Haile Selassie I d'Etiòpia\nHassan II del Marroc\nHerreros Miquel, Tomás Herriot, Édouard\nHirohito I del Japó\nLod, Palestina 1925\nLíder palestí. Metge, des del 1948 ha militat en moviments nacionalistes palestins. El 1967 fundà el Front Popular per a l'Alliberament de Palestina, que encapçala. Més radical que el líder de la OAP, Yasser Arafat, propugna la supressió de l'estat d'Israel. És un dels líders dels grups radicals palestins que, amb atemptats i sabotatges, han intentat frustrar l'aplicació del pla de pau acordat entre Arafat i Israel el 1993.\nAvallon, Borgonya 1773 - Montréal, Borgonya 1825\nMilitar francès, baró d'Habert. Fou general de l'exèrcit napoleònic a Catalunya: ocupà Balaguer (abril del 1810) i participà en el segon setge de València (1810) i en el tercer (1811-12). Durant aquest darrer encerclà la ciutat per la banda de mar i bombardejà la flota espanyola del Grau. Fou el darrer governador francès de Barcelona (1813-14); mantingué la població durament sotmesa fins al darrer moment. Bonapartista fervent, lluità a Waterloo (1815). Amb motiu de la restauració dels Borbó, es retirà.\nEdjerco, Hararge 1892 - Addis Abeba 1975\nEmperador d'Etiòpia (1930-74). Com a regent de l'emperadriu Judit, tia seva, governà des del 1917; el 1928 assumí el títol de negus, i el 1930 fou coronat emperador. Obtingué l'ingrés d'Etiòpia a la Societat de Nacions (1923), abolí l'esclavitud (1924), promulgà una constitució que li atribuïa tots els poders (1931) i signà acords que desplagueren el govern italià, el qual ocupà el país (1935). S'exilià a Londres i, recuperat el tron amb l'ajut britànic (1941), modernitzà les estructures legals i encoratjà el panafricanisme. El 1960 hagué de fer cara a un cop d'estat. Fou destituït pel setembre del 1974, acusat de corrupció i de tirania.\nMagúncia 1901 - Stuttgart 1982\nPolític alemany. Membre del partit democratacristià, fou secretari d'afers estrangers (1951-58) i presidí la comissió executiva de la CEE (1958-67), però dimití, en desacord amb la política nacionalista de De Gaulle. Fou president del Moviment Europeu (1968-74) i membre del Bundestag (1969-72). Formulà l'anomenada doctrina Hallstein: el govern alemany de la República Federal d'Alemanya trencaria les relacions diplomàtiques amb qualsevol estat, llevat de l'URSS, que reconegués la República Democràtica Alemanya, i insistia en la unitat d'Alemanya. Aplicada a Iugoslàvia (1957) i a Cuba (1963), fou substituïda des del 1970 per l'Ostpolitik.\nPolític i economista suec. Fou president del banc de Suècia (1941-48) i ambaixador a l'ONU (1951-53). Fou secretari general de l'ONU (1953-61). Durant la crisi de la República Democràtica del Congo (1960-61) fou acusat de defensar els interessos propis i belgo-nord-americans. Morí en un accident d'aviació; a títol pòstum li fou concedit el premi Nobel de la pau (1961).\nNevis, Antilles Britàniques 1757? - Nova York 1804\nPolític i economista. Independentista, als EUA féu costat a George Washington i a la constitució del 1787. Fou secretari del tresor (1790-95), sostingué idees federalistes enfront de Jefferson i es mostrà partidari de la industrialització. Escriví The Federalist (1789), First Report on the Public Credit (1790), Report on a National Bank (1790) i Report on Manufactures (1791).\nHamilton, lady (veure Lyon, Emma)\nCorsica, Ohio 1865 - San Francisco 1923\nBlackburn 1720 - Nottingham 1778\nNova York 1891 - Yorktown Heights, Nova York 1986\nPolític nord-americà. Membre del partit demòcrata, fou conseller i ambaixador extraordinari de Roosevelt durant la Segona Guerra Mundial, ambaixador a Moscou (1943-46) i a Londres (1946), ministre de comerç (1946-48), una altra vegada ambaixador a Londres (1953), governador de l'estat de Nova York (1955-58), secretari d'estat per a l'Extrem Orient (1961-63), sotssecretari d'estat per a afers polítics (1963-65) i dirigí les converses de París per a la pau al Vietnam (1968-69).\nRei del Marroc des del 1961. Fou desterrat juntament amb el seu pare Muhammad V (1953) i, en produir-se la independència del Marroc (1956), hi fou proclamat príncep hereu i cap de les forces armades (1957). Coronat rei a la mort del seu pare, l'any 1965 dissolgué el parlament i assumí tots els poders. L'any 1971 i l'any 1972 sofrí atemptats, però en sortí il·lès. Des d'aleshores, procurà de reforçar la seva omnímoda autoritat político-religiosa —malgrat ocasionals aparences parlamentàries— i de silenciar l'oposició interna amb una política exterior d'expansió territorial (annexió del Sàhara Occidental a partir del 1976, intents de satel·litzar Mauritània, reivindicació de Ceuta i Melilla), avalada pels EUA. Cada cop més aïllat del context africà pel conflicte del Sàhara i amenaçat per les dificultats econòmiques (revoltes del pa, gener del 1984), Hassan acordà amb M. al-Gaddafi, el 1984, una unió política entre el Marroc i Líbia, però l'any 1986 la unió fou dissolta. Nogensmenys, tot i que les hostilitats amb el Sàhara continuaren, el 1989 Hassan signà el tractat de constitució de la Unió del Magreb Àrab, que agrupà Marroc, Algèria, Líbia, Mauritània i Tunísia. Fou president de la Unió entre el 1989 i el 1990.\nEl 1999 mor a Rabat. L'endemà mateix, el seu fill gran, Sidi Mohammed, fou entronitzat com a nou rei del Marroc amb el nom de Mohammed VI.\nDramaturg txec. A la dècada dels seixanta, conreà el teatre de l'absurd. En Zahradní slavnost ('La festa en el jardí', 1963) exposa la dependència que els hàbits del llenguatge exerceixen sobre els actes i els pensaments, mentre que en Vyrozumení ('Prevenció', 1965), satiritza el llenguatge burocràtic. El tema central de la seva obra, la crisi d'identitat de l'home, es reflecteix en Ztízená moznost soustredení ('La capacitat de concentració feta difícil', 1968) i Spiklenci ('Els conspiradors', 1971). És autor, a més, de Zebrácka opera ('L'òpera del mendicant', 1972), adaptació de l'obra de Gay; Horsky hotel ('Un hotel a la muntanya', 1976), Audience (1975) i Vernisáz ('La inauguració', 1975), que representen el teatre apel·latiu contemporani. Posteriorment, la seva obra estigué marcada pel compromís polític que adquirí i que del 1977 al 1989 li comportà empresonaments periòdics i el bandejament cultural. Sota aquesta signe publicà, entre d'altres, les peces Largo Desolato (1985) i Pikousení ('Temptació', 1989) i el recull de cartes de presó Dopisy Olze ('Cartes a Olga', 1989). Conegut dissident del règim des de la Carta 77, en esdevenir-se la crisi txecoslovaca del 1989, fou promotor del grup d'oposició Fòrum Cívic, i el mateix any la seva independència política i el seu inequívoc compromís amb la democràcia el portaren a la presidència del país, càrrec del qual dimití el 1991 en protesta per la partició de Txecoslovàquia. Elegit el 1993 com a president de la República Txeca, el 1995 li fou atorgat el premi internacional Catalunya.\nEl 1989 fou guardonat amb el "Premi de la Llibertat del Comerç del Llibre Alemany". Com a cofundador del "Fòrum cívic" i impel·lit pel seu ideal democràtic, contribuí decisivament a la formació de manifestacions anticomunistes. Després de la vaga general contra el liderat del Partit Comunista i de les protestes populars contra l'assemblea federal, fou elegit per aclamació, el 19 de desembre, president de l'estat. Confirmat en el càrrec pel parlament (juliol del 1990), defensà la integració dels països de l'Est per a l'any 2000. La crisi interna de Txecoslovàquia l'impel·lí a fer una crida per a mantenir la unitat del país, en un míting multitudinari celebrat el novembre del 1991, però les aspiracions independentistes d'Eslovàquia el mogueren a presentar la dimissió del càrrec el juliol de 1992, "per no interferir en la lliure decisió del poble".\nDimití el càrrec de president de Txecoslovàquia quan al gener del 1993 es produí l'escissió d'Eslovàquia i Txèquia, però acceptà posteriorment el càrrec de president de la nova República Txeca. Al gener del 1994 accedí al càrrec de president de la nova República Txeca, lloc des del qual ha reclamat la incorporació d'aquesta república a la Unió Europea. Al maig del 1995 rebé el VII Premi Internacional Catalunya, que concedeix l'Institut d'Estudis Mediterranis, juntament amb l'expresident alemany Richard von Weizsäcker.\nTrujillo 1895 - Lima 1979\nPolític peruà. Exiliat a Mèxic (1923-30), fundà l'APRA (1924). Anticomunista i antiimperialista alhora, des del 1945 s'orientà cap a un reformisme paternalista. Guanyà les eleccions presidencials del 1962, però un cop d'estat militar li impedí d'ocupar la presidència. El 1975 donà suport al cop d'estat del general Morales Bermúdez. Arran de la victòria de l'APRA en les eleccions del 1978, esdevingué president de l'assemblea constituent. Escriví Por la emancipación de la América Latina (1927) i Treinta años de aprismo (1954).\nSan Francisco 1863 - Beverly Hills, Califòrnia 1951\nPolític i editor nord-americà. Periodista, influí en la política nacional a través d'una importantíssima cadena de diaris, revistes i agències d'informació, sobretot a partir de l'adquisició del "Morning Journal" el 1895. Explotà les noves tècniques gràfiques i els temes polítics sensacionalistes, com la guerra contra Espanya (1898) o l'amenaça japonesa (1919); féu costat als alemanys durant la Primera Guerra Mundial i s'oposà a la Societat de Nacions. Orson Welles s'inspirà en ell en crear el seu Citizen Kane.\nBroadstairs, Kent 1916\nPolític anglès. Membre del partit conservador, ocupà diversos ministeris (1959-65). Cap del partit (1965) i cap del govern (1970), intentà una fèrria política socioeconòmica per restaurar les finances britàniques, però l'hostilitat dels sindicats li féu perdre les eleccions (1974) i el lideratge del partit (1975), que passà a mans de M.Thatcher. Crític envers la gestió d'aquesta, del 1977 al 1979 fou membre de la Independent Commission on International Development Issues.\nAlençon 1757 - París 1794\nPolític revolucionari francès. Fundador de l'òrgan dels extremistes "Le Père Duchesne" (1790) i membre influent del Club dels Cordeliers, fou dirigent de l'ala més revolucionària dels montagnards. Fou executat, juntament amb alguns dels seus partidaris, perquè organitzà una insurrecció contra Robespierre, que consideraven moderat. Polític revolucionari francès. Fundador de l'òrgan dels extremistes "Le Père Duchesne" (1790) i membre influent del Club dels Cordeliers, fou dirigent de l'ala més revolucionària dels montagnards. Fou executat, juntament amb alguns dels seus partidaris, perquè organitzà una insurrecció contra Robespierre, que consideraven moderat.\nStuttgart 1770 - Berlín 1831\nMohrungen, Prússia Oriental 1744 - Weimar 1803\nValladolid 1909 - Buenos Aires ?