen cada vegada més promte per la situació "d'incertesa" i la ruptura de la majoria parlamentària.\nEn la seua intervenció inicial, Iglesias ja ha assenyalat com a opció més probable l'avançament electoral, davant de la "falta de voluntat" del govern espanyol de buscar suports als pressupostos, i la negativa d'alguns partits catalans a diferenciar la situació dels presos de la millora de vida de la població espanyola i catalana.\nCandidats autonòmics i municipals\nEl secretari general de Podem a la Comunitat Valenciana, Antonio Estañ, ha participat aquest divendre en la reunió del Consell Ciutadà Estatal. Estañ ha avançat que el pròxim dimarts es coneixeran els resultats de les primàries en l'àmbit autonòmic i a les ciutats de Castelló, València, Elx i Alacant. A més, Estañ ha afirmat que l'aposta de Podem sempre ha sigut "enfortir" el Botànic\nAmb la previsió d'un possible avançament electoral, Antonio Estañ arribava al Consell Ciutadà Estatal de Podem amb la idea clara que, si es convoquen eleccions, millor que no es condensen en un "superdiumenge"\nEl secretari general de Podem a la Comunitat Valenciana s'ha mostrat optimista de cara a un possible pacte, en l'àmbit autonòmic, amb Esquerra Unida per a les eleccions del mes de maig i ha deixat la porta oberta a continuar amb el Pacte del Botànic, ja que considera que l'aposta de Podem sempre ha sigut enfortir-lo.\nEn l'àmbit estatal, Estañ ha recordat que el seu partit és capaç d'entendre's amb el PSOE "quan es tracta de garantir drets".


Lo rogle de Josep Maria: d’octubre 2018\nL'Escola Sant Miquel s'ha sumat a la La vuelta al cole, una campanya solidària en què els centres educatius esdevenim un moviment contra la leucèmia infantil.\nL'activitat consisteix en una cursa solidària en què alumnat, mestres i famílies s'hi poden adherir amb una inscripció simbòlica d'1 euro que es destina a una beca per la investigació de la leucèmia infantil..\nAquesta és la quarta edició d'una campanya que és pilotada per la Fundació Unoentrecienmil.\nEls objectius de La vuelta al cole són:\n1. Implicar tota la comunitat escolar en una acció comú amb una finalitat solidària: recaptar fons per lluitar contra la leucèmia infantil. Aquesta malaltia augmenta en 330 nous casos cada any, i 2 de cada 10 nens no ho superen.\n2. Aconseguir tot el suport i el reconeixement social de la comunitat escolar per la lluita contra la leucèmia infantil.\n3. Sensibilitzar des de l'educació, treballant a l'aula els conceptes de cooperació, solidaritat i salut.\nPublicat per Josep M. Raduà a 18:05 Cap comentari:\nPublicat per Josep M. Raduà a 12:46 Cap comentari:\nFa 1 any el Parlament de Catalunya aprovava la declaració d'independència de Catalunya per fer realitat el mandat sorgit de les urnes de l'1 d'octubre. Malauradament, fins ara no s'ha pogut implementar la República Catalana. En canvi, hem vist la cara més repressora de l'estat espanyol mentre que des d'Europa han preferit mirar cap a una altra banda. Però la democràcia és imbatible i la força de la gent sempre és imparable, costarà més o menys, però si no defallim, el somni es farà realitat.\nAdjunto aquest vídeo amb imatges d'aquell 27 d'octubre de 2017.\nEtiquetes de comentaris: Catalunya, efemèrides, independència\nOmplim la nostra llengua\nEnlairament de fanalets (Presó de Lledoners, 16.10.2018) - Regió7\nTres-cents seixanta-cinc dies d'abús de poder.\nTres-cents seixanta-cinc dies d'aguantar el a por ellos.\nTres-cents seixanta-cinc dies que en Roger Espanyol no hi veu d'un ull.\nTres-cents seixanta-cinc dies d'abandonament de la unilateralitat.\nTres-cents seixanta-cinc dies amb l'objectiu desenfocat.\nTres-cents seixanta-cinc dies parlant de judicis, quan hauríem de parlar d'independència.\nTres-cents seixanta-cinc dies d'acords i desacords per trobar la clau que obre la porta a l'exercici dels drets.\nTres-cents seixanta-cinc dies d'inalterable dignitat.\nAquests tres-cents seixanta-cinc dies ens interpel·len i ens exigeixen compromís.\nEns hem de mantenir ferms i decidits per fer realitat el mandat de l'1 d'octubre, per avançar obstinadament cap a la independència, que ens portarà a la República catalana.\nI només quan l'hàgim assolida, tindrem les claus de les presons, alliberarem els presos, podran tornar els exiliats i tota la gent represaliada veurà com s'aixequen les causes que tenen obertes.\n*Manifest 1 any de presó de Jordi Sànchez i Jordi Cuixart (16.10.2018)\n'Lo riu com a herència', actes de les Jornades Carmel Biarnés\nAquest dissabte 6 d'octubre i en el marc de la X Jornada d'Estudis Locals i Territorials Carmel Biarnés es va presentar la publicació Lo riu com a herència, un recull on s'apleguen les ponències que s’han presentat en aquestes edicions, on destacats investigadors i especialistes han fet valuoses aportacions en els camps que d’una manera o altra havia tractat Carmel Biarnés al llarg de la seva trajectòria.\nLa coordinació dels continguts del llibre ha estat de Biel Pubill i Josep Maria Raduà, mentre que la presentació va anar a càrrec de l'escriptor i periodista Xavier Garcia.\nUs adjunto l'índex dels articles que hi podeu trobar.\nJordi Ferrús Batiste: Carmel Biarnés, el primer estudiós dels moriscos de Catalunya\nJosep Serrano Daura: Entorn als sarraïns i moriscos d’Ascó\nMargarida Genera Monells: La figura de Carmel Biarnés, pioner de l’arqueologia asconenca. De l’erudició a l’academicisme\nJaume Noguera: Els campaments militars d'inicis de la conquesta romana a la vall de l'Ebre\nJosep Antoni Collazos: La memòria del camí de sirga i la navegació a l’Ebre al llarg del temps\nSam Abrams: El riu dins i fora de nosaltres\nJosep Maria Sans Travé: Els epígons de l'orde del Temple: la sort de les persones dels frares\nClaire Guiu: La jota a les Terres de l’Ebre: identitat i construcció territorial\nMireia Grangé: La jota a la Ribera d’Ebre\nMossèn Josep Gil i Llorens: Evangelii gaudium. La joia de l’evangeli\nMossèn Joan Roig i Montserrat: La carpeta dels goigs d’Ascó\nJordi Ferrús Batiste: Carmel Biarnés i l'estudi de la toponímia i l'antroponímia\nJORNADA CARMEL BIARNÉS 2016:\nIgnasi Biarnés i Biarnés: Records i vivències del pessebre a Ascó\nJosep M. Borrut Margalef: Pessebres: figuraries i escultors\nAlbert Dresaire Gaudí: El pessebre: la història cap per avall\nJORNADA CARMEL BIARNÉS 2017:\nJep Martí: Els inicis de la fotografia a Catalunya. Pinzellades de l’arribada a les comarques de Tarragona i a les Terres de l’Ebre\nGerard Mercadé i Pié: El fons fotogràfic de Carmel Biarnés, gestionat per l’Arxiu Comarcal de la Ribera d’Ebre (ACRE)\nPublicat per Josep M. Raduà a 14:52 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: cultura, història, lectures\nEtiquetes de comentaris: #1oct2017, Catalunya, efemèrides, independència\nX jornada d’estudis locals i territorials Carmel Biarnés: Carmel Biarnés d’Ascó, un humanista del segle XX.\n17.00 Inauguració de la jornada a càrrec de la Sra. Montserrat Lerma, regidora de cultura de l’ajuntament d’Ascó, el Sr. Joan Josep Duran, president del Centre d’Estudis de la Ribera d’Ebre i la Sra. Aurora Serrano, presidenta de l’Associació Cultural Lo Llaüt d’Ascó.\nOctubre de Fito Luri\nLa darrera colònia, de Buhos\nSom! de Xeic\nSí, hem votat!, de Pepet i Marieta\nPublicat per Josep M. Raduà a 21:22 Cap comentari:


SEO: Consells per posicionar el teu web - Fundació .cat\nNotícies > SEO: Consells per posicionar el teu web\nSEO: Consells per posicionar el teu web\nUs donem a conèixer diversos aspectes a tenir en compte per tal de millorar el posicionament dels vostres webs.\nNo és fàcil conèixer tots els secrets del posicionament SEO per saber què li convé al teu web per garantir la seva visibilitat privilegiada als cercadors d’Internet. Els algoritmes i els atributs varien amb freqüència i són molts els especialistes que n’estan al cas dia rere dia.\nEntre els aspectes més rellevants a considerar, es troben la qualitat dels continguts (del que es tracta és d’aportar valor amb allò que escrivim i de fer-ho amb la màxima coherència i rigor possibles), el Linkbuilding (és a dir, que siguis popular a la xarxa i altres incloguin enllaços al teu web), la tria adequada dels metatags (que són les etiquetes html invisibles per als usuaris que s’han d’afegir en cascuna de les pàgines del teu web per orientar els cercadors) o la incorporació del mapa web (que és un organigrama que mostra com està estructurat el teu web i que és útil per als cercadors, però també serveix com a guia per als usuaris; en anglès se’l coneix com sitemap).\nMenys populars, però igual d’importants són altres factors que poden ajudar a millorar el teu posicionament SEO. És el cas, per exemple, del disseny (el teu web hauria de ser responsive -adaptable per a tots els dispositius-, clar i atractiu per als usuaris i els navegadors), la velocitat (és bàsic que el teu web no trigui gaire a carregar-se i no abusi d’imatges amb un pes excessiu), la flexibilitat (els cercadors no suporten els webs intocables, que no renoven la seva forma i no actualitzen els seus continguts regularment) o l’extensió de domini (que hauria de ser coherent amb els teus continguts).\nPel que fa a aquest últim punt, si un lloc web està escrit en català i es dirigeix a la comunitat de parla catalana, la tria d’un .cat. és la més adient per al posicionament SEO. De la mateixa manera, si el teu web està dedicat a les bicicletes, seria coherent disposar d’un .bike i si, en canvi, ets una organització sense ànim de lucre, seria adient que optessis per un .org.\nNo obstant això, un lloc web multidomini, que disposi de diverses extensions de domini en funció dels seus públics objectius, és el més aconsellable per a una bona indexació als cercadors, ja que et permet una millor segmentació i un millor posicionament.\nEls secrets del posicionament SEO, però, no s’acaben aquí i factors com el protocol robot.txt (que indica allò que no volem que detectin els cercadors) o l’activitat a les xarxes socials (la construcció d’una comunitat que interactuï amb el teu web és essencial) són també altres aspectes a considerar, tal com es detalla en aquesta interessant entrada del bloc de CDmon.\n*Fotografía extreta de la Viquipèdia


