Reclamen uns pisos “dignes” i lloguer social\n© Pueyo i Talamonte, amb els activistes de la PAH a la Paeria, ahir.\nLa Plataforma d'Afectats per la Hipoteca (PAH) va ocupar ahir durant diverses hores la planta baixa de l'edifici de la Paeria per reclamar una solució per a les 13 famílies que la Sareb (el banc dolent) va desallotjar dijous d'un bloc d'habitatges de la seua propietat a Balàfia que estava okupat des del març. Van demanar al consistori que els assigni uns habitatges “dignes i amb lloguer social” després que allotgés algunes famílies a l'alberg Jericó, en hotels o en un pis que “no estava habilitat per viure”, segons la PAH.\nL'alcalde, Miquel Pueyo, i els tinents d'alcalde Jordina Freixanet i Sergi Talamonte es van reunir amb els activistes per recalcar el compromís del consistori per buscar una solució per a les famílies desallotjades. No obstant, durant el dia d'ahir no van oferir cap alternativa, segons la PAH. En aquest sentit, una dona desallotjada va criticar que “vaig haver de passar la nit a l'alberg compartint habitació amb un home i una dona que es drogaven davant meu i m'amenaçaven”. També va insistir que “no vull un habitatge gratis, vull pagar un lloguer social, però tenir un pis en condicions”. D'altra banda, una portaveu de la PAH va recalcar que “continuarem reclamant una solució les vegades que faci falta”.\nLa Sareb va dir que va oferir “una solució” a quatre famílies vulnerables i que la Paeria no va respondre\nPer la seua part, un portaveu de la Sareb va declarar que fa dos setmanes “vam proposar una solució per a les quatre famílies en situació de vulnerabilitat i no vam rebre resposta” i va criticar la “falta de gestió de l'ajuntament en aquest assumpte”. “Esperem poder adjudicar-los un habitatge com ens vam comprometre”, va recalcar. Així mateix, va dir que el desallotjament de dijous “no depèn de nosaltres, va ser una ordre judicial”.


Almussafes presenta a la Delegació del Govern el seu projecte de clúster industrial - Ajuntament d'Almussafes\nL’objectiu del pla, denominat e-AMIC, és millorar les capacitats de la localitat per a adaptar-se a la transformació del sector\nL’alcalde, Toni González, destaca que es tracta d’una iniciativa «molt ambiciosa que va més enllà de la possible implantació d’una factoria de gigabateries»\nEl projecte e-AMIC (Almussafes Mobility Industrial Cluster), impulsat i dissenyat per l’Ajuntament d’Almussafes per a ajudar en el procés de transformació de l’automoció a les noves necessitats del sector, continua el seu desenvolupament en paral·lel a la cerca de finançament per a materialitzar-lo. L’alcalde, Toni González, la primera tinenta d’alcalde, Davinia Calatayud, i Carlos G. Triviño, director tècnic de l’Oficina d’Inversions Industrials de l’Ajuntament, es van reunir ahir, dimecres 17 de març, amb la delegada del Govern en la Comunitat Valenciana, Gloria Calero, per a presentar-li les principals línies estratègiques d’aquest pla, a fi que el Govern d’Espanya el tinga en compte en la distribució dels fons de recuperació ‘Next Generation’ de la Unió Europea. Segons l’alcalde, la presentació va rebre una «valoració inicial molt positiva», atés que «s’ajusta de manera notable a les previsions dels denominats IPCEI, projectes europeus d’interés comú per a la Comissió». En les pròximes setmanes es constituirà una comissió tècnica per a realitzar el seguiment al pla i continuar avançant en la consecució dels seus objectius.\nEl projecte, denominat e-AMIC (Almussafes Mobility Industrial Cluster), va meréixer una «valoració inicial molt positiva» per part de la Delegació del Govern i el seu equip tècnic, atés que «s’ajusta de manera notable a les previsions dels denominats IPCEI, projectes europeus d’interés comú per a la Comissió», assegura el president de l’executiu municipal. La proposta e-AMIC, que s’obrirà a la participació empresarial, preveu elevar a l’instrument ‘Next Generation’ les necessitats de finançament que resulten imprescindibles per a actualitzar el model industrial d’Almussafes a nivell d’infraestructures, logística, innovació, tecnologia, serveis, àrees industrials, formació i recursos humans. El principal objectiu, segons el primer edil, és «garantir que la ubicació d’Almussafes continue resultant atractiva per a la inversió empresarial en un context marcat per l’electrificació».\nL’Ajuntament d’Almussafes va presentar oficialment ahir dimecres, 17 de març, la seua proposta per a participar en el procés de transformació que s’està produint en el clúster industrial de la localitat a la delegada del Govern a la Comunitat Valenciana, Gloria Calero, i al seu equip tècnic. La iniciativa engloba fins a 12 projectes finançables per a adaptar el model industrial als desafiaments i oportunitats derivats de l’electrificació i es planteja per a intentar que la transformació ja iniciada pel sector siga el més beneficiosa possible per als interessos de la ciutadania i del teixit empresarial. En la trobada van participar l’alcalde de la població, Toni González, la primera tinenta d’alcalde, Davinia Calatayud, el cap de gabinet de Calero, Vicent Monfort, i Carlos G. Triviño, director de l’empresa Governança Industrial, companyia encarregada de la direcció tècnica de l’Oficina d’Inversions Industrials de l’Ajuntament d’Almussafes. En paraules de l’alcalde, «és el punt de partida per a buscar noves oportunitats, que es donaran quan es duga a terme eixa electrificació total que ja està en marxa».\n«La nostra intenció és col·laborar en l’adaptació al nou escenari industrial apostant per la innovació, la tecnologia i el coneixement. Per a això hem dissenyat una iniciativa molt ambiciosa que va més enllà de la factoria de gigabateries que s’està esbossant», avança. «Inclou també la creació d’un institut tecnològic, l’articulació de mecanismes per a augmentar la nostra connexió amb les universitats i l’increment de la cohesió social aprofitant l’ampliació del sòl destinat a ús industrial, entre altres mesures», explica.\nEstratègia per a l’electrificació del sector de l’automoció\nEl Govern d’Espanya manté oberts dos grans capítols de treball en relació amb l’electrificació del sector de l’automoció. El primer d’ells es refereix a la fabricació de bateries elèctriques i el segon a totes les oportunitats de desenvolupament derivades de la fabricació de plataformes, motors, carrosseries, accessoris, components i subministraments per als nous vehicles elèctrics. S’estima que aquest segon capítol pot representar fins al 65% de l’emergent sector de l’automoció elèctrica.\nEl projecte e-AMIC se centra en explorar tot el potencial d’Almussafes com a centre de fabricació elèctrica, «perquè amb o sense gigafactoria, les seues capacitats productives són enormement competitives a nivell industrial», ressalta González. En aquest sentit, l’alcalde ha insistit en la «necessitat de lluitar activament per a atraure una fàbrica de bateries elèctriques a la localitat», sense perdre de vista que els plans de desenvolupament industrial no es limiten a la fabricació de bateries, atés que «existeixen molts altres segments de negoci amb enorme potencial pels quals també es pensa apostar».\nLa Delegació del Govern ha oferit a Almussafes la constitució d’una comissió tècnica per a fer un seguiment exhaustiu del projecte, un comitè que es formalitzarà les pròximes setmanes. Aquest futur òrgan treballarà per a possibilitar l’existència d’un canal de comunicació directe i qualificat entre l’Ajuntament d’Almussafes i les institucions dependents de l’Administració de l’Estat amb competències en els objectius del projecte, entre les quals es troben l’oficina de Presidència del Govern que centralitza la recollida de propostes per a la seua posterior consideració com a PERTE (Projectes Estratègics per a la Recuperació i Transformació Econòmica) pel Consell de Ministres.\nAixí mateix, l’Ajuntament d’Almussafes ha sol·licitat una reunió amb l’oficina de gestió del fons de reconstrucció establida per la Generalitat Valenciana per a la recollida i tramitació de propostes per al fons ‘Next Generation’ amb la finalitat d’«aportar al projecte e-AMIC la millor coordinació institucional i alinear les seues propostes amb les interessants línies de treball que està exercint l’oficina autonòmica».\nEl Projecte e-AMIC (Almussafes Mobility Industrial Cluster), naix per a formalitzar les necessitats de finançament europeu en el context dels fons de reconstrucció i proposa una sèrie de mesures amb les quals contribuir a la transformació progressiva del sistema industrial de la localitat per a anar adaptant-lo a les noves circumstàncies dels mercats i als nous processos de fabricació, especialment en l’apartat de l’electrificació. La intenció del consistori és que el document amb les propostes que s’està elaborant en el marc d’aquest projecte «es dissenyen i es porten a terme de manera progressiva, flexible i dialogada». Per a això, l’alcalde advoca per «una coordinació amb tots els nivells de l’administració, amb la gran indústria, amb les nostres àrees empresarials, amb els proveïdors i les companyies, amb els representants sindicals, amb la ciutadania i amb el teixit social almussafeny».\nEtiquetado como:ECONOMIA,INDÚSTRIA,INNOVACIÓ,NOTÍCIES,POLÍGONS INDUSTRIALS\nAlmussafes presenta a la...


Sweet Baggy Days: Monster\nFa relativament poc, i dins la dinàmica de cada cop expandir les fronteres del manganime, l’editorial Timun Mas ha publicat la novel·la “Another Monster” de Urasawa. Epígraf, historia paral·lela i llum aclaridora sobre “Monster”, el manganime que ha fet furor a casa nostra i que, si no fos per la pèssima edició de Planeta d’Agostini, segur que s’hauria convertit en un gran fenomen. Però, ja se sap... si vols les coses ven fetes, busca Glenat.\nQuan pugui me pillaré el llibre i ja penjaré alguna ressenya o alguna cosa per l’estil. Que es publiquen les novel·les japos, basades o origen d’un manganime, no és un fenomen de fa quatre dies (crec que fa un parell d’anys que es publiquen), però de tirada tan curta i un calendari de novetats tan escàs... fa difícil una normalització. En tot cas, i per quan arribi el gran moment, jo ja tinc un raconet per pagar les novel·les de Lodoss ^^\nPer altre banda, fa uns instants que he vist el cap. 20 de Toradora! i, amb modèstia, tinc que reconèixer que de moment no he perdut el meu olfacte per aquestes coses. Petits canvis en una calma tensa, calma que precedeix el tifó que d’aquí poc caurà sobre els caps dels protagonistes. Ryuuji i Minorin cada cop més pròxims i sense vergonya (atenció especial a l’ho que diu en Takasu quan van cap a l’insti.... lol, impensable uns capis enrere), l’Ami que va carregant tensió i mala llet, la Taiga intentant que no se l’hi noti el llautó... vaja, com sempre po diferent.\nI per no variar, cada dia estic una mica més viciat a Kinnikuman (Musculman a casa). No em resultaria extrany que d'aqui poc me comprés un tomu o dos.... viam si puc sobreviure i aguantar (i tolerar, que és l'ho important) l'impacte visiual. Si el shojo ja em tira enrera, por em fa venir aquesta serie mítica de l'any de la picor.\nSobretot m'agrada l'opening de la ultima temporada. Brillant, enganxa i és Musculator 100%, el de la ultima epoca, quan es posa serios i és la llet amb pols.\nPublicat per Ramon a 10:58\nBlanca Gª Manjón 22 de febrer de 2009 a les 3:57\nQuan escriuràs entrades per als no-frikis? XD


