Els valencians, sols davant el perill? - Opinió contundent - VilaWeb\nEls valencians, sols davant el perill?\nM'ha semblat molt notable l'editorial de Vicent Partal sobre les reaccions a la declaració de Raimon, que temia la independència de Catalunya per les conseqüències que tindria al País Valencià. I han estat molt notables, també, els comentaris dels lectors que acompanyaven l'editorial, perquè realment s'hi mostra un ventall molt variat d'actituds, sens dubte representatives de l'opinió del carrer. La veu amb què m'he identificat més ha estat la molt articulada de Carles Santana. Crec que glossa prou bé l'actitud de Raimon: algú que viu al Principat però que, essent valencià, sent un gran temor per les represàlies que puguen rebre els valencians (els seus parents, els seus paisans) l'endemà de la independència de Catalunya. I no pot fer res més sinó mirar-se-la amb sentiments oposats, mancat de la llibertat necessària per a opinar imparcialment. L'actitud d'algú que és conscient que hi ha una guerra oberta contra la cultura catalana, i que el front de xoc és a les illes Balears i al País Valencià, bombardats quotidianament. Què ens passarà l'endemà de la vostra independència, quan ens quedem aïllats al front? És que pot creure ningú que amainarà l'atac?\nA aquells que no us trobeu en aquesta situació, us diré que el missatge que entenem, implícit però claríssim, dels qui ens bombarden és: 'Si Catalunya s'independitza, els maltractaments actuals a la vostra cultura no seran res, al costat del que us farem a valencians i balears. Ens venjarem en vosaltres.' Un valencià a Barcelona (i no diguem ja un valencià a València) pot expressar-se sense por sobre el procés d'independència català, en aqueixes condicions? Ací només se'n parla en veu baixa. I sempre amb aquella incertesa: què ens passarà?, què serà de nosaltres?\nEls catalans, tan arrecerats al caliu d'una societat en què fins les classes dirigents han protegit sempre, inequívocament, la cultura pròpia, no sabeu què és que els vostres dirigents (de dreta i d'esquerra) us venguen a Madrid per un plat de llentilles --o per un míser ministeri. Ja puc sentir l'objecció: 'Haver-ne votat uns altres!' I torne al punt bàsic: lleis dràstiques a banda (recordeu que les condicions absurdament draconianes de la llei electoral valenciana es van fer 'ad hoc' contra els partits diferents de PP i PSOE), els valencians que s'han esforçat per informar-se per vies alternatives (i són moltíssims) sí que han votat una altra gent. Però fins ara la majoria han votat segons la informació que tenien a l'abast. I la informació que tenien a l'abast era profundament esbiaixada.\nLa base d'una democràcia real és la llibertat d'expressió. I no hi ha llibertat d'expressió sense llibertat de premsa: si la població no té accés a punts de vista realment diversos, com es pot garantir que el vot siga realment lliure? I si el vot no és lliure, se'n pot dir democràcia, d'això?\nFixem-nos en la manera com s'ha adquirit fins ara, i com encara en bona part s'adquireix, la informació per les vies tradicionals. A Barcelona, hom pot comprar al quiosc diaris de signe i orientació molt diversos. Els uns cobreixen les notícies que els altres preferirien callar; de manera que, els uns pels altres, la gent ho pot saber tot o quasi, de la seua pròpia societat. Si hom encén el televisor a Barcelona, pot elegir entre un munt de cadenes que també li donen informació des de punts de vista diferents; i la majoria en la seua llengua!\nQui viu en aquesta situació necessita una bona dosi d'empatia per a posar-se en el lloc de gent molt menys afortunada. A aquest esforç d'empatia apel·le jo ara, catalans d'esperit solidari, perquè intenteu entendre una societat emmordassada con la nostra, la dels valencians.\nAl País Valencià no hi ha hagut mai una autèntica llibertat d'expressió, en cap període de la democràcia. Per començar, no hem tingut mai tanta varietat de premsa com vosaltres; pobresa i analfabetisme, en temps antics, impedien l'accés de molts a la lectura. Més modernament, hi han influït uns altres factors; però darrere de tots, ha tret el nas sempre una rutina estatal que sembla complaure's a mantenir els valencians tan poc educats com siga possible.\nPer això muntar un diari de línia no governamental ha estat ací empresa d'alt risc. Alguns diaris van intentar obrir-se a la majoria silenciada; però no van reeixir. Per què? Per mi, perquè sempre, al darrere de tot, hi apareixia la innominada però omnipresent 'qüestió d'estat': la por de Madrid què els valencians, deixats al nostre albir, revertíssem en allò que ells sempre han pensat que som: catalans. Catalans de segona classe; uns catalans més baixets, més trepitjables. Però catalans. El cas de la defenestració sobtada de Joan Fuster, l'any 1962, de tots els diaris valencians en què col·laborava (recordeu que el 1962 és l'any de 'Nosaltres, els valencians'), ens mostra la mena de pressions polítiques per la 'qüestió d'estat', tradicionals sobre la premsa valenciana.\nLa brutal repressió, que culmina en la supressió recent de tota televisió i ràdio en català al País Valencià, és en la ment de tothom. Si voleu saber què pensen de veritat els periodistes audiovisuals valencians, revisiteu els últims dies de Canal 9, i veureu que la història valenciana real, quan aconsegueix emergir, és totalment al contrari de les aparences. L'atemoridora dictadura de la cridòria castellanista o blavera (dues cares de la mateixa moneda) que sofrim indica, precisament, l'etern temor del govern estatal a permetre la llibertat de la societat valenciana real. D'ací ve la mordassa.\nDoncs sí: és clar que hi ha por, entre els valencians, d'allò que ens puga ocórrer l'endemà de la independiència de Catalunya. I amb raó. Caldrà recordar que l'únic lloc on, en període 'democràtic', s'ha assassinat gent perquè volia mantenir com a pròpies les quatre barres ha estat el País Valencià? Penseu en Miquel Grau; penseu en Guillem Agulló. Caldrà recordar que és al País Valencià on s'ha efectuat, encara fa pocs mesos, una condemna a presó pel fet de parlar català a la guàrdia civil?\nVosaltres, afortunadament, ja heu deixat enrere el que encara és habitual per a nosaltres: viure en el temor constant de ser vexats, insultats, agredits en la nostra pròpia casa sense dret de defensar-nos. Ja no sabeu què és anar en transport públic i sentir-te criticat en veu alta perquè parles valencià al teu fill. Assetjats per gent dedicada a vigilar-nos a cada instant. D'aquesta gent, els uns saben molt bé què fan, ho fan a consciència perquè odien tot allò que no siga castellà; uns altres cobren per fer aquesta tasca; i uns altres, encara, ho fan perquè han estat enganyats per missatges omnipresents als mitjans, que els vénen a dir sempre: 'Mireu cap a una altra banda per buscar culpables a la misèria social en què viviu! No mireu a Madrid!'\nQue, en aqueixes condicions, tantíssims valencians hàgem abraçat la llibertat d'expressió i d'informació que ens ha dut internet, no pot estranyar gens. Com tampoc que hi hagués valencians entre els pioners del periodisme digital (Vicent Partal, director de VilaWeb, n'és una mostra cabdal). Sabeu quants valencians cerquen a internet la informació que no troben a l'esquifida premsa de paper local, totalment dependent d'ajudes públiques? Sabeu quants valencians empren internet com a vehicle per a contactar amb unes altres veus i no sentir-se tan sols en la seua mudesa social?\nHe sentit sovint catalans de bona voluntat que diuen: 'No patiu! Una vegada independitzats, llavors us podrem ajudar, als valencians.' Moltes gràcies, de veritat. Però algú em podria concretar com s'efectuaria aqueixa hipotètica ajuda? Si el govern català es desentén de nosaltres ara, com podem creure que després girarà cent vuitanta graus? No sereu massa feliços com per a recordar-vos de nosaltres? I si us en recordeu i intenteu ajudar-nos, això no serà interpretat internacionalment com ingerència d'un país en els afers d'un altre? Pense en Macedònia; pense en l'Ulster. És ara quan necessitem ajuda i suport, quan necessitem que doneu veu a la denúncia de l'opressió en què vivim perquè volem mantenir la nostra estimada llengua comuna. Ajudeu-nos a existir per al món, donant-nos la veu que no tenim a casa. És ara quan la comunitat internacional ha de veure què ens passa a valencians i balears; el nostre patiment es deu a una mateixa causa.\nQuants de vosaltres sou conscients que hem estat valencians els qui, fora del Principat, més hem fet per explicar (infructuosament, per desgràcia) la vostra perspectiva a la resta de l'estat espanyol? Si hi ha algú que us comprèn bé, som nosaltres. Dèficit fiscal? Nosaltres encara més. Autovies de peatge? Manca de ferrocarril modern? Tenim aquests problemes en comú; tenim les mateixes necessitats. Igualment ens humilia ser explotats per gent que no dóna ni les gràcies.\nNo sabeu quina pena fa sentir-se tan sols. Que Madrid ens tracte com ens tracta, als valencians, això no és sorprenent. Que Barcelona (per dir-ho com Carles Santana) ens excloga tan manifestament de la seua festa, això dol en l'ànima. De manera que, si no els hi convideu, no us estranyeu que siguen pocs els valencians que es puguen permetre el luxe de celebrar-la. Especialment quan tenen les energies dedicades a parar les garrotades que els van caient perquè volen mantenir vives la llengua i la cultura que comparteixen amb vosaltres.\nPerò que hi haja un clima de temor al País Valencià, revelat en actituds com la de Raimon, no significa que no hi haja motius per a l'optimisme: d'una manera o una altra, les eleccions valencianes de l'any que ve significaran un enorme canvi, i internet en serà la clau. Perquè us en feu una idea: Mònica Oltra és la política valenciana més valorada a les enquestes, amb diferència. Però si els valencians la coneixem bé, no és perquè l'hàgem vist en acció a la televisió, sinó a YouTube. Beneït siga internet, ara com ara l'única veu per a la silenciada majoria valenciana.\nEl front de xoc es troba a les Illes Balears i al País Valencià, Què ens passarà l'endemà de la vostra independència, quan ens quedem aïllats al front? És que pot creure ningú que amainarà l'atac?


Talls a la circulació per la 10K València Ibercaja | València Extra\nTalls a la circulació per la 10K València Ibercaja\nAmb motiu de les dues proves de la 10K València Ibercaja 2018, que se celebren aquest diumenge a la ciutat, el Centre de Gestió de Trànsit informa sobre les possibles afeccions a la circulació de vehicles i vianants, així com de les restriccions a l’estacionament al passeig de l’Albereda entre el Pont del Real i el Pont de les Flors, durant aquest cap de setmana.\nLes competicions tindrà lloc aproximadament entre les 9.30 i les 11.30 hores de diumenge: en primer lloc, es realitzarà un circuit urbà de 10 quilòmetres i, posteriorment, hi haurà una milla pel passeig de l’Albereda.\nPel que fa a les restriccions a l’estacionament, no es podrà estacionar a l’Albereda entre el Pont del Real i el Pont de les Flors des de dissabte a les 12 h fins diumenge a les 15 h. Tampoc serà possible estacionar entre el Pont de les Flors i plaça de Saragossa des de dissabte a les 23.30 h fins diumenge a les 14 h.\nDes del Centre de Gestió de Trànsit es recomana a la ciutadania consultar l’itinerari de les competicions i les desviacions que afecten el trànsit per a aquest cap de setmana.