Commemoració de les noces d'or de la seu de l'ETSEIB — Sala de Premsa - Universitat Politècnica de Catalunya (UPC)\nEsteu aquí: Inici > Més notícies > Commemoració de les noces d'or de la seu de l'ETSEIB\nAmb la participació de representants del món acadèmic i d'experts en la història i l'arquitectura de l'edifici\nCommemoració de les noces d'or de la seu de l'ETSEIB\nAquest curs 2014-2015 l’edifici de l’Escola Tècnica Superior d’Enginyeria Industrial de Barcelona (ETSEIB) de la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC) celebra que fa 50 anys que va obrir les seves portes a l’avinguda Diagonal. Amb aquest motiu, el 6 de novembre, ha tingut lloc lloc una jornada commemorativa, amb conferències i taula rodona, així com la inauguració d’una exposició que mostra la trajectòria de l’edifici i que es pot visitar, a la mateixa Escola, fins a finals d'any.\nL’edifici de l’Escola Tècnica Superior d’Enginyeria Industrial de Barcelona (ETSEIB), de la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC), celebra les noces d’or i, per commemorar-ho, el 6 de novembre ha tingut lloc una jornada amb conferències i una taula rodona en què s'ha rememorarat la situació i el context de Barcelona en el moment en que es va iniciar el projecte a l’avinguda Diagonal de Barcelona, les diferents ubicacions que ha tingut l’Escola al llarg de la seva història, l'encàrrec i desenvolupament del projecte per part de l’arquitecte Robert Terradas, així com la singularitat de l'edifici des d'un punt de vista arquitectònic.\nLa jornada ha començat a les 12 hores, a la sala d'actes, a càrrec de Neus Cónsul, directora de l’ETSEIB, que ha donat la benvinguda i ha presentat l’acte, clausurat al migdia pel rector de la UPC, Enric Fossas.\nLes conferències commemoratives han anat a càrrec de Lluís Permanyer, periodista i cronista de la ciutat de Barcelona, que ha impartit la conferència L’origen de la ciutat universitària; del professor Guillermo Lusa, que durant uns anys ha dirigit el Centre de Recerca per a la Història de la Tècnica ‘Francesc Santponç i Roca’ de l’escola i que ha parlat sobre El nou edifici de l’ETSEIB. Antecedents i primers passos (1922-1959); i de Robert Brufau, professor del Departament d’Estructures a l’Arquitectura a l’Escola Tècnica Superior d’Arquitectura del Vallès (ETSAV), que ha explicat La singularitat de l’estructura de l’edifici ETSEIB.\nA les 13.15 hores, Josep Parcerisa, vicerector de l'Àrea d'Arquitectura i professor del Departament d’Urbanisme i Ordenació del Territori a l’Escola Tècnica Superior d’Arquitectura de Barcelona (ETSAB), ha moderat una taula rodona que ha comptat amb les intervencions de Robert i Esteve Terradas, fills de l’arquitecte autor de l’obra, i un d’ells professor del Departament de Projectes Arquitectònics a l’ETSAB, i Helio Piñón, arquitecte i doctor en arquitectura, catedràtic de Projectes d'Arquitectura i professor a l’ETSAB.\nEn finalitzar la taula rodona, s’ha inaugurat l’exposició 1964-2014: 50 anys de l’edifici de l’ETSEIB, que restarà oberta fins a finals de desembre. A través de panells explicatius, fotografies i plànols arquitectònics, la mostra dóna a conèixer l’arquitectura de l’edifici i la situa en el context de l’època en què es va projectar, el 1959, i construir (entre aquest any i el 1964). Obra de l’arquitecte Robert Terradas i Via, l’ETSEIB forma part del conjunt d’edificis que, a partir dels anys 50, van anar reintroduint a la ciutat de Barcelona l’arquitectura racionalista que s’estava realitzant a la resta d’Europa i Nord-Amèrica, i en aquest sentit va significar tota una novetat.\nAquest edifici va ser un dels primers que es va construir a la Ciutat Universitària, després de les facultats de Farmàcia i de Dret, i de l’Escola d’Estudis Empresarials. Formava part de l’anomenat grup tècnic-artístic, juntament amb les seus que albergaven els estudis d’Arquitectura, Aparelladors i Belles Arts. La seva construcció, realitzada amb noves tècniques i materials, i una nova forma de composició dels volums, va trencar amb el panorama gris que havia suposat la postguerra i l’aïllament del règim franquista.\nOrganitzat en diferents blocs, l’edifici de l’ETSEIB destaca pel cos central format per dues torres bessones d’onze plantes, d’estructura metàl·lica, col·locades de forma perpendicular a l’avinguda Diagonal. Aquestes torres estan suavitzades per l’horitzontalitat del bloc de direcció i administració que fa de façana. La marquesina d’accés a l’edifici des de l’avinguda Diagonal és, des del punt de vista arquitectònic, un dels elements singulars, tant per la seva solució estructural com per les seves característiques i usos, que li confereixen una entitat pròpia: es tracta d’un espai habitualment ocupat, que fa d’entrada a l’edifici, alhora que forma part de la pròpia avinguda Diagonal. (A la imatge de la dreta, croquis de l'edifici que va realitzar l'arquitecte Robert Terradas)\nEls espais exteriors dels patis interns de l’edifici són uns altres elements destacats. Una bona part de les façanes està resolta en acer i vidre, seguint l’estil dels edificis d'oficines nòrdics i nord-americans de la mateixa època.\nUna de les parts de l’edifici a les quals el projecte va dedicar una atenció especial i una de les principals novetats de la nova escola, va ser el laboratori Nuclear, que contenia el que va ser el primer reactor de l’Estat espanyol, l’Argos, que va funcionar des del 1962 fins al 1977 i que va ser desmantellat l’any 1992. En el seu emplaçament es va construir posteriorment l’edifici departamental C’, un conjunt de petites edificacions que configuren l’alçat del carrer Pau Gargallo, el qual acull la seu del Centre de Recerca en Nanoenginyeria (CRnE), així com laboratoris, tallers i departaments.\nL’arquitecte R. Terradas\nRobert Terradas i Via (Barcelona, 1916-1976) va ser director durant vuit anys i mig de l’Escola d’Arquitectura de Barcelona. Des 1961 fins al 1967 va ser designat conseller nacional d’Educació. El 1969 va ser nomenat vicepresident de l’Institut Politècnic Superior de Barcelona i vicerector de la Universitat Politècnica de Catalunya, càrrec que va exercir durant dos anys.\nEntre les obres més destacades de l’arquitecte destaquen el Reial Club de Golf del Prat, un edifici d’habitatges al carrer Rosselló de Barcelona, la torre de control de l’aeroport de Barcelona i el Col·legi de Metges de Barcelona, entre moltes d’altres.\nNous espais d’enginyeria elèctrica\nL’ETSEIB disposa d’un nou laboratori i una aula a l’edifici L. Es un espai de gairebé 200 m2, a la planta soterrani, que s’ha adequat per millorar l’activitat docent. Aquests nous espais, del Departament d’Enginyeria Elèctrica, estan destinats a les activitats del Màster universitari en Enginyeria Industrial. El laboratori disposa d’11 quadres elèctrics per a les pràctiques de l’estudiantat, amb diferents preses de corrent i voltatges, i està equipat amb automatismes programables, cedits per l’empresa Schneider Electric.\nLa construcció dels nous espais s’ha fet sota criteris d’eficiència energètica: la il·luminació és d’alt rendiment, i mitjançant detectors de presència, es desconnecta quan els espais no es fan servir. La climatització està automatitzada amb doble termòstat i roman aturada quan els espais estan desocupats. S’han instal·lat recuperadors de calor per a la renovació de l’aire, el funcionament dels quals s’autoregula amb detectors de CO2. Tot això, es complementa amb sondes i analitzadors de xarxa elèctrica per al seu control mitjançant telegestió.\nL’ETSEIB obre les seves portes al Festival 48h Open House BCN


�xit de la primera jornada puntXpunt\n6 d'abril 2010\nEls professionals del vi surten preparats per triomfar a Internet. El 30 de mar� vam celebrar la primera jornada puntXpunt amb el t�tol La Viticultura i l�estrat�gia a Internet. Amb l'objectiu d'acostar les eines que augmenten la competitivitat a Internet, aquest puntXpunt es va adre�ar als diferents agents del m�n del vi. Els gaireb� 40 assistents, professionals claus d'empreses del sector, van valorar molt positivament la sessi�. En paraules d'un d'ells, �amb aquesta sessi� he ent�s realment que puc potenciar molt m�s la promoci� i comercialitzaci� dels meus productes a trav�s d'Internet amb una major garantia d'�xit�.\nEls factors d'�xit de la trobada van ser el seu petit format, que facilita la interacci�, i els exemples pr�ctics que van exposar els ponents de la jornada. Per una costat un parell d'experi�ncies innovadores en el m�n del vi, Somelier Alumni d'�lex Duran i Vinalium de Sergi del Campo. Per l'altre, Nico Bour, Pere Rosales, Maura Claramunt i Gorka Garmendia van oferir propostes f�cilment reprodu�bles sobre com potenciar l'estrat�gia de les empreses aprofitant les possibilitats que ens ofereix Internet i la gesti� de la reputaci� i la marca.\nA m�s a m�s, l'animada ronda de preguntes i respostes entre els assistents i els ponents, i els moments distesos dels descansos o del tast de vins que conclogu� la jornada, va propiciar l'intercanvi d'impressions entre els diferents agents del sector que van gaudir del puntXpunt.\nEstan disponibles en l�nia algunes de les fotografies de la jornada i les presentacions dels ponents.\nL'�xit de la jornada anima la Fundaci� puntCAT a donar continu�tat al projecte puntXpunt i anunciar una segona jornada. puntCAT ha iniciat converses amb diferents sectors econ�mics i empresarials per mirar d'ajustar les sessions puntXpunt a les seves necessitats i a les de tots els qui ho desitgin.