\nAnarcosindicalista. Obrer ferroviari, el 1936 formà part del comitè peninsular de la FAI. Després dels fets de juliol presidí la Junta de Comerç Exterior de la Generalitat i representà la CNT al Consell d'Economia. Els anys 1936 i 1937 fou conseller de sanitat i assistència social i signà el decret que instituïa i regulava l'avortament al Principat (1937). A l'exili, participà en la creació del Consell del Moviment Llibertari (Perpinyà, 1939).\nPolític i eclesiàstic castellà. Fundà els periòdics "El Debate" (1910) i "Ya" (1935) i l'Editorial Católica. Organitzà i dirigí l'Acció Catòlica i influí Gil-Robles i la CEDA. Ordenat de sacerdot (1940), fou nomenat bisbe de Màlaga (1947) i cardenal (1965).\nHerreros Miquel, Tomás\nLogronyo 1866 - Barcelona 1937\nAnarcosindicalista. Tipògraf, impulsà la revista anarquista "Espartaco" de Barcelona (1906). Des del 1907, fou dirigent de Solidaritat Obrera. Contrari al lerrouxisme, en 1908-09 desencadenà un conflicte entre els sindicats i la impremta La Neotipia, editora d'"El Progreso", de Lerroux. Fou detingut el primer dia de la Setmana Tràgica. Encapçalà després el grup "14 de Maig", que des del 1910 publicà "Tierra y Libertad". El 1919 la seva impremta fou assaltada i ell empresonat (1919-21). Des del 1932 fou administrador de "Solidaridad Obrera". És autor d'Alejandro Lerroux tal cual es (1907).\nTroyes, 1872 - Saint-Genis-Laval, Roine 1957\nPolític i escriptor francès. Doctor en lletres (1904). D'ideologia radical, fou ministre de treballs públics i responsable dels transports i de l'avituallament (1916-17). Presidí el partit radical en diverses etapes i promogué la coalició d'esquerres que vencé en les eleccions de 1924 i que el dugué a ser cap de govern (1924-26). Com a ministre d'afers exteriors, aconseguí el reconeixement de l'URSS i l'evacuació de les tropes del Ruhr. Ministre diverses vegades del 1926 al 1936, aquest any facilità l'adhesió temporal dels radicals al Front Popular. Fou president de la cambra novament (1936-40) i de l'assemblea nacional (1947-54). Fou membre de l'Académie Française (1946). De les seves obres destaquen una biografia de Beethoven (1929) i les seves memòries.\nHamburg 1857 - Bonn 1894\nLandshut, Baviera 1934\nPolític alemany. Entrà en política el 1973 de la mà de Helmut Kohl, que aleshores era president del land de Renània-Palatinat, i el 1978 formà part del govern de Baden-Württemberg. Catedràtic de dret, el 1986 fou designat president del Tribunal Constitucional Federal. Al maig del 1994 fou elegit president d'Alemanya tot substituint en el càrrec Richard von Weizsäcker i es convertí en el primer president de la República Federal d'Alemanya elegit pels representants dels 16 länder que formen la nova Alemanya.\nBelfast 1918 - Tel-Aviv 1997\nMilitar i polític israelià. Resident a Palestina des del 1935. Durant la Segona Guerra Mundial formà part de l'exèrcit britànic i del 1948 al 1962 de l'israelià. El 1961 fou nomenat general. Ambaixador a l'ONU (1975-78), candidat del partit laborista, fou president d'Israel en 1983-93.\nAlexandria, Egipte 1894 - Spandau 1987\nHalle an der Saale 1904 - Praga 1942\nCorralejo, Guanajuato 1753 - Chihuahua 1811\nMunic 1900 - Lüneburg 1945\nPoznan 1847 - Neudeck, Prússia 1934\nTòquio 1901 - 1989\nBraunau am Inn, Alta Àustria 1889 - Berlín 1945\nKim Lien, Vietnam 1890 - Hanoi 1969\nNom que adoptà Nguyen That Thanh, revolucionari i polític vietnamita. Anà a Londres (1911) i a París, on esdevingué membre del partit socialista (1917) i participà en la fundació del partit comunista francès (1920). Després d'un viatge a Moscou, col·laborà a Canton amb Mikhail Borodin (1925-27) i es relacionà amb altres revolucionaris vietnamites, especialment amb Pham Van Dong. Amb el pseudònim de Nguyen Ai Quoc, fundà a Hong-Kong el partit comunista indo-xinès i fou empresonat pels britànics (1930). Alliberat, visqué a Xangai, Moscou, Berlín, Tailàndia i la Xina (1940), i sota el nom de Ho Chi Minh organitzà a la Xina la Lliga Vietnamita per a la Independència (Viêt-minh) i s'oposà a l'ocupació japonesa, però fou empresonat per les autoritats xineses (1942-43). Traslladat a Tonquín, organitzà la guerrilla i, després de rebre la rendició japonesa, ordenà la insurrecció general i a Hanoi proclamà la República Democràtica del Vietnam. Iniciades les negociacions (1945) amb França per al reconeixement del nou estat dins la Unió Francesa, aquestes fracassaren i començaren les hostilitats (desembre del 1946), que finiren el 1954 amb la participació del Vietnam. Elegit president de la República Democràtica del Vietnam, inicià la revolució socialista al Vietnam del Nord i treballà per la unificació dels dos Vietnams. Neutral en la disputa sino-soviètica, resistí l'intervencionisme nord-americà a la Indo-xina.\nDerby 1858 - Hampstead 1940\nWest Branch, Iowa 1874 - Nova York 1964\nKenderes 1868 - Estoril 1957\nTorí 1844 - Monza, Llombardia 1900\nRei d'Itàlia (1878-1900), fill i successor de Víctor Manuel II. Afavorí l'aproximació a Alemanya i a Àustria-Hongria (Triple Aliança, 1882), i també la política d'expansió italiana a Etiòpia, que culminà el 1896 en la desfeta d'Àdua (Eritrea). Fou assassinat per un anarquista.\nRacconigi, Torí 1904 - Ginebra 1983\nRei d'Itàlia (maig-juny de 1946), fill i successor de Víctor Manuel III. El 1930 es casà amb la princesa Maria Josefa de Bèlgica. El seu pare el nomenà lloctinent general del regne (1944) i el 1946 abdicà en ell. Hagué d'exiliar-se a Portugal en proclamar-se la república. Fou enterrat a l'abadia d'Hautecombe, a la Savoia francesa.\nBratislava 1913 - 1991\nPolític eslovac. Membre destacat del partit comunista eslovac des del 1943, participà en el cop d'estat comunista (1948). Caigut en desgràcia, fou empresonat (1951-60). Rehabilitat el 1964, assumí la primera secretaria (posteriorment anomenada secretaria general) del partit comunista eslovac (1968-69) i, després de la Primavera de Praga, del partit comunista txecoslovac (1969), del qual encapçalà l'ala dura. President de la República des del 1975, dugué una política de subordinació envers l'URSS i de repressió a l'interior. S'oposà, però, a la perestrojka, motiu pel qual fou retirat de la secretaria general del partit el 1987. Dimití la presidència el 1989 arran del moviment popular que posà fi al règim comunista. El 1990 fou expulsat del partit comunista.\nPolític iraquià. Membre del partit Ba'&tM;, participà en la fracassada conspiració contra Kassem (1959) i hagué de refugiar-se a Síria i, posteriorment, a Egipte. Després del derrocament de Kassem tornà a l'Iraq (1963), però fou arrestat el 1963 pel fet de conspirar contra Aref i condemnat a dos anys de presó (1964-66). Esdevingué una figura influent al seu país després del cop d'estat del 1968, quan el Ba't assumí el control de l'Iraq. Nomenat (1969) vice-president del Consell de Comandament de la Revolució (CCR), arran de la dimissió del president Bakr ocupà (1979) els càrrecs de secretari general del partit, president del govern, cap d'estat i president del CCR. L'any 1980 inicià una guerra contra l'Iran per tal de recuperar la regió de Satt al'Arab. La guerra acabà, el 1988, amb un alto-el-foc establert en una resolució de l'ONU, sense vencedors ni vençuts. L'any 1990 envaí Kuwait, la qual cosa provocà que es desencadenés la guerra del Golf Pèrsic (1991), que finalitzà amb la derrota de les forces iraquianes.\nConclosa la guerra contra l'Iran mitjançant un armistici pactat l'any 1988, Husayn continuà considerant-se capdavanter del panarabisme i, en especial, de la causa palestina, i l'1 d'agost del 1990 envaí Kuwait sota el pretext que el país era una província de l'Iraq. Desobeint les decisions del Consell de Seguretat de l'ONU i la resolució 678 que li concedia el termini del 15 de gener per a abandonar el país, els EUA llançaren el dia 17 l'acció anomenada "Tempesta del desert", que acabà el 27 de febrer amb la rendició de l'Iraq i l'alliberament de Kuwait. La derrota de les tropes iraquianes fou aprofitada pels xiïtes del sud del país i pels kurds de la frontera nord per rebel·lar-se contra el dictador, esperonats en part per falses promeses d'ajut de les potències occidentals. Husayn aconseguí, emperò, de dominar aquests moviments insurreccionals, i els kurds hagueren de cercar un mal refugi dins les fronteres turques.\nAmman 1935 - 1999\nRei haiximita de Jordània des del 1953. Fill i successor de Talal I, impulsà una política de desenvolupament econòmic i rebé el suport d'Occident (especialment de la Gran Bretanya i els EUA). Tanmateix, l'establiment d'un gran nombre de palestins a Jordània, que acabaren constituint la majoria de la població enfront de la minoria autòctona dels beduïns, i les pressions dels estats àrabs més antioccidentals l'obligaren sovint a adoptar posicions d'un difícil equilibri. Així, el 1956 féu dimitir el britànic John Baggot Glubb com a cap de les forces armades jordanes i, després d'un efímer intent d'unió amb l'Iraq (febrer-agost del 1958), el 1967 fou el principal derrotat en la guerra dels Sis Dies contra Israel, per la qual perdé la Cisjordània, que passà a ésser ocupada per Israel. Davant la possibilitat que l'OAP, que s'havia establert a Jordània, arribés a bandejar-lo del poder, al setembre del 1970 féu liquidar de forma sagnant les estructures d'aquesta organització, bé que continuà acollint la població palestina i que el 1974 donà suport a la resolució de la cimera àrab de Rabat que reconeixia l'OAP com a únic representant legítim del poble palestí. En 1983-84 proposà una confederació jordano-palestina i tornà a convocar el parlament, que havia mantingut suspès des del 1974. El 1986 decretà l'expulsió del comandament militar palestí d'al-Fatah i el 1988 renuncià a la reivindicació sobre la Cisjordània. Donà suport a l'Iraq en la guerra contra Iran (1980-88) i també, a causa de l'opinió pública del propi país, en la guerra del Golf Pèrsic (1991), posició que, tanmateix, no afectà les bones relacions amb els EUA. Amb la signatura de la pau amb Israel el 1994 i la reconciliació pública amb Y.Arafat (1995), fou un dels primers líders àrabs a donar suport als acords israeliano-palestins del 1993. Greument malalt, el 1999 designà príncep hereu el seu fill Abdullah ben Hussein.\nJerusalem 1897 - Beirut 1974\nPolític àrab. Gran muftí de Palestina (1921), després de la creació de l'estat d'Israel (a la qual s'oposà) presidí el "govern de Gaza", fent-li costat l'Aràbia Saudita i Egipte, per tal d'impedir que Abdullah de Transjordània s'annexés la riba occidental del Jordà. Decidit antibritànic, fou obligat a exiliar-se, i, acollit per Hitler, portà a terme una forta campanya contra els aliats entre el món islàmic. Es refugià a Egipte i des del 1959 visqué al Líban.