Salvador Juanpere reflexiona sobre l’escultura a Les Bernardes - Bonart\nSalvador Juanpere reflexiona sobre l’escultura a Les Bernardes\nbonart Salt - 22/10/13\nLa Casa de Cultura Les Bernardes acull una delicada proposta de Salvador Juanpere (http://www.juanpere.com/), un dels escultors més interessants del panorama artístic contemporani català.\nL’autor porta a Salt tres peces que engloben una proposta de reflexió al voltant dels processos, el sentit i la perseverança de la pràctica artística. La proposta de Juanpere força un parèntesi d'inactivitat premeditada del seu autor, un "break" temporal, que situarà a la vista, per un temps, els seus instruments de treball en el camp de l'escultura. La mostra inclourà també dues obres de creació recent que plantegen d'una banda una sèrie de preguntes d'autors de referència sobre la pràctica de l’escultura, i de l'altra, una instal·lació que conté diverses talles de marbre en forma de puntelli que actuen a la manera de suport poètic i de suport assistencial en uns temps de trontollament i de reposicionament de moltes de les nostres activitats cíviques o creatives, privades o públiques.\nL’exposició pren una especial significació en el context de la població de Salt: un conjunt de tres obres que han estat triades expressament per a conviure als espais de Les Bernardes. L’amalgama cultural, lingüística i racial que es dóna en l’estructura social de Salt fan d’aquesta vila un lloc excel·lent per deturar-se a escoltar, a reflexionar i interessar-se pels reptes i el vertigen amb què ens assetgen permanentment els nous temps.\nL’escultor Salvador Juanpere, amb motiu del seu seixantè aniversari, ha volgut establir a la vila de Salt un petit parèntesi laboral, traslladar-hi les seves eines de treball, quedar-se orfe per unes setmanes de l’instrumental que acull el seu taller, eines elèctriques, manuals, ginys de l’ofici d’escultor. Uns dies d’orfenesa proteica en què l’autor s’obligarà a reflexionar, en el silenci del seu taller, sobre la pròpia obra, el sentit de la feina, i les prospeccions sobre el futur. A la manera d’un quixot abrandat, l’autor situa l’obra i l’instrumental —les armes de l’artista—, en un altar, talment en una vetlla cerimonial per enfrontar-se a noves empreses, a nous interrogants, i bastir nous puntals de sosteniment per a la tasca, il·lusa i heroica al mateix temps, de l’art.\nDe qüestions, eines i puntals de Salvador Juanpere es pot veure a la Casa de Cultura les Bernardes fins al 12 de noviembre del 2013.\nSalvador Juanpere Les Bernardes\nARIELLE PACAUD A LA SOCIETAT L'AMISTAT\nPALMA: EL FESTIVAL ARTFUTURA A ES BALUARD\n"TEMPORAL", UN PROJECTE DE VACCA, AL PATI DE FINESTRES DEL MUSEU PICASSO\nADÉU A LES PORS, NOU TALLER PER A ADULTS AL MUSEU PICASSO


SA POBLA REFORMA L'ENTORN DEL CEIP SA GRADUADA I MILLORA L'ENLLUMENAT PÚBLIC DE LA RONDA NORD AMB LES INVERSIONS DEL CONSELL\nL'Ajuntament de sa Pobla ha dut a terme diferents actuacions de millora gràcies als 154.248,07 euros que el Consell de Mallorca, a través del Departament de Desenvolupament Local, ha invertit al municipi. Aquests doblers procedeixen dels diferents Plans de subvencions que la institució insular té en marxa.\nPel que fa al pla especial d'estalvi i eficiència energètica i vehicles elèctrics, s'han desenvolupat tasques de millora de l'eficiència energètica en l’enllumenat públic de la Ronda Nord, amb una inversió de 28.300 euros.\nPer aquest motiu, el conseller de Desenvolupament Local, Joan Font; i el director insular de Cooperació Local i Caça, Joan Manera, aquesta setmana han visitat les obres acompanyats pel batle del municipi, Biel Ferragut. Durant la visita, Font ha destacat el "caràcter municipalista d'aquestes ajudes" i ha recordat el compromís que va adquirir l'equip de govern amb els ajuntaments.\nPer la seva part, el Batle de sa Pobla ha volgut agrair les inversions que el Consell ha fet a sa Pobla i ha traslladat al Conseller Joan Font, la necessitat de seguir invertint a sa Pobla, ja que encara el municipi es troba en una situació econòmica complicada.


Fases i resultats de la inspecció | Clientes gas natural\nInici \_ Inspecció periòdica \_ Fases i resultats de la inspecció\nAvís de carta 3 mesos abans de la inspecció\nLa inspecció periòdica es fa, obligatòriament per llei, cada cinc anys. Des de Nedgia t’informarem per escrit 3 mesos abans quan arribi el moment de realitzar-la. Recorda que cal fer la revisió de les zones comunes (IRC) i del teu habitatge (IRI) i que aquestes dues inspeccions poden no coincidir en el temps.\nUna vegada rebuda la carta, podràs triar si la vols fer amb nosaltres, Nedgia, la teva empresa distribuïdora de gas, o optar per una empresa instal·ladora de gas habilitada. Si optes per una empresa instal·ladora, aquesta ens haurà de remetre el certificat d’inspecció abans de la data indicada a la carta. En cas que no ens arribi aquest certificat, entendrem que voleu que siguem nosaltres, Nedgia, els qui fem la inspecció. Recorda que en el cas de la Inspecció de la Instal·lació Comuna, aquesta decisió recau sobre la comunitat de veïns connectats a la xarxa.\nGuia de la inspecció periòdica\nAvís de carta 15 dies abans de la inspecció\nEn cas que no hàgim rebut el Certificat de la inspecció que correspongui –IRC i/o IRI– conforme ja has fet la revisió amb una altra empresa instal·ladora, entendrem que vols que siguem nosaltres els qui realitzem la inspecció. Per aquesta raó, et remetrem una altra carta uns quants dies abans de la revisió en què et comunicarem la data i l’hora de la visita, així com les dades de contacte de l’empresa que la farà.\nAvís de cartell a la finca\nUna setmana abans de la inspecció, t’informarem, mitjançant un cartell a la finca, de la data i l’hora en què es farà la inspecció de la comunitat i/o de l’habitatge. Recorda que és la teva responsabilitat que puguem accedir a l’habitatge per poder-la fer. En cas que no poguessis ser a casa a l’hora prevista, podràs trucar al telèfon de l’instal·lador que s’indicarà al mateix cartell per concertar una altra cita.\nEl tècnic farà la inspecció que correspongui –IRC i/o IRI– i lliurarà el Certificat d’inspecció, en cas que l’hagis superada, o el justificant d’anomalies, en cas contrari.\nRecorda que la inspecció individual requereix entrar al teu habitatge. Per això és molt important que facilitis l’accés el dia de la visita\nSatisfactori. La teva instal·lació ha quedat en regla. El tècnic et lliurarà el Certificat d’inspecció periòdica.\nNo satisfactori. S’han detectat anomalies que cal corregir. El tècnic lliurarà un justificant d’anomalies en què s’indicaran els defectes a corregir.\nNo realitzable/Absent. No s’ha pogut fer la inspecció i cal concertar una nova visita.\nRecorda que no hauràs de pagar res durant la visita del tècnic.\nFarem arribar el cost de la inspecció d’IRI i de la inspecció d’IRC a la teva comercialitzadora, perquè els afegeixi a la teva factura de gas.


Mor als 60 anys el destacat artista mataroní Jordi Cuyàs | Diari Maresme\nL’artista mataroní Jordi Cuyàs ha mort aquest dijous 25 d’agost, a la tarda, als 60 anys d’edat després de patir una aturada cardíaca, segons ha informat Mataró Ràdio. Cuyàs era una figura destacada a l’escena artística de Mataró, on hi ha una forta tradició de l’art d’avantguarda, i va treballar diversos llenguatges, com l’escultura, el vídeo i el ‘net art’.\nCuyàs va ser membre fundador de grup CAPS.A i de l’Associació per la cultura i l’Art Contemporani de Mataró (ACM) i va exposar les seves obres en nombroses mostres col·lectives i individuals. També va crear el 1986, juntament amb Jordi Simon, l’escultura ‘La Matarona‘, que després d’un periple per diverses ciutats i països es va instal·lar definitivament, l’any 1997, a la rotonda d’entrada Mataró-Oest. L’any 2013, l’artista mataroní va donar vida a mites clàssics i populars de l’univers Espriu a través de personatges animats.\nJordi Cuyàs es va llicenciar en Belles arts a la Universitat de Barcelona i va exercir de professor de disseny gràfic, il·lustració i vídeo a l’Escola d’Art i Superior de Disseny Pau Gargallo de Badalona.


Jornada Tècnica Implicacions del nou Decret 139/2018, d'intervenció ambiental atmosfèrica (gratuït) - Formació - Col·legi d'Enginyers Graduats i d´Enginyers Tècnics Industrials de Lleida\nJornada Tècnica Implicacions del nou Decret 139/2018, d'intervenció ambiental atmosfèrica (gratuït)\nAntecedents: normativa aplicable emissions i activitats.\nÀmbit d'aplicació - empreses/instal-lacions afectades.\nCompetències: municipals vs Generalitat\nObligacions dels titulars\nAutorització / notificació d'emissions.\nClassificacions d'instal-lacions (CAPCA)\nRelació entre tràmits atmosfera i control d'activitats.\nConsultes, precs i preguntes.\nResumir, apropar i fer entenedor el contingut del Decret enfocat a l'afectació que pot tenir sobre diferents tipus d'activitats industrials.\nEl Decret regula els règims d'intervenció per cada tipus d'activitat en funció de la seva classificació CAPCA o PCAA, establint diferents tipus de permisos per a cada classificació d'establiment. També regula condicions que afecten al control d'emissions a l'atmosfera, les emissions de Compostos Orgànics Volàtils (COV), els Sistemes Automàtics de Mesura (SAM) i la Xarxa d'Emissions Atmosfèriques de Catalunya (XEAC).\nEnginyers, tècnics projectistes,organismes de control que desenvolupin tasques de control i gestió de normativa en contaminació atmosfèrica.\nMariana Pastorino - Directora Tècnica EC-PCAA TÜV SÜD ATISAE\nC/Aribau,8 (Seu Enginyers Lleida)