Les ràdios, relat polièdric\nHan estat cinc anys de feina, però a la tardor veurà la llum ‘Les ràdios andorranes. Una qüestió de sobirania’, estudi realitzat per la historiadora Maria Jesús Lluelles, que examina aquest relat complex i polièdric de la radiodifusió a Andorra.\nLa de Lluelles –encarregada pel ministeri de Cultura i de la qual el Butlletí de l’Arxiu Nacional n’ofereix un primer tast– és la primera anàlisi que, sobre la història de les ràdios al país, es fa des d’un punt de vista estrictament nacional. Una perspectiva necessària per abordar un relat que, al llarg de la darrera meitat del segle passat, “es barreja amb la necessitat d’una reforma institucional basada en un concepte modern d’Estat”. És el que apunta l’autora en l’entrevista que acompanya l’avançament que del text ofereix la publicació mensual de l’ANA. Els conflictes al voltant de les ràdios


Covid Eivissa archivos | RadioIlla Notícies Formentera\nLa gerència de l'Àrea de Salut d'Eivissa i Formentera ha decidit avui activar un nou punt del Pla de contingència en previsió de l'increment d'ingressos per covid i per a donar resposta a les necessitats assistencials actuals. Així, s'incorporarà la Unitat\nUna imatge de l’Hospital de can Misses.\n521 pacients actius a les Pitiüses\nFormentera acumula 36 positius després que aquest dilluns es detectàs un nou cas a la nostra illa. Tots els casos estan en vigilància d'Atenció Primària. Pitiüses l'Àrea de Salut ha detectat 86 positius nous en les darreres 24 hores, un a Formentera\nCoronavirus Covid-19 causant de la pneumònia de Wuhan, Covid Balears, Covid Eivissa, Covid Formentera, Covid Formentera i Eivissa i Balears, Covid Pitiüses\nFormentera33° - 27°


per Jennifer Navarro Redactora 10 de juliol de 2019 11:22\nIsabel Pantoja s'ha vist obligada a abandonar 'Supervivientes'. La cantant era la clara preferida de la direcció del programa, el que s'evidenciava amb tots els privilegis que li atorgaven. Però un problema de salut fa incompatible la seva participació amb el tractament i la dieta que ha de seguir per curar-se. No s'ha filtrat què és exactament el que té, encara que han deixat caure que un problema diabètic pel sucre estaria afectant els seus ronyons.\nLa seva filla Chabelita protagonitza la portada de 'Lecturas', de fet, sota un titular poc esperançador: "La meva mare té una cosa greu".\nChabelita Pantoja, a la portada de 'Lecturas'\nEl programa d'aquest dimarts, però, se centrava en mostrar les últimes hores de Pantoja a Hondures. En un hotel ben luxós, la concursant s'ha vist en un mirall per primer cop des que comencés aquesta aventura. El resultat? 9,5 kg menys en 70 dies: "T'has deixat la pell i has arribat a perdre aquest pes, un clar exemple del teu esforç. Ara és el moment de començar una nova etapa", li deixaven escrit en una carta que l'emocionava.\n"Oh, Déu meu, què prima que estic! Els ossos, Déu! Com m'he quedat! Ho he perdut tot, m'he quedat sense cames!", anava dient tot escandalitzada.\nAra bé, la seva nova imatge li agrada: "M'encanta la meva nova imatge. No tinc cul, però ja el recuperaré, és igual. Són molts quilos, jo tampoc em veia molt grassa. Em veig la cara molt petit, amb massa ossos. Creia que m'havia espatllat més, però no, no em veig espatllada. Em veig súper prima. El meu cutis està bé, tot està bé. Es nota que he estat supervivent, és clar que sí. Marxo amb el cap ben alt".\nUn missatge d'optimisme que alleugeria els seus familiars a plató. Ara només cal esperar l'entrevista en el seu retorn a Espanya, que esperen que faci una audiència increïble.


celmi909 | overtherainbowclot\nArxiu de l'autor: celmi909\nProposta Educativa 2012: Teixint Ciutadania Compromesa\nProposta Educativa 2012: Teixint Ciutadania Compromesa.\nAquesta entrada es va publicar a Uncategorized a Desembre 21, 2012 per celmi909.\nCARITAT CRISTIANA O FER LES COSES BÉ\nCom a cristià per herència familiar, sé molt bé què és el que significa la caritat. La recordo com una de les paraules més utilitzades per les catequistes i capellans durant molts anys (per sort, a la meva educació reglada, vaig poder deslliurar-me de la religió anant a una escola i institut públic).\nEra una de les coses que feia que fossim més bons. Donant caritat milloravem les nostres vides, ens sentíem més relaxats i podíem seguir vivint amb molta més dignitat.\nN’he visqut moltes Maratons de TV3 i sempre ens hem omplert la boca amb lo solidaris que som els Catalans, cada any més diners i cada any recaptavem mes peles que a la resta d’espanya amb aquells telemaratons d’Antena 3 tant infumables.\nPot ser, ens hauríem de plantejar les veritables finalitats d’aquestes maratons.\nFer que un munt de persones es sentin millor donant uns dinerets i estiguin un any sencer sense preocupar-se de tot el que es mou al seu voltant.\nFer que un munt d’empreses donin diners per netejar la seva cara fosca, capitalista i explotadora, i a sobre es puguin desgrabar a hisenda aquestes donacions. A part de sortir a la tele com els herois de la nit.\nEstic segur que no sóc el tio més solidari però tinc consciència i ètica i no puc permetre que per ajudar a la gent ens muntem aquests grans programes, tant amables i divertits, i després tapem les coses negatives que, pel darrere, s’estan fent al país.\nNomés fa falta recordar la gran marató de la pobresa, on s’havia d’aconseguir milions per ajudar als pobres d’aquest sant país, quan pel darrera, ens retallaven a totes les organitzacions socials les subvencions, convenis i demés que feiem per treballar per aquests mateixos.\nJa hi hauria d’haver prou de seguir el joc dels qui tant malament manen. Es creuen que ens vendrem per un plat de llenties?\nHem de canviar la visió Cristiana d’ajudar a la gent de manera caritativa i hem de forçar un estudi ben fet de les accions que fan que, amb els diners dels impostos que paguem, puguem muntar unes estructures que ens permetin a tots i totes viure bé, sense grans excessos i aprofitant la vida (que també sembla que ens haguém de creure allò del “hem vingut a patir….”)\nUN ALTRA MANERA DE FER ÉS POSSIBLE!\nAquesta entrada va ser publicada a Uncategorized i etiquetada Caritat, Maratopobresa el Desembre 16, 2012 per celmi909.\n80 anys no són res!\nAvuí celebrem que el meu pare va complir el dia 3 de Desembre 80 anys!\nAquest és un homenatge al home que va decidir viure amb les seves conviccions.\nL’home que va treballar hores i hores, matins, tardes i caps de setmana, per fer que els seus fills ho tinguéssim tot.\nL’home que va decidir posar la feina per devant de la relació personal amb el seu fill….\nL’home que va ensenyar als seus fills a respectar el treball dels demés i a treballar per la família. Ara penso en aqauelles tardes de divendres i matins de dissabte a la botiga cobrant als clients…\nHa costat molts anys entendre i respectar les maneres d’entendre la vida, la família i les decisions pròpiers de les persones i he acabat respectant la seva manera de veure les coses i el difícil context en que ha desenvolupat la seva vida.\nPoca gent de la meva edat pot dir té un pare que se’n recorda dels bombardejos dels Feixistes al nostre poble de Terol, i de les històries dels maquis i la guàrdia civil…. ara entenc perqué tinc tant d’interés per aquells temes…\nAquesta entrada va ser publicada a família i etiquetada aniversari, família, father, Opinió, vida el Desembre 15, 2012 per celmi909.\nCançons que em movillitzen (1)\nA Galopar. Lletra de Rafael Alberti. Musicat per Paco Ibañez.\nAquest poema el vaig llegir per primer cop als 17 anys, fent literatura espanyola a COU. Enara me’n recordo de la profe. Va ser una classe genial. Des de Machado, Hernàndez, la generació del 27…\nDesprés vaig sentr-la per primer cop a algun recital d’Aturem la Guerra, directament del Paco Ibáñez. Emocionants dies de compromís i sentiment de que la moguda de la gent servia!\nCanto a la Libertad. Jose Antonio Labordeta\nAl Labordeta també el vaig sentir per primer cop als actes d’Aturem la Guerra de fa ja uns anys. Les primer manis. La primera vegada que vam aconseguir movilitzar a tots els nens i famílies de l’esplai per anar totes juntes a la mani. Genial!\nA Desalambrar. Letra: Daniel Viglietti Canta: Víctor Jara\nAquesta cançó la cantava un Ex moni del Xino-Xano, quan nosaltres començavem a fer de pre-monis i després de cada reunió, o per les nits, tot acabada la valoració, feiem uns Unpluged’s de la ostia! Allò sí que ho trobo a faltar! Tant el lletrista com en cantant, referent de la cançó protesta a llatinoamèrica.\nPapá cuentame otra vez. Ismael Serrano\nEl Cassete de l’Ismael Serrano va ser la meva primera compra musical. La gent ja tenia reproductors de cd, o Ordinadors per reproduir CD’S i jo encara havia d’escoltar la música amb cassete. Li tinc una estima especial. També va ser el meu primer concert. Aquella nit vaig parlar per primer cop amb algú sobre la meva homosexualitat. Un dia complert.\nSilvio Rodríguez El Necio.\nEn Silvió també me’l va ensenyar un ex moni del Xino-Xano. A cops cantavem cançons d’ell amb guitarra…. però sempre tenia uns acords molt difícils! Un altre referent de la lluita a Cuba i tota Llatinoamèrica. Té un disc en directe amb el Luís Eduardo Aute que em sembla de lo milloret!\nAquesta entrada es va publicar a Uncategorized a Desembre 2, 2012 per celmi909.\nPer què tenir parella?\nAra ja fa més d’un any que vaig passar la barrera dels 30…. una edat que, des de petit, m’havia causat un cert respecte.\nSé que cadascú té el seu procés vital i que les edats són ben diferents per una o altra persona però a mi, aquesta barrera mental, m’ho ha fet passar realment malament.\nEls esdeveniments que estan succeint al meu voltant ( vides en parella, relacions estables, anar a viure junts, tenir fills… ) han deixat entreveure un aprenentatge erroni que he anat construint des de que tenia ús de consciència.\nQuan mirava el tipus de parella que eren els meus pares, ben avinguts, catòlics d’anar a missa, que passaven hores i hores treballant a la botiga, cuidant-se ella de la meva educació/salut mentre ell seguia i seguia treballant, em van ensenyar que allò no era la manera adequada d’ocupar-se’n d’un fill.\nAnys més tard, quan vaig ser prou valent per explicar familiarment la meva orientació sexual, també vaig rebre unes reaccions que no em van ajudar a creure en el que significava la parella (en aquest cas l’Heterosexual, a imatge i semblança dels meus pares).\nHe estat anys i anys barallant-me interiorment per tal d’evitar de repetir aquell model familiar que, per a mi, era castrador i autoritari.\nEl sexe, els llaços fraternals entre amics i la manca de responsabilitats i lligams familiars eren les accions que creia que havia de realitzar per a revelar-me contra aquell sistema que m’havia fet passar molts moments de dolor.\nArribats els 30, i veient els canviïs que els companys de la meva generació estan fent, i les coses positives que els hi està aportant fer-ho, me n’he adonat que potser no era un problema contra la família Heterosexual en general, sinó contra les vivències viscudes en la meva pròpia família.\nTinc ganes de trobar a una persona amb qui compartir moments de la meva vida i demostrar, encara que només sigui a mi mateix, que es pot ser feliç vivint de la manera que tú hagis escollit.\nPD. Curriculums i fotografies a: amanteatope@hotmail.com ;-)))))))\nAquesta entrada va ser publicada a Uncategorized i etiquetada família, homofòbia, Opinió, parella, sexualitat el Novembre 28, 2012 per celmi909.\nFa vora un mes, de viatge cap al Vendrell, per parlar de l’experiència d’UCFR al Clot als companys en la lluita antifeixista de la població del Baix Penedès, xerrant amb un dels impulsors d’UCFR, vam estar debatint les posicions de l’esquerra a les eleccions del 25 N.\nCom a integrant d’En Lluita i gat vell de les mogudes socials del nostre país, em va explicar els posicionaments de l’esquerra anticapitalista i de les bones vibracions que desprenien gent com en David Fernandez i altres companys de la CUP, on posaven de manifest una preocupació social molt elevada, igualant-la amb la de la sobirania nacional. També em parlava de la participació d’alguns independents pertaneixents a grups anticapitalistes a les llistes de les CUP.\nDesprés de 8 mesos de lluites veinals, colze a colze, per tancar el Casal Feixista Tramuntana, també he arribat a la conclusió que, hi ha molta gent molt combativa al barri i amb molta estratègia i solidaritat amb els altres. Molts d’ells pertenyen, directa o indirectament, a les CUP.\nMolta gent es pregunta com he arribat a votar a la CUP, després de 12 anys votant si o si a ICV EUIA i després d’anys de continues discrepàncies amb les estratègies de l’esquerra independentista: doncs creient en els valors que han manifestat en aquest mes i escaig que duen des de la seva determinació en assemblea general a participar a les eleccions.\nCreient en un programa que pensa en la gent i deixa decidir al 100% què i com fer política.\nAquestes decisions viscerals d’un mes cap aquí, donan la raó a la gent que diu que la campanya de la CUP, al carrer, ha estat molt bona i ha aconseguit mobilitzar a molts indecisos esquerranosos i anticapitalistes que desitgem, d’una vegada per totes, acabar amb el mal gobern i la riquesa d’uns pocs.\nPD: ICV EUIA seguiu fent feina, doncs crec que en aquests darrers anys esteu millorant… malgrat haureu d’aconseguir una major coherència del que dieu i del que després feu…. però es bo reconèixer que ells també estan fent bona feina.\nPrimera entrada a un blog que no aspira a gaire res, més que poder expressar coses que em passen pel cap i que no trobo on dir-les !