XAREL·10: Endevinalla 892\nLa xarxa? Però hi ha qui no té ni una web.\nJo diré la lletra t, apa!\nSi no fos per la H diria un ham...\nOstres, posa fàcil... i...\nQuelcom femení... tenim dues cames... dues orelles... tot això es pot veure pel darrera, però, què té a veure amb "pescar"?\nSeguint al Xexu també pot ser la lletra "o".\nContinuo pensant en l'ham... potser tinc dues mahns?\nDoncs em semblaria lògica la"o" que diu la CONSOL :-))\nS'ha de tenir en compte, ja ho hem dit més d'una vegada, que les endevinalles venen de la nostra tradició oral i, per tant, estan fetes més per ser dites que per ser llegides. Sabent això, guanya punts l'opció de JO RAI! i, efectivament, un ham és la solució que buscàvem. Felicitats!! :-))\ni què són les DUES que té??\nASSUMPTA: Les mans, és clar. :-))\nAaaaaaaaaaaaaaah!!! llavors sí que s'ha de llegir! Llegir com ho llegiria un bon esquerrà!! :-DD\nASSUMPTA: Sí, tal com diu l'enunciat, "mirat pel davant i mirat pel darrera". :-D


← De records no viscuts i altres coses\nDe vegades et vols demostrar coses a tu mateixa →\nQuan era petitona m’agradaven molt els cavallets. Els cavallets de fusta que donen voltes mentre van amunt i avall i sona la música. I fins i tot ara, quan veig algun carousel (com en diem en anglès) em quedo embadalida mirant-lo —a Toronto n’hi ha dos, i un és de l’any 1907.\nDe la meva infantesa a Barcelona en recordo bé dos: el que hi havia al parc d’atraccions del Tibidabo i el de la Plaça Gaŀla Placídia. Al Tibidabo hi anava quasi sempre amb el pare, que se m’enduia els diumenges al matí per tal que la mare es quedés unes hores tranquiŀla. I al de Gràcia hi anava amb la mare, després o abans d’anar a comprar al mercat de la Llibertat que, em sembla, no se’n deia així llavors.\nAl Tibidabo m’encantava pujar a la Talaia, des que era tan nap-buf que el pare m’havia d’aixecar perquè ni de puntetes podia veure avall —no tenia gens de vertigen i m’agradava enfilar-me a llocs ben alts, i en canvi ara semblo en Jimmy Stewart en aquella peŀlícula de Hitchcock—. Tanmateix, el que més m’agradava era donar voltes i voltes en els cavallets. Mai no en tenia prou.\nLa mare, quan anàvem al mercat i ella tenia pressa, havia de fer un camí tot enrevessat per tornar a casa, perquè si jo veia els cavallets o en sentia de lluny la música, no hi havia força humana que em fes desistir de pujar-hi. Eren màgics, els cavalls, els llums, la música, tot. I jo em sentia tota una amazona de conte. No m’agradava voltar amb la carrossa o els cotxes, havia de ser dalt de tot d’un senyor cavall.\nHi havia d’altres cavallets a Barcelona, però no els recordo amb tanta precisió com els de Gràcia i els del Tibidabo, perquè no hi pujava tan sovint, només de vegades, com el dia a la fotografia de sota on tenia tres anyets (segurament enfadada perquè no m’agradava que em fessin fotos).\nM’he assabentat que els cavallets del Baix Guinardó encara funcionen, que són els únics cavallets permanents a la via pública que existeixen a la ciutat, és a dir, tret dels que es troben en parcs d’atraccions, com el del Tibidabo, que encara dona voltes el mateix d’abans. D’altra banda, les atraccions Caspolino, amb els cavallets i els petits cotxes de xoc, de la Plaça Gaŀla Placídia, han tancat després de tres generacions. I ignoro si encara n’hi ha d’ambulants, com els que s’instaŀlaven als pobles durant la Festa Major.\nNo sé per què s’ha deixat que desapareguin. Segons els articles que he llegit sobre el tema, a molts llocs d’Europa i Amèrica els cavallets han estat substituïts per centres comercials, i em sembla molt trist. Alguns resultaven veritables obres d’art, però a més les criatures s’hi encisaven i els esperonava la imaginació. Sortosament, encara en queda una pila a països com França, Alemanya, els Estats Units…\nAvui he descobert que els cavallets tenen un origen molt antic. Vénen de certs entrenaments pel combat que tenien els genets a Europa i a l’Orient Mitjà. Per exemple, els cavallers feien voltes en cercle mentre es llançaven una pilota, la qual cosa requeria un gran domini de la muntura. I ja en el segle XVII, havien esdevingut espectacles. D’aquests origens ve el nom de la Place du Carrousel, a París, així anomenada per Louis XIV l’any 1662. Però a finals del segle XVIII la gent va tenir un espectacle diferent en aquesta plaça: s’hi va erigir la guillotina.\nEl principi dels cavallets com a entreteniment adreçat sobretot a les criatures, el trobem en entrar el segle XVIII, tant a Anglaterra com a l’Europa central. Eren cavallets ambulants que s’instaŀlaven a les fires, però no tenien plataforma i, per tant, els cavalls anaven penjats de cadenes. I no és fins a mitjans del segle XIX que surten els cavallets moderns, tal com els coneixem. Amb els anys, van apareixer innovacions mecàniques, eventualment llums elèctrics, música i cavalls més elaborats.\nI bé, amics, amigues, si surto del problema laboral que tinc, i la salut no es deteriora més ni un disgust moral majúscul que vaig tenir fa cap a una setmana no me’n priva tampoc, escriuré un conte amb una història al voltant d’uns cavallets. És que m’acaba de passar pel cap.\nAquesta entrada s'ha publicat en Catalunya, Retalls de biografia, Una mica de tot i etiquetada amb cavallets. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.\n27 respostes a Cavallets\nJuliol 28, 2019 a les 1:42 am\nBelles paraules, de vells i bells records …. estaré a l’aguait del conte dels cavallets.\nJuliol 28, 2019 a les 2:29 pm\nGràcies, Encarna, per llegir-ho i per les teves paraules.\nJuliol 28, 2019 a les 2:42 am\nQuin records tan entranyables els dels cavallets! A mi sempre m’han agradat molt i, fins fa no gaires anys, quan n’he vist en una fira m’hi he enfilat. Vaig viure divuit anys a Gràcia, a prop del Caspolino. Hi duia els meus fills quan eren petits, i la feina que tenia per endur-me’ls a casa! Per les festes majors encara se’n veuen en instal·lacions ambulants; si més no aquí, a Sabadell, cada any en munten a l’Eix Macià, un espai molt ampli.\nEspero amb candeletes el conte que ens anunciat, serà un bon senyal. No amaguis els disgusts, que és bo per la salut compartir-los amb els amics. Una abraçada amb tot el meu afecte.\nJuliol 28, 2019 a les 3:07 pm\nBona tarda, Rosa. Jo vivia a Sant Gervasi i caminàvem fins a Gràcia sovint, sobretot per anar a comprar. Més endavant hi va haver el mercat del Putxet, que era més a prop de casa per comprar els queviures, però quant jo tenia 3 i 4 anys, que és quan anava enganxada a la mare quasi tot el dia, aquest mercat a Sant Gervasi encara no hi era.\nSí, com costa endur-se una criatura dels cavallets! Pel que he llegit (i he vist a Toronto) encara ara, el 2019, els infants gaudeixen un munt amb els cavallets. Per tant no te sentit que en desapareguin tants, sobretot al sud d’Europa.\nEl conte que he dit només és una idea que em va passar pel cap en acabar l’entrada al blog. Espero que creixi i, encara més, que ho faci amb paraules escrites, no solament al cap. Però ja saps com em va tot darrerament, per tant no puc assegurar que l’arribi a escriure.\nJuliol 28, 2019 a les 3:01 am\nHola Shaudin. També em porten bons records els cavallets. Pels del Guinardó hi passo cada dimecres.\nEstaré tot l’agost sense poder comentar el teu post ja que estaré de viatge.\nGràcies per recordar-me la infantesa.\nJuliol 28, 2019 a les 3:18 pm\nBon vespre, Marta. Mira, doncs els dimecres passes pels únics cavallets de Barcelona fixes a la via pública.\nNo et preocupis per l’agost, altra feina tens si estàs viatjant. M’imagino que aquesta vegada no pots anar a l’Iran, tan remogut com està tot. Ja me n’assabentaré per facebook. Passa-ho molt bé vagis on vagis!\nJuliol 28, 2019 a les 3:16 am\nNo sé si la fiesta del “Palio” de Siena tendrá algo que ver con todo esto que nos cuentas, Shaudin. Una abraçada molt fort!!!\nJuliol 28, 2019 a les 3:35 pm\nKaixo, Koldo & Marga!\nDoncs em sembla que no té a veure amb un carrousel. En el Palio di Siena es tracta més aviat de carreres, pel que en sé, i en qualsevol cas no es fa en cercles que és la base principal del carrousel. Ara bé, tots els jocs medievals a cavall, d’origen medieval o renaixentista, estan en certa manera conectats, siguin en cercles o no, perquè esdevenen espectacles a cavall. Però tot just fa dos dies que investigo sobre el tema, per tant puc estar equivocada.\nJuliol 28, 2019 a les 4:08 am\nJo també tinc un record meravellós dels cavallets. Recordo que m’agradava especialment una muntura blanca de cua llarga, com sortida d’un conte\nJuliol 28, 2019 a les 3:45 pm\nSí, Margarida, realment pels petits els cavallets semblen trets d’un conte, sobretot amb cavalls com el que descrius. No m’estranya que fossin molt populars, durant el segle XIX, a Anglaterra, i sobretot a l’Europa central, terra curulla de contes de fantasia. Una abraçada!\nJuliol 28, 2019 a les 6:39 am\nShaudin m encanta el teu article, a mi també m agradaven de petita molt els carousels, i com tu pujar als cavalls, blanc, negre, castanys… Sòn records casi màgics de infantesa. I si efectivament casi han desaparegut, potser alguna fira de festes majors i poca cosa més. Fa dos anys vaig anar al Canadà i a la Illa de Vancouver a la ciutat de Victòria, enmig dels meravellosos Jardins Boucher, crec que no en falla la memòria, hi a un magnífic carousel de tamany per adults canadencs, del estil clàssic, supeelegant, situat enmig dels jardins amb immenses flors per tot arreu, i no vaig puguer estar.me de pujar. En feia una mica de vergonya, “a la meva edat” Quina experiència! vaig gaudir com quan era una mocosa, donat voltes amb els petits carousels de festa major. Inolvidable!\nSi Shaudin, escriu sobre els carousels, estª molt bé i és molt suggerent. Potser ajudes a recuperar. los, encara que en principi només sigui mentalment. I copiem una mica dels europeus, americans. Abraçada forta de recuperació en tots sentits.\nJuliol 28, 2019 a les 4:27 pm\nOh, vas ser a la ciutat de Victòria! No he anat mai a BC, per tant no he estat a Victòria, però sé bé què com són els Jardins Butchart, una meravella, diuen. No sabia que tenien un carousel, però ho acabo de buscar i, efectivament, n’hi ha un. Segons he llegit, l’anomenen Rose Carousel i va ser instaŀlat l’any 2009, després que encarreguessin la seva construcció a uns especialistes de California -els animals són fets a mà per uns dels pocs artistes que queden especialitzats en crear animals per a carousels.\nAquí, un dels dos cavallets és a la Illa de Toronto (a 10 minuts en ferry de la ciutat), però mai no hi he pujat perquè sempre està ple i s’ha de fer molta cua. Altrament, segur que hi pujaria, i no seria ni de bon tros l’únic adult, perquè hi he vist gent de totes les edats i sexes, però sobretot infants, és clar.\nJuliol 28, 2019 a les 6:52 am\nDoncs friso per llegir-lo. Tinc una foto d’un carroussel antic de Montpelier que t’agradaria. Miro de buscar-la i te la passo per twitter.\nJuliol 28, 2019 a les 4:29 pm\nSí, passa-me-la per twitter si la trobes, sisplau.\nJuliol 28, 2019 a les 8:34 am\nTe’n sortiràs i et seguirem llegint. Abraçada!\nJuliol 28, 2019 a les 4:36 pm\nGràcies, Raquel. Tant de bo tinguis raó.\nJuliol 28, 2019 a les 9:54 am\nNosaltres els dèiem ‘cavallitus’. I encara els hi dic. Sí que en munten a les fires. De fet, són els que sempre han proliferat més, els ambulants.\nJuliol 28, 2019 a les 4:44 pm\nAi, sí, Potato, hahaha, així els anomenaven els meus avis paterns “cavallitus”, i molta altra gent.\nBé, avui en dia sembla que són més abundants els permanents, si més no als països on en tenen més, com França, Alemanya, Estats Units…\nJuliol 28, 2019 a les 10:14 am\nMolt bon records els dels cavallets, devora de casa a la plaça de Santa Pagesa cada any en munten els ambulants, a mi m’agrada passar-hi i escoltar la música. A veure si en surts del disgust. Una abraçada.\nJuliol 28, 2019 a les 4:56 pm\nBona nit, Juli. Veig que ets un altre a qui li agraden els cavallets. A mi també m’agrada escoltar la música, em porta records d’infantesa.\nAquí tens la música de Das Karussell (The Carousel):\nJuliol 28, 2019 a les 11:12 am\nAhir, en començar a llegir el teu “post” setmanal, vaig sentir que m’envaïa una rara, però agradable sensació ia mesura que vaig anar llegint, el vaig descobrir …. Vas escriure sobre un lloc que era molt familiar per a mi … “els cavallets “de Ga.la Placídia, el Caspolino, i és que els primers 25 anys de la meva vida vaig viure, en la que va ser la casa dels meus pares, a prop del lloc, concretament al carrer Guillem Tell, a prop de Plaça Molina, a cinc minuts caminant. Recordo que hi havia al carrusel, cotxe de bombers, un elefant, és clar cavalls i fins a un bou … (?). Així doncs, aquella sensació i gràcies al teu “post”, era aquella felicitat infantil que, de tant en tant, m’agrada recordar. Gràcies Shaudin.\nJuliol 28, 2019 a les 5:07 pm\nOh, Jordi, tu també anaves a aquests cavallets! Recordo el carrer Guillem Tell i, no cal dir, la Plaça Molina. Jo vivia més amunt, al carrer Musitu (un carrer petitet) que tocava amb el carrer Bertran i el carrer Elisa, molt a prop de Balmes (una mica més amunt de Padua) i relativament a prop de la Plaça Lesseps. No sé si després de tants anys t’orientes. Allí vaig viure fins a venir al Canadà -qui sap si no ens havíem vist alguna vegada.\nGràcies pel teu comentari! Una abraçada!\nJuliol 29, 2019 a les 10:36 am\nSí, sé on queda …. i qui sap si no ens haurem creuat alguna vegada …. Cuida’t molt. Una abraçada.!!\nJuliol 28, 2019 a les 1:07 pm\nUn post nostálgico que a todos nos trae buenos recuerdos de infancia. Y como nos tienes acostumbrados, información que desconocía.\nYo también espero la historia que se te acaba de ocurrir.\nJuliol 28, 2019 a les 5:21 pm\nSí, oi, María? Em sembla que només la música de carousel ja ens fa sentir nostàlgics, però de records bonics, de quan érem innocents i feliços i les coses més petites ens feien disparar la imaginació, com anar a dalt d’un cavall (o zebra o carrossa) i imaginar un munt de coses.\nLa informació sobre l’origen dels cavallets, es pot trobar a l’internet, sobretot en webs en anglès i francès. En vaig trobar molta més de la que podia usar, per tant vaig haver de triar unes poques coses.\nCom li deia a la Rosa (més amunt), el conte només és una petita idea que em va passar pel cap en acabar aquest escrit.\nJuliol 30, 2019 a les 1:28 am\nA Gala Placidia hi havien també uns autos de xoc i unes barques de xoc, i tampoc me’n sabia estar de no pujar-hi. Encara ara quan hi passo, i ja en tinc 70!, miro el xamfrà per veure si encara hi son.\nGrans record, bells records.\nAquesta setmana comencen les festes de Calafat i munten tir al blanc, carreres de cavallets que van amb pilotes que les has de ficar en un forat, el tren de la bruixa i altres paradetes. Però l’emblemàtic és el ‘carousel’ de l’increïble Hulck, amb braços hidràulics que pugen i baixen. Jo diria que el munten des de fa més de 15 anys… però no te l’encant dels cavallets…\nUn petó Shaudin.\nAgost 3, 2019 a les 4:51 pm\nUi, de poc se’m passa aquest comentari, Josep Maria!\nSí, recordo els autos de xoc. Jo no hi era gaire aficionada, sobretot de molt petita, potser perquè mai m’han agradat gaire els cotxes, i quan anava amb la mare només pujava als cavallets. Però una mica més gran, recordo que els diumenges a la tarda pujava als cotxes amb el pare.\nNo m’estranya que miris cap al lloc, quan passes per allí. Segons vaig llegir no fa molt que van tancar (fa uns pocs anys em sembla).\nCelebro que encara hi hagi un ‘carousel’ a les festes de Calaf, però pel que expliques puc imaginar que no té l’encant dels cavallets. Em sorpren que tinguin un tir al blanc, em pensava que potser també havien desaparegut.