Finances ètiques, cooperativisme i temps de pandèmia (a debat a Terrassa Cooperativa)\nYou are here: Home / Destacats / Món cooperatiu / Treball / Economia / Finances ètiques, cooperativisme i temps de pandèmia (a debat a Terrassa Cooperativa)\nEl divendres 27 de novembre vaig tenir l’oportunitat, en el marc de les Jornades: Terrassa cooperativa, de coordinar una taula rodona sobre finançament ètic i emprenedoria social en temps de pandèmia. He volgut recollir algunes de les reflexions compartides amb les persones de les entitats participants: l’Anna Celma de Coop 57, en Miquel Verdaguer d’ASCA (Acció solidària contra l’atur), la Bet Tena de l’Ateneu cooperatiu del Vallès Occidental i de la Miriam Maicalef del Servei d’Innovació de l’Ajuntament de Terrassa.\nPrimer. La COVID-19 ha fet aflorar de manera colpidora la dimensió sistèmica d’aquesta crisi. Una crisi ecològica, econòmica i social, que ha accentuat les desigualtats i les precarietats, particularment de la gent més jove. Un model de producció i de consum qüestionat per molts moviments socials i xarxes d’economia social i solidària que treballen en una altra lògica, l’economia del bé comú que situa la vida i les persones al centre de qualsevol prioritat. Impulsant el que diem un consum ètic, cooperatiu, responsable, cap a una transició de l’economia amb un fort compromís ecosocial. No estem aïllats, ho estem veient a moltes ciutats d’arreu del món.\nSegon. Aquest camí no és fàcil. Predomina encara la lògica dominant. Fusions i concentracions de grans entitats bancàries. Més opacitat i més monopoli en perjudici de les persones assalariades (més acomiadaments i jubilacions anticipades); de les persones usuàries (més comissions i menys atenció directa al territori), i no aporten un valor significatiu a l’economia real. Els seus interessos es concentren en determinats negocis, molts d’ells de dubtosa reputació moral. Per una banda fan bandera omplint pàgines de promoció contractada (amb les entitats de l’oligopoli de les elèctriques, de les que formen part, i també amb molts dels mitjans de comunicació amb accionariat majoritari en mans dels bancs, constituint un trident molt poderós) dels discurs de les renovables, però la realitat és que el 90% del seu negoci l’ocupen els combustibles fòssils, i el comerç d’armes. Encara que a les seves campanyes de màrqueting destaquin les “emissions zero” i els “criteris de responsabilitat social corporativa” referides a les seves oficines i les memòries que fan servir als seus aparadors per omplir l’apartat de sostenibilitat. Una mena de “greenwashing” i “socialwashing” que pretén blanquejar les operacions de dubtosa ètica comercial: desnonaments, clàusules abusives, inversions majoritàries en el tràfic d’armes, indústries contaminants, i altres negocis marcats per la corrupció i el secretisme.\nTercer. És ben cert, que malgrat el desprestigi de la banca convencional derivada de la crisi del 2008, la capacitat d’expansió de la banca ètica és encara molt limitada. No és fàcil passar de la indignació al compromís, canviant de banc, i actuar amb la gestió dels nostres recursos de manera ètica i responsable. Però ho estem fent. A poc a poc i de manera coherent. El baròmetre de les finances ètiques i solidàries del 2019 indica que la banca ètica i les cooperatives de crèdit han facilitat 1.500 milions d’euros en préstecs, un 1% més que l’any anterior. També s’ha recollit un estalvi de més de 2.300 milions que representa un increment de l’1’56 %, respecte a l’any anterior.\n“La capacitat d’expansió de la banca ètica és encara molt limitada. No és fàcil passar de la indignació al compromís, canviant de banc”\n“Cal ara establir noves aliances i millorar la cooperació i col·laboració entre les entitats, les administracions i el sector privat”\nQuart. Com hem vist amb els diferents exemples, tenim una banca ètica i unes entitats que faciliten crèdits i petits préstecs a persones i a projectes d’economia real al territori. Disposem d’un teixit molt diversificat i de gran potencialitat capaç de generar molta emprenedoria social, treballant en xarxa, i amb una nova visió col·laborativa, per compartir i rehabilitar habitatge, per enfortit cooperatives i serveis de consum responsable, per dibuixar nous projectes mediambientals i d’energies renovables, noves formes d’inserció social i capacitació professional. Per fer créixer el comerç just, i l’economia feminista. Sectors prioritaris per la vida de les persones, no pel seu afany i l’interès lucratiu a qualsevol preu. Una economia adaptada als nous temps d’emergència social i marcant les veritables necessitats de l’agenda ecosocial. Som més resistents i resilients en temps de pandèmia.\nCinquè. Cal ara establir noves aliances i millorar la cooperació i col·laboració entre les entitats, les administracions i el sector privat. Hem de ser capaços de presentar projectes mancomunats al Fons de reconstrucció de la UE, projectes amb contingut ètic i transformador de l’economia sabent aprofitar els seus quatre enunciats prioritaris: l’enfortiment de la protecció social, la dignificació del treball, i la transformació de l’economia amb una reconstrucció verda i digitalitzada. Tindrem capacitat per presentar projectes de ciutat de gran dimensió social i capacitat transformadora? Aquesta és la qüestió que cal dirimir per part dels responsables municipals, econòmics i socials. Els grans operadors: les elèctriques convencionals, els bancs, les grans corporacions ja tenen els projectes elaborats, i estan exercint el seu poder d’influència. Com han destacat diferents observadores: el sector de l’automòbil ja té 10.000 milions assignats. La Grossa de Nadal!\nRas i curt. Cal omplir de contingut aquest enorme capital, els recursos col·lectius mobilitzats per la UE, però no per fer el mateix que s’ha fet fins ara, amb un toc “verd” i “social” i amb els mateixos protagonistes. No és el mateix impulsar projectes d’energies renovables, per posar un exemple, per part de l’oligopoli (que va imposar l’impost al sol i tot tipus d’obstacles a les renovables), que ajudar a desenvolupar una industria disseminada en el territori on tinguin un major protagonisme entitats com Som energia, Fiare o Coop 57, i l’acompanyament d’entitats socials, ateneus i altres xarxes d’economia social. L’Ajuntament de Terrassa i la transició energètica incorporant l’eficiència energètica del parc d’habitatges, i la creació de centre de producció d’energia a tots els edificis públics i sostres industrials de la ciutat, obre un gran ventall d’oportunitats. No ens podem permetre el luxe de perdre aquest tren. Com s’ha demostrat en aquestes jornades tenim projectes compartits, tenim coneixement, tenim bones pràctiques i tenim voluntat i una actitud responsable. Ara és demà!\nDomènec Martínez, soci de FIARE Banca Ètica


"Paquita Salas", la websèrie d'humor casolà que causa furor i s'allibera dels tòpics - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\n"Paquita Salas", la websèrie d'humor casolà que causa furor i s'allibera dels tòpics\nmagdalena tsanis/efe | madrid 22.08.2016 | 07:34\nBrays Efe amb Belén Cuesta en el primer episodi de la sèrie atresmedia\nPaquita Salas és una representant d'actors, de cinquanta anys i una mica passada de moda. No sap com gestionar el correu electrònic i les estrelles acaben prescindint dels seus serveis. No obstant això, ella està convençuda que tothom l'adora. I té una mica de raó, perquè, amb un sol capítol a Internet, la websèrie que protagonitza és tot un fenomen a Espanya. Més de 300.000 usuaris de Flooxer, la plataforma de contingut digital del grup Atresmedia, han vist aquest primer episodi, que demà s'emetrà al canal Neox. La resta arribarà al setembre, de nou a Internet.\nInterpretada per l'actor Brays Efe, Paquita Salas és una creació de Javier Ambrossi i Javier Calvo, autors de l'èxit teatral La llamada, el musical que va donar a conèixer la guanyadora d'un Goya Macarena García i que fa tres anys que és en cartell i a prop de convertir-se en pel·lícula. Però, si aquell és un fenomen avui en dia plenament consolidat, el de Paquita no ha fet més que començar. El dia que es va llançar es va convertir en trending topic, i des de llavors ha corregut com la pólvora.\nRodada en clau de fals documental, la sèrie és una paròdia afectuosa del món de la faràndula, amb tot el seu postureig i la seva mala llet. Belén Cuesta (Kiki, el amor se hace, Buscando el norte) posa el contrapunt moderat a la torrencial protagonista d'una sèrie que inclourà cameos d'altres cares conegudes al llarg dels seus episodis.\n"Vam intentar escriure sense prejudicis, el que ens agrada de veritat", va assenyalar Ambrossi, intentant explicar la càlida acollida que han tingut. "Moltes sèries es fan per agradar a tothom i al final no agraden a ningú", va afirmar en referència als criteris de selecció de les cadenes generalistes. Calvo va afegir que han tingut llibertat total. "Ningú ens va revisar el guió ni res. La llibertat és el que fa que un producte sigui únic i amb personalitat", va afirmar.


Art i lletres al segle XX: Interpretar l'art del segle XX - CEC Banyoles\nDivendres 26 d´octubre es realitzà la primera conferència, INTERPRETAR L´ART DEL SEGLE XX, a càrrec del professor XAVIER ABALLÍ i SANMARTÍ.\nEl conferenciant inicià la seva exposició analitzant i contraposant dues obres d´art significatives, una pintura de J.Vermeer (s.XVII) i una escultura de Bruce Nauman (s.XX), com a punt de partida a la seva dissertació que titulà “Introducció a l´Art Contemporani, un acostament des de la Literatura i l´Escriptura”. La seva hipòtesi discursiva és que l´Art des del Paleolític fins a la segona meitat del segle XIX és la il.lustració d´un text, ja que conté un aspecte narratiu i és la representació d´una realitat. Així, les Arts Plàstiques es converteixen en complement d´altres Arts.\nEn el quadre analitzat (la noia que centra l´atenció en quelcom) la pintura es converteix en un relat novel.lesc. En contraposició, l´obra de Nauman es desprèn de tota intenció literària, en mostrar un aspecte conceptual com són les parts físiques de les persones que serveixen per comunicar-nos.\nEl professor continuà fent un recorregut per la història de l´Art des de la Prehistòria i la Història Antiga, posant de manifest la relació entre Art i Lleis i la introducció de textos en les Arts Plàstiques, passant per l´Art Romànic i Gòtic fins al Renaixement, que incorpora nous conceptes.\nAnalitzà obres significatives de cada moment històric. Destaquem el quadre de D. Velázquez “Les Menines” (s.XVII) i “El rai de la Medusa” de Géricault, representatiu del Romanticisme.\nLa Revolució Industrial va marcar l´evolució de l´Art amb dos invents revolucionaris: la màquina de fotografiar i la teoria dels colors. A partir de llavors ja no calia pintar la realitat. Un exemple il.lustratiu són les 42 imatges de la catedral de Rouen pintades per C. Monet en què l´important són les gammes de color, no pas el contingut literari. Elements com la llum, el color i les textures es desvinculen del fet narratiu.\nXavier Aballí seguí el seu discurs amb les Avantguardes i els tres models representatius: l´Art Figuratiu (amb referències visuals amb la realitat), l´Art Abstracte (sense referents amb la realitat) i l´Art Conceptual (com a vehicle per explicar conceptes). Cadascun amb els seus representants: Picasso, Kandinsky i Duchamp.\nAcabà la conferencia parlant de diferents tipus d´Avantguardes i la incorporació de l´escriptura a l´Art tal com l´interpreten diversos autors entre els quals: René Magritte, Joseph Kosuth, John Baldessari, Ignasi Aballí, Dora García, …\nUna experiència innovadora, que tingué lloc en un barri marginal de París, per part de l´artista Thomas Hirshhorn a inicis del s.XXI, va posar de manifest la dimensió transformadora que pot tenir l´Art com a activitat social i de socialització.\nAmb aquest missatge finalitzà la seva intervenció, però inicià un col.loqui molt enriquidor i participatiu en què intervingué alumnat de Batxillerat i públic que omplia la sala de conferències del Centre Excursionista.\nUna magnífica conferència que inaugura un nou curs molt engrescador.\nPresentació del llibre “La Travessia de l’Estany. Una història... Conèixer el Pla de l’Estany: Banyoles


Colston Hall Farmhouse B&B Framlingham Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDescompte a Colston Hall Farmhouse B&B\nColston Hall, Woodbridge, Framlingham, Framlingham, Regne Unit, IP13 8LB - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Colston Hall Farmhouse B&B\nAl visitar Framlingham, vosté es sentirà com a casa a Colston Hall Farmhouse B&B, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nColston Hall Farmhouse B&B ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. L'hotel ofereix instal·lacions per a reunions i banquets , àrea de TV/saló compartit per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara escriptori, plat de dutxa, banyera per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen pesca, jardí estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Colston Hall Farmhouse B&B és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Framlingham.