La il·lusió de la USAP de jugar a Barcelona - Eduard Batlle Blog\nEm va agradar molt ser ahir a l’Stade Aimé Giral per gaudir de l’espectacle que va oferir la USAP en el matx de la Copa d’Europa de Rugbi contra els Scarlets Llanelli. La victòria i els cinc assajos van donar la victòria als de Perpinyà (37-5) i va servir per classificar-se com a líders del grup 5 de la primera fase de la Copa d’Europa. Això servirà perquè disputi els quarts de final a Barcelona, entre el 7 i 9 d’abril, contra el Toló. Màxima rivalitat. I és una llàstima que no pugui ser al Camp Nou després del recent acord amb el Barça. Dídac Lee, directiu del Barça, present ahir a Perpinyà va destacar que és millor que es jugui l’encontre en un estadi on es vegi un ple absolut. Hi ho serà. Però el Camp Nou té un encant incomparable, similar a Wembley.\nLa roda de premsa de l’entrenedor de la USAP, Jacques Brunel, va ser un monòleg sobre el fet de jugar aquest partit a Barcelona. I la seva opinió sobre l’experiència. Serà un gran esdeveniment i la il·lusió d’un equip de la Catalunya Nord que cada vegada més mira a Girona i Barcelona per teixir vincles i evidenciar que la catalanitat pot anar més enllà d’uns colors i l’hime de L’Estaca. Es van trencant prejudicis, posant les bases del que pot ser un emblema més en clau catalana i potenciant un referent europeu del rubgi amb identitat.\nMúsica / Terra Trencada # Beth


Prevenció i control de la legionel·losi. Departament de Salut\nLa legionel·losi és una malaltia d'origen ambiental causada per un bacteri anomenat Legionel·la. Té dues possibles manifestacions: la febre de Pontiac, que és lleu i presenta símptomes semblants als de la grip, com ara dolor muscular, tos, mal de cap i nàusees, i la infecció pulmonar o malaltia dels legionaris, caracteritzada per pneumònia i febre alta que pot arribar a provocar la mort.\nLa legionel·losi no es transmet de persona a persona. Es contrau en inhalar vapor d'aigua o aerosols (dispersió d'un líquid o un sòlid en l'aire o en un gas). Els agents responsables són els bacteris del gènere Legionel·la del qual hi ha descrites unes 40 espècies i mes de 50 serogrups. L'espècie que més vegades s'ha vist implicada com a causa de la malaltia és la Legionella pneumophila del serogrup 1, malgrat que totes les espècies i serogrups del gènere s'han de considerar patògens potencials.\nLes instal·lacions que amb més freqüència estan contaminades amb Legionel·la i han estat identificades com a fonts d'infecció són els sistemes de distribució d'aigua sanitària, calenta i freda, i els equips de refredament d'aigua evaporatius, com les torres de refrigeració i els condensadors evaporatius. Els titulars de les instal·lacions són responsables de dur a terme un manteniment adient a fi que no representin un risc per a la salut pública.\nLes entitats i serveis amb domicili social a Catalunya que realitzen tractaments a tercers per a la prevenció i control de la legionel·losi han d'estar inscrites en el Registre oficial d'establiments i serveis plaguicides (ROESP) de la Comunitat Autònoma on estigui situat el seu domicili social. D'altra banda, el personal que realitza les operacions de manteniment higienicosanitari en instal·lacions de risc de legionel·losi ha de tenir acreditada una capacitació.\nDins les mesures de prevenció del risc sanitari que suposa la contaminació pel bacteri denominat Legionel·la, la legislació també obliga les instal·lacions que tenen un alt risc de contaminació per dispersió de Legionel·la a sotmetre's a revisions periòdiques fetes per entitats autoritzades a aquest efecte.\nInformació per a la ciutadania sobre legionel·losi


Chalet Ramsau Ramsau am Dachstein Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAm Gseng, Ramsau am Dachstein, Alemanya - Veure al mapa\nMés informació sobre Chalet Ramsau\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Ramsau am Dachstein, Chalet Ramsau és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Chalet Ramsau asseguren una estada plaentera als seus clients. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos caixa forta.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com esquí. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Chalet Ramsau la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Ramsau am Dachstein.