La tramuntana gira cap al nord-oest i obre el flanc dret de l'incendi de Llançà, al coll de Perer - Empordà\n17·07·21 | 00:07\nVista nocturna de l'incendi entre Llançà i Port de la Selva presa des del port marítim del segon municipi ACN\nEl vent de Tramuntana ha girat cap al nord-oest en les darreres hores i ha complicat les tasques d'extinció de l'incendi que crema entre Llançà i Port de la Selva des d'aquest divendres a la tarda. Segons els Bombers, el canvi de direcció ha afavorit que el flanc dret del foc, al coll de Perer, s'obrís. És una zona especialment crítica de l'incendi, perquè pot afavorir que les flames s'estenguin cap a un indret amb molt terreny per córrer.\nCal recordar que els Bombers quantificaven el potencial immediat de l'incendi en unes 300 hectàrees -de moment en porta unes 140- però que alertaven que el potencial total és de 2.000. El foc, causat probablement per una burilla, ha obligat a desallotjar unes 180 persones de tres urbanitzacions.\nA banda, els Bombers indiquen que està previst que durant la matinada el vent s'intensifiqui, en unes hores especialment complicades per a l'actuació del cos d'extinció de focs per la poca visibilitat que hi ha.


Ximo Puig participa en la inauguració a Xest d’un dels majors centres logístics de Lidl a Europa – tucomarca.com\nHomeFinestraXimo Puig participa en la inauguració a Xest d’un dels majors centres logístics de Lidl a Europa\nXimo Puig participa en la inauguració a Xest d’un dels majors centres logístics de Lidl a Europa\n30 Gener, 2020 administrador Finestra, Infraestructures, La Comarca, La Comunitat, La Foia de Bunyol-Xiva, Política, Secció, Xest 0\nAquest dimecres al matí ha tingut lloc la presentació oficial de la nova plataforma logística de la cadena de supermercats Lidl al parc empresarial Circuit de Xest, una de les més grans de la companyia a tot Europa i un referent en sostenibilitat.\nA l’acte hi han assistit el president de la Generalitat, Ximo Puig; el conseller de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, Arcadi Espanya; i l’alcalde de Xest, José Morell; costat de representants de l’equip de govern que han estat acompanyats pel director general de Lidl a Espanya, Claus Gran, i de el director regional a la Comunitat Valenciana, Grischa Voss.\n«En el nostre municipi estem d’enhorabona perquè hem estat capaços d’executar un dels projectes logístics més rellevants dels últims anys al nostre territori i ho hem fet en un temps rècord de tres anys», tal com manifestava José Morell.\nEntre els nombrosos agraïments, l’alcalde de Xest ha destacat el compromís de l’departament d’Urbanisme municipal, així com la implicació de la Generalitat Valenciana i la dels equips de l’agent urbanitzador i de la constructora. «La coordinació entre tots nosaltres ha funcionat com un rellotge i crec que podem dir que som un exemple de col·laboració públic-privat, ja que hem sabut compatibilitzar l’interès general facilitant noves activitats econòmiques. Avui presentem un nou urbanisme valencià lluny d’aquest parc Ferrari que s’anava a fer justament en aquest punt. Aquí no s’ha construït un polígon a la recerca de les empreses, sinó que s’ha posat en marxa tenint i als operadors que s’anaven a instal·lar tancats; els carrers s’estan inaugurant pràcticament al mateix temps que les empreses ia més som un model de sostenibilitat i gestió », tal com destaba José Morell.\nPer la seva banda, el president de la Generalitat, Ximo Puig, ha subratllat el paper de la Comunitat Valenciana «com a centre logístic i de distribució per al conjunt d’Europa», durant la seva visita a la nova instal·lació logística de Lidl al parc empresarial Circuit de Xest.\nEn aquest sentit, ha subratllat que aquest posicionament és possible gràcies a un sector de distribució «molt potent», que compta amb «les millors empreses d’Espanya en territori valencià», i a la capacitat de col·laboració de la Generalitat amb el sector privat.\nA més, Ximo Puig ha assegurat que la voluntat de el Consell és «generar un marc de confiança, basat en el diàleg, l’estabilitat i l’honradesa» amb la finalitat de «facilitar que les empreses tinguin el seu millor posicionament en el sector i generin treball de qualitat ». Amb això, l’Executiu autonòmic pretén «afavorir el creixement industrial al territori de manera sostenible i inclusiva, sense que ningú es quedi a l’marge».\nEl titular de el Consell ha agraït a l’empresa Lidl la confiança que ha dipositat a la Comunitat Valenciana, «un territori que té grans possibilitats». Així, ha recordat que s’ha batut el rècord de turistes, fins arribar als 30 milions de visitants en 2019, i que l’exportació valenciana representa ja 31.000 milions d’euros.\nEl president també ha destacat que Lidl, que inclou prop de 750 productes valencians al seu catàleg, inverteix gairebé 600 milions d’euros en la compra de productes de proximitat, a el mateix temps que afavoreix la distribució de mercaderies valencianes per tot Europa.\nA més, ha destacat que la posada en marxa d’aquest centre logístic suposa un «impuls important» a el parc empresarial de Xest, el qual millorarà «la nostra capacitat d’atracció d’empreses de tot tipus, condicions i nacionalitats». En aquesta línia, ha afegit que la inversió estrangera a la Comunitat Valenciana ha augmentat un 78% en els últims cinc anys.\nAixí mateix, Ximo Puig ha assegurat es pretén que aquest creixement econòmic es tradueixi en una aposta per «la sostenibilitat i el treball de qualitat», tots dos compromisos «alineats amb els Objectius de Desenvolupament Sostenible i amb la imatge que volem per a la Comunitat Valenciana».\nEix industrial de la A3\nUn altre dels punts destacats per José Morell en el seu discurs ha estat l’estratègia de l’Ajuntament per a la consolidació de Xest com un territori d’empreses, prenent com a punt de partida la ubicació estratègica de la població, propera a l’encreuament de la A3 amb l’A7. «Durant els últims anys hem estat treballant juntament amb Riba-roja, Loriguilla, la Diputació i la Universitat Politècnica de València per a promoure el desenvolupament econòmic mitjançant una estratègia compartida amb la qual maximitzar l’atracció d’empreses», segons l’alcalde.\nEn aquesta línia, José Morell ha posat l’accent en el possible desenvolupament de l’polígon provisionalment anomenat La Cella, ubicat també a la localitat chestana, a continuació de l’polígon Castella. «L’interès que genera la ubicació de la nostra població és evident, per això, si confirmem els operadors necessaris, anirem a d\nEn aquesta línia, José Morell ha posat l’accent en el possible desenvolupament de l’polígon provisionalment anomenat La Cella, ubicat també a la localitat chestana, a continuació de l’polígon Castella. «L’interès que genera la ubicació de la nostra població és evident, per això, si confirmem els operadors necessaris, anirem a desenvolupar aquest polígon, treballant per repetir l’èxit que hem obtingut aquí. Ara mateix el Pla General d’Ordenació Urbana ha entrat en l’última fase de tramitació i jo li demano a la Generalitat la mateixa col·laboració activa que hem tingut en aquest cas “, ha afegit l’alcalde de Xest.\nCol·laboració en ocupació\nDurant el seu discurs, el alcaldede Xest ha posat en valor a més el compromís acordat entre l’Ajuntament i Lidl en el marc de el projecte de la regidoria d’ocupació Chestemplea, mitjançant el qual el consistori oferirà formació gratuïta en funció dels perfils que demani l’empresa . «Pretenem estendre aquest acord a el major nombre possible d’empreses per millorar l’ocupabilitat a Xest; Lidl ha estat la primera, però pretenem arribar a les 60 empreses de l’polígon Castella i a les noves que es van a instal·lar ».\nLes autoritats han fet una breu visita per la plataforma que, amb una inversió de més de 55 milions d’euros, disposa d’una superfície de 51.000 metres quadrats, capacitat per gestionar més de 30.000 palets i 140 molls de descàrrega per optimitzar el trànsit de la mercaderia. A més, les noves instal·lacions disposen de 17.000 metres quadrats de cambres frigorífiques per emmagatzemar producte sec, frescos i congelats. Des Xest es proveirà les botigues de Lidl a la regió i en altres zones de l’arc mediterrani.\nLa plataforma de Xest és també una de les més sostenibles de Lidl a Europa, ja que compta amb els segells BREEAM i Verd, dues de les certificacions en construcció sostenible més prestigioses a nivell mundial.\n30 Abril, 2020 Redacción Bunyol, Canal Salut, Infraestructures, La Comarca, La Foia de Bunyol-Xiva, Política, Secció, Successos 0\nPost també disponible en: CastellanoÉs una de les associacions més longeves i actives de la localitat La Junta Directiva de l’Associació de Veïns del Barri Sant Rafael de Bunyol, una de les associacions més longeves […]


El dijous 1 de març del 2018, els alumnes de Cicle Superior de les escoles de Cabrianes i Calders; els els alumnes de 4t, 5è i 6è de Monistrol de Calders; i els alumnes de Cicle Mitjà i Superior de Mura, farem una sortida a Barcelona. Anirem a visitar la zona del barri de la Ribera, lloc de gran importància històrica durant el setge a Barcelona del 1714.\nViure un matí al Born\nFarem una activitat dinamitzada al Born Centre Cultural, on podrem veure el jaciment des de la balconada i farem un itinerari per la Barcelona del 1700.\nConeixerem la ciutat del 1700 per mitjà d’estacions didàctiques amb planimetries, documents i imatges que contrastarem amb les cases i els carrers del jaciment arqueològic. Després, veurem l’estructura de la ciutat del 1700 i les restes de la cultura material en l’exposició permanent, i finalment farem un itinerari per l’entorn del mercat per descobrir què queda de la ciutat d’ahir en el teixit urbà d’avui.\nVisita i passeig per Barcelona\nVisitarem diferents indrets de Barcelona\n- Mont Tàber, carrer de les mosques, carrer de l'anisadeta, bústia de la catedral...\nSortirem de l’escola puntualment a les 8:30 i tornarem a les 17:00h. Cal que cada infant porti l’esmorzar, el dinar, aigua, una gorra pel sol i la samarreta o dessuadora del color de cada escola.