Documents del Procés Constituent | Sectorial d'Educació del Procés Constituent\nEspai d’emmagatzematge dels documents d’àmbit general del Procés Constituent.\nManifest. El document més important del Procés Constituent, a partir del qual s’hi ha anat aplegant tothom. Val a dir que en alguna presentació del Procés Constituent de part de la Teresa Forcades s’ha comentat que algunes persones poden no estar totalment d’acord amb tots els punts del manifest, però la voluntat d’anar plegats i de debatre, permet sentir-s’hi part.\nTextos de debat:\nS’està treballant en una mena d’ampliació del manifest en una sèrie de documents que es podrien considerar la constitució del Procés Constituent. Estan repartits en diversos àmbits i els presentem en dos formats:\nPer una banda hi ha la versió més actual i també editable per les persones que la llegeixin. Està en un format wiki. Per accedir a tots els documents fer clic a aquest enllaç.\nPer altra banda hi ha una versió dels documents actualitzats a data 9 de maig:\n– Punt 0: Un procés constituent:\n0.1: Perquè un procés constituent.\n0.2: La participació ciutadana en les constitucions d’Espanya, d’Equador i Suïssa.\n0.4: Processos constituents: Passat, present i escenaris de futur.\n0.6: Breu resum d’experiències recents.\n0.7: Què és el poder constituent? – Què és una assemblea constituent?\n– Punt 1: Sistema econòmic ètic:\n1.1: Visió general del nou model econòmic.\n1.2: Transició al nou model econòmic.\n– Punt 2: Món laboral just i digne:\n2.1: Renda bàsica universal.\n2.2: Pensions dignes i mentides.\n2.3: Anàlisis del mercat de treball: on i com incidir.\n– Punt 3: Democràcia participativa:\n3.1: Què s’entén per democràcia.\n3.2: Siguem exemple de democràcia i transparència.\n3.3: Nou model d’estat i d’organització socioeconòmica.\n3.3: Una política sense polítics. Propostes per una democràcia avançada o integral.\n3.4: Repensant les candidatures electorals i la rendició de comptes.\n3.5: Radicalitat democràtica.\n– Punt 4: Habitatge digne:\n4.1: Fer efectiu el dret a l’habitatge.\n4.2: Compliment de la funció social de la propietat.\n4.3: Formació de parcs d’habitatge social a lloguer.\n– Punt 5: Estat del benestar:\n5.1: Xarxes d’intercanvi en política social.\n5.2: Teràpies naturals, proposta de regulació.\n5.3: Renda bàsica universal.\n5.4: Universitat pública, democràtica i de qualitat.\n5.5: La música, clau per a l’educació integral.\n5.6: Canviar el model de mobilitat.\n5.7: Posem l’educació al centre de la societat i la persona al centre de l’educació.\n5.8: Què vol dir educar en democràcia?\n5.9: Educació ruptura amb el model actual.\n5.10: Per una nova llei d’educació de Catalunya que articuli un nou sistema educatiu.\n5.11: Posem l’Educació al centre de la societat – L’EDUCACIÓ, MOTOR I MIRALL D’UNA SOCIETAT.\n5.12: L’Alumne centre de l’educació.\n– Punt 6: Dret al propi cos:\n6.1: Autonomia del malalt, eutanàsia…\n6.2: Salut sexual i reproductiva.\n6.3: L’autodeterminació dels cossos.\n6.4: Interrupció voluntària de l’embaràs.\n6.5: Lliures de violència masclista.\n– Punt 7: Per un món sostenible:\n7.1: Sobirania energètica.\n7.2: Sobirania alimentària.\n7.4: Pobresa energètica, una ferida social.\n– Punt 8: Drets de ciutadania.\n8.1: Immigració, antiracisme i interculturalitat.\n8.2: Drets sobirans i dret de sobirania.\n– Punt 9: Mitjans de comunicació.\n9.1: Periodisme independent respect els poders polític i econòmic.\n– Punt 10: Cultura de pau.\n10.0: Nou paradigma social: l’art de viure i conviure.\n10.1: País sense exèrcit.\n10.2: No a la guerra.\n10.3: Violència estructural.\nAquí teniu les actes del grup promotor i també el document sobre la proposta de l’11 de setembre i el dossier complert de MUNICIPALISME que ha elaborat l’equip organitzador de la trobada del 28 de juny:\nA continuació teniu l’ACTA del grup promotor del 25 d’octubre, celebrat al Centre de Cultura de les Dones Espai Francesca Bonnemaison i la versió final dels documents de MUNICIPALISME treballats durant la jornada del 18 d’octubre a Gramenet i aprovats pel grup promotor el mateix dia 25:


Santa Eugènia destina un euro per habitant a ajuda humanitària per a Ucraïna | Ajuntament de Santa Eugènia\nsanta eugenia destina un euro habitant ajuda humanitaria ucraina\nSanta Eugènia destina un euro per habitant a ajuda humanitària per a Ucraïna\nL'Ajuntament de Santa Eugènia ha destinat un euro per habitant en material sanitari per destinar a la població d'Ucraïna a través de l'ONG Llevant en Marxa, en el marc del seu projecte ‘Ucrania, No estás sola'.\nSanta Eugènia té 1.771 habitants censats i, per tant, aquesta és la quantitat invertida en ajuda humanitària procedent de la farmàcia del poble. Al contingent entregat al poble ucraïnès hi ha mèdicament per al dolor, així com llet per a nadons, pots de menjars preparats (pots de puré per a infants), bolquers, compreses higièniques, d'incontinència, tovalloletes humides.\nSegons ha comentat el batle, "no hi ha pitjor escenari per a un país que una guerra, en la que la població civil n'és la més perjudicada. Amb aquesta actuació volem fer la petita aportació de tots els taujans per demostrar la nostra solidaritat amb el poble d'Ucraïna".\nPer la seva banda, la regidora d'Hisenda, Funció Pública i Responsabilitat Social, Cris Ballester, ha volgut agrair a la farmàcia Pons Segura de Santa Eugènia, gestionada per les llicenciades Isabel Pons i Margarita Segura, que hagi ofert els productes demandats sense el benefici corresponent a l'establiment farmacèutic, fent possible, d'aquesta manera, un major nombre de productes. "És imprescindible en situacions d'emergència sobretot, entendre que la cooperació i aliances són la VIA més eficient per aconseguir objectius. Aquest exemple de col·laboració público-privada és significatiu i agraïm la unió de la farmàcia del poble a la causa".


Federica Montseny i l'anarcofeminisme en el govern republicà de l'Estat espanyol - directa.cat\nFederica Montseny i l'anarcofeminisme en el govern republicà de l'Estat espanyol\nAquest dimecres es compleixen 85 anys de l'entrada de l'anarquista Federica Montseny a l'equip de govern de la Segona República espanyola com a ministra de Sanitat i Assistència Social. Al llarg del reportatge, que publiquem en col·laboració amb el col·lectiu Arada, es recorden algunes de les polítiques emancipadores que va impulsar la primera dona a ocupar un càrrec ministerial a l'Estat espanyol\nFederica Montseny va ser la dona anarquista més coneguda del seu temps i l’única ministra àcrata de la història / Arxiu\nCarme Bernat Mateu Carme_bernat\nFa 85 anys, el 4 de novembre de 1936, Federica Montseny i Mañé es va convertir en ministra de Sanitat i Assistència Social del govern republicà espanyol. Va ser la dona anarquista més coneguda del seu temps i l’única ministra àcrata de la història. Mai abans de l’entrada de quatre llibertaris al govern de l’Estat espanyol s’havia parlat de problemàtiques tan actuals com l’avortament planificat, les parelles de fet, l’adopció, les polítiques anticarceràries o les col·lectivitzacions d’indústries i de terres. Algunes d’aquestes qüestions es van recuperar durant el postfranquisme, però altres continuen escandalitzant l’opinió pública en l’actualitat i encara són reivindicacions dels moviments socials 85 anys després.\nA Federica Montseny se li van buscar molts noms –“La Leona”, “Miss FAI” o “Prima Donna”–, ja que era una carismàtica representant del moviment llibertari durant la dècada de 1930, el moment de màxima popularitat de les idees i les organitzacions anarquistes. Ella va créixer envoltada de grans referents de l’obrerisme espanyol i va ser educada per sa mare, la propagandista, editora i mestra lliurepensadora Teresa Mañé. Les primeres activitats de Federica com a publicista anarquista es van emparar en aquest univers llibertari. El 1920, amb quinze anys, va començar a escriure, i poc temps després ja publicava nombroses novel·les i articles en Solidaridad Obrera i en La Revista Blanca.\nEl 1931 va iniciar la seua militància en la CNT, on progressivament va agafar més responsabilitats fins a ser escollida com a candidata per a l’equip ministerial del govern de Francisco Largo Caballero la tardor de l’any 1936\nEl 1931 va iniciar la seua militància en la CNT, on progressivament va agafar més responsabilitats fins a ser escollida com a candidata per a l’equip ministerial del govern de Francisco Largo Caballero la tardor de l’any 1936. Aquest dirigent socialista, d’ofici obrer, va ser secretari general de la UGT (1918-1938) i president del PSOE del 1932 al 1935. Representava l’ala revolucionària d’aquest partit i va formar el seu primer govern el 4 de setembre de 1936. Es tractava del tercer govern republicà format després del colp d’estat del 18 de juliol.\nEntre setembre i octubre de 1936, les forces rebels van avançar per Andalusia i per la cornisa cantàbrica i es van apropar perillosament a Madrid. Mentrestant, Largo Caballero pretenia reunir la quantitat més gran d’organitzacions obreres en el seu consell de ministres i, al mateix temps, unificar militarment les forces antifeixistes. En aquest context, quatre figures de l’anarquisme –Federica Montseny, Joan Garcia Oliver, Joan Peiró i Juan López– van ser elegides pel comité nacional de la CNT per entrar a formar part del segon govern de Largo Caballero el 4 de novembre de 1936. Tot i que alguns anarquistes ja havien sigut consellers del govern català des del 26 de setembre del mateix any –Antonio Garcia, Joan Porqueras i Josep J. Domènech–, era la primera vegada en la història que anarquistes es convertien en ministres d’un govern estatal, tal com ha estudiat la historiadora Dolors Marin. Aquell 4 de novembre, el periòdic anarquista Solidaridad Obrera va considerar que l’entrada d’anarquistes al govern de l’Estat era un “fet transcendental”. Dos dies més tard, amb les tropes franquistes a pocs quilòmetres de Madrid, la capital de l’Estat va començar a traslladar-se a València.\nFederica Montseny va aplicar els principis confederals per organitzar el seu ministeri i va constituir comités sanitaris amb enllaços municipals, comarcals i regionals |Arxiu\nMalgrat les enormes polèmiques que aquesta decisió va suposar en aquest context, i fins i tot en l’actualitat, les quatre ministres anarquistes van ocupar les seues carteres assenyalant que “per damunt de nosaltres mateixos i per damunt dels nostres ideals” calia véncer el feixisme i salvar la revolució social de 1936, de contingut principalment anarquista. Des de diferents fronts es volia eliminar, o almenys limitar, l’abast de les col·lectivitzacions i dels canvis revolucionaris, motiu pel qual des d’alguns àmbits anarquistes es va pensar que estar al govern era un mal menor per garantir o mantindre canvis revolucionaris. De la mateixa manera, la Guerra Civil és l’únic moment de la història que pot ajudar a respondre l’interrogant sobre com posar en marxa mesures llibertàries des de l’acció estatal. Federica Montseny ho va resumir així: “No podia defugir el càrrec i per això vaig acceptar. Disposada, per descomptat, a no deixar de ser anarquista… He d’aplicar els conceptes federalistes d’ampli socialisme, sense estridències reconstructives. Vull veure el meu ministeri convertit en el departament on es controle tota la sanitat nacional, en tota l’amplitud de la paraula”.\nMontseny va aplicar els principis confederals per organitzar el seu ministeri i va constituir comités sanitaris amb enllaços municipals, comarcals i regionals a través del Consell de Sanitat i el d’Assistència Social\nFederica Montseny va aplicar els principis confederals per organitzar el seu ministeri i va constituir comités sanitaris amb enllaços municipals, comarcals i regionals a través del Consell de Sanitat i el d’Assistència Social, on estaven representats els sindicats i partits majoritaris. A més, el seu pla es va desenvolupar a partir de les bases comarcals de sanitat per descentralitzar els serveis, fins i tot reordenant i projectant la instal·lació d’hospitals intercomarcals establerts en zones de dos-cents quilòmetres de diàmetre. Açò mostra que és qüestionable que la ministra abandonara els seus ideals llibertaris pel simple fet d’acceptar el càrrec, com a vegades s’ha assenyalat. La seua gestió va ser hereva del projecte federatiu societari i, malgrat les òbvies contradiccions, era un moment excepcional en el qual va tractar d’aplicar polítiques anarquistes des del poder executiu.\nLes mesures que Federica Montseny va aplicar van ser múltiples i profundament avantguardistes, fins i tot si les posem en relació amb escenaris actuals. Una de les reformes més importants va ser l’avantprojecte de la llei d’avortament, aprovada prèviament per la Generalitat catalana i impulsada pel doctor anarquista Félix Martí Ibáñez –director general de Sanitat i Assistència Social de Catalunya. La ministra va impulsar la interrupció artificial de l’embaràs abans dels tres mesos de gestació en plena Guerra Civil. Encara que no es va aprovar per l’oposició de la majoria de membres del govern, va ser una reforma sense precedents en l’època que garantiria el dret a l’avortament i que continua sent una reivindicació feminista de plena actualitat en països com l’Argentina o Polònia. A més, un dels esforços principals del seu ministeri va ser la protecció de les xiquetes i els xiquets traslladats, refugiats o orfes per la guerra. Així, es van construir llars, escoles infantils i colònies per millorar la seua educació i salut en aquest context tan complex.\nLa lluita de Federica Montseny contra la prostitució\nUna de les tasques més conegudes de Federica Montseny van ser els alliberatoris de prostitució. Des del segle XIX, l’anarquisme interpretava la prostitució com un problema moral, econòmic i social gravíssim que no s’aboliria per decret. No obstant això, van crear uns centres de “rehabilitació” i “reincorporació” per a treballadores sexuals amb la finalitat d’oferir altres sortides laborals a les dones que ho escolliren. Aquest procés s’iniciava amb una revisió mèdica general i psicoteràpia per conéixer les causes que van motivar a les dones a exercir la prostitució. Segons les seues paraules, tractaven d’esbrinar les “causes del seu fracàs social”, de “restaurar l’arquitectura biològica de la dona” i de fer una “reforma psicològica” per aconseguir que tornaren a ser “honrades”. Els alliberatoris eren, per tant, llars d’acollida de treballadores sexuals amb serveis mèdics, escoles d’aprenentatge i una xarxa de borses de treball per afavorir l’obtenció d’un altre ofici.\nFrederica Montseny l’any 1977 |Arxiu\nAquesta mesura va ser una proposta de l’organització de dones anarquistes Mujeres Libres que Federica Montseny va aplicar durant el seu mandat, amb la qual es volia acompanyar les treballadores sexuals, des del diàleg i la capacitació, en el seu procés de canvi laboral. No obstant això, per a elles aquest era un problema moral, ja que, segons la militant anarcofeminista Suceso Portales, “cap dona es pot sentir completament honesta mentre existisca una prostituta”. La rebuda d’aquesta mesura per part de les treballadores sexuals és desconeguda, encara que es coneix que va ser una proposta externa a la seua comunitat i que no responia a l’autoorganització de les prostitutes. De fet, Concha Liaño, integrant de Mujeres Libres a Barcelona, va acudir a la porta d’un prostíbul per penjar cartells abolicionistes i una dona li va respondre: “Jo soc puta perquè tu pugues ser honrada”. Per tant, si bé consideraven que l’emancipació de les treballadores era obra d’elles mateixes, tal com resava el lema de la Primera Internacional, aquesta màxima no s’aplicava per a les treballadores sexuals, que eren interpretades des de mirades moralistes.\nVa engegar seccions especials de psiquiatria, campanyes de lluita contra les malalties venèries al front de guerra, cases de repòs per a combatents i soldats, cases de solidaritat destinades a albergar a persones sense llar, paritoris…\nA banda d’aquestes mesures més conegudes, Federica Montseny va engegar altres projectes pioners com els antecessors dels actuals centres de planificació familiar. Funcionaven com a consultoris d’orientació psicosexual on s’oferia informació a les classes populars sobre recursos anticonceptius i altres temes relacionats amb la sexualitat i la maternitat. També va impulsar la investigació medicocientífica amb la creació de l’Institut Nacional del Càncer i de grups d’estudi internacionals sobre vacunes i epidèmies. Va engegar seccions especials de psiquiatria, campanyes de lluita contra les malalties venèries al front de guerra, cases de repòs per a combatents i soldats, cases de solidaritat destinades a albergar a persones sense llar, paritoris, “instituts de reeducació d’invàlids” per a persones amb diversitats funcionals, decrets per nacionalitzar farmàcies i laboratoris mèdics, cantines populars per alimentar treballadores, l’Institut d’Higiene de l’Alimentació a València per ajudar ciutats amb problemes d’abastiment alimentari i un llarg etcètera.\nEn definitiva, l’objectiu principal de Federica Montseny va ser la substitució de la caritat cristiana i de les iniciatives privades per una gestió pública i eficient de l’assistència social i de la sanitat. Per fer-ho possible, la ministra va incorporar a les seues polítiques les reivindicacions dels moviments de base sobre la millora de les condicions de la classe treballadora. El pas de l’anarquista pel govern espanyol és un exemple de com les polítiques estatals també poden enfocar-se cap a la creació d’un sistema descentralitzat i federal de la sanitat pública. Encara que va suposar una gran paradoxa, per primera vegada les forces sindicalistes organitzades van intervindre en la direcció d’un estat aportant idees purament emancipadores.\nFederica Montseny ha sigut una de les figures més rellevants i polèmiques de la història del moviment obrer espanyol. De fet, aquesta tardor, València ha sigut un dels escenaris de gravació de la pel·lícula de la directora, guionista i actriu Laura Mañá que recrea la biografia de l’anarquista. No obstant això, els seus projectes al capdavant del ministeri continuen sent poc coneguts. La gestió política de Federica Montseny tingué errades i encerts, però molts dels grans relats tendeixen a magnificar les equivocacions i la desmemòria en lloc d’oferir una lectura útil per al present polític. Per això cal recordar i reconéixer que tant Federica Montseny com l’anarquisme del seu moment van aportar principis claus per a l’actualitat, com el dret de les classes treballadores a gaudir de la sanitat pública; les idees naturistes i ecologistes; la importància de l’educació racional, de la investigació científica i de la cultura popular o el dret de les dones a l’avortament i a impulsar la seua pròpia emancipació.\nL’autora, Carme Bernat Mateu, és historiadora, investigadora a la Universitat de València i membre del col·lectiu Arada. Eina de feminismes i memòria.\nanarcofeminisme Anarquisme Arada Dret a l'Avortament Federica Montseny Guerra Civil espanyola història memòria ministeri de Sanitat mujeres libres República espanyola Sanitat sanitat universal\nEl passat com a finestra al futur: feminisme i memòria al País Valencià\nMarta Sanchis Giménez Rosella Alonso Frau Andrea Aguilar Olivas Carla Gallego Moreno Laura Yustas Fotografies | Arxiu\n« La trama d’infiltració digital s’estén a organitzacions i sindicats llibertaris\nAlgú pot trucar a l’Angela Merkel, bitte? »