Tècnic comercial per Catalunya (TCCat21) - INTARCON\nTècnic comercial per Catalunya (TCCat21)\nSeleccionem un/a enginyer / a per la nostra Delegació a Catalunya a Sabadell (Barcelona) que es responsabilitzarà del suport tècnic-comercial a distribuïdors, clients instal·ladors i enginyers especialitzats.\nBusquem un/a enginyer/a junior, proactiu i que li agradi treballar en equip. Es valora positivament l’experiència en el sector del fred industrial, la climatització i d’altres sectors industrials de béns d’equip que comercialitzin els seus productes a través d’instal·ladors i distribuïdors especialitzats. Valorem la capacitat per comunicar-se en anglès o francès parlat i escrit.Oferim formar part d’un projecte empresarial en plena expansió, amb àmplies possibilitats de desenvolupament, formació especialitzada en el sector, i remuneració d’acord amb la vàlua del candidat.En cas d’estar interessat, envia’ns el teu curriculum vitae amb fotografia recent i una carta de presentació a rrhh@keyter-intarcon.com indicant la referència TCCat21.\nKEYTER INTARCON és un grup industrial a l’avantguarda de la tecnologia, de capital 100% espanyol, que neix en 2007 d’una iniciativa d’empresaris i professionals del món de la climatització i refrigeració comercial i industrial amb més de 30 anys d’experiència en el sector. L’any passat 2019, el grup va aconseguir una facturació pròxima als 40 milions d’euros, que superarà en aquest any 2020. Aquest creixement que s’ha traduït en un desenvolupament productiu que empra, de manera directa, a més de 400 treballadors dels quals un 25% responen amb perfils altament qualificats: tècnics, enginyers, programadors, desenvolupadors. Actualment, el grup aconsegueix més del 50% de la seva xifra de negoci en mercats internacionals, en concret en països d’Europa, Nord d’Àfrica, Orient Mitjà i Amèrica. El grup es configura com el primer fabricant global en alguns sectors en els quals està present.


Castellers de Mallorca, - Part 96\nBy Mer 16, abril, 2012 Noticies\nDiumenge 22 d’abril tenim una actuació a Pollença, en motiu d’unes jornades dels escoltes. L’autocar sortirà des del Lluís Vives; hem d’estar allà a les 10’30. L’actuació és a les 12h, al carrer Puig de Maria (travessia del carrer Cecili Metel), davant la venzinera. La tècnica agrairia si podeu confirmar la vostra assistència al correu\nActuació per la Diada de l’Àngel\nBy Mer 15, abril, 2012 Noticies\nDiada de l’Àngel: Castellers de Mallorca id3d7, 3d7, 4d7, 3d7a i 2p5. Xicots de Vilafranca 5d7, 4d7a, 3d7 i p5. Al•lots de Llevant 3d7, 4d7, 5d6 i p5.\nDijous 5 d’abril: No hi ha assaig. Dissabte 14 d’abril: Assaig conjunt amb els Xicots de Vilafranca. L’assaig és a Son Canals a les 19h. Sigueu puntuals! Després farem soparem tots junts allà mateix. Cada casteller ha de dur menjar per convidar a l’altra colla. És molt important que tothom dugui el menjar que li


"Lamentamos muchísimo lo de Haití pero igual deberíamos, además poner toda nuestra solidaridad y recursos económicos con esos pobres, llorar por nosotros y por nuestra pobre situación espiritual. Quizá es un mal más grande el que nosotros estamos padeciendo que el que esos inocentes están sufriendo".\nJosé Ignacio Munilla, bisbe de Donosti\nEm declare ateu però trobe que és convenient recodar certes frases.\nLucas 23:34 "Padre, perdónalos porque no saben lo que hacen (ni diuen)",\npublicat per Miquel Lorente los 7:26 a. m.\nSembla que tornem als temps del franquisme en molts aspectes, i això és molt preocupant!\nSalutacions ben cordials, Miquel!\neva: y algo más\narlequí: pasado el tiempo hay quien no envejeció\nmaria josé:cuando tu quieras\nAmic, de les Bonaventures:\nSi no hi ha cap problema, jo vull ser pobre d'esperit, així ja tenim el cel guanyat.\nCada volta que parlen la caguen. Aquesta frase no té cap justificació (encara que al dia següent parlara en la SER per a fer-ho). La insensibilitat d'aquest paio és increible.\nCarles: tu segur que ja tens un ranxo en el cel, ara bé jo també en vull un altre i amb cavalls que tinguen motetes\nKolstov: sempre et queda l'opció de connectar-te a la COPE\nJajaja, que chispa tienes!!!!!


Dezero Logistics – AEP\nAvda. Prat Riba 180, naus 1 i 2\nTel. 938 636 949\nde 8.00 a 13.00 hi de 15.00 a 18.00 h\nEmpresa especialitzada en transport nacional i internacional per carretera i en serveis d’emmagatzematge logístic (estocs i distribució).\nDezero està formada per un equip qualificat amb més de 20 anys d’experiència. Les nostres instal·lacions ubicades a Pallejà (Barcelona), estan dotades amb els mitjans necessaris per trobar sempre la millor solució per les exigències i les necessitats del mercat.\nPel que fa al transport per carretera oferim serveis en l’àmbit nacional i internacional. En tots dos casos, gestionarem les seves expedicions tant si són càrregues completes (FTL) o bé Grupatge (LTL). A nivell internacional, gestionem les seves exportacions i importacions a tot l’àmbit europeu, incloent-hi països de l’Est. Realitzar sortides diàries als principals punts de la geografia europea.\nDezero, des dels nostres magatzems, a més del STOKAGE, podem gestionar i responsabilitzar-nos de la posterior distribució local, nacional i internacional. La nostra voluntat és adaptar-nos a les necessitats específiques de cada client a l’àmbit del transport i la logística. Per aquest motiu, oferim un contacte directe amb els nostres professionals, ja que el nostre compromís és satisfer la confiança que els clients dipositin a la nostra empresa.


La exposiciÃ³ censurada 'Fragments d'un any-Imatges del 2009' s'inaugura a ValÃ¨ncia - Portal de Xàtiva\nLa exposiciÃ³ censurada ‘Fragments d’un any-Imatges del 2009’ s’inaugura a ValÃ¨ncia\nLa UniÃ³ de Periodistes Valencians inaugura â€˜Fragments dâ€™un any â€“ Imatges 2009â€™ el dijous 11 de marÃ§ a les 12â€™00 del migdia en la Galeria TomÃ s March de ValÃ¨ncia( c/ Aparisi i Guijarro nÂº7, al costat de la plaÃ§a NÃ pols i Sicilia).\nLa mostra censurada per la DiputaciÃ³ de ValÃ¨ncia i que lâ€™organitzaciÃ³ de periodistes va despenjar del Museu ValenciÃ de la IlÂ·lustraciÃ³ i la Modernitat (MuVIM) es podrÃ visitar durant un mes.\nEls directors d’aquesta galeria, TomÃ s March i SalomÃ© Cadenas, van pertÃ nyer des de la seua fundaciÃ³ en 1983 a l’equip de direcciÃ³ de la Galeria Temple. Al desembre de 1992 aquesta galeria canvia de nom i passa a ser Galeria TomÃ s March, mantenint la seua dedicaciÃ³ a les noves tendÃ¨ncies de l’art contemporani nacional i estranger. La Galeria TomÃ¡s March participa en les fires internacionals d’ARC i ART BASEL des de 1993.\nPublicado el marzo 9, 2010 marzo 9, 2010 Autor Categorías Com. Valenciana, Exposiciones, XàtivaEtiquetas Exposiciones, fotografia, inauguraciones\nAnterior Entrada anterior: El PSPV ofrece XÃ tiva como sede para la exposiciÃ³n fotogrÃ¡fica censurada en el MuVim\nSiguiente Entrada siguiente: Primera derrota para el OlÃmpic veterano en la liga de fÃºtbol de la Comunidad Valenciana


La llunes plenes de gener i de febrer seran les més grosses de l'any\n2 min. Barcelona 18/01/2019 15:52\n651x366 Sentfores / Emili Vilamala Sentfores / Emili Vilamala\nLa primera lluna completa d'aquest 2019 serà sens dubte la més interessant de l'any. Per una banda, dilluns a la matinada hi haurà un eclipsi total que obligarà a llevar-se ben d'hora si en voleu gaudir. El fenomen s'iniciarà cap a dos quarts de quatre de la matinada, però la fase d'ocultació completa no començarà fins a les 5 i 41 minuts. L'eclipsi total durarà fins a les 6 i 43 minuts del matí, de manera que si us lleveu d'hora podreu gaudir del fenomen. De matinada la lluna ja estarà a punt de pondre's, de manera que bona part de l'eclipsi es produirà amb el nostre satèl·lit ja força baix a l'horitzó i movent-se aparentment cap a l'oest.\nAquest no serà l'únic eclipsi de lluna de l'any, però sí l'únic total. La nit del 16 al 17 de juliol n'hi haurà un altre de parcial, amb un grau d'ocultació superior al 50%. Un eclipsi de lluna es produeix quan la Terra s'interposa entre la Lluna i el Sol, de manera que la nostra pròpia ombra enfosqueix el nostre satèl·lit. Perquè això passi hem de tenir la Lluna just a l'altre costat del Sol, per això els eclipsis sempre es produeixen quan hi ha lluna plena. Que no hi hagi un eclipsi de lluna a cada lluna plena es deu al fet que els plans de les òrbites de la Terra i de la Lluna no estan igual d'inclinats.\nAquesta lluna plena també serà especial perquè coincidirà gairebé amb el perigeu, un dels moments periòdics de màxima proximitat entre la Terra i la Lluna. Durant el perigeu la Lluna està uns 50.000 quilòmetres més a prop que en l'apogeu. Una diferència important si es té en compte que la distància mitjana entre la Terra i la Lluna és d'uns 385.000 quilòmetres. El perigeu es produirà dilluns a les 9 del vespre, i la Lluna serà totalment plena a les 6 i 16 minuts del matí del mateix dia. La lluna plena de gener serà la primera d'una sèrie de tres superllunes, però la més pròxima i més grossa de totes serà la de febrer. Llavors entre la lluna plena i el perigeu hi haurà només 6 hores de diferència.