Betis | Des del lateral\nCaçar el rebot\nPosted in Futbol, Nàstic, tagged Àrbitres, Betis, Lliga, Megadeth, Nàstic on 19 Mai 2010| Leave a Comment »\nDe totes les teories per lligar que m’han explicat en la meva vida, la que em fa més gràcia és la del “rebounder”. Rebotador, en anglès. L’amic en qüestió, que és un autèntic personatge, afirma que una de les formes més fàcils de triomfar a la discoteca és sortir amb un amic que sigui molt ben plantat. Diu que, per eliminació, de totes les noies que se li apropin, al final, ell, n’acabarà pescant alguna gràcies a la seva xerrameca i el seu encant natural. I en més d’una xerrada de cafè m’ha assegurat que aquesta tàctica li funciona de meravella.\nAra, que els clubs proposen un nou repartiment dels drets televisius, i que sembla que acabarà separant els de Primera dels de Segona, el Nàstic hauria de fer com el meu amic, i pregar perquè li toquessin uns companys de negociació que facin patxoca, que siguin capaços d’arrossegar gent i que tinguin el suport d’una bona massa social al darrere. Ja sabem que l’any que ve tocarà viatjar a Tenerife, Jerez i Valladolid. No està malament, doncs, perquè almenys dos d’aquests tres equips són molt importants a la seva regió i a més tenen un bon gruix de seguidors amb els quals fer pressió a l’hora d’asseure’s amb la gent dels calés. La resta de clubs, els sabrem d’aquí a poc, amb les eliminatòries d’ascens de Segona B, però la gran llaminadura, aquell amic que, amb només un somriure i una caigudeta d’ulls les atrau com mosques, la vam tenir dissabte al Nou Estadi.\nSi el Betis finalment puja de categoria i acompanya la Reial Societat en el viatge de retorn a la màxima categoria, la Segona perdria, de cop i volta, els seus dos atractius principals, i la resta de clubs perdrien moltíssima força. Que no se m’enfadi cap seguidor bètic, però el Nàstic va deixar escapar dissabte una gran oportunitat econòmica. Si l’hagués guanyat, hauria condemnat el club de “Don Manué” a una nova temporadeta a l’infern, i això, indirectament, també vol dir menys pempis a la caixa sevillana, però més a la de la Budallera.\nNo va poder ser, en part, per culpa d’un àrbitre, Hernández Hernández, que ja ha entrat, per mèrits propis, al Hall of Fame de la història grana. Luis César encara es pregunta què li va dir per guanyar-se una expulsió fulminant al quart d’hora de partit. I encara que el primer penal fos ben assenyalat, el segon, el del ridícul espantós de Mehmet Aurelio, clama al cel, i és capaç d’aixecar sospites fins i tot a la ment més innocent. Mai de la vida m’he volgut creure el ja tristament famós Villarato, i paranoiques teories de la conspiració semblants, però coneixent l’opacitat de la Segona Divisió i la tèrbola història de determinats ascensos recents, tot plegat em va fer una mica de mala olor.\nHaurem d’estar atents, encara que sigui per curiositat, als arbitratges que rep el Betis en aquest tram final de Lliga. I als seus resultats, perquè de retruc també ens interessen. I, per descomptat, haurem de pregar perquè al Nàstic no li tornin a assignar Hernández Hernández, si pot ser mai més. A ell, li podríem dedicar la cançó d’aquesta setmana. És de Megadeth, i es diu “Prince Of Darkness”.


Dibuixos de nens divertits que no voldríeu posar a la nevera - Família\n26 dibuixos hilarants que no aniran a la nevera\nCom a mares solidàries i encoratjadores, les obres d’art dels nostres fills solen anar directament cap a la porta del frigorífic, per molt que sigui escabroso o il·legible.\nTot i això, totes les mares tenen els seus límits, i hem de reconèixer que si els petits tornaven a casa seva aquestsdibuixos divertits per a nens, potser haurem d'excusa per no posar-la en orgull.\nAquests nens creatius han abocat clarament el seu cor i les seves ànimes a les seves obres mestres amb els dibuixos d'aquests divertits nens, però no estem segurs al 100% d'estar buscant exactament com la figurava l'artista.\nDes d’increïbles faltes d’ortografia a formes induïdores i una molt targeta del dia de la mare inadequada, aquí teniu 25 dels dibuixos divertits dels nens més brillantment inadequats al web: us prometem que fins al final us ploraran les llàgrimes de riure ...\nDibuixos de nens divertits:\n1. El 'pentinat' d'aquesta mare\nQuan la teva filla et dibuixi una foto i el subtítol diu que sóc especial perquè tinc els cabells llargs ... t’adones que pot ser hora de retallar els pubis ..\nPublicat per Constance Hall el diumenge 2 de juny de 2019\nProbablement no sigui el compliment que la seva filla va pensar que era ...\nquè prendre amb salsitxes per sopar\n2. Aquests rens de Nadal\nLa jove de sis anys havia dibuixat un grup de rens als seus estables. Sí, això és exactament el que veiem ...\n3. Aquesta panxa embarassada\nLa il·lustració de l’embaràs aquí pot ser preferida.\nPublicat per RANTS FROM MOMMYLAND el dijous 15 de desembre de 2016\nUmm, que sembla més que una de les parts del paio ...\n4. Aquest dibuix d’un parell de tisores\nÀnims fora de la gent del canal.\n5. Aquesta bella imatge d’un platja\nSí, l'ortografia pot ser de vegades una platja.\n6. Aquest dibuix de xiulet\nGuau és un gran xiulet.\n7. Aquesta frase llauradament errònia\nEll ve a pau, vosaltres.\n8. Aquesta celebració de l'habilitat d'un pare\nUn sentiment preciós, però aquest barret rosa segur que no t’ajuda.\n9. Això gràcies als bombers que treballen\nÉs una mànega que hi heu arribat, senyor!\n10. El professor d'aquest nen\n11. Aquest ... far?\nPotser algunes ratlles o alguna cosa haurien ajudat?\n12. Aquesta pala\nAlgú està en la seva excavació!\n13. Aquesta representació precisa d’un jardiner\nEvidentment és un tallista de gespa!\n14. Aquest dibuix de mòmia\nNo estem segurs que ho mostrem als convidats.\n15. Aquest retrat de pares\nDibuix de Mini (és clar). Gràcies carinyo. T'estimo amb tot el meu cor.\nPublicat per RANTS FROM MOMMYLAND el divendres 18 de març del 2016\nHo sento mare.\n16. Mòmia i Daddy el dia del seu casament\nLa mòmia va tenir un tracte brut.\nsigne de pastís de noces\n17. La targeta del Dia de la Mare\nSe suposa que hi ha polzes cap amunt?\n18. Aquest dinosaure\nLa resta es va quedar sense lloc durant la resta.\n19. Aquest dibuix de coca-cola pot dibuixar\nNo puc dir que mai hem begut aquell refresc particular ...\n20. Aquesta tasca molt honesta\nNo ... no estem segurs del 100% de que els nostres fills no ho hagin dibuixat ...\n21. Aquesta alegre felicitació nadalenca de Rudolph\nRudolph s’emociona definitivament per la temporada!\n22. Aquest Pare Santa molt inapropiat\nHmm, aquest posicionament sembla una mica fora ...\n23. Aquest dibuix precís del barret del Pare Noel\nErmmm: és molt gran ...\n24. Aquest homenatge a un professor preferit\nÉs professora de matemàtiques, no fa ortografia!\n25. Aquest autobús escolar\nNo estem segurs que deixarem tots els nens a bord d’aquest conjunt de rodes.\n26. Aquesta mare nua i les seves parts privades\nVam demanar als nostres seguidors que ens mostressin els dibuixos dels fills ...... 'La meva filla em va dibuixar una foto a la dutxa ...\nPublicat per Dies de família. Prova i prova el dimecres 30 de gener de 2019\nLa mare pensa que és el moment per a una vagina de dissenyador, així quan els nens representen les seves parts així ...\nEls vostres fills han tornat mai a casa amb alguna obra d'art qüestionable? Compartiu-lo amb nosaltres a la nostra pàgina de Facebook i l’afegirem a la nostra funció.\nFeu aquesta divertida manualitat de cactus en 3D\nesposa de george galloway\nrag n bone man nom real


Visites a la Biblioteca Musical de Compositors Valencians\nUn total de 233 investigadors de l’àmbit de la composició, la historiografia musical i l’anàlisi històrica han visitat i consultat els fons de la Biblioteca Musical de Compositors Valencians durant l’any passat. L’Ajuntament gestiona aquest servici municipal, situat a la plaça de Magúncia, que està adscrit a la Biblioteca Històrica Municipal.\nDe fet, la Biblioteca Musical de Compositors Valencians va ser creada per l’Ajuntament de València gràcies a la donació realitzada pel pare jesuïta Vicente Javier Tena Meliá l’any 1962. Aquest estudiós es va dedicar durant més de 20 anys a recórrer els pobles de la Comunitat Valenciana i recopilar partitures i melodies de diferents músics i compositors. Va recollir exemplars que abasten un ampli període històric de la música valenciana: des del segle XVI fins al XX.\nLa Biblioteca Musical de Compositors Valencians està adscrita a la Biblioteca Municipal Central, de la qual depén, i és atesa pel personal d’aquesta, en el mateix horari.


L'STEI detecta a Mallorca 31 centres escolars amb obres inacabades\nSegons el sindicat, onze col·legis ni tan sols han començat les actuacions programades\nEl curs escolar ha començat sense incidències d'importància en infantil i primària, però això no vol dir que tot sigui una bassa d'oli. Tot i manifestar la seva satisfacció en termes generals, el sindicat STEI ha denunciat que, una vegada començat el curs, encara hi ha un mínim de trenta-un centres escolars a Mallorca, entre col·legis públics (CP) i instituts de secundària (IES), que no han acabat les obres programades per als mesos d'estiu, i s'han vist obligats a començar les classes sense tenir totes les instal·lacions del centre enllestides.\nConcretament, segons un estudi de seguiment de les obres confeccionat pel sindicat, aquestes obres inacabades estan localitzades en quinze centres de Palma: dos IES i tretze col·legis; i setze de la Part Forana: tres IES i tretze col·legis.\nAl respecte, el Govern balear, que és el responsable de vint-i-dues de les trenta-una obres, perquè la resta són competència municipal de l'Ajuntament corresponent, ha assegurat que aquestes actuacions en els centres no afecten l'escolarització dels estudiants, que han pogut començar les classes sense problemes. Però l'STEI, mitjançant Biel Caldentey, assegura que tot i que no impedeixi el començament de les classes, aquestes no són les condicions més recomanables perquè els nins acudeixin a escola.\nDe les obres inacabades en el començament de curs, el sindicat ha detectat un total de dotze actuacions que afecten la construcció, ampliació o millora d'aules en els diferents centres, per la qual cosa els alumnes han estat distribuïts en unes altres classes. Fins i tot, com en el cas del CP Porta des Moll, s'han hagut d'instal·lar aules prefabricades per començar el curs.\nPati, banys i aules\nVuit de les obres recollides en l'estudi de l'STEI afecten d'una manera o d'una altra el pati, quatre els banys i la resta els diferents serveis o instal·lacions dels centres, que van des de la calefacció i l'electricitat a la pintura i la neteja de les façanes.\nEls casos més greus, segons ha denunciat l'STEI, són els localitzats en onze centres de l'Illa, que ni tan sols han començat encara les obres o les actuacions previstes.\nAquest és el cas dels següents centres de Palma: CP Santa Isabel, que ha de cobrir l'entrada del pati; l'IES Ramon Llull, que ha de fer millores en les instal·lacions elèctriques i contraincendis; el CP Son Quint, que ha de pintar i fer condicionaments generals; i el CP Son Oliva, que té programat el tancament del pati.\nA la Part Forana, els centres que no han començat les obres són: CP Ntra. Sra. de Robines (Binissalem), CP Es Torrentet (Biniamar), CP Apol·lònia Monjo (Maria de la Salut), CP Es Port (Sóller), IES de Muro i CP Miquel Costa i Llobera (Marratxí). Alguns d'ells amb actuacions pendents d'envergadura com és la construcció d'aules noves (IES de Muro) o reformes en el pati (Ntra. Sra. de Robines).\nTot i el retret que l'STEI li fa al Govern quant a l'estat de les obres, fins i tot aquest sindicat està content amb l'inici de curs d'enguany. Ningú no ha protestat, i això ja es bo. El president de la Federació d'Associacions de Pares, Joan Pons, comentava que tant els equips directius dels centres com els pares estan encantats amb el desenvolupament dels primers dies. «M'he reunit amb alguns directors de centres i tots estan satisfets», comenta Pons. No sense ironia, el representant dels pares afegí: «de totes maneres, no feia falta fer gaire cosa per millorar el començament de l'any passat».


Un ferit lleu i i dos gatets salvats en un incendi a Escaldes | BonDia Diari digital d'Andorra.\nEl fum que es podia veure des del carrer.\nRedacció / Fotos: BonDia\nTres dotacions de bombers han extingit a dos quarts de sis de la tarda un incendi que s'ha produït al tercer pis del número 13 de l’avinguda del Pessebre a Escaldes, segons ha informat el cap de guàrdia. El foc s'ha originat a la cuina del domicili, quan al seu resident se li ha incendiat la paella amb la qual estava cuinant.\nL’home ha estat traslladat a l’hospital perquè presentava un estat d’angoixa. Els 9 bombers que s'han desplaçat fins al lloc del sinistre han pogut rescatar dos gatets que hi havia al domicili. Aquesta ha estat la segona de les actuacions dels bombers d'avui a Escaldes.\nEnsurt a Escaldes per la mala combustió d'una caldera\nEls bombers han hagut d'actuar aquest migdia a l'avinguda Fiter i Rossell pel que inicialment es pensava que podia ser un incendi. El fum que sortida d'un dels blocs de pisos de la zona, propera a l'hospital, ha alertat als veïns. Amb tot, un cop els membres del cos antiincendis han pogut accedir a l'espai, han comprovat que tan sols es tractava d'una mala combustió d'una caldera. És per aquest motiu que la intervenció s'ha centrat en comprovar que tot funcionava bé i un cop descartades les flames, s'ha procedit a ventilar l'immoble perquè marxés el fum.\nEls bombers han rebut l'avís de fum a les 13.45 hores i fins al lloc dels fets s'hi han desplaçats tres dotacions. L'actuació s'ha allargat durant aproximadament una hora i quart.