Ai Tsunoda es proclama campiona del món Júnior en -70 Kg ....llegir més\nEntrenaments tardor kendo\nHomologació dans judo i DA a defensa personal Copes d´Espanya\nNormatives categories Judo\nZona Ufec - 19.10.21 - Campionat de Catalunya Cadet\nCelebrat el Campionat de Catalunya Cadet de Judo\nAquest passat dissabte 16 d´octubre s´ha celebrat al CEM Mundet el Campionat Catalunya Cadet de Judo, en el qual han participat uns 180 esportistes d´arreu del territori Català.\nLa competició s´ha organitzat en dos blocs en els quals hem pogut veure un gran nivell.\nEn aquesta prova s´han definit els integrants que disputaran el Campionat d´Espanya Cadet...\nDiari Sport - 15.10.21\nAi Tsunoda es proclama campiona del món Júnior en -70 Kg\nLa lleidatana Ai Tsunoda es proclama campiona del món Júnior en -70 Kg a Olbia, després de guanyar a la croata Lara Cvjetko per waza-ari.\nAi ha obtingut l´or, després de guanyar les dues primeres...\nL´esportiu - 08.10.21\nLa categoría absoluta s´estrena al Campionat de Catalunya Sènior\nEl passat dia 2 d´octubre es va celebrar al CEM Mundet el Campionat Catalunya Absolut de Judo, aquesta ha estat la primera competició d´aquesta categoría desde el 2019, pero aquest motiu no ha evitat que haguem pogut disfrutar de combats d´un gran nivell.\nEn aquest campionat s´han classificat els judokes que assistiràn a la Fase Sector del Campionat d´Espanya, i d´aqui es disputaràn les places per competir a la Fase Final del Campionat d´Espanya.\nEl Torneig va estar dividit en dos blocs en els quals van competir els prop de 180 esportistes provinents d´arreu de Catalunya...\nZona Ufec - 06.10.21 - Campionat Catalunya Absolut\n3er entrenament federatiu puntuable\nGaspar Gamisans al Campionat d´Europa de Jiu JItsu\nGaspar Gamisans, àrbitre continental de Jiu Jitsu, ha actuat aquest cap de setmana al Campionat d´Europa de Jiu JItsu Sots 21 i Sots 18 a Maintal (Alemania)


Laia Comas – Page 2 – Garmin Team Trail\nRACEBOOK I FULL DE DESCÀRREGA DE RESPONSABLILITAT\nJa podeu descarregar-vos el Racebook de la cursa i el full de descàrrega de responsabilitat. El Racebook de la cursa amb tota la informació d’interès pels participants, ja està disponible a la web oficial de la prova, en el següent ENLLAÇ. Es tracta d’una eina de gran utilitat per...\nLa tercera edició de la Garmin Team Trail ja té la seva samarreta oficial. Tots els participants de la cursa rebran la samarreta oficial de la prova, que en la seva tercera edició hi destaca el logo oficial de la cursa a la part frontal, sobre un fons blau...\nLa innovadora cursa per muntanya de 200km NON STOP per equips i relleus, comptarà amb el patrocini de la marca suïssa Kinetik, fabricant de les samarretes que s’entregaran a tots els participants de la prova. KINETIK Compression Gear la innovadora marca suïssa enfocada a la fabricació de productes per...\nLA GARMIN TEAM TRAIL EN FAMÍLIA\n“El meu pare té la tenacitat i jo l’energia” Herbert Wienen i Marcel Wienen són pare i fill. Per segon any consecutiu, afrontaran juntament amb el seu equip la Garmin Team Trail. Amants del running, Herbert viatjarà des d’ Alemanya expressament per prendre part a la prova i córrer...\nEL MILLOR EXEMPLE DE TREBALL EN EQUIP\nLa prova per muntanya més innovadora del panorama actual arribarà a la seva tercera edició el cap de setmana del 15 i 16 de juny. La cursa per equips i relleus ofereix als seus participants l’oportunitat de descobrir paratges espectaculars a través d’ un cap de setmana on el...


Butxaca Foradada: 2014\nForn artesanal amb cafeteria al poble d'Artesa de Segre..tenen coques de recapte, no només les clàssiques amb verdures ibotifarra o sardines i de carbassó i ceba si no una ampla varietat molt originals i bonissimes!! També tenen coques dolces i pastes i pans variats. Es poden menjar les coques a la cafeteria mateix.\nAdreça: carretera de Pons 47\ndilluns dimecres i dijous de 8 a 14h30 i de 16h a 20h30\nde divendres a diumenge de 8 a 20h30 (obert al migdia)\nPublicat per Anirac a 17:29 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: alimentació, Artesa, coques, lleida, noguera\nPetita botiga de merceria al barri del Clot, molt aprop del mercat: tenen moltíssimes llanes, teles i mateiral per fer ganxet, mitja, costura.....També fan cursos d'iniciació, de perfeccionament i tallers d'un dia (projectes).\nTenen pàgina web (aquí)\ncarrer Sèquia Comtal 4-6 (mapa)\nPublicat per Anirac a 20:16 Cap comentari:


Eleccions Sant Fruitós de Bages: Gent fent Poble consolida la seva majoria amb 6 regidors i ERC és la segona força amb 3 | Ona Bages\nInici Notícies Eleccions Sant Fruitós de Bages: Gent fent Poble consolida la seva majoria...\nEleccions Sant Fruitós de Bages: Gent fent Poble consolida la seva majoria amb 6 regidors i ERC és la segona força amb 3\nUna veïna de Pineda de Bages diposita els seus vots a les urnes. Fotografia: Ona Bages (Marc Vila)\nLa participació puja 10 punts en relació al 2015, això fa que tots els grups hagin incrementat els vots, a excepció de Junts per Sant Fruitós que n’ha perdut 78\nA Sant Fruitós de Bages Gent fent Poble ha tornat a guanyar les eleccions municipals, i ho ha fet fregant la majoria absoluta, pujant de 5 a 6 regidors. ERC també ha anat a l’alça passant de 2 a 3 regidors, PSC ha repetit resultat amb 2 regidors, tot i comptar amb més vots, i finalment Junts per Sant Fruitós ha patit una caiguda contundent, passant de 4 a 2 regidors, encara que, a efectes de vots, n’ha perdut 78.\nGent fent Poble, consolida així el seu projecte, després de 8 anys a l’equip de govern, ha obtingut 1.831 vots, el 40,82%, que li atorguen 6 regidors, superant amb gairebé 600 vots els resultats del 2015. Joan Carles Batanés, cap de llista de l’agrupació d’electors es mostrava satisfet amb els resultats, però ja pensant amb les reunions que vindran amb la resta de grups. “Des de Gent fent Poble estem contents, perquè està clar que el ciutadà ha sabut valorar la feina feta aquests 8 anys, liderant amb dos governs de diferent coalició. A més a més, segur que també han valorat les nostres propostes pels propers 4 anys […] L’opció de governar en minoria hi és evidentment, però està clar que es necessita un pacte, encara que sinó de govern doncs com a mínim un pacte pels grans temes de municipi”.\nGent fent Poble celebrant la victòria. Fotografia: arxiu particular\nERC Sant Fruitós també somriu amb els resultats obtinguts aquest 2019, ja que guanya un regidor i més de 300 vots respecte el 2015. La seva cap de llista, Àdria Mazcuñan, valorava positivament els resultats. “Passem dels 600 i pico vots, a més de 900, per tant augmentem d’una manera molt gran la quantitat de vots. Augmenten un regidor que era l’objectiu. Estem molt agraïts al poble de Sant Fruitós. Seguirem treballant de manera constructiva”.\nJunts per Sant Fruitós ha estat la tercera força més votada, però pateix una caiguda notable en relació al 2015, passant de 4 a 2 regidors, això sí, perdent només 78 vots. Ho explicava Vicenç Llorens, cap de llista de Junts per Sant Fruitós. “Molt contenta, perquè hem incrementat amb 313 vots, passem dels 470 als 783, per tant 783 gràcies, a tots els veïns i veïnes. Però bé la llei D’Hondt, la llei electoral és com és, i fa que tot i incrementar el número de vots, els regidors siguin els mateixos.\nEl PSC Sant Fruitós ha quedat com a última força, tot i rebre 313 vots més que el 2015. Els socialistes es mantenen amb 2 regidors, els mateixos amb els que van entrar a l’equip de govern en la passada lesgislatura. Ho valorava Cristina Murcia, cap de llista del PSC Sant Fruitós. “Ja havia dit que si baixàvem seria un mal resultat, dir el contrari seria enganyar. Sempre que es perd algun regidor i es baixa, no hi ha cap altra lectura que les coses no han anat com esperàvem. Ha anat malament. D’anàlisis se’n poden fer molts, hi ha una tendència a nivell de país i a nivell de comarca que és que el PDeCAT, Junts per Catalunya, ha baixat a tot arreu”.\nPel que fa la participació ha estat del 68,61%, més de 10 punts per sobre que el 2015. En el cas de les europees, a Sant Fruitós, les tres forces més votades han estat JxCat amb 1.914, ERC amb 1.050 i PSOE amb 737.\nRecupera el programa especial d’eleccions del 26M de Ràdio Sant Fruitós:


Una tarda a la casa dels Xuklis – Dolça Llibreta\nTaller de postals d’estiu amb els noiets i noietes de la Casa dels Xuklis\nPer recuperar el plaer d’escriure i enviar una postal, i si l’has fet tu ja és la bomba. Un taller molt creatiu, diferents tècniques de tallat, origami, composició… començant des de zero.\nHem passat una tarda molt xula, molt preciosa, molt creativa, molt divertida…..\nUn taller d’aquells que m’agraden a mi. Jo proposo, ofereixo, observo, acompanyo, m’adapto, aprenc….. Ells i elles escolten, miren, toquen, creen, inventen, s’ho fan seu….\nI, evidenment, els resultats no podien ser més bonics.\nGràcies Afanoc! Sempre, sempre és un regal poder compartir aquestes estones amb vosaltres.\nbarcelonadolça llibretafet a màla casa dels xuklispostals d'estiusabadelltallertaller a midataller personalitzattaller postals d'estiutallers a l'escolatallers amb nenstallers barcelonatallers creatiustallers familiarstallers infantilstallers sabadellworkshop


Tecnical Empresa | Automatismes industrials. Solucions en l'automatització industrial . Manresa (Bages) Igualada (Anoia)\nAutomatismes industrials i d'infraestructures\nTECNICAL neix l'any 1989 com a empresa d'enginyeria de control i automatització industrial.\nEl nostre objectiu és oferir solucions en el sector de l'automatització industrial i d'infraestructures, amb una organització flexible que ens permet una gran capacitat de reacció davant qualsevol repte que pugui presentar-se.\nEn més de 30 anys d'experiència hem adquirit el compromís de transformar en realitat les expectatives dels nostres clients, mantenint els costos adequats i el més alt nivell de qualitat, guanyant-nos així la seva confiança.\nUna part molt important del nostre èxit és el nostre principal valor, un equip humà format per 48 professionals en els departaments d'Enginyeria (entre els quals 8 enginyers amb una dilatada experiència i que porten més de 13 anys a l'empresa), Botiga, Logística, Comercial i Administració.\n• Enginyeria 17 persones\n• Botiga 10 persones\n• Logística 4 persones\n• Comercial 12 persones\n• Administració 5 persones\nAl llarg d'aquests anys hem establert aliances estratègiques amb diferents marques de primera línia com SIEMENS, OMRON, SCHNEIDER, FESTO, SMC. Aquestes aliances ens permeten oferir un valor afegit i són part de l'èxit en tots els nostres projectes.\nEn un món globalitzat, no posem límits al nostre àmbit geogràfic d'actuació, des de fa anys estem duent a terme projectes fora de les nostres fronteres exportant els nostres sistemes, enginyeria i experiència.\nOferim solucions en diferents àmbits:\n• Monitoratge de dades\n• Seguretat industrial\n• Automatització de processos\n• Optimització de processos industrials\n• Actualització de sistemes\n• Visió artificial\n• Direcció tècnica\n• Control d'infraestructures i Smarthome\nLa formació contínua dels professionals i el fet de saber adaptar-se a les constants millores de la tecnologia són actualment factors decisius per al bon funcionament de les empreses.\nEns trobaràs a Manresa, Igualada i Ripoll


Aprenem a conservar el bolet estrella a casa nostra: el rovelló\nHi ha diferents maneres de conservar els rovellons per menjar ne també fora de temporada\nEl rovelló rep diferents noms depenent de la zona, com ara pinetell, pinenca, pinenc i esclata-sang\nper Redacció 06 d’octubre de 2020 04:30\nEls bolets comestibles més freqüents a Catalunya, recordem, són la llenega negra, el camagroc, el rovelló, el pinetell, el rossinyol, el fredolic, el carlet i la trompeta. De tots ells, n'hi ha un que, any rere any, esdevé l'estrella entre els boletaires: el rovelló. Un bolet bastant comú i fàcil de distingir, que és molt preuat a la cuina.\nEl barret del rovelló és del color de la seva sang, taronja o vermellós, igual que les làmines. De jove, aquest barret és còncau i a mesura que va creixent es torna pla o en forma d'embut. Un bolet que, a més, rep diferents noms segons la zona. Els noms més habituals, després de rovelló, són pinetell, pinenca, pinenc i esclata-sang.\nA l'hora de consumir-lo, el rovelló es pot cuinar de múltiples maneres. I també se'n poden fer conserves per gaudir-ne durant més temps si hem fet una bona collita. Hi ha diferents tècniques per fer-ho, però la més recomanable és bullir-los i conservar-los en pots de vidre.\nPer fer-los, hem de tallar els rovellons a trossos i els posem a bullir en una olla amb aigua i sal. Els retirem de l'olla i els deixem refredar. Quan ja estiguin freds, els posem dins dels pots de vidre amb llorer, pebre, all i l'aigua de bullir-los. Quan ja tenim tancats els pots, els hem de bullir al bany maria perquè quedin tancats al buit.\nI ja teniu rovellons per menjar-ne fora de temporada!\nCom hem de collir els bolets?\nÉs tardor, és temps de bolets!\nAvui dinem arròs amb rovellons\nEls 10 manaments del bon boletaire


Anna Roig: 'Ja no m’amago darrere de personatges per explicar coses que em passen' | Reusdigital.cat diari de Reus. Notícies i actualitat del Camp de Tarragona\nAnna Roig: 'Ja no m’amago darrere de personatges per explicar coses que em passen'\nDissabte, 28 de febrer, presenta el seu tercer disc 'Un pas i neu i un pas' al Teatre Bartrina de Reus\n25 de Febrer de 2015, per Surt de Casa/ Camp de Tarragona\nEscoltant el disc, hi ha un canvi força gran amb els anteriors. És més intimista, et veus més madura.\nEl desembre de 2012 vam acabar amb el 'Bigoti Vermell' i ens vam donar un temps per reflexionar i veure què volíem fer i dir. Ha estat un any i nou mesos en el que hem crescut i hem fet altres coses no vinculades al grup. Ara, amb aquest disc, per primera vegada ja no m'amago darrere de personatges per explicar coses que em passen, fujo d’artificis i explico les coses tal com són i en primera persona.\nAls concerts treballeu molt la posada en escena. Abans utilitzaves més el cabaret dalt dels escenaris. En aquesta gira, què hi trobem?\nJa no tenia ganes d’explotar més el personatge clown de les altres gires, que connectava amb el públic de forma divertida i bromista. De l’Anna que no parava de parlar als concerts hem passat a l’Anna que està tota callada, que no diu res. El darrer va ser a l’Auditori de Barcelona i crec que el públic en va sortir molt content.\nPer llegir l'entrevista sencera, clica en aquest enllaç.\nUns quants versos de Joaquim Maria Bartrina\nConcert per celebrar els 15 anys de la Coral Alberichor\nEl Gremi de Fusters i Ebenistes del Baix Camp programa un concert extraordinari per la seva festa patronal\nRepresentació de l'obra 'Abans que es faci fosc' i posterior fòrum al Teatre Bartrina


Aroha Travé ressuscita l’esperit d’‘El Víbora’\n'Carne de cañón' d'Aroha Travé. La Cúpula. 228 pàg. / 12,90 €\nA Billy Caracortada, la primera història de Carne de cañón, Aroha Travé (Terrassa, 1985) dibuixa una portada falsa de la revista El Víbora on apareixen els dos nens protagonistes amb els caps deformats i encerclats per espirals de fum. “Especial fumats”, es llegeix a la portada, i entre els continguts destacats hi ha Peter Pank, Freak Brothers i Los Primos del Parque. En només una vinyeta, Travé presenta les seves credencials: humor destraler, esperit underground. L’emblemàtica línia xunga d’El Víbora ressuscita en aquest debut fabulós, un tebeo que es treu de sobre la gravetat del còmic adult de les últimes dècades i recupera la diversió, la grolleria i la incorrecció del comix dels 80 i primers 90, el que palpitava en les pàgines electritzants de Nazario i el primer Max, en el Makoki de Mediavilla i Gallardo o en la versió més lúdica de Jaime Martín.\nCom algunes novel·les gràfiques de temàtica social, Carne de cañón observa el paisatge devastat de les perifèries urbanes plenes de precarietat laboral, famílies desestructurades i marginalitat, però en comptes del retrat realista o la denúncia opta per l’humor negre i la caricatura grotesca, tan a prop de l’esperpent com del fulletó histèric. El motor de la història són el Killian i la Yanira, dos germans entremaliats -l’arquetip més antic de la història del còmic- al voltant dels quals Travé construeix un univers ric en personatges en què destaquen la mare coratge més choni del món, un germà petit sempre abstret en el seu teclat, el ionqui acabat Chamorro, la professora desesperada per fumar i fins i tot un nen fantasma que se li apareix a la Yanira. De fet, la infiltració del gènere fantàstic -també hi ha un nen víctima d’una maledicció-, la naturalitat amb què s’introdueix l’element queer i la manera com Travé va desplegant trames i personatges també fa pensar en un altre gran referent de la família El Víbora, els còmics dels germans Beto i Jaime Hernández, dels quals Carne de cañón podria ser una versió més de barri, gamberra i fumeta.\nEn tot cas, el núvol de referents que plana sobre el treball de Travé i que ella assumeix amb orgull no ha d’eclipsar la personalitat ferotge i el talent d’aquesta autora. Entre les seves virtuts cal destacar un blanc i negre expressiu i perfectament ajustat als codis i al to de la història, una bona capacitat per captar els dialectes de carrer -un registre que des de la mort d’Ivà no abunda en el nostre còmic- i un gran sentit del ritme, que fa que les 228 pàgines es devorin en un sospir, tot i que en aquest sentit també hi ajuda el format de dues vinyetes per pàgina. Carne de cañón és un còmic humil en forma i fons, però generós en rialles, idees i tendresa. I a través dels seus acudits i grolleries no deixa de plantejar un retrat honest de les classes subalternes vistes a través dels ulls d’una infància que no es pot permetre idealitzar la realitat. Els fans de Simon Hanselmann i Matt Furie farien bé de reservar un espai als seus prestatges per als còmics d’Aroha Travé, la primera gran revelació del còmic estatal d’aquest 2019.


Cursos FOAP - Empresa i Ocupació Piera\nInici > FORMACIÓ > Cursos FOAP\nCURSOS DE LA CONVOCATÒRIA FOAP 2019\nL’Ajuntament de Piera, dintre de la convocatòria de programes de formació professional per a l'ocupació adreçats prioritàriament a persones treballadores desocupades, que promou el Servei Públic d'Ocupació de Catalunya , FOAP 2019, ha rebut l’atorgament de dos cursos totalment subvencionats.\n- Anglès B2\n- Certificat de professionalitat de nivell 2: Activitats de gestió administrativa\nEl curs d’Anglès B2, de 280 h de durada, es va desenvolupar entre els mesos d’octubre de 2019 a gener de 2020, amb l’objectiu d’assolir el nivell de First Certificate.\nEn aquest curs van participar quinze persones i el van finalitzar catorze (una persona es va donar de baixa per inserció). Tots els alumnes que varen resultar aptes, es van inscriure a l’examen de University of Cambridge Els resultats del curs han estat satisfactoris, ja que onze participants han obtingut el Certificat oficial de Cambridge.\nEl passat dia catorze de gener va començar el curs d'Activitats de Gestió Administrativa, amb quinze alumnes inscrits. En aquest Certificat de professionalitat de nivell 2 es treballen continguts d'ofimàtica, gestió d'arxius, gestió auxiliar de personal, enregistrament de dades i altres àmbits més concrets com els registres comptables, la gestió operativa de tresoreria o les operacions administratives comercials.\nEl curs té una durada total de 920 h.\nEn finalitzar la formació teòrica els alumnes podran realitzar 80 h de pràctiques en empreses col·laboradores del Servei d'Ocupació Local de Piera.