Descriuen la cooperació in vivo dels transportadors basolaterals LAT2 / CD98hc i TAT 1 a la reabsorció renal d’aminoàcids neutres – IDIBELL\nDescriuen la cooperació in vivo dels transportadors basolaterals LAT2 / CD98hc i TAT 1 a la reabsorció renal d’aminoàcids neutres\nInvestigadors liderats per la Dra. Virginia Nunes (IDIBELL, UB, CIBERER U730) i el Dr. Manuel Palacín (IRBB, UB, CIBERER U731) han demostrat, per primera vegada, la cooperació in vivo de dos transportadors basolaterals d’aminoàcids neutres i la seva implicació en la reabsorció renal d’aquests aminoàcids. El treball, publicat pel Journal of the American Society of Nephrology (JASN), ha comptat amb la participació de la U703 del CIBERER, liderada per Rafael Artuch, i de la CIBERDEM CB / 08/0017 del Dr Antonio Zorzano, així com la col·laboració del grup del Dr François Verrey de la Universitat de Zurich.\nLa reabsorció renal d’aminoàcids és essencial per al manteniment de l’homeòstasi de tot l’organisme; disfuncions d’aquest procés condueixen a malalties com la cistinúria o el trastorn de Hartnup. Si bé aquestes i altres aminoacidúries conegudes són causades per defectes en les proteïnes localitzades en la membrana apical, en humans només una aminoacidúria, específicament d’aminoàcids catiònics, està associada a la disfunció d’un transportador basolateral. Per tal de comprendre millor els mecanismes basolaterals d’aquest procés, els grups dels Drs. Nunes, Palacín i Verrey van generar un model de ratolí doble knockout per als gens Slc7a8 i Slc16a10, que codifiquen per a la unitat catalítica de l’intercanviador d’aminoàcids neutres LAT2 / CD98hc i el uniportador d’aminoàcids aromàtics TAT1, respectivament.\nL’anàlisi de la funció renal en el model de ratolí va mostrar que l’ablació de tots dos transportadors resultava en un defecte de la reabsorció tubular, conduint a la pèrdua en orina no només d’aminoàcids aromàtics i d’altres neutres, substrats específics d’ambdós transportadors, sinó també d’aminoàcids bàsics i prolina. Addicionalment, mitjançant una exhaustiva anàlisi de l’expressió gènica de més de 15 transportadors i les seves possibles variants, es va identificar el transportador basolateral y+LAT1/CD98hc com a possible compensador per la manca de LAT2 i TAT1.\nEls resultats obtinguts en la caracterització d’aquest model doble knockout per LAT2 i TAT1 suposen una clara demostració de la sinergia funcional d’ambdós transportadors in vivo, on el flux basolateral dels substrats de LAT2 depèn del reciclatge d’aminoàcids aromàtics a través d’TAT1. Així mateix, és la primera vegada que es demostra la participació de LAT2 en el procés de reabsorció renal d’aminoàcids. Juntament amb l’evidència de l’existència de mecanismes de compensació per part d’un altre(s) transportador(es), aquestes troballes explicarien per què no s’ha identificat en humans aminoacidúries neutres degudes al defecte de transportadors basolaterals.\n← Nova diana terapèutica potencial contra el sarcoma d’Ewing\n40.000 € per avançar en el desenvolupament de teràpies contra els MPNST →


Barcelona Creació Sonora | Conservatori Municipal de Música de Barcelona\nL’ICUB (Institut de Cultura de Barcelona) impulsa ‘Barcelona Creació Sonora‘ un ambiciós projecte artístic, que compta amb el comissariat de L’Auditori de Barcelona, el Gran Teatre del Liceu i el Palau de la Música Catalana.\nL’objectiu principal del projecte és impulsar i promoure la creació musical per part d’un gran ventall d’artistes de diferents generacions, amb una representació important de compositors i compositores joves.\nEns plau compartir amb tots vosaltres que dos membres del professorat del Conservatori: Montserrat Lladó i Gambín, del departament de matèries teòriques, i Marcos Fernández-Barrero, del departament de piano, han estat seleccionats per a participar en el projecte, i a qui l’Auditori de Barcelona, en el cas de la Montserrat, i el Palau de la Música, en el cas del Marcos, ha encarregat sengles obres.\nEnhorabona Montserrat i Marcos!\nPodeu trobar més informació d’aquest projecte clicant el següent enllaç.


Química del sòl - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n2 Química del sol mediambiental\nFins a finals de la dècada de 1960, la química del sòl es centrava principalment en les reaccions químiques del sòl que contribuïen a la pedogènesi o que afectaven el creixement de les plantes. Des d’aleshores les preocupacions van ser les de les contaminacions ambiental, orgànica i inorgànica del sòl, i riscos en la salut del medi ambient. Per tant l’èmfasi de la química del sòl va derivar des de la pedologia i la ciència del sòl a les ciències del medi ambient.\nQuímica del sol mediambiental[modifica]\nLa gran majoria dels contaminants mediambientals s’alliberin als sòls. Una vegada que un producte químic arriba al medi ambient del sòl hi ha milers de reaccions químiques que poden ocórrer que poden incrementar o disminuir la toxicitat dels contaminants.\nAnió i capacitat de bescanvi catiònic\nProcessos de formació i transformació dels minerals\nMineralogia de l'argila\nReaccions en el sòl d’absorció i precipitació\nQuímica de sòls problemàtics\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Química_del_sòl&oldid=18174963»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 25 feb 2017 a les 11:29.


Festa Major de Tona | VISITES: 753\nTona, del 03/08/2017 al 08/08/2017\nPresentació inclosa en el programa d'actes oficial:\nEm fa molta il•lusió presentar-vos el programa de la festa major d’aquest any, en el qual hem estat treballant les últimes setmanes perquè sigui ben atractiu, divers i de qualitat. No hi falten els elements tradicionals i consolidats de cada any, com el pregó de festa major, el concert, les sardanes i el confeti amb l’Orquestra Maravella, les havaneres (aquest any la 2a edició amb el nou format de Festival), els balls d’envelat, els espectacles infantils, els concerts joves a les Feixetes, el correfoc, el concert del diumenge al camp de les Lloses, les diverses activitats esportives, el torneig de futbol fang, etcètera. Però també s’hi incorporen novetats com el Cinema en Remull i, especialment, la nova proposta del Punt Jove (Regidoria de Joventut) del Magnum Festum, amb el pregó romà, la gimcana d’humor romà, etcètera.\nEl gruix de l’organització i de la programació de la festa major és a càrrec de la Regidoria de Cultura i Festes, però valorem molt positivament que hi hagi altres serveis de l’Ajuntament (especialment Joventut i Esports) que també hi participin activament amb l’organització d’actes de les seves àrees. Així mateix, l’Àrea de Seguretat Ciutadana hi té un paper destacat perquè –entre els agents de la Policia local, els col•laboradors de Protecció Civil i la seguretat privada contractada per l’Ajuntament- garanteixen la seguretat, la mobilitat i l’ordre. També cal destacar la implicació imprescindible de l’Àrea de Manteniment i Serveis perquè els companys de la brigada municipal són els responsables de tenir a punt els entarimats, les cadires, l’enllumenat, les tanques, etc., per al correcte funcionament de tots els actes. Sense oblidar la gran tasca que ens brinda el servei de neteja de la Mancomunitat! També és molt important la feina de l’Àrea de Comunicació... Ja veieu, doncs, que la festa major és quelcom que implica tot l’Ajuntament i tot el poble. Gràcies a l’avançada a tots!!\nPerò no s’acaba aquí. He de ressaltar i agrair també la implicació d’algunes entitats i associacions que també col•laboren amb la festa major, ja sigui ajudant i participant de diverses maneres, o bé organitzant algunes de les activitats que trobareu en aquest programa de mà. Ens agrada aquesta participació i col•laboració perquè fa que la festa major sigui realment de tot el poble, rica i diversa. Per això, en cada activitat s’especifica qui n’és l’organitzador (si no diu res, vol dir que l’organitzador és la Regidoria de Cultura i Festes). A tots també moltes gràcies.\nTotes les activitats programades per la festa major estan pensades per fer-se a l’exterior. Per tant, lamentablement, si algun dia plou s’haurà de suspendre l’activitat en qüestió. Excepcionalment, algun acte, en cas de pluja, es podrà fer a la Canal perquè l’assistència prevista s’ajusta a l’aforament de la sala. Aquests casos estan indicats en el programa. Però penseu que aquest any no podem disposar del pavelló d’esports perquè s’hi estan fent unes obres de millora i reforma molt necessàries que només es poden fer a l’estiu, ja que durant la resta de l’any els clubs es troben en mig de les competicions de lliga. Esperem, doncs, que no plogui; però si ho fa, us demano que entengueu la situació, ja que no tindrem més remei que suspendre l’activitat perquè no disposem de cap més espai que pugui acollir actes de gran afluència de públic.\nFinalment, vull demanar civisme, respecte i prudència a tothom. La festa major és una oportunitat per compartir amb els nostres amics, familiars, conciutadans, etc., moments agradables, de diversió, de gaudi. Són uns dies d’una certa disbauxa, dies de gaudir i de passar-ho bé. Però tinguem en compte que el límit d’això és el respecte pels drets de tots els veïns, per les propietats i el mobiliari, tant públic com privat. Siguem cívics! Sapiguem respectar-nos els uns als altres. Tinguem prudència en el consum d’alcohol i gaudim de la festa amb seny. La festa major de Tona ja fa anys que és un referent a la comarca per moltes coses positives. Fem, entre tots, que també siguem un referent en respecte i civisme!!\nUs animo, doncs, a gaudir de la festa major, de les propostes que us oferim, del bon ambient!\nUs desitjo molt bona festa major i molt bon estiu!!\nDIA/ES: del 03/08/2017 al 08/08/2017\nORGANITZA: Ajuntament de Tona i altres.\nPodeu consultar el programa de la Festa Major de Tona aquí.\n669 868 434