Segona millor universitat espanyola en Ciències i Enginyeria i en Informàtica i TIC, al II rànquing de la Fundació Everis — Sala de Premsa - Universitat Politècnica de Catalunya (UPC)\nEsteu aquí: Inici > Més notícies > Segona millor universitat espanyola en Ciències i Enginyeria i en Informàtica i TIC, al II rànquing de la Fundació Everis\nSegona millor universitat espanyola en Ciències i Enginyeria i en Informàtica i TIC, al II rànquing de la Fundació Everis\nLa Universitat Politècnica de Catalunya (UPC) se situa com la segona millor institució d’educació superior per realitzar estudis en l’àmbit de la Informàtica i les Tecnologies de la Informació i la Comunicació (TIC), i en l’àmbit de les Ciències i l’Enginyeria, segons el II rànking de la Fundación Everis, que presenta les 10 universitats més ben valorades en tota una sèrie d’àrees per part de les empreses que han contractat recent titulats universitaris en els darrers cinc anys.\nEn la segona edició del Ranking Universidad-Empresa de la Fundació Everis, publicat al juny i que es basa en les valoracions que els ocupadors han fet sobre els titulats contractats entre abril de 2012 i abril de 2016 i la seva universitat d’origen, la UPC se situa en segona posició a Espanya en l’àmbit de l’Informàtica i les TIC i en l’àmbit de les Ciències i l’Enginyeria. En aquest darrer, els titulats per la UPC destaquen en coneixements tècnics de la professió, aconseguint la valoració més elevada en relació a les altres universitats.\nEl rànquing presenta les deu universitats més ben valorades (tant públiques com privades) per a cada disciplina, mitjançant una anàlisi que recull l’opinió de més de 2.100 empreses privades, amb una plantilla que supera els deu treballadors, sobre les competències dels titulats de les universitats espanyoles: és a dir, quines són les més demandades al món laboral i quines les més desenvolupades o les que millor han adquirit els titulats universitaris contractats. L’estudi també recull quins àmbits de coneixement destaquen en contractació.\nLes titulacions amb més demanda, dins l’oferta de graus UPC\nDe fet, set de les deu titulacions més demandades es poden cursar a la UPC, encapçalades per la d’Enginyeria Industrial, que s’imparteix, com a grau en Enginyeria en Tecnologies Industrials, a l’Escola Superior d’Enginyeries Industrial, Aeroespacial i Audiovisual de Terrassa (ESEIAAT) i a l’Escola Tècnica Superior d'Enginyeria Industrial de Barcelona (ETSEIB).\nLa segueix la d’Enginyeria Informàtica, la qual s’imparteix, com a grau en Enginyeria Informàtica, a la Facultat d’Informàtica de Barcelona (FIB) i a l’Escola Politècnica Superior d'Enginyeria de Vilanova i la Geltrú (EPSEVG). També les mencions en Computació i en Enginyeria de Software, que s’imparteixen al grau d’Enginyeria Informàtica de la FIB, apareixen entre les més demandades.\nAixí mateix, s’inclou la titulació d’Enginyeria en Tecnologies de Telecomunicació, la qual s’ofereix, com a grau en Enginyeria de Tecnologies i Serveis de Telecomunicació, a l’Escola Tècnica Superior d'Enginyeria de Telecomunicació de Barcelona (ETSETB).\nTot seguit, també figura la d’Enginyeria Mecànica, que es pot cursar a l’Escola d'Enginyeria de Barcelona Est (EEBE), l’EPSEM, a l’EPSEVG, a i a l’ESEIAAT. I, a més, la titulació d’Enginyeria Civil, que s’imparteix com a grau a l’Escola Tècnica Superior d'Enginyers de Camins, Canals i Ports de Barcelona (ETSECCPB).\nPel que fa a la titulació d’Administració, Gestió i Direcció d’Empreses, que encapçala la relació de les titulacions més demandades a l’Esta —juntament amb Enginyeria Industrial—, s’ofereix com a grau en Administració i Direcció d'Empreses als centres universitaris EAE i Euncet Business School (EUNCET), ambdós de titularitat privada i adscrits a la UPC.\nII Ranking Universidad Empresa Fundación Everis [pdf]


La Mancomunitat Camp de Túria posa en marxa per a la comarca un espai de diàleg per a familiars de persones amb malaltia mental – BÉTERA – toda la información del Bétera, Valencia\nLa Mancomunitat Camp de Túria ha creat un espai de diàleg orientat a familiars de persones amb malaltia mental. Aquest espai pretén servir com a punt de trobada i acompanyament en el procés de la malaltia. L’objectiu d’aquesta iniciativa, denominada FAMILIARment, és oferir informació, orientar, construir solucions i sensibilitzar sobre temes relacionats amb la Salut Mental.\nLes xarrades de FAMILIARment seran conduïdes pel psicòleg del Programa de Rehabilitació per a Persones amb Malaltia Mental de la Mancomunitat, Paco Jareño, i es comptarà amb la participació d’altres professionals de l’àmbit de la Salut Mental.\nAquestes trobades començaran el pròxim 30 de gener i tindran lloc els últims dimecres de cada mes, de 18.00 a 19.30 hores, en la seu de la Mancomunitat, a Llíria. Encara que aquesta actuació està dirigida principalment a familiars, també pot assistir tots aquells que estiguen interessats en el tema.\nHi haurà 10 sessions amb un tema diferent. Aquestes trobades se celebraran cada mes, tenint lloc una sessió per mes, excepte a l’agost que no se celebrarà amb motiu de les vacances d’estiu. Les trobades de FAMILIARment es reprendran al setembre, sent l’última sessió el 18 de desembre de 2019.\nAquesta acció s’emmarca dins del Programa de Rehabilitació per a Persones amb Malaltia Mental posat en marxa recentment des de la Mancomunitat, i en el si de la qual s’han habilitat dos recursos d’atenció psicosocial per a persones diagnosticades amb malaltia mental a Bétera i Vilamarxant. Aquests compten amb un espai per a 14 usuaris de la comarca en cadascun d’ells.


El PP tornarà a demanar la compareixença de Zapatero al Congrés pel finançament\nEl president del PP, Mariano Rajoy, ha anunciat que en els pròxims dies demanarà la compareixença del president espanyol, José Luis Rodríguez Zapatero, al Congrés. Li vol preguntar per què va obrir el debat sobre finançament autonòmic "sense saber com acabaria" i també si pensa complir l'Estatut de Catalunya. Rajoy està convençut que el govern del PSOE "quedarà ben retratat" amb el tema del finançament autonòmic, perquè Zapatero "no és capaç de trobar solució al meló que ell mateix va obrir".\n30/08/2008 - 13.36 Actualitzat 30/08/2008 - 19.02\nEl PP considera insuficient la compareixença del vicepresident econòmic, Pedro Solbes, al Congrés per explicar la reforma del model de finançament de les comunitats autònomes, i per això reiterarà la seva sol·licitud de compareixença de Zapatero davant la cambra baixa. És el que ha dit el president del PP, Mariano Rajoy, durant l'acte d'obertura de l'any polític que la seva formació ha fet a Soutomaior, a Pontevedra.\nRajoy ha afirmat que Zapatero "va aprovar un Estatut que va canviar el model" i que després "va obrir el debat del model de finançament autonòmic". Davant aquesta situació, el líder del PP conclou que "va ser Zapatero qui va crear el problema i ara ni compleix la llei que ell mateix va aprovar, ni és capaç d'aportar una solució al problema".\nEl president del PP ha assegurat que la seva formació manté la posició "de sempre", és a dir, que el finançament s'ha de resoldre per unanimitat de totes les comunitats. És l'única manera, diu, de garantir la igualtat de tots els ciutadans.


Llordà - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\npoble d'Isona i Conca Dellà\nLlordà és actualment un poble del terme municipal d'Isona i Conca Dellà, a la comarca del Pallars Jussà. Era antigament del terme d'Isona, i durant molts segles exercí de centre neuràlgic del terme isonenc, atesa l'estratègica situació que ocupava el seu castell, que, a més, era dels més sòlids i bells de la Conca Dellà. Darrerament ha estat restaurat i en part reconstruït, i torna a ser un espectacular punt de referència per a tota la Conca Dellà oriental. Ja des de la creació dels ajuntaments moderns (1812), apareix sempre unit a l'ajuntament d'Isona.\nEl poble de Llordà des del nord-est\n42° 06′ 48″ N, 1° 04′ 57″ E / 42.113414°N,1.082374°E / 42.113414; 1.082374\n4 Serveis turístics i comunicacions\nCom la majoria dels pobles que acaben en vocal tònica, el nom de Llordà deriva del nom o apel·latiu d'un antic poblador d'època romana, que s'instal·là en aquest lloc en el moment de la romanització.\nA partir d'aquesta idea comuna inicial, Coromines (op. cit.) postula dues hipòtesis plausibles: que procedeixi de luridanu, derivat de luridu (fosc), o que provingui de lauretanu, derivat de lauru (llorer).\nEl poble de Llordà és uns 3 quilòmetres a l'est-sud-est d'Isona, i és fàcilment accessible per una carretera local que hi mena des del km. 37 de la carretera C-1412, just a llevant de l'indret on hi ha les cases de Cal Carlí i Cal Cavaller. El Castell de Llordà és a quasi un quilòmetre al nord-est del poble, més enlairat, però seguint la carena on es dreça el poble mateix.\nEl poble de Llordà des del camí del castell\nEs tracta d'un poble que mai no ha tingut gaire població, però l'estat en què es troba a principis del segle xxi és francament llastimós, llevat d'aquelles cases que han continuat habitades o arranjades com a segona residència. Pascual Madoz deia, vers 1845, que Llordà tenia 11 cases miserables i una capella dependent de la parròquia de Covet. També deia que conservava vestigis d'haver estat un poble gran, ja que s'hi veien les restes de molts edificis.\nL'any 1981 tenia ja només 20 habitants, i el 2006, 13. L'època més esplendorosa havia estat al segle xiv, en què arribà a 23 focs (uns 115 habitants), però la tònica general de Llordà és que estigués al voltant d'una cinquantena d'habitants.\nDóna una idea de l'important que fou a l'època medieval el poble de Llordà el fet que, a part del castell i la seva església de Sant Sadurní, hi havia al poble dues esglésies més: la parroquial de Santa Maria i la de Sant Andreu, romànica, situada a molt poca distància del poble.\nL'església parroquial és dedicada a Santa Maria, i, tot i que sembla tenir elements romànics, la major part del temple actual és més tardà, a més d'haver estat refet o haver rebut modificacions tot al llarg de la història.\nLa història del poble de Llordà està molt lligada a la del castell, atès que el poble es formà a partir de l'existència del castell. El poble primitiu era a redós del castell, dins del recinte més exterior dels tres de què està format. El desplaçament cap al lloc on és ara és més tardà. Amb el nou emplaçament es construí l'església de Santa Maria. El poble, amb la forma llatina tarda, baixmedieval, de Lordano està documentat des del 949.\nAquesta església, que fou parroquial, conserva un campanar d'espadanya de dos ulls. En un d'ells, que fou desposseït de la campana a la darrera guerra civil, es pot trobar un obús de morter fent de campana, igual que a la Mare de Déu de la Posa o a la capella de sant Urbà dels Obacs de Llimiana.\nLlordà, grafiat Llordat, consta amb 3 focs (uns 15 habitants).\nA part del castell i del poble de Llordà, en terres d'aquest poble hi ha les restes del despoblat de Llatzeret, situat en una fondalada entre el castell de Llordà i el de Biscarri.\nServeis turístics i comunicacionsModifica\nLlordà no té cap mena de servei, ni turístic ni de cap mena, sinó que utilitza els de la propera vila d'Isona.\nS'accedeix al poble per una carretereta local asfaltada que surt del quilòmetre 37 de la carretera C-1412b (Ponts - Tremp), i que mena al poble en uns 2 quilòmetres.\nNo té cap mena de servei de transport públic, atesa la proximitat d'Isona. Només existeix el servei de transport escolar per tal de dur els nens a l'escola d'Isona (primària) o de Tremp (secundària i batxillerat).\n↑ «Llordà». L'Enciclopèdia.cat. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\n↑ Joan Sarrat, Bernat Comella i Mateu Sarrat. Iglésies 1981, p. 50.\nADELL I GISBERT, Joan-Albert. "Castell de Llordà" i "Sant Sadurní del Castell de Llordà", a Catalunya romànica, XV, el Pallars. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 1993. ISBN 84-7739-566-7\nCONDAL, Teresa i PRADAS, Marga. "Castell de Llordà i Sant Sadurní del Castell de Llordà", a el Pallars Sobirà, el Pallars Jussà, la Vall d'Aran. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2000 (Catalunya romànica. Guies, viii). ISBN 84-412-0247-8\nCOROMINES, Joan. "Llordà". Dins Onomasticon Cataloniae. Els noms de lloc i noms de persona de totes les terres de parla catalana. III Bi-C. Barcelona: Curial Edicions Catalanaes i Caixa d'Estalvis i de Pensions de Barcelona "La Caixa", 1995. ISBN 84-7256-902-0\nPAGÈS, M. i PONS, J. "Isona", a Gran geografia comarcal de Catalunya. El Pallars, la Ribagorça i la Llitera. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1984. ISBN 84-85194-47-0.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Llordà\n«Llordà». L'Enciclopèdia.cat. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Llordà&oldid=23678861»\nDarrera modificació: 29 maig 2020 a les 12:17


Libros de Novel·la Romàntica - Fundació Llibreria Les Voltes.\nBúsqueda de Novel·la romàntica\nLibros /\tFicció. literatura /\tNovel·la romàntica (99)\nLibros / Ficció. literatura / Novel·la romàntica\nENTRE L'HONOR I LA FIDELITAT\nAvui és el primer dia de la resta de la teva vida. La Tess no aconsegueix treures aquesta frase del cap malgrat ser a Florència aprofitant al màxim unes fantàstiques vacances abans de fer realitat el seu somni danar a la universitat. En Gus i els seus pares també són a Florència. Les seves vides han patit molt en els últims temps i en Gus intenta ser un fill modèlic, malgrat ...\nEn Fisher i l?Ivy són inseparables des de fa més de dues setmanes. Dormen junts, es lleven junts, comparteixen el lavabo i el raspall de dents... Saben que estan fets l?un per l?altre. Però se?ls escapa un petit detall: encara hi ha moltes coses que no saben l?un de l?altre. Al llarg de dotze mesos, en els quals les seves vides canviaran per sempre, en Fisher i l?Ivy descobrira...\nTan sols uns quants iniciats han estat capaços de veure en les cartes de Bettine Von Arnim un dels cims de l'expressió de l'amor absolut i incondicional. L'admiració que professava a l'idolatrat Goethe, que s'acostava a la seixantena i ja havia assolit l ...