Maira | Fundació Josep Carreras contra la Leucèmia\nEl meu nom és Maira i sóc de Pontevedra. El juliol de 2014 el meu marit i jo vam comprar una caseta petita amb la il·lusió que aquí creixessin els nostres fills. Ja teníem a una petita que a l'agost d'aquest mateix any va complir 2 anyets i jo embarassadíssima del meu segon fill que va néixer el setembre. Fins aquí tot genial: casa nova, nens sans ... la vida que sempre vaig somiar.\nEls dies van passar i després de només un mes i deu dies de donar a llum, un fort mal d'esquena em va despertar i em va ser impossible calmar aquest dolor. Una ambulància em va portar a l'hospital i, bé, aquí em vaig quedar durant 8 mesos, sortint cada 15 o 20 dies, després de cada quimio. Tenia leucèmia aguda.\nEm sento molt afortunada per haver rebut una donació de medul·la òssia d'una persona totalment anònima. Només sé que és un home americà. La meva principal esperança era el meu germà, però ell no era compatible amb mi i els meus pares ja no viuen, així que a aquest home americà li dec molt.\nCom veieu no em vull centrar en explicar com ho vaig passar durant tot el procés ja que hi ha moltes històries relacionades amb això. M'he volgut centrar en explicar que la meva vida en aquell precís moment era ideal per a mi, inimaginable el que estava per arribar, però va arribar. Va arribar i d'una manera lenta vaig passar per tot el turment. Però el vaig superar. Em va costar molt perdrem el primer any del meu fill i, per descomptat, desenganxar-me de la meva filla de només dos anyets.\nAvui tinc 31 anys i això ja va passar 2 anys enrere. Només vull donar ànims a les persones que s'enfronten a aquesta malaltia i que pensin en positiu. Tot és possible, hi ha curació. Encara que és difícil, no tireu la tovallola.


Assandca recapta 1.300 euros amb les activitats del Dia contra el càncer\nEls diners contribuiran a desenvolupar les activitats i el suport a les persones del país afectades.\nEls membres d'Assandca. / ARA ANDORRA\nAndorra la VellaLes accions realitzades el mes de febrer amb la col·laboració de les Farmàcia Galeno, Anyó Park, Stillness centre d’estètica, Principadel i Farmàcia Margalef, han permès a l’associació andorrana contra el càncer recol·lectar una xifra important que contribuirà al desenvolupament de les activitats i a l’acompanyament de les persones afectades per la malaltia.\nAssandca va recaptar 1.300 euros a les activitats organitzades per les diferents empreses col·laboradores. L’Associació andorrana contra el càncer ha comptat un any més amb la col·laboració de les Farmàcia Galeno i d’AnyósPark per a l’organització de diverses activitats amb motiu del Dia mundial contra el càncer que es va celebrar el 4 de febrer. Les farmàcies van organitzar dues accions diferents: una donació d’1 euro per cada producte venut i un taller infantil on hi van participar 44 nens. AnyósPark va proposar tota una sèrie d’activitats esportives solidàries dirigides com zumba, ioga i 'cycling'.\nEnguany, s’han sumat a la iniciativa tres altres empreses del Principat. El centre d’estètica i bellesa Stillness va oferir a les seves clientes una manicura solidària i un preu especial durant tot el mes de febrer sobre el tractament de 'microblanding' oncològic per a les persones afectades per la malaltia. Principadel va fer el donatiu de tots els ingressos aconseguits el dia 4 de febrer pel lloguer de les seves pistes de pàdel i va posar a la venda uns llaços i a disposició una guardiola per tots aquells que volguessin col·laborar més enllà. La tercera nova empresa a fer aportacions va ser la Farmàcia Margalef, que va destinar a l’associació tres euros per cada venda d’una crema facial.\nLa contribució de totes aquestes empreses ha permès recollir aquests diners que contribuiran a desenvolupar les activitats i el suport a les persones del país afectades. Assandca agraeix, una vegada més, totes les persones que hi van prendre part i les empreses esmentades per a la seva implicació en la lluita contra el càncer.\nAssandca càncer recaptació activitats


Anàlisi de les dades de mobilitat dels ciutadans de l'àrea metropolitana de Barcelona.\nFotografia de Barcelona feta per: Maciek Lulko/ CC BY-NC-SA 2.0\nPOR FAVOR, CONTRIBUÏDA A DESENVOLUPAR L'APLICACIÓ\nEns agradaria demanar-li que ens ajudés a desenvolupar la nostra aplicació. Necessitem moltes dades per millorar els nostres algoritmes per detectar el mode de transport dels usuaris la ciutat. No estem interessats en el seguiment de persones. Les vostres ubicacions tenen identificadors anònims que no estan vinculats amb la vostra identitat. Volem millorar el públic sistema de transport a Barcelona, per no fer un seguiment de les ubicacions de les persones, com ara, per exemple, Google\nAquí podeu trobar els passos sobre com utilitzar l'aplicació per contribuir a la recopilació de dades millora de precisió.\nVídeo Promocional de MobilitApp\nFes click per veure´l!\nMobilitApp Noves característiques (2016)\nMobilitApp recull periòdicament les localitzacions dels usuaris. La informació obtinguda és processada per a analitzar el medi de transport utilitzat per l'usuari. Actualment l'aplicació es capaç de reconèixer: autobús, metro, tren, cotxe, bicicleta i anar a peu.\nEls usuaris poden visualitzar sobre un mapa el historial de les seves localitzacions durant el dia. La informació recollida és tractada de forma anònima.\nEstat del Trànsit i Incidències en Temps Real\nMobilitApp integra l'estat del trànsit a temps real proporcionat per l´Ajuntament de Barcelona i les incidències per part de laDirecció General de Trànsit.\nAnàlisi del Transport per part de ATM, la autoritat encarregada del transport a l'àrea metropolitana de Barcelona.\nNosaltres proporcionem eines per a filtrar i analitzar els patrons de mobilitat dels ciutadans.\nEn col.laboració amb l'Autoritat del Transport Metropolità de Barcelona.\nMobilitapp pot detectar un accident i enviar un SMS d'emergència (incloent la seva posició GPS i la informació mèdica) a un contacte (per exemple 112)\nMobilitapp pot comptar el nombre de passos que fas i calcular la distància recorreguda i les calories cremades\nAlgunes pistes sobre el funcionament de MobilitApp.\nMobilitApp està sent desenvolupada per investigadors i estudiants del projecte espanyol INRISCO del Departament d'Enginyeria Telemàtica de la Universitat Politècnica de Catalunya sota la supervisió de la professora Mónica Aguilar i l'estudiant de doctorat Silvia Puglisi.\nMarc Llahona (2014)\nSergi Casanova (2015)\nÁngel Torres (2015)\nGerard Marrugat (2016)\nAntonio Cárdenas (2016)\nRok Slamek (2017)\nFran Medina (2017)\nMahmoud Elbayoumy (2018)\nRoger Baiget (2018)\nAlex Guerrero (2018)\nLuís Rodrigues (2018)


El Parc Natural de Cap de Creus obrirà els centres d'informació aquest estiu ·\nEl Parc Natural de Cap de Creus obrirà els centres d’informació aquest estiu\nParc Natural del Cap de Creus. Paratge de Tudela / Foto: Xavi Turrà\nEl/la visitant podrà estacionar el vehicle a la zona d’aparcament del paratge de Tudela en l’horari de 10 a 19 h, i disposarà d’un servei d’informació dins de la zona mateixa.\nAixí mateix, el Parc Natural reobrirà el punt d’informació del Palau de l’Abat (monestir de Sant Pere de Rodes) els divendres, dissabtes i diumenges de juliol i agost de 10 a 14 h i de 15.30 a 18.30 hores.\nTot i les dificultats que comporta la situació econòmica actual, el parc natural ha decidit destinar molts esforços per tal d’oferir als visitants un servei d’atenció de qualitat aquest estiu. Aquest 2013 els centres d’informació només van estar oberts el període Setmana Santa.\nTags: Centres d'informació, Estiu, Palu de l'Abat, Paratge de Tudela\nPrevious Territori i Sostenibilitat i Renfe posen en servei el tren turístic Sunrail a l’Alt Empordà\nNext Rescat d’una víctima mortal a Peratallada en caure a dins d’una fosa sèptica


Navegant per la història - VilaWeb\nDimecres 22.12.2010 20:00\nHistoTube es presenta com el primer portal de vídeos històrics en català\nJordi Bonvehí, Lorién Casasús, Dani Cortijo i Agus Giralt són llicenciats en història a la Universitat de Barcelona. Tots quatre, a més, comparteixen una altra afecció: mantenir blocs sobre història local. El primer és l'autor d'Històries Manresanes; el segon, d'Un Mataró no tan llunyà; el tercer, d'Altresbarcelones.com i la Barcelonasfera, i el quart, de Memòria de Sants i Memòria del Poblenou. Bonvehí, Casasús, Cortijo i Giralt han decidit fer pinya amb una iniciativa fins ara inèdita a la xarxa catalana. Tots quatre són els responsable d'HistoTube, 'el primer portal de vídeos sobre història i patrimoni exclusivament en català'. Activat el 15 de desembre passat, ara mateix el portal aplega una vintena de vídeos, que es poden consultar per àrea geogràfica, àrea temàtica i període històric, i per paraula clau.\nEls darrers que s'hi han afegit són una descoberta del barri de les Corts de Barcelona i sobre els càtars a Andorra. L'objectiu d'HistoTube és 'seleccionar materials de qualitat, potenciar-ne l'ús i esdevenir un referent a la xarxa quant a aquesta temàtica en llengua catalana', expliquen els autors.\nLes termes públiques d'Ilerda en 3D, la història de les quatre columnes de Josep Puig i Cadafalch a Montjuïc (recuperades fa un parell de setmanes), els efectes de la batalla d'Almansa el 1707, els espais de la batalla de l'Ebre i una passejada per la història de Menorca.\nEl material aplegat al portal correspon a una selecció feta pels autors dels vídeos de temàtica històrica i en català que hi ha YouTube, per posar-los més a l'abast de la comunitat d'afeccionats i educadors. A més de la recerca dels quatre responsables del portal, també són ben rebudes les recomanacions de vídeos interessants provinents dels lectors via correu electrònic, Facebook i Twitter. Cada setmana, HistoTube s'actualitza amb nous vídeos.


Mosaiking Comunicació article Marta Royo Espinet Bocata de calamares i Pa amb tomaquet\nPublicat el 2017-09-28\nMarca España i Marca Catalunya\nBocata de calamares. T’hi atreveixes?\nSímbol culinari de Madriz, del Madrid que acaba en z. L’origen és aquell aliment barat, proletari i ràpid que es servia des de les cuines dels bars de la postguerra i que omplia amb satisfacció oliosa les panxes buides d’aquells dies en blanc i negre.\nAvui aquest mol·lusc marí que pertany a la classe Cephalopoda, subclasse Coleoidea, ordre Teuthida, són objecte de pelegrinatge, de guies i d’estudis. Convertit en marca, en marca madrilenya. Submarca de la Marca España.\nLa primera vegada que vaig anar a Madrid i em van convidar a menjar un bocata de calamares va ser inevitable la pregunta: Calamars a la romana entre pa i pa?. Goma, goma i goma. Goma oliosa i seca. Contradictori? Sí però cert, perquè qui ho va cuinar no en tenia ni idea de fregir, vés a saber en qui oli, i va deixar caure allò enmig d’un pa. Un pa del qual només en conservava el nom!\nDeu fer cosa d’un any, vaig llegir que a Barcelona s’hi havia posat de moda, però les versions barcelonines eren més d’autor. Com no podia ser d’altra manera... Tot i que a mi no m’hi trobareu, d’autor o d’anònim: ja se’l poden quedar!\nEn canvi el pa amb tomàquet, amb tomata, amb tomaca…, que no me’l toquin! Menja de més de quatre segles d’antiguitat, i amb tant temps que encara no hem après a fer-ne una marca!!! Tal com els japonesos amb el sushi, els curris dels hindús, els italians amb les pizzes, els francesos amb les crêpes, els frankfurts dels alemanys o les hamburgueses dels americans. I ara els pans de pita o las fajitas mexicanes. Ho tenim tan integrat a les nostres taules que pensen que una menja tan senzilla l’ha de conèixer tothom, en canvi una bona part dels habitants del món mundial no saben què carai és. Ara que tenim tants visitants de l’estat espanyol potser en podríem fer una campanya, juntament amb els clavells. Però em sembla que no estan per gaires romanços… A Madrid no és estrany trobar el cartell de Tenemos pantumaca. Un pa que no serà mai sucat, serà pintat. Perquè sucar no és ni mojar, ni untar. L’art de refregar un tomàquet per sobre del pa és ben nostra.\nNo sabem qui va fer el primer pas amb aquesta menja i per això no ha passat a la posteritat d’una manera identificada. Aprofitem el moment ara que el món ens mira! Transmetem l’alegria del pa amb tomàquet. I, els calamars? A la romana i com a molt unes gotes de llimona! Que per mans olioses ja n’hi ha prou amb les de la Meseta. Cascú allò que és seu.\nI fins aquí, no sigui que ho llegeixin a fiscalia.