Voltreganès - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEl Voltreganès és una subcomarca formada per un conjunt de pobles d'Osona, Catalunya. Els pobles que formen aquest territori són: Sant Hipòlit de Voltregà, Les Masies de Voltregà, Santa Cecília de Voltregà, Vinyoles, Orís i el Conanglell.\nLimita amb el Lluçanès, Gurb, Manlleu, Borgonyà i Torelló.\nEl dia 3 de Febrer als municipis de Les Masies de Voltregà i Sant Hipòlit de Voltregà es celebren els "Fets de la Gleva", on es commemoren els atacs en la Guerra de Successió l'any 1714. El seguici va des de l'església de Sant Hipòlit fins al Santuari de la Gleva, amb escopetes i canons.\nA les Masies de Voltregà s'hi situa el Santuari de Nostra Senyora de la Gleva (també anomenat Santuari de la Gleva, La Gleva o Santuari de la Mare de Déu de la Gleva). Aquest el segon més important de Catalunya després del Santuari de Montserrat.\nEsglésia de Sant Hipolit de Voltregà\nPàgina de l'Ajuntament de Les Masies de Voltregà\nPàgina de l'Ajuntament de Sant Hipòlit de Voltregà\n↑ Voltregà, Ajuntament de les Masies de. «Ajuntament de les Masies de Voltregà» (en ca). [Consulta: 29 novembre 2017].\n↑ Voltregà, Ajuntament de Sant Hipòlit de. «Ajuntament de Sant Hipòlit de Voltregà» (en ca). [Consulta: 29 novembre 2017].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Voltreganès&oldid=20793249»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 21 feb 2019 a les 09:21.


Internet segura, xerrada mosso d'esquadra - AFA de CEIP Dolors Monserdà-Santapau (antiga AMPA)\nHome / Blog antic 2006-2014 / activitats / Internet segura, xerrada mosso d’esquadra\n30 marzo, 2011 in activitats, AFA, eines, TIC\nAhir es va celebrar una jornada sobre internet segura, oferta per un mosso d’esquadra. Una bona assistència amb més de 40 pares i mares assistents. Sens dubte ha servit per posar un punt d’atenció sobre una activitat que comença a ocupar els nens a partir dels 10, 11 anys. Els jocs, el messenger, els xat, el facebook en els que molts dels nens de 6è de primària ja estan ficats. Evidentment van sortir a la llum els casos extrems de males pràctiques que sens dubte espanten a tots.\nPerò hem de ser conscients que el poder de l’ús d’internet que té l’usuari a diferència de la vida real, pel que hem d’ensenyar als nostres fills que el poder el tenen ells. Hem d’acompanyar, fer servir ordinadors en llocs comuns tot i ser portàtils, restringir el temps d’ús en mesenguer o en jocs, ensenyar-los a evitar els xat en fòrums desconeguts, facebook no és una necessitat ni a la nostra edat ni a la d’ells … en resum com a la cuina, és important i imprescindible tenir un bon ganivet, però hem de saber usar-lo.\nEs va parlar de la protecció de programes per als ordinadors de casa, si voleu podeu utilitzar OpenDNS, sens dubte el millor protector del mercat, no és un programa, que sempre solen donar problemes, es basa en fer circular les entrades de la nostra xarxa a través de un servidor que controla i actualitza tot el que hi ha a la xarxa. Hi ha una versió gratuïta que podeu utilitzar.\nDe tota manera pensar que els vostres fills podran accedir a Internet lliure a través d’ordinadors en altres cases, en un ciberespai, o fins i tot en un mòbil. Així doncs és millor que si entren en pàgines compromeses, ho facin amb nosaltres.\nEls pares i mares que no sigueu usuaris d’internet, aprofitar els vostres fills per acostar-vos al seu món a través de que us ensenyin a navegar. Nosaltres de joves no teníem l’oportunitat d’ensenyar res als nostres pares, avui ells si la tenen … aprofitem. Al blog del tercer cicle disposeu del web d’internet segura XTEC, i si voleu més informació només heu de posar en un cercador «Internet segura».\nCONVOCATÒRIA A LA PRIMERA JUNTA DE L’AFA , CURS 2019-2020\nCampionat d’Escacs de Peona i Peó – 2 al 6 de setembre


El Consell Social de la Llengua Catalana també fa feina a Eivissa i Formentera.\n19-05-2018 | dBalears/Arxiu\nLa Ponència de Diversitat Lingüística i Cohesió Social va ser creada pel Ple del Consell Social de la Llengua Catalana de dia 5 d'octubre de 2017. El Consell Social ha estat recuperat aquesta legislatura per la Conselleria de Cultura, Participació i Esports.\nEl Ple del Consell Social va fer a la Ponència l'encàrrec següent: «elaborar una proposta de polítiques lingüístiques de cohesió social, que es dissenyarien específicament per a cada illa, atenent els resultats de l'Enquesta d'usos lingüístics a les Illes Balears 2014». També va nomenar el president, el senyor Isidor Marí Mayans, vocal del Grup I i va autoritzar la Direcció General de Política Lingüística a completar la composició.\nLa Ponència es va constituir el dia 11 de gener de 2018 i s'ha reunit quatre vegades. La cinquena sessió de la Ponència ha tengut lloc a l'illa d'Eivissa aquest 18 de maig. A la sessió hi han assistit com a convidats el senyor David Ribas, titular del Departament d'Educació, Patrimoni, Cultura, Esports i Joventut del Consell, i la senyora Lydia Jurado, titular del Departament de Sanitat, Benestar Social, Igualtat i Relacions amb les Entitats i Associacions.\nPrèviament a la sessió, els membres de la Ponència han anat a l'illa de Formentera per mantenir una reunió amb els responsables del Consell Insular de Formentera, concretament amb les senyores Susana Labrador, vicepresidenta i consellera de Cultura, Educació i Patrimoni i Vanessa Parellada, consellera de Benestar Social i Recursos Humans.\nLes ponències i comissions permanents es coordinen des de la Conselleria de Cultura, Participació i Esports a través de la Direcció General de Política lingüística. «L'objectiu d'aquestes visites és intercanviar punts de vista sobre les propostes que la Ponència té en curs d'elaboració», ha destacat el Govern.\nLa Ponència de Diversitat Lingüística i Cohesió Social també ha començat a redactar l'esborrany del document que ha de presentar primerament a la Comissió Permanent del Consell Social perquè l'avaluï i el trameti al Ple del Consell Social perquè l'aprovi.\nEl document que es prepara es basa en els criteris següents: la indissociabilitat de les polítiques lingüístiques i les polítiques socials; el disseny de les propostes prenent com a àmbit d'actuació preferent, però no exclusiu, la demarcació insular, i la referència constant dels resultats de l'Enquesta d'usos lingüístics a les Illes Balears 2014.\nSolemnitat a la primera reunió en quatre anys del Consell Social de la Llengua Catalana\nEl Govern convocarà enguany el Consell Social de la Llengua Catalana


«L'objectiu és que es relacionin amb altres nens i aprenguin a ser autònoms» - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\n«L'objectiu és que es relacionin amb altres nens i aprenguin a ser autònoms»\nEls pares apunten els fills als casals amb la intenció que facin activitat física i coneguin amics nous\nl.s. | manresa 13.07.2018 | 11:27\nEls motius més recurrents que mouen les famílies del Bages a apuntar els seus fills als casals d'estiu són dos. Per una banda, consideren que les estades ajuden que els infants es relacionin i estiguin a l'aire lliure. Per altra banda, assenyalen que els casals són un bon lloc on deixar-los mentre ells treballen. De fet, hi ha famílies que reclamen més hores d'acollida.\n«M'agradaria que el casal de Santpedor (el Bitxac) oferís la possibilitat d'acollir els nens a la tarda», remarca una veïna del poble bagenc, Ester Vinyals. Considera que l'horari dels casals hauria de coincidir més amb la jornada laboral de la majoria de famílies, «que se sol allargar fins a la tarda». Tot i així, la major part dels casals de la comarca han desestimat la intenció de fer activitats a la tarda, ja que la demanda d'acollida es concentra al matí.\nEster Vinyals reclama més hores però agraeix l'ampliació de l'horari de monitoratge de 8 a 9 i d'1 a 2 al casal de Santpedor per a les famílies que ho necessitin. Aquesta ampliació també la proporcionen altres casals, com ara el Vitamina-E de Sant Fruitós. Un veí del poble que du els seus fills allà, Salvador Prat, explica que utilitza aquest servei, «però ens agradaria que s'allargués fins a les 3». Tot i així, explica que cada any inscriu els fills a aquest casal «perquè s'ho passen bé i hi fan activitats adequades per a la seva edat».\nLes famílies opten per repetir de casal perquè és una forma d'estrènyer els lligams entre els monitors i els infants que es retroben any rere any. A més, també és una manera de conèixer gent del poble. «Som de Santpedor i és el tercer any que duc el meu fill al casal del poble (el Bitxac) perquè ell ja hi té alguns amics i cada any en fa de nous», explica la veïna Eva Soto. Comenta que ella ha decidit apuntar-lo al casal perquè es mogui i conegui gent. «L'objectiu és que es relacioni amb altres nens i nenes de la seva edat i aprengui a ser més autònom», afegeix Soto.\nAmb la fi de fer-los sortir de la bombolla familiar i fomentar que es moguin per l'aire lliure, les famílies apunten els fills als casals. «Si no vingués a les colònies potser s'estaria tots els matins d'estiu estirat al sofà mirant la televisió», comenta una de les mares, Anna Maria Sánchez. «Encara són infants i alguns estan a punt d'entrar a l'adolescència però han de gaudir d'aquesta època tan preciosa», destaca Sánchez.\nEls casals d´estiu augmenten el nombre de places i ofereixen més serveis d´acollida. Bages\nParlen els monitors dels casals d´estiu: «cada cop és més difícil encertar l´activitat». Bages


Ponç Pilat | Associació "La Processó de Verges"\nAquesta escena representa el moment en què Jesús és conduït davant el pretor romà, i serà jutjat i sentenciat a morir. Tal i com era preceptiu, una condemna a mort havia de ser dictada per l’autoritat civil de l’Imperi Romà, que en aquells moments encarnava Ponç Pilat. El pretor es va adonar de seguida del cas que se li presentava i va lluitar per la innocència de Jesús. Amb tot, acaba claudicant davant de les amenaces dels rabins d’estimular el poble a la revolta contra Roma i signa la sentència mentre intenta autoconvèncer-se que aquell cas era un afer intern entre jueus.\nUn cop condemnat a crucifixió la creu s'alça damunt del cadafal. L’escena conclou, amb molta força emotiva, en el moment en què els jueus carreguen la creu a les espatlles de Crist i el passejaran per tota la via dolorosa enmig de greus insults, agressions i burles.\nAmb aquest quadre es posa punt final a la representació de la Passió a la Plaça Major.