Protecció Civil avisa de més restriccions a Catalunya si es comprova que el creixement de contagis és sostingut\nLa directora de Protecció Civil ha alertat que totes les mesures restrictives estan sobre la taula, també les que afecten la mobilitat i la restauració\n03.01.2021 - 19:42\nActualització: 03.01.2021 - 20:42\nLa directora de Protecció Civil de la Generalitat, Isabel Ferrer, ha dit que a la reunió de demà del comitè tècnic del pla PROCICAT s’analitzaran els motius de l’empitjorament de la situació epidemiològica a Catalunya i, si es comprova que el creixement de contagis és “sostingut”, s’aprovaran noves restriccions.\nEn declaracions a TV3, la directora de Protecció Civil ha apuntat que primer de tot cal conèixer el motiu del creixement de la covid-19 dels últims dies, amb un empitjorament de tots els indicadors, per a determinar si és conseqüència de les festes nadalenques, de si s’han acumulat les proves PCR o de si, realment, hi ha una expansió del virus.\nEn el cas que es tracti d’un “creixement sostingut”, Ferrer ha alertat que totes les mesures restrictives estan sobre la taula, també les que afecten la mobilitat i la restauració. “Les mesures que es puguin prendre estan totes sobre la taula i es prendran les que l’autoritat sanitària digui que són imprescindibles per poder controlar la pandèmia”, ha recalcat.\nHa defensat que l’objectiu és “salvar el màxim nombre de vides”, de manera que si s’ha de tancar la restauració “es farà”. Possiblement, ha dit, es modifiquin els perímetres del confinament, en vigor fins a l’11 de gener.\nQuan se li ha preguntat sobre les eleccions autonòmiques del 14 de febrer, ha dit que la decisió en ferm es prendrà el 15 de gener en funció de la previsió de la situació de la pandèmia. Tot i que primer havia dit que amb la situació epidemiològica actual no es podrien fer eleccions, després Protecció Civil ha rectificat i ha dit que les eleccions estaven ara com ara plenament garantides.


El Pont de Suert il·lumina amb trenta fanals el Camí de la Riba\nZona del passeig que voreja el riu, fins ara a les fosques\n© El Camí de la Riba que voreja la Ribagorçana, on ja s’han col·locat les bases dels fanals.\nIl·luminar el Camí de la Riba, una zona de passeig que voreja el riu Noguera Ribagorçana, és el projecte en el qual està immers l’ajuntament del Pont de Suert. Segons l’alcalde, Josep Antoni Troguet, s’hi col·locaran 34 punts de llum ja que a la nit aquesta zona queda a les fosques. S’actuarà en un tram d’uns 700 metres de trajecte i, en l’actualitat, els operaris de la brigada municipal ja col·loquen les bases que suportaran els fanals.\nL’actuació costarà uns 40.000 euros que se sufragaran amb ajuts de la Generalitat a través del Pla Únic d’Obres i Serveis (PUOS) d’anys anteriors i el Pla de Barris. La intenció és que aquesta millora estigui enllestida d’aquí a un mes i mig, abans que finalitzi l’any, va indicar Troguet. Aquest tram del Camí de la Riba es troba dins d’un circuit circular entre el barri de Soler i la zona de les piscines molt utilitzat pels veïns i que té un quilòmetre i mig, va explicar l’alcalde.\nAquesta actuació estarà acabada abans de final d’any i costarà més de 40.000 euros\nD’altra banda, l’ajuntament ha arribat a un acord amb els propietaris d’un immoble de la plaça Mercadal per habilitar un petit passatge subterrani aprofitant els soterranis de la casa que doni accés directe a aquest àrea del Camí de la Riba.


Ecodiari: Biomassa, l'energia del bosc\nRedacció | Actualitzat el 19/03/2012 a les 17:41h\nEn el marc del projecte INNObiomassa, el Consorci Forestal de Catalunya ha produït el vídeo 'Biomassa, l'energia que ens dóna el bosc'. Es tracta d'un vídeo per al gran públic de 7 minuts de durada. El vídeo està disponible en català i castellà.\nINNObiomassa és un projecte de l'Associació Catalana de Municipis, el Centre Tecnològic Forestal de Catalunya, el Consorci Forestal de Catalunya, la Federació d'Empresaris Instal·ladors de Catalunya i Qnorm que compta amb el suport del SOC i el Fons Social Europeu, d'acord amb el programa d'ajuts a Projectes Innovadors, regulat per l'Ordre TRE/293/2010.\nEn un moment que la biomassa és motiu de rebuig des de diversos sectors per raons no gaire científiques ni ecològiques (confonent-la amb la incineració de residus), EcoDiari dóna suport a la difusió d'aquest tipus de documents.\nNOMÉS HI HA LA CARA AMABLE, NO FOTEM...\nArç blanc, 19/03/2012 a les 20:33\nMolt bonic el video,hi estic totalment d'acord. A aquests que dieu que causen rebuig no es queixen precisament de que s'instal·lin calderes per les llars i equipaments públics, que seria l'ús correcte de la biomassa.\nEl problema real es crear una macroplanta de biomassa per generar electricitat, que a més té subvencionat el kilowat. Això no té res d'eficient, simplement és especular i pervertir un model energètic sostenible per crear grans instal·lacions amb grans empreses per mantenir els grans privilegis i monopolis. La picaresca de sempre...\nSi el periodista que redacta això no es conscient del model monopolístic del sistema energètic actual a l'estat espanyol, millor que no faci demagògia de grups que defensen un model energètic descentralitzat i coherent amb el territori.\nD'ACORD AMB ARÇ BLANC\nAnònim, 20/03/2012 a les 12:16\nCompletament d'acord amb el comentari d'Arç Blanc. Les grans centrals elèctiques amb biomassa són rebutjades, i al contrari del que diu l'article, les raons són científiques i ecològiques, ja que ni són instal·lacions rendibles, i la seva eficiència energètica deixa molt que desitjar.\nEndavant amb els projectes per produir calor, però produir energia... això només afavoreix que les empreses enegètiques puguin disfrutar d'unes primes, però no beneficia ni al bosc, ni als veíns que han de sofrir la instal·lació\nDemaneu rigor, d'acord. Però i vosaltres els periodistes, no haurieu de tenir més rigor?\nFerran Gontán, 20/03/2012 a les 14:05\nSóc membre de la Plataforma Antiincineradora del Congost i del partit polític Els Verds (vo) i no estem en contra de l'utilització de biomasa per produir calor fins i tot electricitat, però d'aquí dir que són inoqües hi ha un abisme.\nCremar biomasa, encara que sigui forestal contamina o es que ningú s'enrecorda que les cases es ventilaven desprès de fer servir les llars de foc.\nPerò demanar rigor des del mon periodistic, quan al periodisme darrerament li fa falta axiò fa bastanta basarda.\nMireu-vos la normativa i veureu que la descripció dels productes considerats com a biomasa van des de la fusta d'origen forestal, passant per la resta de la fusta d'origen industrial, fins al cauxu dels neumàtics dels vehicle.\nCom a peridistes haurieu també de tenir el rigor suficient i veure que darrera d'aquesta voragine d'implantar incineradores de biomasa no hi ha prou biomasa al país i portar-la de fora descompesa l'equilibri de CO2.\nTambé haurieu de ser rigorosos a l'hora d'analitzar que si no hi ha cap pla forestal a nivell de país que garanteixi que la materia primera sigui d'origen forestal (tot i acceptan que es contaminant), la normativa accepta que biomasa es gairebé tot i casualment darrera dels projecte hi ha empreses de tractament de residus; potser el que s'està intentant és fer passar gat per llebre i on s'hauria de incinerar només biomasa forestal s'incineran residus.\nDe fet la propia Generalitat ho reconeix en diversos documents d'autorització d'aquestes activitats.\nPer tant senyors periodistes, ja que exigeixen rigor als que ens hi oposem aquestes incineradores de residus encobertes; ens han de permetre exigir-lis a votès el mateix rigor a l'hora de escriure les seves informacions i exigir-lis també que facin la seva feina i contrastin les noticies que publiquen i no facin cas a les informacions que els hi arriben de precisament qui només defensa els interessos privats i no els públics\nBiomassa sí, residus no\nL. Serres, 20/03/2012 a les 14:10\nEm sembla que aquest furibund atac als "periodistes" no té fonament. L'únic que fa EcoDiari, i ho diu, és donar suport al concepte energètic de la biomassa forestal que divulga el vídeo (no a la incineració de residus, que no hi té res a veure). El que no s'estén, doncs, és perquè alguns "ecologistes" volen fer confondre l'una cosa (biomassa, energia heta) i amb la incineració de residus (energia bruta).\nBiomassa si, L. Serres, especulació no.\nArç blanc, 20/03/2012 a les 19:07\nA veure L.Serres, aquí no es fa un atac furibund als periodistes, simplement exercim la nostra llibertat d'expressió, potser incòmoda, però vistos els comentaris que hi ha en aquest article, simplement pots percebre que la informació que es dóna a l'últim paràgraf dona a pensar en la confusió de conceptes.\n1er: els que ens queixem aquí, és bàsicament perquè hi ha una manca de sensibilitat envers el tracte correcte a nivell d'informació d'una font energètica com és la biomassa.\n2on: Continuant amb l'últim paràgraf: no confonguem la biomassa amb la incineració de productes com neumàtics i altres com deia el company ferran Gontan. Sinó aquí sembla que dins la biomassa tot hi entra i tot s'hi val. Que la llei digui que si no vol dir que objectivament ni científicament sigui correcte. En molts casos aquestes lleis estan fetes a interessos d'alguns sectors.\n3er: Aquí s'intenta confondre a la ciutadania sobre les bondats de la biomassa i a la lletra petita de la llei ens claven gols per l'esquadra. És com si ara et diguessin: farem centrals nuclears, però seràn ecològiques eh! Això evidentment que amb les nuclears no cola, però amb molts altres àmbits si.\n4rt: Si no hi ha informació rigorosa ni contrastada al darrera, és normal que altres persones ens queixem sobre la tendenciositat de l'article en qüestió.\nJo celebro que hi hagi un diari específic com aquest, però tot es pot millorar.\nEn reposta a L. Serres\nFerran Gontán, 20/03/2012 a les 20:29\nSr. Serres només volia aclarir un parell de coses:\nQui fa la afirmació: "per raons no gaire científiques ni ecològiques (confonent-la amb la incineració de residus), EcoDiari dóna suport a la difusió d'aquest tipus de documents"; és el periodista d'Ecodiari, per tant qui suggereix la confusió (biomassa i residus) i tendeix ha afavorir algú sense més analisi que la seva opinió es el periodiste d'Ecodiari.\nQui és posiciona a favor del Consorci Forestal de Catalunya, que es una associació de propietaris forestals és Ecodiari.\nEls "ecologistes", amb cometes com vosté diu, ho tenim clar una cosa es incinerar biomasa a petita escala i l'altra incinerar biomasa per produir 5MW de corrent elèctric per vendre, amb un rendiment energetic d'un 20%. On a més no està clara ni la cogeneració.\nI tampoc és de rebut, permetre més de 30 plantes a tot Catalunya sense haver fet cap pla forestal que garanteixi el subministrament de la materia primera. A la planta que pretenent posar a la Garriga, segons la empresa, necessiten 118.000 Tm de llenya verda anual. Només cal fer un càlcul senzill per veure que Catalunya no té prou massa forestal per assumir aquestes més de 30 incineradores de biomasa forestal (o és que potser no es biomasa forestal).\nI si a més tenim en compte el problema històric que pateix Catalunya amb la gestió de residus i que darrera de molts d'aquest projectes hi ha empreses de tractament de residus de tot tipus.\nDisculpim però demanar més rigor i que és contrasti mé la informació per part del periodistes és el mínim exigible.\nAnònim, 21/03/2012 a les 07:13\nUna altra farsa, com l'eòlica, per a treure benefici de les subvencions públiques...això si"paz y amor, hermanos"\ntoni, 29/05/2012 a les 19:31\nRecomano a tothom que les opinions siguin fundades, fruit del coneixement del tema.podeu trobar informacio a www.plataformasalvemelterritori.blogspot.com, descarregueu l'informe del Dr Gracia, de la UB i el CREAF.Dos conclusions clares: no hi ha prou biomassa disponible a Catalunya i el tema del balanç de CO2, una mentira. Es pura i simplement especulació del que estem parlant.Per no parlar d'altres aspectes rel.lacionats. que si es una maniobra encoberta per colar-hi incineradores de residus?, en el cas del projecte que ens afecta, inclús ho diu la Generalitat. Treieu-ne vosaltres les vostres conclusions.\nPerò no ens enganyaran, potser si es portaran a terme els 40 projectes previstos, potser malmetran el medi proper i la salut dels ciutadans ( i també el bosc). però no ens enganyaran: tot això es una maniobra pseudopolítica per vendre fum a canvi de subvencions. El fum per nosaltres, i els diners de les subvencions (que son de tots) per a ells.