AEPIB | AEPIB\nEls productors balears ens hem unit, per posar en comú la nostra experiència, amb tradició i ofici, però amb una mirada clara cap el futur. Perquè establir sinèrgies és bàsic dins un horitzó globalitzat.\nAixí neix aquesta associació, per afrontar de forma col.lectiva i eficaç els reptes als que ens enfrontam les empreses, fomentant la cooperació i contribuint a la millora i empoderament dels diferents sectors productius de les nostres illes.\nPer mostrar a la nostra comunitat i als que ens visiten que a les Balears tenim un teixit productiu ric i divers, amb productes que compten amb un ADN propi que ens identifica. Productes que són singulars i autèntics. Productes d’autor, productes amb història.\nL’ànima del que sóm és als nostres productes. Coneixeu-los, compartiu-los!\nAEPIB col.labora amb:


Quiénes Somos CAT | Camping Miramar\nEt banyaràs al mar i al sol d’una de les platges més verges de la Costa Daurada, a Mont-roig del Camp. El Càmping Miramar és l’indret ideal per passar les vacances a qualsevol època de l’any. Et trobaràs en un entorn bucòlic i tranquil on podràs gaudir del clima i el paisatge mediterranis. Envoltat d’un entorn privilegiat, embolcallat per mar, muntanya i llum intensa i daurada com la seva costa, el càmping t’ofereix la possibilitat de convertir la teva estada en una experiència especial. T’imagines una migdiada agombolat per la remor de la mar o un tranquil i inoblidable passeig per la vora del mar… Vine a conèixer-nos i viu les teves vacances amb nosaltres!\nSituat al golf de Sant Jordi, a la Costa Daurada, el Càmping La Llosa posa al teu abast una zona ideal per als teus dies de sol i platja. El Càmping La Llosa ha estat distingit amb el segell de destinació turística familiar. Qualitat i bon servei són dos dels atributs més destacats de la nostra filosofia d’empresa, amb l’objectiu únic que passis, amb la teva família, unes vacances inoblidables amb nosaltres!\nEl Càmping Els Ports està situat en un paratge natural incomparable, el Parc Natural dels Ports, una de les reserves de la biosfera més importants del nostre país per la seva gran biodiversitat. El Càmping Els Ports és l’opció ideal per a famílies, parelles i grups d’amics que vulguin passar unes vacances tranquil·les i plàcides, gaudint del confort dels bungalous o bengalís o de la llibertat de les tendes de campanya. També tenim instal·lacions preparades per a la celebració de trobades en grup. Els vostres sentits hi cobraran vida.


Fórmula d’asimetria | Com es calcula la distorsió? (amb exemples)\nLa fórmula de distorsió és una fórmula estadística que és un càlcul de la distribució de probabilitats del conjunt de variables donat i la mateixa pot ser positiva, negativa o indefinida.\nFórmula per calcular l’asimetria\nEl terme "esbiaix" es refereix a la mètrica estadística que s'utilitza per mesurar l'asimetria d'una distribució de probabilitat de variables aleatòries sobre la seva pròpia mitjana i el seu valor pot ser positiu, negatiu o indefinit. El càlcul de l'equació de distorsió es fa sobre la base de la mitjana de la distribució, el nombre de variables i la desviació estàndard de la distribució.\nMatemàticament, la fórmula d’asimetria es representa com,\nXjo = ith Variable Aleatòria\nX = Mitjana de la distribució\nN = Nombre de variables a la distribució\nƠ = Distribució estàndard\nCàlcul de la distorsió (pas a pas)\nPas 1: En primer lloc, formeu una distribució de dades de variables aleatòries i aquestes variables es denoten amb Xjo.\nPas 2: A continuació, esbrineu el nombre de variables disponibles a la distribució de dades i es denota amb N.\nPas 3: A continuació, calculeu la mitjana de la distribució de dades dividint la suma de totes les variables aleatòries de la distribució de dades pel nombre de variables de la distribució. La mitjana de la distribució es denota amb X.\nPas 4: A continuació, determineu la desviació estàndard de la distribució mitjançant les desviacions de cada variable respecte a la mitjana, és a dir, Xjo - X i el nombre de variables de la distribució. La desviació estàndard es calcula com es mostra a continuació.\nPas 5: Finalment, el càlcul de l’asimetria es fa sobre la base de les desviacions de cada variable respecte a la mitjana, un nombre de variables i la desviació estàndard de la distribució, tal com es mostra a continuació.\nPodeu descarregar aquesta plantilla Excel de fórmula Skewness aquí: plantilla Excel de fórmula Skewness\nPrenguem l'exemple d'un campament d'estiu en què 20 estudiants assignaven determinades feines que realitzaven per guanyar diners per recaptar fons per a un pícnic escolar. No obstant això, diferents estudiants van guanyar una quantitat diferent de diners. Basant-vos en la informació que es proporciona a continuació, determineu l’asimetria en la distribució d’ingressos entre els estudiants durant el casal d’estiu.\nA continuació es detallen les dades per al càlcul de l’asimetria.\nNombre de variables, n = 2 + 3 + 5 + 6 + 4 = 20\nCalculem el punt mitjà de cadascun dels intervals\nAra, la mitjana de la distribució es pot calcular com:\nMitjana = ($ 25 * 2 + $ 75 * 3 + $ 125 * 5 + $ 175 * 6 + $ 225 * 4) / 20\nSignificar = $142.50\nEls quadrats de les desviacions de cada variable es poden calcular com es mostra a continuació,\nAra, la desviació estàndard es pot calcular utilitzant la fórmula següent com,\nơ = 61.80\nEls cubs de les desviacions de cada variable es poden calcular com es mostra a continuació,\nPer tant, el càlcul de la distinció de la distribució serà el següent,\nL’asimetria serà -\nAsimetria = -0.39\nPer tant, la distinció de la distribució és de -0,39, cosa que indica que la distribució de dades és aproximadament simètrica.\nRellevància i usos de la fórmula d’asimetria\nCom ja es va veure en aquest article, l’asimetria s’utilitza per descriure o estimar la simetria de la distribució de dades. És molt important des de la perspectiva de la gestió de riscos, la gestió de carteres, la negociació i el preu de les opcions. La mesura s’anomena “esbiaix” perquè el gràfic representat proporciona una visualització esbiaixada. Un esbiaix positiu indica que les variables extremes són més grans que les esbiaixades; la distribució de dades és tal que augmenta el valor mitjà de manera que serà més gran que la mediana, donant lloc a un conjunt de dades esbiaixades. D'altra banda, una inclinació negativa indica que les variables extremes són més petites, la qual cosa fa baixar el valor mitjà, que resulta en una mediana més gran que la mitjana. Per tant, l’asimetria constata la manca de simetria o l’abast de l’asimetria.


Octubre | 2010 | aqualata\nTossut com ell sol!\nPublicat el 26/10/2010 per josepmtorras\nEs pot ser mes patètic, que aquesta gent d’Entesa i els seu entestament amb el POUM?\nA continuació us poso integra una noticia que he trobat al diari Regió 7, llegiu-la bé perquè a la segona part hi poso el meu comentari sobre la mateixa. La veritat és que és realment tragicòmic veure com aquesta gent … Continua llegint →\nQue m’has dit que soc?\nBuscant per Internet he trobat aquesta perla, que forma part d’un escrit més extens de’n Bernat Puigtobella, datat a 1996 i que m’agradaria compartir amb tots vosaltres, doncs el trobo deliciós i enriquidor. “Vivim en un país tan políticament … Continua llegint →\nMés aneguets i aneguetes al riu Anoia.\nAneguets i aneguetes!\nEstic profundament indignat per les paraules d’aquest “noi” d’Andorra, en una entrevista a la Veu de l’Anoia, on sembla que no representi els ciutadans d’Igualada sinó a si mateix. Comencem parlant del perquè del tracte de “noi” i no el … Continua llegint →\nEl Clot – Vic\nPublicat el 18/10/2010 per josepmtorras\nMiguel Farres Rojas – Lineapelle Oct-2010\nPublicat el 17/10/2010 per josepmtorras\nCombalia – Lineapelle Oct-2010