Taradell Bloc: El CP Taradell perd a Girona i encara no ha puntuat a la lliga\nEl CP Taradell perd a Girona i encara no ha puntuat a la lliga\nEl Taradell segueix sense puntuar en aquest inici de lliga i dissabte a la nit va perdre a la pista del Girona per 6 a 4 en un partit en què el més just hauria estat un empat. Els taradellencs van començar dominant durant el primer quart d'hora de la primera part, fent córrer la bola amb molta intensitat i aconseguint inaugurar el marcador. Però a les acaballes del primer temps i amb tres jugades calcades procedents d'una pèrdua de pilota per part del Taradell, el conjunt local va aprofitar tres contraatacs per marcar tres gols consecutius, donar la volta al marcador i marxar al descans amb un 3 a 1 en el marcador.\nA més, el Taradell va perdre a Gerard Homs 'Tirits' en què en una jugada involuntària li van clavar l'stick al front i va haver d'anar a l'Hospital amb un gran trau. Amb l'absència destacada d'Homs, el Taradell va buscar igualar el marcador, però durant vint minuts de la segona part, el marcador no es va moure. En canvi, en el darrer tram de partit, van començar a arribar els gols per ambdós conjunts col·locant el 5 a 4 a l'electrònic.\nAmb aquest resultat i a falta de 12 segons per acabar el matx i amb la bola pel Taradell, Xevi Amblàs va treure el porter per fer sortir un jugador de camp. El Taradell no va ser capaç de fer l'empat i a la contra, el Girona aconseguia el 6 a 4 definitiu.\nCP Taradell: Àlex Capdevila, Prat, Homs (1), Molist (1), Càmara, Cesc (1), Pau Simón(1), Presegué i Ylla


"ELS NENS SALVATGES" COMPLAUEN A MÀLAGA - CCMA\n"ELS NENS SALVATGES" COMPLAUEN A MÀLAGA\nEl llargmetratge de Patricia Ferreira "Els nens salvatges" ha estat el triomfador del XV Festival de Cine Español de Màlaga i s'ha endut 4 premis.\n"ELS NENS SALVATGES" COMPLAUEN A MÀLAGA\nEl llargmetratge de Patricia Ferreira "Els nens salvatges" ha estat el triomfador del XV Festival de Cine Español de Màlaga i s'ha endut 4 premis.\n02/05/2012 - 18.07 Actualitzat 03/05/2012 - 10.30\nEntre els premis rebuts ha obtingut la Biznaga d'Or a la millor pel·lícula (Patricia Ferreira), la Biznaga de Plata al millor guió, escrit per la directora i per Virginia Yagüe, el premi a la millor actriu de repartiment (Aina Clotet) i el de millor actor de repartiment per a Àlex Monner (el Lleó de "Polseres Vermelles") ex aequo amb Álvaro Cervantes.\n"The Pelayos", que també concursava en la secció oficial, va rebre el premi al millor muntatge per a Koldo Idígoras.\nEl film és una producció d'Alea Docs& Films, Bausan Film i Televisió de Catalunya, amb la participació de TVE i Canal + i la col·laboració de l'ICIC i l'ICAA.\n"The Pelayos" és una pel·lícula d'aventures que ens mostra com l'enginy pot fer que persones insignificants aconsegueixin derrotar estructures poderoses. El film narra la història de Gonzalo García Pelayo i altres membres de la seva família, que, de forma legal, van fer saltar la banca dels casinos de tot el món. Aprofitant les imperfeccions de les ruletes, va convertir els seus membres, aparentment insignificants, en una llegenda dels casinos sense precedents, no només en l'ambient del món del joc sinó que la seva gesta va traspassar fronteres i es va fer coneguda a tot el món.\nEl XV Festival de Màlaga va tancar les portes el 28 d'abril.


Mia Couto al Pregó de Sant Jordi: "Cada vida humana és un patrimoni històric i cultural de la humanitat per reconstruir"\nNadal, Quintana i Soler regnen en el Sant Jordi a comarques gironines\tNadal, Quintana i Soler regnen en el Sant Jordi a comarques gironines\n'El fill de l'italià' de Rafel Nadal i 'Lo mejor de ir es volver' d'Albert Espinosa s'imposen en ficció per Sant Jordi\t'El fill de l'italià' de Rafel Nadal i 'Lo mejor de ir es volver' d'Albert Espinosa s'imposen en ficció per Sant Jordi\nRafael Nadal i Gerard Quintana encapçalen les vendes d'aquest Sant Jordi a Lleida\tRafael Nadal i Gerard Quintana encapçalen les vendes d'aquest Sant Jordi a Lleida\nMia Couto al Pregó de Sant Jordi: “Cada vida humana és un patrimoni històric i cultural de la humanitat per reconstruir”\nL'escriptor repassa la seva infància a Moçambic, reflexiona sobre l'ofici d'escriptor i les conseqüències del cicló Idai\nACN Barcelona.-Mia Couto (Beira, 1955) ha protagonitzat aquesta tarda l’acte institucional al Saló de Cent de l’Ajuntament de Barcelona en el Pregó de la Lectura de Sant Jordi, organitzat per les Biblioteques de Barcelona en col·laboració amb les editorials Alfaguara i Edicions del Periscopi. En una conversa amb la periodista Anna Guitart, Couto ha repassat la seva infància a Moçambic, ha reflexionat sobre l’ofici d’escriptor i les conseqüències del pas de l’Idai al país africà, que va causar un miler de morts. L’autor de ‘La confessió de la lleona’ ha explicat que el cicló va destruir part de la seva “infància”. “Em sentia orfe a la meva ciutat”, ha afirmat. En aquest sentit, ha constatat que la reconstrucció de la catedral de Notre-Dame va recaptar més diners en un dia que el país africà en un mes. “Estic molt content que hi hagi fons per reconstruir Notre-Dame, però cada vida humana és un patrimoni històric i cultural de la humanitat per reconstruir”, ha conclòs\nMia Couto és un dels escriptors més rellevants en llengua portuguesa i l’autor moçambiquès més traduït. Viu actualment a Maputo, ciutat prioritària de la Cooperació Internacional de l’Ajuntament de Barcelona i amb la qual Biblioteques de Barcelona ha participat en projectes de cooperació directa, treballant conjuntament amb la formació de conductors de clubs de lectura a Maputo.Couto ha explicat que la seva infància va estar marcada per la “discriminació racial”, una situació que va constatar des de l’inici que era “cruel” i “no acceptable”. “No calia que ningú vingués a conscienciar-me perquè me n’adonava jo dia a dia”, ha precisat. Per això, ja sabia que no aniria a estudiar a Maputo, sinó que s’uniria al Front d’alliberament. Va començar periodisme dos o tres anys abans del cop d’estat.


LA RÀDIO TAMBÉ es llegeix | Ràdio Igualada - Part 832\nIGUALADA SINCOPADA ♫ : Marc Freixas & Albert Gàmez\n#8 * Marc Freixas & Albert Gàmez\nPosa’t al dia en 8 minuts – divendres, 14 novembre 2014\nIgualada Capital – divendres, 14 novembre 2014\nAvui, a banda de la Píndola del Consorci Sanitari de l’Anoia hem fet una tertúlia amb Jordi Puiggròs i Oriol Solà.\nÈlia Pascual, al Playas de Castellón i Níria Pascual, al Barça\nLes germanes Èlia i Níria Pascual ja tenen club. L’Èlia acaba de fitxar pel Playas de Castellón; i la Níria, pel Futbol Club Barcelona.\nDiumenge, el programa Cultura en Família proposa elaborar un pastís mentre es practica l’anglès\nEl taller es farà diumenge, a les dotze del migdia, el Museu de la Pell d’Igualada. Els participants podran preparar un pastís acompanyats per un professor de l’escola Kids&Us.\nEl festival de teatre “El més petit de tots” arriba aquest cap de setmana, al teatre de l’Aurora, amb una producció de David Ymbernón i un espectacle del Brasil\nAquest festival internacional d’arts escèniques, adreçat a infants de 0 a 5 anys, torna a la sala igualadina amb dues propostes: l’espectacle “Latung la la diu que el pes petit és el pes més gran de tots”, de l’igualadí David Ymebrnon; i “El meu jardí”, de la companyia Grupo Sobrevento, del Brasil.\n2a PISTA del “Saps on és?” Desvetllarem l’indret a les 13:30h\nAllargarem fins les 13:30h d’aquest divendres per participar. El Vicens Martin ha decidit posar-nos les coses complicades. Aquesta foto comença a deixar entreveure l’indret on està feta. Us podem dir que ATENCIÓ és un dels carrers més llargs de la ciutat, tot i que no l’anomenem carrer. Aquest carrer creua la ciutat d’oest a est. Aquesta imatge reflecteix el sector més EST del vial. Respostes a general@radioigualada.cat . Si desplegues el document veuràs els números i els premis del sorteig.\nVols saber com s’anomenava l’Av Balmes el 1930?\nAquest dijous es presenta el nou portal www.cartocat.cat, que permet cercar mapes antics digitalitzats i georeferenciats de diverses col·leccions públiques catalanes. El més curiós del cas és que es pot consultar un mapa d’Igualada de 1930, on es pot observar l’inici del creixement de la zona nord de la ciutat, a partir del Passeig Verdaguer. També s’observa l’Estació Vella, com Estació de Tren en ple funcionament; el “matadero” on es troba l’actual Escorxador i les dependències de la Policia Nacional; i l’”AVENIDA DE WILSON”, actual Avinguda Balmes.\nEl CB Igualada femení rep diumenge el Bàsquet Prat\nEl Depimés Club Bàsquet Igualada femení juga diumenge, contra el Bàsquet Prat, en partit corresponent a la jornada 8 de Primera Catalana.\nEl Club Ping Pong Igualada reprèn dissabte la competició contra l’Olesa\nEl Club Ping Pong Igualada rebrà aquest dissabte a les Comes la visita de l’Olesa en partit corresponent a la setena jornada de lliga.\nPàgines 832 de 903« Primera«...102030...828829830831832833834835836837...850860870...»Ultima »


Aquest dijous arriba el darrer ple del mandat amb molts tràmits administratius i cap moció\nDimarts, 28 Maig 2019 09:44\nAquest dijous es tanca aquest mandat corresponent al període 2015-2019 amb el darrer ple municipal. Una sessió plenària amb molts temes administratius bàsicament.\nPer exemple es donarà compte al ple del canvi de nom de l’empresa adjudicatària del servei de Transport Urbà de Viatgers. Passa a dir-se de Corporación Española de Transportes S.L a Avanza Movilidad Urbana S.L. També es donarà compte de la liquidació del Pressupost General de l’Ajuntament corresponent a l’exercici de 2018, de l’informe d’intervenció de fiscalització prèvia de l’exercici de 2018 i un parell d’informes més en relació a diners del Consistori.\nLa sessió plenària d’aquest dijous també tractarà dos dels contractes importants de l’Ajuntament. Per una banda, passarà la modificació del contracte de servei i neteja de col.legis públics i dependències municipals. Això significa que s’augmentarà el número d’hores setmanals del servei de neteja a espais com l’escola El Bosc, l’edifici Rubí Forma o el cementiri municipal si s’aproven aquests procediments administratius. I caldrà comunicar-ho a l’empresa adjudicatària que és Mutiserveis Ndavant S.L.\nI el segon fa referència a l’adjudicació del contracte del servei de recollida de les diverses fraccions de residus municipals i de neteja viària a Rubí. Segons la documentació presentada, la millor oferta que s’ha presentat és de l’empresa Fomento de Construcciones y Contratas S.A amb una puntuació de 85, 62 punts per un import total anual de 7.660.915 euros amb una durada de tres anys més tres possibles pròrrogues anuals. En aquest paquet, també entra l’execució de les obres d’ampliació i millora del Parc Municipal de Neteja.\nEn aquest darrer ple del mandat, cap grup municipal ha presentat mocions. Recordem que el següent ple ja serà el de la constitució del nou Ajuntament pels propers 4 anys i la sessió tindrà lloc dissabte 15 de juny.