L'exvicepresidenta, Joana Ortega\nRÀDIO ESTEL Foto: Press cambrabcn\n"Durant aquella setmana membres del Govern espanyol ridiculitzaven el 9N"\nJoana Ortega, exvicepresidenta del Govern, ha parlat del quart aniversari del 9N\nAquest divendres a A Primera Hora ens hem fet ressò del quart aniversari del 9N, en el qual Artur Mas va convocar la consulta sobre la independència de Catalunya. N’hem parlat amb la que alhesores era vicepresidenta del govern, Joana Ortega.\nOrtega ha recordat aquell dia: “Va ser una jornada que es va desenvolupar en un ambient de festa, amb una gran participació, i amb una emoció continguda i no continguda per la gent, perquè vam poder expressar d’una manera lliure què voliem fer com a poble.” L’exvicepresidenta ha fet referència també al referèndum de l’1 d’octubre: “L'1 d'octubre va haver la revolució dels cops, el somriure està dins perquè és un anhel de la gent, però hem passat esdeveniments molt tristos, com que mig govern estigui a la presó per donar veu al poble català.”\nLa política ha recordat com es van viure els dies previs al 9N: "Durant aquella setmana els membres del Govern espanyol ridiculitzaven el 9N i es deia que mai impedirien una votació feta per voluntaris. Una trucada de Madrid del fiscal general els va obligar a presentar els càrrecs contra nosaltres. Ha estat precedit d'una anormalitat que posen en dubte el compartament de la justícia." En aquest sentit ha afegit que: "Dèiem: 'no seran capaços.' I l'Estat és capaç d'això i molt més. I la mostra és els cops de l'1 d'octubre.”\nOrtega ha parlat de com es viu ara la qüestió catalana: "Darrerament hi hagut una petita fisura, i demostra que darrera hi ha tot un poble que té un anhel de llibertat. Hem de saber acompassar els tempos, i ara cal una dosis de pragmatisme i unitat. Estem en un moment de reflexió, no desistim de poder dur a terme els objectius, però amb una repressió que fa que els passos hagin d'anar acompassats d'una altra manera.”\nAquest divendres també hem parlat de que ajuntaments, entitats municipalistes i socials de la Taula del Tercer Sector reclamen a la Generalitat i al govern espanyol que obliguin les companyies subministradores a signar els convenis de la llei de pobresa energètica. N’hem parlat amb Francina Alsina, presidenta de la Taula del Tercer Sector.\nAlsina ha definit que és viure en pobresa energètica: “Quan parlem de pobresa energètica, aquella persona està en una situació de pobresa. Si es detecta que una família no està pagant, s’ha d’investigar.”\nLa presidenta de la Taula del Tercer Sector ha donat xifres de les persones en risc de pobresa: “400.000 persones. Hem de tenir en compte que entrem a l’hivern, i hi ha moltes criatures a les llars. Al 80% de les famílies monoparentals hi ha una dona, el 50% està a l’atur o amb feines precàries.”\nFinalment Alsina ha insistit en què: "Reclamem que el govern es posi fort i forci a les companyies energètiques a pactar."


24/04/2019 - 16.29 Actualitzat 25/04/2019 - 13.14\nEl judici del procés es reprèn aquest dijous amb 21 testimonis, molts d'ells polítics d'ERC, però també directors de diverses fundacions. Tots declaren a petició de les defenses d'Oriol Junqueras i Raül Romeva, de Jordi Cuixart i de Josep Rull.\nEntre els testimonis citats aquest dijous, destaca el del primer tinent d'alcalde de l'Ajuntament de Barcelona, Gerardo Pisarello.\nTambé ha estat citada l'alcaldessa de Sant Vicenç dels Horts, Mayte Aymerich; l'exdirector d'Unesco Catalunya Fèlix Martí; Enoch Albertí i Joan Vintró per haver participat en la confecció del Llibre Blanc; i Jordi Armandans, director de Fundipau, el diputat Ruben Wagensberg i l'excap de llista de la CUP David Fernàndez, per ser coneixedors de l'activitat d'En Peu de Pau, una iniciativa per a la resistència pacífica que es va presentar com a plataforma social per mantenir i estendre la resistència pacífica i no violenta en les mobilitzacions en defensa de les llibertats.\nA la tarda, el tribunal ha programat les declaracions de diversos diputats, exdiputats o senadors d'ERC i JxCat demanats per la defensa de Junqueras i Romeva que van estar present durant les concentracions del 20 de setembre del 2017 al Departament d'Economia o en un registre a les Franqueses del Vallès.\nSón l'exdiputat de JxSí Jordi Orobitg; el senador Bernat Picornell; la cap de la secretaria del Vicepresident Sílvia Sàbat; qui va ser secretari general de Vicepresidència, Lluís Juncà; els senadors d'ERC Joaquim Ayats i Miquel Àngel Estradé; l'exdiputada de Junts pel Sí Teresa Vallverdú; el president d'honor de Súmate, Eduardo Reyes; el diputat d'ERC al Congrés Xavier Eritja; el regidor a l'Ajuntament d'Altafulla Jordi Molinera; i l'alcalde de Prats de Lluçanès, Isaac Peraire.\n-Jacint Jordana, director de l'Institut Barcelona d'Estudis Internacionals (IBEI), entitat membre del consell del Diplocat\n-Antoni Millet, director del CEI International Affairs (Escola Diplomàtica de Barcelona), entitat membre del consell del Diplocat\n-Daniel Garcia, membre del secretariat nacional d'UGT Catalunya, entitat membre del consell del Diplocat\n-Gerardo Pisarello, primer tinent d'alcalde de l'Ajuntament de Barcelona, representant del consistori en el Diplocat\n-Maite Aymerich, alcaldessa de Sant Vicenç dels Horts present al col·legi electoral on havia de votar Oriol Junqueras\n-Fèlix Martí, exdirector i fundador del Centre UNESCO de Catalunya\n-Enoch Albertí, exmembre del Consell Assessor per a la Transició Nacional (2013)\n-Joan Vintró, exmembre del Consell Assessor per a la Transició Nacional (2013-2014)\n-Jordi Armadans, director de FundiPau (Fundació per la Pau)\n-Ruben Wagensberg, diputat d'ERC\n-David Fernàndez, periodista i exdiputat de la CUP\n-Jordi Orobitg, diputat d'ERC present a la concentració de la Conselleria d'Economia el 20S\n-Bernat Picornell, senador d'ERC present a la concentració de la Conselleria d'Economia el 20S\n-Sílvia Sàbat, cap de la secretaria d'Oriol Junqueras a la Conselleria d'Economia el 20S\n-Lluís Juncà, excap de l'oficina del vicepresident Oriol Junqueras\n-Quim Ayats, senador d'ERC present a la concentració de la Conselleria d'Economia el 20S\n-Teresa Vallverdú, exdiputada de Junts pel Sí present a la concentració de la Conselleria d'Economia el 20S\n-Eduardo Reyes, exdiputat de Junts pel Sí present a la concentració de la Conselleria d'Economia el 20S\n-Xavier Eritja, diputat d'ERC al Congrés present a la concentració de la Conselleria d'Economia el 20S\n-Jordi Molinera, regidor d'Altafulla present a la concentració de la Conselleria d'Economia el 20S\n-Isaac Peraire, alcalde de Prats de Lluçanès present a la concentració durant el registre del domicili de Josep Maria Jové a les Franqueses del Vallès\nJudici procés Procés català 20S


Suárez mai va confessar la mossegada a Chiellini | We Love Barça\nSuárez mai va confessar la mossegada a Chiellini\nL'advocat del blaugrana explica el perquè de la no confessió\nFOTO. L'11 probable del Barça contra l'Elx\nCromos del dia (dg. 24/08)\n24 Agost, 2014 - 15:55\nDeu dies després que el Tribunal d'Arbitratge Esportiu (TAS) confirmés la sanció de 4 mesos a Luis Suárez per la mossegada a Chiellini, l'advocat del blaugrana, Alejandro Balbi, ha explicat alguns detalls de la defensa a la televisó de Montevideo (Uruguai) Observador TV.\n"Mai va confessar que havia mossegat Chiellini perquè les imatges de la FIFA captades des de la llotja oficial no deixaven veure res", ha reconegut l'advocat, que explica com va ser la nit en què tot va començar, després dels fets: "Aquella nit, a dos quarts d'una de la matinada, un oficial de la FIFA em va entregar un full amb les quatre declaracions dels àrbitres i un llapis USB amb sis o set fotografies, cap d'elles la d'O'Globo". L'advocat es refereix a una instantània captada pel mitjà brasiler que documentava el moment de la mossegada. La FIFA va adjuntar aquesta última imatge quan ja no vam tenir oportunitat de contestar al respecte".\nBalbi explica perquè van decidir que el futbolista no digués la veritat: "Vam passar-nos tota la nit escrivint perquè teníem fins a les 5 de la tarda del dia següent per contestar; va ser una bogeria". Teníem les imatges poc clares, el jugador que no em deia la veritat, i les declaracions dels quatre arbitres que dèien no haver vist res. Quina alternativa tenia? Dir-li a Suárez: 'Va, confessa que el vas mossegar'?"\nQuè hauria passat si Suárez hagués confessat la mossegada des d'un principi?Segons Balbi, si el davanter hagués reconegut els fets i "la sanció hauria estat semblant, coneixent la FIFA".\nEl TAS manté la sanció a Luis Suárez però li permet entrenar amb el Barça\nVÍDEO. La mossegada de Luis Suárez en l'Uruguai-Itàlia\nLuis Suárez pagarà de la seva butxaca la multa per la mossegada\nLa resolució íntegra del TAS sobre la sanció a Luis Suárez