Club de Lectura "Llibres, cafè i avellanes": 2016\n2012 - 2022 Deu anys fent de les teves lectures un espai de trobada.\n"El temps de les cireres" de Montserrat Roig ha esdevingut un clàssic de la literatura catalana. Publicada el 1977, va ser guardonada amb el Premi Sant Jordi de novel·la.\nLa Natàlia, la protagonista, torna a la Barcelona dels anys setanta després d’haver viscut dotze anys a França. La història, que transcorre en una setmana, és el retrobament de la Natàlia amb el passat i el present dels membres de la seva família.\nA través del retrat de tres generacions d’una família, l’autora fa una mirada crítica a la burgesia catalana i un retrat social de tota una època.\nLa tertúlia serà el dimecres 16 de novembre a les 20 h.\nPublicat per Biblioteca Pública Municipal Antoni Gaudí a 19:43 Cap comentari:\nDurant aquest mes, el Club de Lectura està llegint una novel·la curta de l'escriptor i dramaturg britànic Alan Bennett, on la reina d'Anglaterra n'és la protagonista. Un dia, passejant els seus gossos pels jardins de palau, descobreix una biblioteca mòbil utilitzada pels seus treballadors. Gairebé sense adonar-se'n, la reina es veurà immersa en el plaer de la lectura. Una història entranyable plena d'ironia i d'humor.\nLa tertúlia d'aquest llibre serà el dimecres 19 d'octubre a les 8 de la tarda a la Biblioteca.\nPublicat per Biblioteca Pública Municipal Antoni Gaudí a 9:31 Cap comentari:\nAquest estiu, el Club de Lectura està llegint la novel·la "Els ulls grocs dels cocodrils" de l'escriptora francesa Katherine Pancol. Aquest és el primer volum d'una trilogia "animal" que ens parla de la vida mateixa, dels homes i les dones, i que ha esdevingut un fenomen editorial a nivell mundial. L'any 2014 se'n va estrenar l'adaptació cinematogràfica.\nLa tertúlia serà el dimecres 21 de setembre a les 8 de la tarda a la Biblioteca.\nPublicat per Biblioteca Pública Municipal Antoni Gaudí a 9:18 Cap comentari:\nTertúlia amb l'escriptor Pep Puig\nEl dimecres 22 de juny, el Club de Lectura va rebre la visita de l'escriptor Pep Puig. Una visita molt especial per tancar la temporada 2015-2016.\nLa tertúlia va girar al voltant de la novel·la "Les llàgrimes de la senyoreta Marta". Una història sobre l'aprenentatge durant l'adolescència que no va deixar ningú indiferent.\nL'autor va destacar tres eixos fonamentals d'aquesta novel·la: la descoberta del sexe, la tristesa i la lluita del bé i el mal.\nTambé vam aprofitar per preguntar-li sobre la seva última novel·la "La vida sense la Sara Amat", amb la qual va guanyar el Premi Sant Jordi 2015.\nPep, t'agraïm molt que ens hagis acompanyat i haver pogut compartir amb tu les nostres impressions sobre la teva obra.\nPublicat per Biblioteca Pública Municipal Antoni Gaudí a 15:33 Cap comentari:\n22 de juny: tertúlia amb l'escriptor Pep Puig\nEl proper dimecres 22 de juny, el Club de Lectura "Llibres, cafè i avellanes" tancarà la temporada 2015-2016 amb una trobada amb l'escriptor Pep Puig, qui ha obtingut el Premi Sant Jordi 2015 per la seva novel·la "La vida sense la Sara Amat".\nEn aquesta ocasió, però, farem la tertúlia sobre una obra anterior d'aquest autor "Les llàgrimes de la senyoreta Marta". Una història d'adolescents, explicada vint anys després, sobre les seves aventures en un petit poble del mediterrani.\nLa trobada serà a les 8 de la tarda i l'accés és lliure.\nPublicat per Biblioteca Pública Municipal Antoni Gaudí a 12:10 Cap comentari:\n"El silenci dels arbres" d'Eduard Márquez és una novel·la formada per històries entrellaçades de quatre personatges que s'han d'enfrontar a la mort a partir de la seva capacitat de supervivència i de lluita.\nCom diu la contraportada del llibre, aquesta obra és una lectura contemporània del mite d'Orfeu: una bella paràbola sobre el poder de la música i la força de l'amor.\nLa tertúlia d'aquest llibre serà el dimecres 18 de maig a les 8 de la tarda a la Biblioteca Antoni Gaudí.\nPublicat per Biblioteca Pública Municipal Antoni Gaudí a 10:39 Cap comentari:\nUn dels protagonistes, l’escriptor Miquel Rovira, intenta plasmar en la seva novel·la com seria, si mai desaparegués el català, l'últim home que el parlés. Per altra banda, un altre escriptor, Ramon Balaguer, està escrivint una altra de les seves novel·les, alhora que el propietari de l’edifici on viu li fa la vida impossible.\nLa història reflecteix la vida d’aquests dos novel·listes catalans, un que escriu en castellà i l’altre en català, cadascun dels quals defensa la seva tria.\nDia de la tertúlia: 16 de març de 2016 a les 20h\nPublicat per Biblioteca Pública Municipal Antoni Gaudí a 8:48 Cap comentari:\nPròximes tertúlies del Club de Lectura:\nDIMECRES 19 DE GENER a les 19.30 h.\nDIMECRES 16 DE FEBRER a les 19.30 h.\nDIMECRES 23 DE MARÇ a les 19.30 h.DIMECRES 20 D'ABRIL a les 19.30 h.DIMECRES 18 DE MAIG a les 19.30 h.DIMECRES 22 DE JUNY a les 19.30 h.\nValoracions del Club\n8,60 · L'home de la maleta (R. Solsona)\n8,59 · Primavera, estiu, etcètera (M. Rojals)\n8,50 · El caçador d'estels (K. Hosseini)\n8,30 · La sonrisa etrusca (J.L. Sampedro)\n8,20 · La noia de la biblioteca (N. Pradas)\n8,17 · Olor de Colònia (S. Alcàntara)\n8,09 · L'estiu que comença (S. Soler)\n8,06 · La noia de la perla (T. Chevalier)\n8,00 · El noi del pijama de ratlles (J. Boyne)\n7,97 · Vent de l'est, vent de l'oest (P. S. Buck)\n7,90 · Brúixoles que busquen somriures perduts (A. Espinosa)\n7,80 · La casa del silenci (B. Busquets)\n7,78 · Aigua per a elefants (S. Gruen)\n7,75 · Como agua para chocolate (L. Esquivel)\n7,71 · Contra el viento (A. Caso)\n7,70 · L'estiu de l'amor (T. Orensanz)\n7,60 · El gust amarg de la cervesa (I. C. Simó)\n7,60 · El millor que li pot passar a un croissant (P. Tusset)\n7,59 · Els ulls grocs dels cocodrils (K. Pancol)\n7,56 · L'elegància de l'eriçó (M. Barbery)\n7,48 · Algú com tu (X. Bosch)\n7,40 · Els fruits saborosos (J. Carner)\n7,40 · L'amic retrobat (F. Uhlman)\n7,38 · L'última trobada (S. Márai)\n7,36 · Seda (A. Baricco)\n7,33 · La lladre de llibres (M. Zusak)\n7,30 · La vigília (M. Artigau)\n7,30 · Crónica de una muerte anunciada (G. García Márquez)\n7,28 · L'últim patriarca (N. El Hachmi)\n7,23 · Marges (R. Vilà)\n7,21 · El carrer de les Camèlies (M. Rodoreda)\n7,21 · Firmin (S. Savage)\n7,19 · La dona que fugia de la boira (A. Llimós)\n7,07 · Tocats pel foc (M. de Pedrolo)\n7,00 · Laura a la ciutat dels sants (M. Llor)\n7,00 · Els contes més bells (H. Hesse)\n7,00 · Bulevard dels Francesos (F. Torrent)\n6,91 · La pell freda (A. Sánchez Piñol)\n6,85 · La força d'un destí (M. Gironell)\n6,82 · Mort entre línies (D. Leon)\n6,78 · 84, Charing Cross Road (H. Hanff)\n6,75 · Les històries naturals (J. Perucho)\n6,75 ·Sota la pols (J. Coca)\n6,70 · La nit de l'oracle (P. Auster)\n6,65 · El temps de les cireres (M. Roig)\n6,65 · L'hivernacle (J. Alexander)\n6,60 · L'últim home que parlava català (C. Casajuana)\n6,59 · La botiga dels records perduts (A. Banerjee)\n6,50 · Les veus del Liceu (X. R. Trigo)\n6,50 · Emma (M. Barbal)\n6,47 · El festí de Babette (I. Dinesen)\n6,46 · El gran Gatsby (F. S. Fitzgerald)\n6,45 · Coses de família (J. Agut)\n6,39 · Laia (S. Espriu)\n6,38 · El silenci dels arbres (E. Márquez)\n6,30 · Una lectora poc corrent (A. Bennett)\n6,30 · Nocturn de primavera (J. Pla)\n6,21 · Quan érem refugiats (T. Pàmies)\n6,20 · El senyor de les mosques (W. Golding)\n6,20 · La ciutat invisible (E. Rosales)\n6,10 · Una cançó per a ningú i 30 diàlegs inútils (F. Fuster)\n6,05 · La gatera (M. Villanueva)\n6,05 · Ensayo sobre la ceguera (J. Saramago)\n6,04 · Quim/Quima (M. A. Capmany)\n6,00 · Balzac i la Petita Modista xinesa (D. Sijie)\n5,90 · La peculiar tristesa del pastís de llimona (A. Bender)\n5,80 · El temblor del héroe (Á. Pombo)\n5,69 · El pianista (M. Vázquez Montalbán)\n5,67 · La petita ciutat on es va aturar el temps (B. Hrabal)\n5,66 · Entre dones soles (C. Pavese)\n5,56 · La Petita Joia (P. Modiano)\n5,44 · L'hora violeta (M. Roig)\n5,42 · Això sembla el paradís! (J. Cheever)\n5,28 · L'elefant desapareix (H. Murakami)\n5,10 · Homes de pluja (M. Torres)\nLa petita joia · Patrick Modiano\nLaia · Salvador Espriu\nNou dones i una guerra · Isabel Olesti\nSeda · Alessandro Baricco\nEl millor que li pot passar a un croissant · Pablo Tusset\nEntre dones soles · Cesare Pavese\nLes flors del mas · Josep M. Riu\nLa pell freda · Albert Sánchez Piñol\nLa princesa de Jade · Coia Valls\nLa petita ciutat on es va aturar el temps · Bohumil Hrabal\nL'elegància de l'eriçó · Muriel Barbery\nL'última trobada · Sándor Márai\nLa sonrisa etrusca · José Luis Sampedro\nOlor de Colònia · Sílvia Alcàntara\nEls contes més bells · Hermann Hesse\nEl noi del pijama de ratlles · John Boyne\nNocturn de primavera · Josep Pla\nLa nit de l'oracle · Paul Auster\nL'últim patriarca · Najat El Hachmi\nEl festí de Babette · Isak Dinesen\nLa lladre de llibres · Markus Zusak\nSota la pols · Jordi Coca\nLa petita modista xinesa · Dai Sijie\nLa dona que fugia de la boira · Albert Llimós


Disseny de logotips a Tarragona - Olago\n— serveis de marketing per pymes a Tarragona\nDisseny de logotips a Tarragona\nAmb el servei de disseny de logotips a Tarragona d’Olago aconsegueixes una imatge sòlida per a la teva marca. El teu logotip és la bandera i cara visible del teu negoci.\nPer tenir una marca correcta i amb projecció no cal gastar-se ingents quantitats de diners en complets manuals corporatius, però no donar-li gens d’importància a la marca és un error. Una marca sòlida pot ser barata, però sempre haurà de seguir uns criteris de disseny que sigui duradora i que connecti amb la teva audiència.\n— Disseny de logotips a tarragona\nPer què és important el disseny d’un logotip per al meu negoci?\nPerquè una marca descurada no genera confiança. Volem que el nostre públic connecti amb la nostra marca i s’identifiqui amb ella. El logotip és clau, com també ho són els altres elements que conformen l’estil visual: tipografia, colors corporatius, estil, composició, to de veu.\nT’enviem una plantilla de briefing que ens tornes emplenada amb tota la informació sobre la teva marca perquè puguem absorbir al màxim el que vols transmetre.\nEstudiem el mercat amb un moodboard i conceptualitzem a través d’un brainstorming de l’equip creatiu.\nDissenyem el teu logotip cuidant totes les adaptacions i t’ho lliurem amb un pràctic manual de marca: tipografia, cromàtica, reducció, aplicacions correctes.\n— Projecte de disseny gràfic\nFins aquí la teoria, però és millor que comprovis tu mateix que la teoria funciona. Visita els nostres casos d’èxit!\nlogotip per empresa esportiva de tir amb arc\nAquesta empresa necessitava un disseny que representés la seva empresa de tir amb arc. Vam crear un disseny que juga amb tipus emblema, amb els arcs i amb un estil envellit.\nTens un negoci i no saps com començar amb el teu marketing? No tens ni idea de quina web és millor per començar? Tens una idea de negoci, però no tens molts recursos?\nCap problema! Contacta’ns i explica’ns què tens entre mans i nosaltres t’assessorarem sense cap tipus de compromís ni cost. Tens alguna cosa a perdre?


Arrelem les línies estratègiques: els 10 projectes de ciutat - XES\nArrelem les línies estratègiques: els 10 projectes de ciutat\n12 de gener de 2021 /en Externes, General\nPer tal d’implementar l’Estratègia de l’ESS a Barcelona 2030: Reactivació i enfortiment d’una economia per a la vida a la ciutat de forma eficient, el document inclou deu propostes específiques que s’anomenen projectes de ciutat (disponibles a la pàgina 21 del document de l’Estratègia).\nEls projectes de ciutat es desenvoluparan entre les empreses i organitzacions de l’ESS adherides i l’Ajuntament. A més, es crearan grups de treball específics segons les necessitats de cada moment i per assegurar-ne el correcte desplegament dels projectes. Han estat identificats per la seva capacitat d’impacte a una bona part de l’ESS a Barcelona, perquè permeten veure’n resultats específics al 2030 i són d’interès per diferents actors de l’ESS. També s’ha posat en valor la feina ja feta durant anys, evitant així duplicitats i enfortint projectes ja en marxa.\nCada projecte de ciutat, que pot contribuir a una o diverses de les vuit línies estratègiques de l’Estratègia de l’ESS, serà clau per a la implementació de la mateixa i l’enfortiment de l’ESS a Barcelona. Aquest enfortiment, a més, pot repercutir en la resta de Catalunya. El nivell de desenvolupament durant la propera dècada dels diferents projectes de ciutat dependrà del nivell d’implicació dels mateixos actors de l’Estratègia: les iniciatives, organitzacions i empreses de l’ESS tant del grup motor com de l’Àmbit participat, i de l’Ajuntament. De la mateixa manera, al llarg d’aquests 10 anys es preveu que evolucionin, es bifurquin, s’ampliïn o es descartin, seguint la realitat canviant on ens movem.\nAquest article forma part de l’Estratègia de l’ESS a Barcelona, en què hi participem al costat de moltes altres entitats representatives del sector, com podeu llegir aquí.\nhttps://xes.cat/wp-content/uploads/2021/01/projectes-ciutat_twitter.png 512 1024 adminriceup https://xes.cat/wp-content/uploads/2017/05/logotip-xes.png adminriceup2021-01-12 12:39:282021-01-25 14:43:41Arrelem les línies estratègiques: els 10 projectes de ciutat\n“Ens agradaria que la llei catalana reconegués el que realment és l’ESS... PlataformESS: intercooperació local i internacional


'Paquito el Chocolatero', de Cocentaina a tota la terra valenciana - COPE Alcoy\n‘Paquito el Chocolatero’, de Cocentaina a tota la terra valenciana\nLa Generalitat Valenciana i la Federació de Societats Musicals de la Comunitat Valenciana (FSMCV) van organitzar ahir el concert ‘Gran Paquito‘. La cita va tindre lloc a la ciutat de València i en la mateixa van participar un miler de músics de trenta bandes de la nostra regió.\nL’audició es va celebrar a la Ciutat de les Arts i les Ciències coincidint amb la festivitat de la patrona dels músics, Santa Cecília, que té lloc el 22 de novembre i una data en què cada any es programen concerts, cercaviles i activitats a les tres províncies valencianes. En el concert es van interpretar diferents peces musicals i entre elles va destacar el pasdoble valencià més internacional, ‘Paquito el Chocolatero‘, com a peça principal del recital. Es tracta de la composició que més vegades s’ha interpretat en directe en tot Espanya, així com l’obra que més drets d’autor ha generat amb aportacions procedents de més de quaranta països dels cinc continents. La mateixa, com hem contat tantes vegades en COPE ALCOY, fou creada en Cocentaina per Gustavo Pascual Falcó, l’any 1937, i està dedicada al seu cunyat Francisco Pérez Molina.\nLa iniciativa es va emmarcar dins el projecte Terra de Música, impulsada per la Generalitat i la FSMCV, que té com a objectiu que es valoren les societats musicals i donar suport a la seua candidatura per a ser reconegudes com a Patrimoni Immaterial de la UNESCO.\nCocentainaComunitat ValencianaPaquito El Chocolateropatrona dels músicsSanta Cecilia