5 consells per a celebrar Sant Valentí - El Tiberi\nAbans de desvetllar els 5 consells per a celebrar Sant Valentí farem una mica d’història.\nLa vinculació de Sant Valentí amb la cultura catalana ve de molt antic. Sant Valentí va ser un prevere romà que va morir màrtir a la seva ciutat l’any 281 en els temps de Claudi II.\nLes seves suposades relíquies van ser traslladades al monestir de Sant Benet de Bages al voltant del 951 pel noble Sal·la, veguer comtal i fundador d’aquesta abadia benedictina. Gairebé un segle més tard, les restes de Sant Valentí foren dutes a Navarcles, on encara es conserven.\nEl seu culte es va estendre no només pel Bages, sinó arreu de Catalunya. No podem negar, doncs, com en la majoria de festivitats, el caire religiós d’aquesta celebració.\nGrans campanyes de màrqueting en festes senyalades\nAmb els anys, i gràcies a grans campanyes de màrqueting fetes per grans marques, ens oblidem del sentit real de dites festes enlluernats per les grans ofertes que hi van lligades.\nI Sant Valentí no n’és cap excepció. A banda del seu origen religiós i de la seva relació amb Catalunya, Sant Valentí (per a molts i arreu del món) és el dia dels enamorats, i les grans marques, com no, aprofiten per fer-se’n ressò i fer caixa.\nEl debat està servit quan parlem del dia dels enamorats. Per molts, a Catalunya és per Sant Jordi quan amb el llibre i la rosa fem mostra del nostre amor i respecte cap a la parella, company, amic o familiar.\nNo es debat si s’ha de celebrar o no Sant Valentí (tothom es lliure de celebrar el sant que vulgui), sinó quin hauria de ser el dia dels enamorats: Sant Jordi o Sant Valentí? I aquí, contra gustos no hi ha res escrit.\nEsperem que no arribi mai el dia en què al portal web d’Amazon, cada any a principis d’abril, s’hi publiquin ofertes aprofitant que tenim Sant Jordi a tocar. Sant Jordi ja ens està bé tal i com està. No necessitem que les grans companyies emmascarin l’essència d’un dia tant especial i tan català.\nIdees per a celebrar Sant Valentí, o un altre Sant.\nA El Tiberi ens encanta fer recomanacions i donar idees d’allò que més ens agrada: la gastronomia. És per això que aprofitant que s’acosta Sant Valentí i sabent que poc o molt se celebra de manera íntima o romàntica, et volem proposar un seguit de consells.\nPara-hi atenció ja que, tant si ho celebres en parella o en família si és el sant d’algun Valentí, segur que aquestes recomanacions t’aniran la mar de bé per passar una bona vetllada.\n1. Fora mòbils\nEstàs de celebració; amb la parella o en família, però de celebració. Deixeu els mòbils dins les bosses i ben lluny de la taula un cop us hagueu fet les fotos que calgui per compartir-les a través de les xarxes.\nParar taula és tot un ritual i diu molt de qui la para. Sigues un bon amfitrió i posa les estovalles que no poses mai. Fes servir les copes que no fas servir mai i els coberts reservats per a ocasions especials. Si tens temps, no estaria gens malament un detall que doni color i vida a la taula. Com un centre amb quatre flors o una espelma. Sigues creatiu i sorprèn als convidats.\n3. El regal, abans o després de l’àpat?\nPosem per cas que t’ha tocat a tu preparar un sopar especial ja que tens la tarda lliure i la teva parella arriba més tard. El cava a la nevera, els entrants preparats i el plat principal a punt per quan sigui l’hora.\nI el regal? Si li has preparat una sorpresa, quan penses donar-li?\nEt podem assegurar que gaudireu més del sopar si abans de res hi ha un regal pel mig. Les sorpreses, el regals, emocionen i posen de bon humor. I segur que si el primer que rep quan s’asseu a taula és un detall, la vetllada transcorrerà d’una altra manera, no creus?\n4. Vi o cava?\nI per què has de triar?\nImagina’t un dinar en família per a celebrar el sant d’un Valentí. S’acosta l’hora de dinar, tothom te molta gana però encara no és hora o els entrants no estan preparats. Abans els convidats no es mengin uns als altres, què et semblaria oferir una copa de cava ben fresc amb quatre patates xips i unes olives?\nEl cava és la beguda perfecte per trencar el gel, desinhibir-se i crear moments distesos en societat. El vi ja el gaudireu a taula mentre dineu; asseguts, com els bons tastavins.\nA més, aquest és el moment perfecte per al regal. Entre copa i copa l’estona es farà més amena si en Valentí aprofita per obrir els quatre regals que li heu fet. I no us n’adonareu que el xef de casa us cridarà perquè aneu seient a taula: tots a taula que ja porto els entrants!\n5. Maridatge casolà\nPer què no t’atreveixes amb un maridatge? Pots tenir preparat el seu cava favorit per al moment d’obrir el regal; amb els entrants. Amb el primer plat pensa un vi més aviat subtil i lleuger, que no carregui molt. Podria ser un blanc afruitat, per exemple.\nI si tens un segon plat preparat, com un guisat, una peça de carn a la planxa o a la brasa, llavors és el moment d’obrir aquell vi negre que fa temps que guardes. L’ocasió tan especial ho mereix.\nEn el fons, el que compta és l’estona que passeu provant diferents vins i caves. Obrir ara una ampolla i ara una altra, comentar que us semblen. Es tracta de fer la vetllada entretinguda, diferent i divertida. Ah! I no oblidis reservar un vi dolç, com una mistela o moscatell, per a les postres.\nTant si ho has celebrat en parella o en família, si ha estat el vostre dia dels enamorats o el sant d’algun Valentí, el darrer consell és aprofitar la sobretaula. Allargueu-la tan com vulgueu; són poques les ocasions en què us veieu tots junts. I per aquell que ha begut més mistela del compte, fes un lloc al sofà perquè pugui fer la migdiada.\nAbans de marxar volem recordar-te que, sigui Sant Valentí o no, a El Tiberi tens les portes obertes per a qualsevol tipus de celebració amb amics, familiars o amb la teva parella.\nOferim cuina tradicional catalana tipus bufet que s’adapta a tots els gustos i dietes amb la que podreu tastar tants plats com vulgueu en un ambient que evoca a un pati català.\nPots consultar els nostres preus i horaris aquí per fer la teva reserva o demanar informació.


20M EPNOTICIA02.01.2020 - 14:03h\nEl nou servici Euromed reduirà fins el 40 minuts el trajecte Alacant-Barcelona i en 45 el de València i Castelló, a partir del dilluns 13 de gener, en circular els trens entre la ciutat comtal i Camp de Tarragona per la via d'Alta Velocitat utilitzant la nova variant de Vandellós, segons ha informat Renfe.\nEn el cas d'Alacant, el nou servici Euromed connectarà amb Barcelona en 4 hores i 20 minuts, amb una reducció del temps de viatge que oscil·la entre 40 i 33 minuts pel que fa al millor temps actual; amb València, la durada serà des de 2 hores 35 minuts, amb una reducció d'entre 45 i 36 minuts; i amb Castelló en menys de dos hores (una hora i 55 minuts), entre 45 i 23 minuts menys que en l'actualitat.\nAmb els nous servicis entre la Comunitat Valenciana i Catalunya es diversifica l'oferta entre les dos comunitats: huit servicis Euromed, per sentit, d'ample variable, s'encaminaran a través d'un intercanviador cap a Camp de Tarragona i Barcelona, per la línia d'Alta Velocitat. Els trens Talgo mantindran el servici actual circulant per via convencional fins a Barcelona, amb parada en l'estació de Tarragona.\nL'Euromed incorpora entre les seues noves prestacions el Cotxe en Silenci, fins ara exclusiu de l'AVE. El cotxe número 10 dels trens oferirà aquest servici en la classe turista sense cost afegit per al client.\nEl servici Euromed amb origen i destinació la Comunitat Valenciana es presta amb trens de la serie S130, de rodadura desplaçable. Cada tren compta amb 299 places en dos classes: Turista (236) i Preferent (63), de les quals una està adaptada per a persones de mobilitat reduïda (PMR). Aquests trens poden circular a una velocitat màxima de 250 km/h pel nou trajecte.\nLa nova oferta de Renfe en el Corredor Mediterrani millorarà la connexió d'Alacant amb Girona i Figueres. Així, quatre trens Euromed enllaçaran de manera directa la Costa Brava amb la capital alacantina, sense transbord a Barcelona. Des de València i Castelló a Girona i Figueres hi haurà sis trens Euromed, quatre en sentit Figueres-Girona-València i dos en sentit invers.