Laura Orgué s'ha proclamat Campiona de la CronoVallter | Federació Catalana d'Esports d'Hivern\nHome / Laura Orgué s’ha proclamat Campiona de la CronoVallter\nLaura Orgué s’ha proclamat Campiona de la CronoVallter\nEl passat dissabte 27 de desembre, Vallter 2000 va acollir la CronoVallter Territori de Isards, la 1ra prova puntuable de la 10a edició de la Copa Catalana de Curses Verticals – FGC Mountain Sèries 6.0.\nAquesta competició, organitzada pel Ski Club de Camprodon, va comptar amb la participació de 120 dels millors esquiadors de muntanya de l’Estat. La pista on es va realitzar la cursa va ser Bac Barquins amb un desnivell de 350 metres i finalitzant per sobre la Cafeteria d’altura les Marmotes a 2.535 m.\nL’esquiadora de fons de la FCEH, Laura Orgué, va guanyar la cursa femenina amb autoritat. Orgué, de vacances de Nadal i pocs dies abans de marxar cap a l’exigent Tour d’Ski als Alps, va marcar un temps de 12:16:44. Cal destacar que aquesta igualadina, que competeix en muntanya per la Unió Excursionista Urgellenca, va obtenir la temporada passada el 10è lloc en els 30 quilòmetres d’esquí de fons en els Jocs Olímpics de Sotxi’14 quedant a només 5,7 segons del diploma dels cinc anells. El podi a Vallter 2000 els van completar Claudia Galícia, de la Unió Excursionista de Sant Joan de les Abadesses, amb un crono de 0:17:09 i Gemma Arró, del GREC Cerdanya, amb 0:18:10.\nEn la categoria masculina, Marc Pinsach de la Colla Excursionista cassanenc es va proclamar campió, amb un temps de 00:14:10. Els germans Oriol i Nil Cardona, de l’Ski Club Camprodon han fet el segon i tercer millors temps de la prova, 12:14:30 i 12:14:56, respectivament.


L'alcalde de Platja d'Aro es queda les àrees d'Hisenda, Comunicació i Seguretat - Diari de Girona\nEl ple dona compte del nou organigrama, on ERC portarà Acció Territorial i Urbanisme i els comuns Joventut i Esports La retribució del batlle per una dedicació exclusiva compatible amb la docència serà de 3.799 euros bruts mensuals\nL'alcalde de Platja d'Aro es queda les àrees d'Hisenda, Comunicació i Seguretat castell-platja d'aro\nEl passat dimecres al vespre va tenir lloc el ple extraordinari municipal de Castell-Platja d'Aro, en el qual es va donar compte de la nova organització de l'Ajuntament. Així, es va resoldre que les àrees d'Hisenda, Comunicació, Seguretat Ciutadana i Protecció Civil siguin gestionades per l'alcalde, Maurici Jiménez i Ruiz (PSC).\nPel que fa a les àrees d'Acció Territorial i Urbanisme, aniran a càrrec de la primera tinenta d'alcalde, Montserrat Rovira (ERC), les àrees de Serveis i Medi Ambient, quedaran en mans del segon tinent d'alcalde, Carles Méndez (PSC) i les d'Infància, Joventut i Esports pel tercer tinent d'alcalde, Pedro Torres (La Vall d'Aro en Comú). El quart tinent d'alcalde del municipi baix-empordanès, Josep Amat (PSC), s'encarregarà de les àrees de Cultura i Ensenyament, mentre que les de Promoció Econòmica, Activitats Econòmiques i Via Pública estaran a càrrec de Joan Barceló (ERC), cinquè tinent d'alcalde.\nLes àrees de Dinamització Comunitària, Participació Ciutadana i Recursos Humans queden en mans de la regidora Mònica Ríos (PSC), Pilar Ferrero (PSC) serà la regidora de Benestar Social, Salut Pública i Noves Tecnologies i, finalment, la regidora Jenny Xufré (ERC) es farà càrrec de l'àrea de Turisme.\nPel que fa als canvis en l'organigrama de l'Ajuntament, se suprimeix l'àrea de Serveis Interns i Organització, també es modifica l'anterior àrea d'Assessorament i Gestió, que a partir d'ara s'anomenarà àrea de Serveis Interns i s'hi incorporaran totes les unitats adscrites a la primera, així com els actuals àmbits d'OAC, d'arxiu, d'Informàtica i de Recursos Humans. A més, s'adscriurà el lloc de treball de «Tècnic/a de serveis a la Ciutadania», a l'àrea de serveis al Ciutadà, depenent jeràrquicament del Cap d'aquesta àrea, i el lloc de treball de «Gestor/a administratiu/va JP» a l'àrea de seguretat Ciutadana, substituint l'anterior ubicació del lloc de «Gestor/a administratiu/va d'idiomes». Finalment, l'organigrama global queda format per quatre grans àrees d'especialització: l'àrea de serveis interns, la de serveis al territori, serveis al ciutadà i l'àrea de seguretat ciutadana.\nDurant el ple de dimecres també es van fixar les retribucions dels membres de la corporació, que pugen un 6%, amb el «No» de Junts per Catalunya, amb Joan Giraut com a cap de l'oposició, i l'abstenció de la resta de forces opositores. Així, Maurici Jiménez rebrà 3.799 euros bruts mensuals per una dedicació exclusiva compatible amb la docència. Cal destacar, també, la dedicació exclusiva de la regidora socialista Pilar Ferrero, que rebrà 2.000 euros mensuals, la parcial d'un 90% de Mònica Ríos, del PSC, amb 2.000 euros també, o el 50% de dedicació de la regidora d'Esquerra, Jenny Xufré, que rebrà 1.600 euros al mes. Pel que fa a la retribució bàsica dels regidors de l'oposició que assisteixin a tots els plens serà de 8.775 euros l'any.


Ulisses i les Sirenes - Mantenir el rumb\nEl cant de les Sirenes.\nL'Odissea d'Homer narra les aventures d'Ulisses durant el retorn al seu regne, Ítaca, per retrobar-se amb Penèlope, la seva dona, després de la guerra de Troia. Durant aquest llarg viatge per mar, explica L'Odissea que Ulises i els seus mariners es van veure obligats a vorejar l'illa de les Sirenes, monstres meitat dones, meitat ocells, que amb els seus cants, atreien les naus, amb l’objectiu de fer-les estrellar contra les roques properes a l'illa, aconseguint aleshores devorar els nàufrags que hi restessin.\nDavant la possibilitat de sucumbir als seus temptadors cants, Ulisses va decidir taponar les orelles dels seus mariners amb cera, i els va demanar que el lliguessin a ell al màstil central de la nau, podent així evitar la temptació de cedir al seu reclam, sense apartar-se del seu camí, dient-los:\n"M'ordenà Circe que només jo escoltés la seva veu; però lligueu-me amb dolorosos lligams per tal que em mantingui ferm allí,junt al màstil; i si us suplico que em descordeu, apreteu-me encara més les cordes".\nAquest fragment de l'epopeia d'Homer és una metàfora del camí que ha de realitzar cadascú de nosaltres cap a la seva Ítaca particular, el procés d'aconseguir l'autonomia personal suficient com per recuperar el control sobre les nostres vides fent-nos responsables de les nostres accions.\nEl camí cap a Ítaca, igual que el camí personal per a aconseguir la pròpia autonomia, està ple també de roques i de cants de sirena, és un camí d'autoconeixement, d'escolta de les pròpies pertorbacions, de lluita, fermesa i constància.\nEls cants de sirena sovint apareixen en moments en que creiem no tenir els recursos suficients per afrontar els dilemes que se’ns presenten, en forma de missatges que ens generen dependència (ets dèbil, ets inútil, si no el fas feliç no vals), en pensaments obsessius que generen repetides compulsions de comprovació, en dubtes, complexes,creences irracionals (si no ho has de fer excel·lent millor que no ho intentis, els demés m'han de correspondre com jo espero que ho facin, és terrible que els demés no siguin considerats amb mi...).\nEn aquests casos és necessari doncs, com Ulisses, lligar-se al màstil central de la nau, representant un nou centrament en el Jo, i escoltar totes aquestes veus melodioses per ser-ne conscients , identificar-les i valorar les conseqüències de deixar-se guiar per elles, ja que, per molt tranquil·litzadores que sonin en un principi, acaben conduint a la deriva personal , a la pèrdua de control i de responsabilitat amb un mateix. Posar-se cera a les orelles no li aportaria res, implicaria negar la seva realitat tal i com és, que encara que evident, pot resultar dolorosa d'acceptar.\nHem d'aprendre a renunciar als cants de les sirenes, ja que ens impedeixen aconseguir els nostres objectius, encara que en un moment determinat puguin semblar la solució als nostres problemes.\nReconèixer els propis cants de Sirena\nTots en tenim, provenen del passat, potser de traumes no integrats, o de creences familiars que ens duen a un patiment recorrent en les nostres relacions personals, o del present i la visió que tenim del futur, en moments de dubte o incertesa, de poca confiança en un mateix.\nCal reconeixe'ls per a poder enfrontar-s'hi, i això només s'aconsegueix lligant-se al màstil com va fer Ulisses i escoltant-los, recuperant el centrament en el Jo i la responsabilitat que tenim amb nosaltres mateixos per a poder assolir els nostres objectius.\nAgafa paper i bolígraf, i pensa en la teva Ítaca particular. Aquells objectius que t'has marcat , les il·lusions que voldries veure acomplertes, la projecció de tu mateix que fas en un futur. Ara, centra't en les idees i pensaments , aquells cants melodiosos i temptadors com els de les Sirenes, que et perturben en moments en què potser has de prendre una decisió important, o t'has enfrontar a una situació en la que et sents insegur, tot allò que afloreix del més profund de tu mateix. Centra't-hi com ho va fer Ulisses lligant-se al màstil de la seva nau i adona-te'n del poder tranquil·litzador inmediat que tenen aquests missatges, així com, sobretot de les seves conseqüències, entre les que hi ha la deriva personal, l'allunyament progressiu del camí a Ítaca.