PR07 | Tarifa Seguretat i Salut - Àrea de projectes i direccions d'obra\nCoordinació Seguretat i Salut en rehabilitació edifici (1 UI)\nCoordinació de Seguretat i Salut segons l'Estudi de Seguretat i Salut redactat per a les obres descrites en el projecte d'execució de rehabilitació per a un edifici o local amb intervenció en 1 unitat d'inspecció, d'acord amb el que s'estableix en el Real Decreto 1627/97, de 24 de octubre, del Ministerio de la Presidencia.\nCoordinació Seguretat i Salut en rehabilitació edifici (10 UI)\nCoordinació de Seguretat i Salut segons l'Estudi de Seguretat i Salut redactat per a les obres descrites en el projecte d'execució de rehabilitació per a un edifici o local amb intervenció en 10 unitats d'inspecció, d'acord amb el que s'estableix en el Real Decreto 1627/97, de 24 de octubre, del Ministerio de la Presidencia.\nCoordinació Seguretat i Salut en rehabilitació edifici (50 UI)\nCoordinació de Seguretat i Salut segons l'Estudi de Seguretat i Salut redactat per a les obres descrites en el projecte d'execució de rehabilitació per a un edifici o local amb intervenció en 50 unitats d'inspecció, d'acord amb el que s'estableix en el Real Decreto 1627/97, de 24 de octubre, del Ministerio de la Presidencia.\nCoordinació Seguretat i Salut en rehabilitació façana (1 UI)\nCoordinació de Seguretat i Salut segons l'Estudi de Seguretat i Salut redactat per a les obres descrites en el projecte d'execució per a la rehabilitació de façana d'un edifici unifamiliar, d'acord amb el que s'estableix en el Real Decreto 1627/97, de 24 de octubre, del Ministerio de la Presidencia.\nCoordinació Seguretat i Salut en rehabilitació façana (10 UI)\nCoordinació de Seguretat i Salut segons l'Estudi de Seguretat i Salut redactat per a les obres descrites en el projecte d'execució per a la rehabilitació de façana d'un edifici o local amb intervenció en 10 unitats d'inspecció, d'acord amb el que s'estableix en el Real Decreto 1627/97, de 24 de octubre, del Ministerio de la Presidencia.\nCoordinació Seguretat i Salut en rehabilitació façana (50 UI)\nCoordinació de Seguretat i Salut segons l'Estudi de Seguretat i Salut redactat per a les obres descrites en el projecte d'execució per a la rehabilitació de façana d'un edifici o local amb intervenció en 50 unitats d'inspecció, d'acord amb el que s'estableix en el Real Decreto 1627/97, de 24 de octubre, del Ministerio de la Presidencia.\nCoordinació Seguretat i Salut en reparació element constructiu (1 UI)\nCoordinació de Seguretat i Salut segons l'Estudi de Seguretat i Salut redactat per a les obres descrites en el projecte d'execució per a la reparació d'un element constructiu amb intervenció en 1 unitat d'inspecció, d'acord amb el que s'estableix en el Real Decreto 1627/97, de 24 de octubre, del Ministerio de la Presidencia.\nEstudi de Seguretat i Salut en instal·lació d'ascensor (1 ascensor)\nRedacció de l'Estudi de Seguretat i Salut per a les obres descrites en el projecte d'execució per a l'eliminació de barreres arquitectòniques en un edifici o local amb baixada a cota 0 i instal·lació de 1 ascensor, d'acord amb el que s'estableix en el Real Decreto 1627/97, de 24 de octubre, del Ministerio de la Presidencia.\nEstudi de Seguretat i Salut en instal·lació d'ascensor (2 ascensors)\nRedacció de l'Estudi de Seguretat i Salut per a les obres descrites en el projecte d'execució per a l'eliminació de barreres arquitectòniques en un edifici o local amb baixada a cota 0 i instal·lació de 2 ascensors, d'acord amb el que s'estableix en el Real Decreto 1627/97, de 24 de octubre, del Ministerio de la Presidencia.\nEstudi de Seguretat i Salut en instal·lació d'ascensor (3 ascensors)\nRedacció de l'Estudi de Seguretat i Salut per a les obres descrites en el projecte d'execució per a l'eliminació de barreres arquitectòniques en un edifici o local amb baixada a cota 0 i instal·lació de 3 ascensors, d'acord amb el que s'estableix en el Real Decreto 1627/97, de 24 de octubre, del Ministerio de la Presidencia.\nEstudi de Seguretat i Salut en instal·lació d'ascensor (4 ascensors)\nRedacció de l'Estudi de Seguretat i Salut per a les obres descrites en el projecte d'execució per a l'eliminació de barreres arquitectòniques en un edifici o local amb baixada a cota 0 i instal·lació de 4 ascensors, d'acord amb el que s'estableix en el Real Decreto 1627/97, de 24 de octubre, del Ministerio de la Presidencia.\nEstudi de Seguretat i Salut en rehabilitació (1 UI)\nRedacció de l'Estudi de Seguretat i Salut per a les obres descrites en el projecte d'execució de rehabilitació per a un edifici o local amb intervenció en 1 unitat d'inspecció, d'acord amb el que s'estableix en el Real Decreto 1627/97, de 24 de octubre, del Ministerio de la Presidencia.\nEstudi de Seguretat i Salut en rehabilitació (10 UI)\nRedacció de l'Estudi de Seguretat i Salut per les obres descrites en el projecte d'execució de rehabilitació per a un edifici o local amb intervenció en 10 unitats d'inspecció, d'acord amb el que s'estableix en el Real Decreto 1627/97, de 24 de octubre, del Ministerio de la Presidencia.\nEstudi de Seguretat i Salut en rehabilitació (50 UI)\nRedacció de l'Estudi de Seguretat i Salut per les obres descrites en el projecte d'execució de rehabilitació per a un edifici o local amb intervenció en 50 unitats d'inspecció, d'acord amb el que s'estableix en el Real Decreto 1627/97, de 24 de octubre, del Ministerio de la Presidencia.\nEstudi de Seguretat i Salut en rehabilitació de façana (1 UI)\nRedacció de l'Estudi de Seguretat i Salut per a les obres descrites en el projecte d'execució de rehabilitació de façana amb intervenció en 1 unitat d'inspecció, d'acord amb el que s'estableix en el Real Decreto 1627/97, de 24 de octubre, del Ministerio de la Presidencia.\nEstudi de Seguretat i Salut en rehabilitació de façana (10 UI)\nRedacció de l'Estudi de Seguretat i Salut per a les obres descrites en el projecte d'execució de rehabilitació de façana amb intervenció en 10 unitats d'inspecció, d'acord amb el que s'estableix en el Real Decreto 1627/97, de 24 de octubre, del Ministerio de la Presidencia.\nEstudi de Seguretat i Salut en rehabilitació de façana (50 UI)\nRedacció de l'Estudi de Seguretat i Salut per a les obres descrites en el projecte d'execució de rehabilitació de façana amb intervenció en 50 unitats d'inspecció, d'acord amb el que s'estableix en el Real Decreto 1627/97, de 24 de octubre, del Ministerio de la Presidencia.\nEstudi de Seguretat i Salut en reparació element constructiu (1 UI)\nRedacció de l'Estudi de Seguretat i Salut per les obres descrites en el projecte d'execució per a la reparació d'un element constructiu amb intervenció en 1 unitat d'inspecció, d'acord amb el que s'estableix en el Real Decreto 1627/97, de 24 de octubre, del Ministerio de la Presidencia.\nPla de Seguretat i Salut (1 UI)\nRedacció del Pla de Seguretat i Salut per a les obres descrites en l'Estudi de Seguretat i Salut amb intervenció en 1 unitat d'inspecció, d'acord amb el que s'estableix en el Real Decreto 1627/97, de 24 de octubre, del Ministerio de la Presidencia.


Gestió dels usuaris del fons documental i assignació a grups – AOC\nGestió dels usuaris i permisos\nEls diferents tipus d’agents del servei són els següents:\nSón aquells ens, organismes o persones responsables o involucrats en la creació, producció, gestió, conservació i consulta dels documents electrònics dins del servei IARXIU. En concret, existeixen els següents tipus d’agents:\nEns productor: Aquell ens o organisme del sector públic de Catalunya que ha produït i/o reunit documents en l’exercici de les seves activitats.\nArxiu: Organisme o institució des d’on es fan específicament funcions d’organització, tutela, custòdia, gestió, descripció, conservació i difusió dels documents i fons documentals dels ens del sector públic de Catalunya.\nD’acord amb la normativa d’arxius, ens podem trobar arxius que formen part de la pròpia estructura organitzativa de l’ens productor (per exemple, els arxius dels municipis de més de deu mil habitants) o bé arxius, que per llei, tenen atribuïda la gestió dels fons documentals d’altres ens (per exemple, el cas dels Arxius Comarcals).\nConsumidor: Persona física i/o sistema d’informació, degudament autoritzada, que consulta la documentació emmagatzemada a la plataforma i que no pertany a l’estructura organitzativa de l’ens productor i/o arxiu. Poden ser:\n– Pertanyents a un altre ens del sector públic de Catalunya\n– El ciutadà interessat\n– La persona que acrediti interès legítim/directe\n– El ciutadà\nAquests tipus d’agents poden ser:\n– Persones físiques que accedeixen a la plataforma amb el seu certificat digital\n– Aplicacions de confiança: aquells sistemes d’informació (per exemple, gestors documentals o gestors d’expedients) que disposen els productors de fons/arxiu per gestionar la seva documentació. Aquestes aplicacions actuen en nom de l’ens productor, arxiu i/o consumidor i fan ús dels serveis web que disposa la plataforma IARXIU


La candidatura també impulsarà polítiques vinculades a millorar l'accés a l'habitatge\n2 min. Andorra la Vella 19/11/2019 18:07\n651x366 Els candidats de Demòcrates + Independents a Escaldes-Engordany. / DEMÒCRATES Els candidats de Demòcrates + Independents a Escaldes-Engordany. / DEMÒCRATES\nLa candidatura de Demòcrates+Independents d'Escaldes-Engordany per a les eleccions dels 15D està conformada per una barreja de persones "amb experiència i novelles", totes elles molt ben preparades i alineades amb un mateix projecte. Així ho ha recalcat el cap de llista demòcrata, Miquel Aleix, durant la presentació de la candidatura que ha tingut lloc aquest dimarts al migdia. Aleix ha refermat que mantindran una línia que donarà continuïtat a l'equip comunal predecessor i que se senten "orgullosos" de tot el que s'ha aconseguit els darrers vuit anys. Per aquest motiu, la candidatura accepta el repte "de mantenir el nivell o, fins i tot, superar" la gestió que s'ha fet els darrers dos mandats taronges, ha assegurat el polític escaldenc.\nAleix també ha posat en relleu que el projecte demòcrata a la parròquia és molt sòlid i que, a la vegada, s'alinea amb una aposta de país, ja que contempla accions de caràcter nacional com, per exemple, polítiques vinculades a millorar l'accés a l'habitatge.\nLa número dos de la llista i candidata a cònsol menor, Núria Barquín, ha recalcat que Escaldes-Engordany és un "referent" en l'àmbit del parroquialisme i que treballaran perquè així ho segueixi sent. A més, en l'actualitat compta amb una situació econòmica sanejada, la millor dels darrers anys. Barquín també ha elogiat Aleix i ha assegurat que va ser la seva presència com a número 1 el que la va motivar a acceptar anar de segona.\nA la presentació de la llista escaldenca també han assistit altres membres que conformen la candidatura com Josep Travé, Núria Pons i Enric Castellet, que han garantit el treball dins les seves possibles competències i una gestió pròxima amb la ciutadania.