La crisi del jovent\nActualitzada 23/09/2019 a les 17:51\nMolts són els condicionants que afecten un sector de la nostra població que hauria de tenir la màxima atenció, si realment volem ser un país amb futur i capaç de sortir de l’actual situació de crisi real que tot ho condiciona.\nL’evidència d’un atur juvenil inassumible, que afecta milers de joves arreu d’Europa, és un fet al qual, per molt que es publiciti, no se li troben solucions adients i amb possibilitats d’èxit. Les dades d’un fracàs escolar també quantificable a l’alça, especialment amb dades d’abandonament escolar d’escàndol, són fets que ens comportaran conseqüències directes sobre la nostra pròpia viabilitat econòmica com a país; per no esmentar, en l’altra part de la balança, l’ocupació de la gent jove, en massa ocasions, fent feines per sota de la seva qualificació, el que comporta nivells de frustració i d’aparcament social evident; en aquest apartat, la sortida de gent en edat juvenil formada aquí cap a l’estranger, és un punt més emblemàtic del que puguem creure i al que no se li dona la importància que hauria de tenir.\nMoltes són les raons que ens han portat a la situació que esmento, i que segurament costa de reconèixer pels que, en tot cas, han tingut la capacitat d’influència al respecte, però el que sembla evident és que el tema és molt més greu del que es pugui sospitar.\nÉs evident, de totes maneres, que també situacions consolidades socialment, com una educació on tot és fàcil i on la «cultura de l’esforç» no passa per la seva millor estada, és una qüestió a valorar en la seva justa mesura, si realment es vol reconduir la temàtica que esmento des de la responsabilitat, a tots els nivells de decisions polítiques, econòmiques o socials.\nCrec que no és de rebut seguir transitant pel marc que sembla consolidat, doncs les perspectives per demà podrien ser molt negatives, per tant, no estaria de més prioritzar el pensar en el futur de la gent jove com necessitat absoluta, si realment es vol deixar de costat la retòrica i entrar en la via de les solucions.\nÉs cert que el tema és complicat i difícil, com tants altres que hauríem de que reconduir, però no és de rebut pensar que la nostra societat sobreviurà sense la «pinya» de la gent que ben aviat entrarà en els centres de decisió i en els mercats de treball a tots els nivells, oferint-los garanties pel demà, és una obligació que no es pot aparcar, encara que això és el fàcil per unes dirigents massa preocupats pel dia a dia i poc per gestionar un futur possible.\nComenta el contingut : La crisi del jovent


El PSC de la Seu es felicita per la partida del túnel de Tres Ponts però no se'n refia - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl PSC de la Seu es felicita per la partida del túnel de Tres Ponts però no se'n refia\nEl cap de Compromís X la Seu, Òscar Ordeig, en campanya pel túnel compromís per la seu\nLa comissió d'Economia del Parlament ha aprovat agumentar la partida del pressupost de la Generalitat per a aquest any destinada a la construcció del túnel de Tres Ponts, entre Organyà i Montant de Tost. El grup municipal de Compromís X la Seu, encapçalat pel parlamentari Òscar Ordeig, s'ha felicitat per la mesura i se n'ha atribuït la paternitat.\nHa recordat que «van votar a favor de la proposta del diputat Òscar Ordeig tots els grups parlamentaris, llevat del vot en contra del grup majoritari de Junts pel Sí, que és el mateix grup al qual pertany l'alcalde de la Seu, Albert Batalla». En aquesta línia, del cap de l'oposició ha argumentat que «el desembre passat, Compromís X la Seu va portar la mateixa proposta al ple municipal de la Seu, per tal que fos el consistori qui traslladés la petició a la Generalitat. Però tant el grup municipal de Convergència com el d'ERC van rebutjar la proposta». Ordeig ha emfatitzat que «en aquell moment Albert Batalla va assegurar, durant la defensa del seu vot en contra de la proposta d'assegurar els diners necessaris per a l'inici del túnel, que la xifra pressupostada al pressupost català per a aquest concepte, que era de 3.568,79 euros, ja es modificaria quan calgués».\nEn aquest sentit, Òscar Ordeig ha remarcat que es tractava de «paraules que ni asseguraven en cap moment l'inici de les obres el 2017, ni deixaven tranquils els ciutadans afectats per la necessitat del túnel». Davant d'aquesta situació, el portaveu de Compromís X la Seu i diputat ha assegurat que «és una bona notícia que s'hagi aprovat la proposta d'ampliar la partida pressupostària per al túnel, malgrat el rebuig de Junts pel Sí... tot i així, no confiem que aquest o un altre govern compleixin les seves promeses i les obres comencin aquest 2017, ja que van dir el mateix el 2015 i ens van mentir».


Dinosaures I Carbó Tour Històric Berguedà - Pedratour\ndes de €21,00\nDinosaures i Carbó\nSabies que al Berguedà el 1985 es va descobrir el conjunt paleontològic de Fumanya? Avui en dia hi trobem el centre d’Interpretació dels Dinosaures, i amb una visita única i per a tots els públics podem observar les petjades i aprendre com era la vida fa milions d’anys. En aquesta... Més\nSabies que al Berguedà el 1985 es va descobrir el conjunt paleontològic de Fumanya? Avui en dia hi trobem el centre d’Interpretació dels Dinosaures, i amb una visita única i per a tots els públics podem observar les petjades i aprendre com era la vida fa milions d’anys.\nEn aquesta jornada, a més del Centre d’Interpretació, visitarem el Museu de les Mines de Cercs, on podrem entrar a la vida dels miners i conèixer a fons unes colònies que foren molt importants a l’Alt Berguedà.\nVisita per a tots els públics, però altament recomanada per a famílies.\nConjunt paleontològic de Fumanya, Centre d'Observació de Dinousaures, Museu de les Mines de Cercs, colònies mineres.\ndes de €21,00 per persona


Per primera vegada les empreses poden destinar un percentatge de l’Impost de Societats a projectes socials - AACIC\n22 juliol, 2019 Actualitat. Actualitat i experiències.\nPer primera vegada les empreses poden destinar un percentatge de l’Impost de Societats a projectes socials\nCom? Marcant la casella “Empresa Solidària” en els models 200 i 220.\nDes de l’1 de juliol, les empreses que tributen per l’Impost de Societats poden destinar el 0,7% de la quota integra que declaren a finançar projectes socials, sense cap cost addicional, per tal de contribuir a aconseguir una societat més justa, igualitària i inclusiva.\nOn puc trobar la casella “Empresa Solidària”?\nDins el model 200 és la casella 00073 i dins el model 220 és la casella 069. En ambdós casos les caselles apareixen a la primera pàgina amb la inscripció “Fines Sociales”, dins de l’apartat “Otros Caracteres”. El seu nom complet és “Opción del 0,7% de la cuota íntegra para fines sociales”.\nMés informació de l’Empresa Solidària\nVisita la pàgina Plataforma de ONG de Acción Social


Cs denuncia l'alcalde de Sabadell per mantenir la pancarta de 'Llibertat presos polítics'\nPublicat 26/3/2019 17:56:31 +01:00CET\nSABADELL (BARCELONA), 26 mar� (EUROPA PRESS) -\nEl regidor de Cs Sabadell (Barcelona), José Luis Fernández, ha denunciat aquest dimarts davant de la Fiscalia l'alcalde de la ciutat, Maties Serracant, per no retirar la pancarta de la faana del consistori amb el missatge 'Llibertat presos polítics'.\nFernández ha justificat aquesta decisió perqu el ministeri públic investigui "si hi ha indicis de delicte de desobedincia greu" per conservar aquesta simbologia a l'edifici, malgrat que la Junta Electoral de Zona (JEZ) n'ha determinat la retirada, segons ha informat la formació en un comunicat.\nEl regidor ha subratllat que la presentació d'allegacions a la JEZ, per part de l'Ajuntament, "no eximeix del compliment" del dictamen i, per tant, ha continuat, s'ha de garantir la neutralitat política de la institució en campanya electoral.\nFernández ha recalcat que "cap autoritat pública, ni tampoc cap servidor públic pot allegar que és una legítima versió de l'exercici del dret a la llibertat d'expressió o opinió" per fer-se servir, al seu parer, com a aparador de projecció de propaganda partidista.\nEl membre del partit taronja ha indicat que es tracta d'incompliment i ha apuntat que és una situació avantatjosa en qu "les opcions i les candidatures polítiques independentistes es veuen injustificadament privilegiades en detriment de la resta de candidatures" i que afecta el principi d'igualtat.


Un teatre ple dels que estimen el ball de pagès aplaudeix l’entrega del Reconeixement de Mèrits a Margalida Fullana\nL’Escola Municipal de Mallorquí i l’Ajuntament reconeixen la tasca de madò Margalida en “l’ensenyament i la difusió del ball mallorquí i la cançó popular”.\n“Els nostres majors han patit per la nostra cultura perquè no els ha estat fàcil conservar i transmetre amb senzillesa allò que des de diferents àmbits sovint s’ha intentat arraconar”, ha explicat el padrí de l’homenatjada, Bartomeu Adrover. Per aquest motiu, entre molts altres, “el Ple de l’Escola Municipal de Mallorquí ha decidit atorgar el Reconeixement de Mèrits 2017 a Margalida Fullana Sagrera, per la seva aportació a l’ensenyament i la difusió del ball mallorquí i la cançó popular”, ha anunciat davant el públic el presentador de l’acte, Miquel Vives.\nI és que l’Ajuntament de Manacor i l’Escola Municipal de Mallorquí atorguen aquest guardó, d’ençà de 1976, a persones o col·lectius que han destacat per la seva fidelitat a la llengua catalana, i per la protecció i transmissió d’alguna faceta del nostre llegat lingüístic i cultural. L’homenatjada d’enguany ha rebut emocionada l’escultura de Llorenç Ginard, el símbol del Reconeixement de Mèrits. I ho ha agraït de la manera en què millor ho sap fer: cantant les tonades que va aprendre de petita i que ha transmès al jovent.\nA l’acte de Reconeixement de Mèrits també hi han participat els membres de la coral de Fartàritx i els de la coral de l’IMAS, i glosadors, sonadors i balladors, que han acompanyat madò Margalida cantant i ballant.\nEl batle de Manacor, Pedro Rosselló, durant el seu discurs ha destacat que “tothom sap que hi ha persones que enforteixen els sentiments de pertinença i ajuden que tots entenguem què som i d’on venim, ajuden que ens respectem més i que guanyem autoestima com a poble, són els nostres referents”. “Madò Margalida, en nom de tots els manacorins i manacorines, vos vull dir que sou una baula de la cadena que enganxa el passat i el present de la nostra cultura amb el futur, gràcies per tot el que heu ensenyat a tots els que se senten part del nostre poble”, ha afegit el batle.\nEn aquest mateix sentit “sa madona Margalida sempre ha contat que des de ben petita va començar a cantar mentre feien feina al camp i que el primer ball que recorda la varen alçar en pes per damunt els caps de la gent per posar-la enmig del rotlo perquè ballàs”, ha explicat qui ha exercit de padrí de l’homenatjada, Bartomeu Adrover. “Més enllà d’una visió romàntica, comprovam com la vida del camp, amb les seves dureses, sempre ha fet sorgir la bellesa de les formes, per això que el nostre ball es diu ‘ball de pagès’, perquè cantam i ballam tal com és la gent pagesa: discretament i serenament, amb delicada elegància”, ha afegit.\nBartomeu Adrover, que va ser alumne de madò Margalida i ara és professor de ball de pagès a l’Escola Municipal de Mallorquí, recordà que “va ser devers l’any 1975 que l’amo en Toni Aleix feia balls a carrers i madò Margalida els obria”. “Uns anys més tard, madò Margalida, l’amo en Jaume, l’amo en Tomeu Pipiu, l’amo en Tomàs Sacos, en Tomeu Fons i la seva dona, na Bel, na Margalida Galereta i na Margalida Prima s’agruparen sota el nom d’Així balla Manacor i crearen la molt anomenada i enyorada cotxeria, vertader centre cultural, on no només s’hi ensenyaven els balls d’aquí, sinó també les tonades de fer feina al camp, les cançons i jocs de matances i les ximbombades dels Darrers Dies”, afegí.\nDurant el seu parlament el padrí va recordar emocionat que “la manera que tota aquella gent tenia d’ensenyar a cantar i ballar no era en absolut com si fos una acadèmia, sinó com s’ha ensenyat sempre en el món de la pagesia: la gent major ballant i els joves seguint com bonament podíem els punts, l’estil i la postura”. “La paciència de madò Margalida ensenyant tota aquesta cultura era infinita, i de tant en tant ens agafava de part i ens ensenyava alguna d’aquelles mateixes que tenia reservades i ens la transmetia com si fos un secret ben guardat i tret només per a ocasions especials, i aquest era el nostre més valuós premi que podíem rebre de la nostra mestra”, recordà Bartomeu Adrover. En acabar l’acte tots els que assistiren a l’acte de Reconeixement de Mèrits varen poder gaudir d’un petit refresc defora el teatre i, evidentment, la música i el ball hi continuaren ben presents.