12 millors sucs de sal marina per obtenir aquest aspecte de pèl de platja - el millor estil de carrerLlegir Més\nPrincipal el millor estil de carrer 12 millors sucs de sal marina per obtenir aquest aspecte de pèl de platja\n2. Redken Fashion Waves 07 Salt de polvorització de sal\n3. Oliologia Oli de Coco Platja Onda de Mar Mar Niebla\n4. Esprai de mar amb textura de gingebre Awapuhi\n5. Esprai de mar Texturitzant Bum Sun\n7. Polvorització de Surf Texturitzant BYRD amb sal marina i aigua de coco\n9. Esprai de sal natural de Pete & Pedro SALT\n10. Esprai de textura de sal de sis pocions\n11. Texturitzador d’estil de surf d’estil Spray Surf de Rudy\n12. La platja de coco tailandesa de les balenes Gnarly Waves, sal de mar\nL'esprai de sal marina és un dels productes més versàtils de l'arsenal del teu cabell. Té el poder de refrescar el pèl limp i sense vida en segons, a més d’afegir volum i cos. De curt a llarg, qualsevol llargada del cabell pot beneficiar-se dels poders d’impulsar les arrels i l’enrenou d’oli de la sal marina.\n2 Redken Fashion Waves Esprai per a cabells de sal marina\n3 Oliologia Oli de Coco Platja Onda Mar Salt de Boira\n4 Esprai de mar de textura de gingebre Awapuhi\n5 Esprai de mar Texturitzant Bum Sun\n6 Verb Spray Sea\n7 polvoritzador de surf de textura BYRD amb sal marina i aigua de coco\n8 Spray Bumble i Bumble Surf\n9 Esprai de sal natural de Pete & Pedro SALT\n10 polvoritzador de textura de sal de set pocions\n11 Texturitzador d’estil de surf d’estil Spray Surf de Rudy\n12 The Gnarly Whale Thai Coconut Beach Waves, sal de mar\nCom si hagués sortit de l’oceà amb aquest Kevin. Murphy Hair Resort spray. Amb uns pocs spritzes al cabell i tindreu ones subtils i sexy en un instant. Té un acabat antiadherent i suau i és perfecte per a la majoria de tipus i textures de cabell. Sense pes i sense sulfats, li brilla als cabells una brillantor sana i un aspecte sofisticat i elegant. Vigileu els caps girant mentre camineu pel carrer amb aquests bonics panys.\nRedken certament coneix el seu camí cap als productes d’estil i aquest ruixat de sal marina segueix la seva reputació. És lleuger i té una resistència mitjana, de manera que podreu crear un problema plàcid, relaxat i relaxat sense cap problema. Aquest producte es refereix a la textura i al moviment, més que al volum, pel que és ideal per a un pèl més gruixut.\nSi cerqueu onades naturals i fresques de la platja, no cerqueu més. L’addició d’hidratant oli de coco en aquest aerosol de sal marina significa que us donarà un acabat suau i amb textura, en lloc de deixar que els vostres cabells estiguin cruixents. I com que és una boira tan lleugera, podeu esponjar-lo sobre humit o sec. Tampoc pesarà els cabells fins.\nLa gamma Awapuhi Wild Ginger, de la marca del saló Paul Mitchell, és un culte preferit tant per a homes com per a dones. Com el seu nom indica, cada producte porta un aroma deliciós, gairebé tropical. El Texturizing Sea Spray proporciona un volum i humitat lleugers (cortesia d’extracte de gingebre awapuhi hidratant) i és perfecte tant per als panys rectes com ondulats. També podeu utilitzar-la per afegir definició als vostres rínxols.\nLa sal marina hawaiana negra infusa aquest polifacètic esprai, de manera que saps que farà la feina. De pèl recte a arrissat, Sun Bum Texturizing Sea Spray proporciona força de retenció i separació, de manera que teniu el control del vostre estil. També està resistent a la humitat per prevenir els frizzs. Sense alcohol, parabè i sense silicona, és prou amable per al cuir cabellut sensible.\nLes ondes de vent amb molt de cos i moviment són a pocs ruixats amb aquest producte ultra-lleuger i voluminós de Verb. La textura seca i els ingredients d’equilibri d’oli converteixen aquesta en una excel·lent elecció per als cabells fins, sobretot si es necessita un impuls a les arrels. Aquest aerosol és ideal per crear un aspecte fluix i desenfrenat amb aquest acabat "fresc fora de la sorra".\nCalifòrnia és famosa per les seves platges, per la qual cosa no és d'estranyar que la marca local BYRD ha dominat l'art del ruixat de sal marina. Aquest producte aporta un gran volum i estil, a la vegada que restableix els cabells amb ingredients rics en nutrients com les proteïnes de la quinoa i l’extracte d’esponer de mar. A més, l’aigua de coco li proporciona una deliciosa aroma tropical i aporta hidratació als seus panys.\nEl saló Surf Spray del saló Bumble And Bumble de Nova York és llegendari. Ofereix més retenció que la majoria de ruixats de sal marina i aporta una gran textura i textura greus al cabell, amb un acabat mat que no s’asseca gràcies a l’extracte d’algues marines. Fins i tot els cabells fins li encantarà aquest esprai per la seva capacitat de domesticar la fluffiness. Surf Spray és la solució final d’estil de baix esforç; ruixeu-lo sobre el cabell sec i gireu-lo en la seva posició per a un aspecte posterior a la platja, fins i tot quan estigueu a pocs quilòmetres de la sorra.\nL'esprai de sal natural de Pete & Pedro SALT aportarà gruix i volum als cabells, sigui quina sigui la longitud. És més lleuger que altres polvoritzadors de sal marina, cosa que us proporciona més moviment i manejabilitat, sense cap acabat rígid i cruixent, i significa que podeu fer capells d’altres productes per obtenir més definició. La fórmula enriquida amb alga de mar equilibra els olis naturals del teu cabell mantenint-lo hidratat, i també està parabena, de manera que no causarà cap dany.\nAcaba aquí la recerca del millor ruixat de sal marina natural. La marca britànica Seven Potions de Londres només utilitza ingredients orgànics, fàcils d’entendre, i el seu spray de texturització salada no és diferent. Aquesta boira a base d’aigua, vegana, és parabena, silicona i sense colorants i utilitza sal real, àloe vera i olis essencials per aportar un volum i textura greus als cabells. Funciona millor com a esprai que augmenta l’arrel en els cabells curts; es couu-la amb la pomada per una mica més.\nArgila, en un aerosol "> COMPRAR\nEl ruixat de sal del mar de la balena de Gnarly tracta tota la subtilesa; només proporciona volum suficient i crea onades suaus per a un acabat poc elegant i elegant. L’oli de coco de la fórmula mantindrà els cabells lluents i llisos en lloc de rígids o enganxosos, a més és prou suau per utilitzar-lo cada dia. Encara millor, l’olor lleugera i fresca de coco fa bona olor per menjar, i també hi ha una versió de calç i verbena si preferiu un ambient més cítric i d’herbes.\nEl millor street style de Nova York Fashion Week A / W 2019


Les estacions d'esquí treballen per resoldre l'escassedat de pisos per als temporers - FÒRUM.ad\nEl 16/10/19 13:19\nL’estació de Pal-Arinsal reconeix que l’escassedat d’habitatge de lloguer a preu assequible és un problema real dels temporers, però indica que ha afectat poc els seus treballadors. A Grandvalira, des del departament de recursos humans, també treballen per ajudar els afectats i asseguren que ho tenen resolt.\nTot i això quan és necessari acompanyen els temporers en tot el procés de recerca de pis, explica el director de l’estació Josep Marticella.\nA Grandvalira, la problemàtica també és una realitat però asseguren que ho tenen resolt no al 100% però gairebé. Des del departament de recursos humans fan un acompanyament a tots els que ho requereixen, especialment a aquells treballadors que venen per primer cop. Des de l’estació tenen contactes amb immobiliàries que tenen pisos de lloguer de temporada i també disposen d’edificis amb apartaments reservats des de Grandvalira-Ensisa. Els que ho volen s’apunten a una llista i hi poden accedir. A hores d’ara encara hi ha places disponibles.\nNotícia Anterior: Ramon Villanueva torna a guanyar el Concurs de Fotografia de Natura\nSegüent Notícia: Més de 650 joves ja fan servir els serveis de La Central


El túnel de Tresponts, inaugurat però no entrarà en servei fins la setmana que ve\nActualitzada 25/11/2021 a les 09:05\nFalta connectar el sistema de control d'emergències || Puigneró assegura que la infraestructura, d'1,3 quilòmetres i entre Organyà i Fígols, també crearà “noves oportunitats” per a l'Alt Urgell\nL’exconseller de Territori Josep Rull i Puigneró al túnel amb alcaldes de l’Alt Urgell i alts càrrecs de la Generalitat i el Govern d’Andorra.\n© L'exconseller de Territori Josep Rull i Puigneró al túnel amb alcaldes de l'Alt Urgell i alts càrrecs de la Generalitat i el Govern d'Andorra.\nLa Generalitat va inaugurar ahir el túnel de Tresponts, a la C-14 entre Organyà i Fígols, i la millora del traçat d’aquesta carretera fins a Montan de Tost (Ribera d’Urgellet). No obstant, la galeria no estarà oberta fins la setmana que ve. Això es deu que encara queda pendent integrar el sistema de control i emergències amb el centre que el Govern té a Vic, des d’on controlen túnels i carreteres, segons el director general d’Infraestructures de Mobilitat, Javier Flores.\nEl vicepresident de la Generalitat, Jordi Puigneró, va ser l’encarregat d’inaugurar l’obra i va assegurar que els primers vehicles podran circular “a partir de la setmana que ve”. Va definir el túnel, que ha estat en obres quatre anys, com un “eix vertebrador” i que contribueix a convertir Catalunya en un país “connectat”. La reforma ha afectat tres quilòmetres de carretera i ha suposat una inversió de 35,4 milions “molt ben invertits”, va destacar.\nLa galeria principal té una longitud d’1,3 quilòmetres. La seua posada en funcionament millorarà la seguretat i crearà “noves oportunitats” per a l’Alt Urgell.L’alcalde d’Organyà, Celestí Vilà, va posar en relleu la importància de la vall del Segre com a via de comunicació per creuar el Pirineu i va dir que la construcció del túnel “passarà a la història”. Vilà va qualificar la intervenció d’“ambiciosa” i la va considerar necessària “no només per millorar la seguretat dels viatgers sinó per cohesionar la comarca”.\nEl primer edil de Fígols i Alinyà, Ignasi Finestres, va recordar que el 80% del túnel pertany al seu municipi, mentre que el 20% restant és d’Organyà. Va assegurar que permetrà “deixar enrere l’època de circular mirant cap a dalt per por que baixessin roques”, va dir.La infraestructura evitarà el pas pel congost de Tresponts en un tram de carretera especialment sinuós. La Generalitat va acordar impulsar la inversió, considerada com la més gran dels últims anys, per donar resposta als ajuntaments de la zona que demanaven una solució als despreniments constants de roques, algunes de les quals de fins a una tona de pes i que han provocat accidents importants.Per la seua part, veïns de l’Alt Urgell van impulsar una plataforma que ha lluitat durant els darrers dotze anys perquè el túnel fos una realitat.\nPepa Reig, la portaveu de la plataforma, es va mostrar “molt satisfeta” i va retre un homenatge a les famílies que han patit accidents a la zona i que a partir de la setmana que ve podran circular per la carretera “sense por”.


Apple Tree House Bristol Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVosper Lodge, Aeroport Internacional de Bristol, Bristol, Regne Unit, BS40 5TG - Veure al mapa\nBarri Aeroport Internacional de Bristol Clifton\nIdeal tant per a la diversió com per al relax, Apple Tree House es troba a la zona de Redhill de la ciutat de Redhill (Bristol). Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Apple Tree House, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. L'hotel ofereix express check-in/check-out, magatzem d'equipatge, servei d'habitacions, transport hotel/aeroport, servei de cangur per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nL'ambient de Apple Tree House es reflexa en cada habitació. calefacció, servei de despertador, escriptori, despertador, aparell de televisió són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de camp de golf (a 3 km), parc infantil, jardí. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Redhill (Bristol), faci de Apple Tree House la vostra llar.\nTots els tipus de viatgers (515) Parelles (312) Viatgers en solitari (82) Famílies amb infants petits (39) Famílies amb infants grans (31) Grups (48)


Rituals facials i corporals de bellesa\nRituals facials i corporals per gaudir de l’equilibri entre cos i ment. Oferta per Nova Obertura!!\n40,00 € 38% 15,10 €\nVols regalar o regalar-te una o dues experiències fantàstiques? KUPU KUPU BEAUTY CENTER t’ofereix la combinació perfecte per gaudir de l’equilibri entre cos i ment, és una excel·lent idea....\nUna higiene facial amb aparatologia i depilació facial que acabarà amb les cèl·lules mortes, greix i brutícia que dia a dia s'acumula sobre la teva pell. Un pas imprescindible per la cura de la teva pell i preparar-la per la propera estació.\nEl Ritual antiaging comença amb l'espectacular tractament manual. Les olors dels productes, la seva indiscutible qualitat, el protocol de neteja, el massatge de rejoveniment facial sense oblidar tots els músculs que envolten la cara, la mascareta... Un tractament únic amb els productes de la seva pròpia marca d'alta cosmètica!\nEl massatge relaxant amb olis essencials calents de 50 minuts es basa en una sèrie de manipulacions suaus que ajuden a entrar en un estat de relaxació profunda, permetent així alliberar tensions, estrès i preocupacions, tot aportant calma i benestar.\nEl massatge ayurvèdic de 50 minuts és una tècnica de massatge provinent pels mestres de l'Ayurveda en què les mans recorren el cos amb olis escollits per a cada persona. El seu principal objectiu és relaxar i harmonitzar.\nL'aplicació de l'oli sobre el cos sensibilitza el sentit del tacte i intensifica el procés de purificació, alleujant i expulsant els doshas alterats, afluixant les toxines acumulades, incrementant l'energia, al mateix temps que nodreix la pell i relaxa la ment.\nEl massatge terapèutic de 50 minuts és un tractament manual que s'aplica sobre el cos, ajudant a eliminar el dolor, alliberar tensions provocades per mala postura, estat d'ànim, cansament ...\nEls beneficis del massatge terapèutic són nombrosos, entre ells destaquen prevenir futures lesions, millorar la circulació i la mobilitat, reduir el dolor provocat per una contractura, alleujar casos de tendinitis o sobrecàrrega muscular, etc.\nTots els rituals van acompanyats de la millor cosmètica saludable i intel·ligent amb la marca pròpia d'alta cosmètica.\nUn autèntic regal de benestar i bellesa per a cos i ment.\nKUPU KUPU Beauty et dóna a seleccionar entre;\nHigiene facial amb aparatologia (inclou depilació facial)\nRituals Corporals de 50 minuts:\nMassatge relaxant amb olis essencials calents.\nOpció A: 1 Sessió a triar entre facial o corporal\nPreu original: 40€...............................Preu Quedat: 24,90€\nOpció B: 2 Sessions a triar entre 2 facials o 2 corporals o combinat de'1 facial i 1 corporal.\nPreu original: 80€...............................Preu Quedat: 39,90€\nCompra tots els vals que vulguis..per tu o per regalar! T'ho mereixes!\nCompra els vals que vulguis per tu i per regalar.\nReserva la teva hora un cop comprat el val, per whattassp o telèfon al 972 875 297 o 676 293 744.\nHorari de dilluns a divendres de 9.30 h a 18.30 h i dissabtes de 9.30 h a 13.30 h. També hores convingudes amb els clients.\nCaducitat: 30 de desembre del 2019.


Penthouse Tercia Murcia Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n-, La Tercia, Murcia, Espanya, 30590 - Veure al mapa\nMés informació sobre Penthouse Tercia\nDissenyat tant per oci com per negoci, Penthouse Tercia està situat idealment a La Tercia; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nPenthouse Tercia ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen habitació familiar.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com piscina exterior, parc infantil, jardí. Penthouse Tercia és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a La Tercia.