ACABA LA CURSA DE L’ASCENSIÓ – Crack Sports Club\nACABA LA CURSA DE L’ASCENSIÓ\nJordi Relats amb 35:01 i Elisabet Martin amb 42.55 van guanyar les curses de 10 Km en categoria masculina i femenina de la passada Cursa de l’Ascensió del Crack Sports Club celebrada diumenge. En les de 5 Km, el guanyador va estar Marc Merino amb 18:44 i la guanyadora Camila Danieluk amb 23:15. Tanmateix es disputaven dos premis per a corredors i corredores de més de 40 anys en la distància de 10 km que van recaure en Enrique Luque i Nidia Borget.\nVeure totes les classificacions:\nLa cursa, amb més de dos-cents inscrits en les diferents modalitats, començava amb puntualitat sota l’espectacular arc de Mizuno i en presència d’una agradable temperatura que no s’hauria imaginat dos dies abans. El circuit plantejava un recorregut trencacames, amb baixades i pujades pronunciades per camins rurals, que posava a prova les cames.\nA l’arribada, samarreta, “welcome pack”, botifarrada i un munt de converses a la terrassa de l’Hotel Ciutat de Granollers per compartir l’experiència.\nLa matinal acabava amb l’entrega dels premis.\nDes del Crack Sports Club volem donar les gràcies en especial a la Montse Oliveros i l’Ismael Vicente per l’organització i a tots i totes les voluntàries per fer possible l’esdeveniment. Gràcies també a tots els col.laboradors i patrocinadors i en especial a l’Hotel Ciutat de Granollers per deixar-nos les seves instal·lacions i oferir-nos tan fantàstica botifarrada. Per acabar, moltes gràcies als i les que heu participat en una nova edició de la Cursa de l’Ascensió del Crack Sports Club. Vosaltres ara descanseu que nosaltres comencem a preparar la del 2020.\nVeure l’àlbum de fotos a Facebook


La Comissió d’Informació i Vigilància del Centre de Tractament de Residus visita el centre de triatge d’envasos | CIV\nLa Comissió d’Informació i Vigilància del Centre de Tractament de Residus visita el centre de triatge d’envasos\nLa Comissió d'Informació i Vigilància del Centre de Tractament de Residus visitant la planta de triatge d'envasos\nEnviat per civ el 29 November 2021\nLa Comissió d’Informació i Vigilància del Centre de Tractament Tèrmic de Residus ha visitat la planta de triatge d’envasos, que es troba a Sant Julià de Lòria. Els membres de la comissió han pogut visitar la nova planta, que es va posar en marxa al novembre del 2020 i que compta amb un procés de triatge totalment automatitzat.\nDesprés de la visita a la planta de triatge d’envasos, s’ha celebrat la reunió ordinària corresponent al segon semestre de l’any de manera telemàtica. En la reunió s’ha presentat el balanç de funcionament del Centre de Tractament de Residus entre els mesos de maig i octubre d’enguany.\nDels resultats exposats destaca la producció de 1.095 MWh d’energia tèrmica per a la xarxa de calor d’Andorra la Vella, producció que equival a la demanda anual d’unes 200 llars, i que suposa un increment del 146,62% respecte el mateix període del 2020. D’altra banda, també s’han generat prop de 15.000 MWh d’energia elèctrica, que equival al consum anual d’unes 4.000 llars.\nAquest és el resultat de la valorització energètica dels residus rebuts al Centre de Tractament de Residus, que des de que va començar la pandèmia s’han mantingut en una tendència a la baixa, en quant a la totalitat de residus tractats. Així, entre el maig i l’octubre s’han rebut 23.830,93 tones de residus, el que és un 1,71% menys que entre els mateixos mesos de l’any passat. Entre les diferents tipologies de residus rebuts, destaca la baixada dels residus sanitaris en un 24%, seguint la tendència de la situació sanitària, i tenint en compte l’important augment d’aquest residu que es va registrar durant la primera fase de la pandèmia.\nLa Comissió té per objecte recollir informació sobre la quantitat i la qualitat dels residus tractats i sobre qualsevol incidència en el funcionament normal del Centre de Tractament Tèrmic de Residus, així com dels plans de control i vigilància i proposar les mesures correctores que es considerin necessàries. A més, té l’objectiu de promoure la informació als ciutadans en relació als impactes sobre la salut pública i el medi ambient de la instal·lació.\nLa Comissió d’Informació i Vigilància del Centre de Tractament de Residus està presidida per la ministra de Medi Ambient, Agricultura i Sostenibilitat, Sílvia Calvó, i compta amb la participació de representants del Ministeri de Salut, del Comú d’Andorra la Vella i dels cònsols, així com de les associacions de defensa del medi ambient i de veïns de la zona.\nAlbert Moles: “Tota energia que puguis valoritzar tèrmicament s’aprofita molt més”\nEntrevistes / 22 jun 22 / 1 comment\nEs renova per un any l’autorització per a la valorització energètica de residus procedents de la Cerdanya\nComunicats / 07 jun 22 / 1 comment\nEl centre de tractament de residus consolida la producció d’energia tèrmica per la xarxa de calor\nComunicats / 02 jun 22 / 1 comment\nComunicats / 29 nov. 21 / 1 comment\nTriem bé els envasos\nReportatges / 28 oct. 21 / 1 comment


"Cal reforçar les polítiques d’igualtat de gènere per reduir la pobresa i les desigualtats en les dones" | Taula d'entitats del Tercer Sector Social de Catalunya\nReclama que s’incorpori la perspectiva de gènere en el disseny, execució i avaluació de les polítiques socials per garantir la igualtat efectiva entre dones i homes.\nLa Taula alerta de la relació directa entre pobresa i dona: estan més exposades i tenen més risc de patir una situació d’empobriment pel fet de ser dones. La taxa de risc de pobresa en les dones és del 20% i la de les llars monoparentals, un 80% encapçalades per dones que totes soles afronten la criança dels seus fills/es, és de gairebé el 50%. A més, aquest risc encara augmenta més si la dona té una discapacitat, un problema de salut mental, és d’origen migrat o pertany al col·lectiu del poble gitano o LGBTIQ+. D’aquí, la importància que les polítiques socials incorporin la perspectiva de gènere en el disseny, execució i avaluació per garantir la igualtat efectiva entre dones i homes, combatre les desigualtats de gènere sobretot en el treball i la vida social i per prevenir i lluitar contra la violència masclista, una demanda reiterada de la Taula des de fa anys.\nLa bretxa de gènere s’evidencia sobretot en el treball: feines precàries, sous més baixos (22% de bretxa salarial) i a temps parcial (el 20% de les dones tenen aquests contractes), com a conseqüència, els ingressos són més baixos. Aquests factors empobreixen les dones.\nNdP La Taula del Tercer Sector demana al nou Govern que reforci les polítiques …


El PSIB-PSOE expressa el seu suport a Pedro Sánchez per a ser reelegit president del Govern i anuncia la creació d’un grup territorial socialista de Balears al Senat – SocialistesdMca\nAmb la creació del grup territorial a la cambra alta “enfortim la veu de Balears a Madrid després d’uns resultats electorals històrics que ens han permès obtenir una representació que mai havia tengut el socialisme illenc al Senat”\nEl PSIB-PSOE ha reunit el Consell Polític, màxim òrgan de decisió entre congressos, per analitzar la situació política actual i per aprovar per unanimitat una proposta de resolució de suport a Pedro Sánchez per a formar govern a Espanya.\nAixí ho ha explicat el portaveu de la formació, Iago Negueruela, qui ha defensat la necessitat de tenir un Govern com més aviat millor perquè “és la darrera passa per fer realitat la voluntat expressada per la gran majoria de la ciutadania a Espanya i també a les illes, com és tenir governs liderats pel Partit Socialista”.\nEn aquest sentit, Negueruela ha dit que “estam convençuts que encara hi ha temps de formar govern a l’Estat i continuar amb les polítiques d’esquerres que des de juny de 2018 es venen aplicant al nostre país”.\nPer al portaveu socialista, estam davant una oportunitat perquè “el fet de tenir presidenta socialista a les illes i president socialista a l’Estat ens ha de permetre resoldre temes pendents per a la nostra comunitat que necessiten la complicitat i el suport de l’Estat”.\nUn escenari en el qual “els diputats i senadors socialistes de les illes han de ser part fonamental de la nova majoria de progrés per a Espanya, i des de la seva posició han de contribuir a resoldre qüestions com una aplicació del Règim Especial per Balears que beneficiï a la ciutadania de les illes, per insistir en una modificació del sistema de finançament autonòmic que faci més justa la participació de la nostra comunitat en el conjunt de l’Estat i per fer realitat els acords amb els distints ministeris que permetin millorar els serveis públics i la qualitat de vida de la ciutadania”.\nAmb l’objectiu d’insistir en aquestes fites dels socialistes, el PSIB-PSOE ha anunciat la creació d’un Grup Territorial dels Socialistes de les Illes Balears al Senat, per “tenir un instrument al servei de les illes en el marc del Reglament de la cambra territorial”, ha avançat Negueruela.\nEn aquest sentit, el socialista ha insistit en el fet que amb la constitució d’aquest grup “s’enforteix la veu de Balears a Madrid després d’uns resultats electorals històrics que ens han permès obtenir una representació que mai havia tengut el socialisme illenc, amb dos senadors per Mallorca, la senadora per Eivissa i Formentera i la Senadora per Menorca”.\nDe cara al curs polític que es tanca, Negueruela ha fet un balanç molt positiu, destacant que “hem guanyat tots els processos electorals celebrats enguany, governam a les principals institucions i tenim més força institucional que mai per aplicar les polítiques de progrés que ajuden a millorar la qualitat de vida de la ciutadania”.\nUnes polítiques que passen per “consolidar el canvi iniciat el 2015, millorar els serveis públics i ampliar drets, que la nostra economia continuï creixent però que ho faci de forma sostenible i que permeti repartir millor la riquesa”, ha detallat Negueruela.\nFinalment, el portaveu del PSIB-PSOE ha reiterat que “començam a fer feina per guanyar les eleccions del 2023 i governar 12 anys seguits per seguir millorant el dia a dia de la nostra ciutadania”.\nAnterior\tEl Pla Insular d’Accessibilitat serà una realitat el primer semestre de 2020\nPròxim\tCosme Bonet és elegit president de la Comissió d’Hisenda del Senat i Susanna Moll, vicepresidenta de la d’Indústria, Turisme i Comerç


Gènere indeterminat - Uniopèdia, el mapa conceptual\nEl qüestionament del propi gènere, identitat sexual, orientació sexual, o tots tres a l'hora, és un procés d'exploració fet per persones que poden no estar segures, o encara explorant, i sensibles al fet que se'ls apliqui una etiqueta social per diverses raons.\n47 les relacions: Adolescència, Afinitat sexo-afectiva, Agènere, Amor, Aprenentatge, Associació Americana de Psicologia, Bisexualitat, Comportament, Diversió, Dona, Escala Kinsey, Experiment, Exploració, Feminitat, Fluïdesa sexual, Gai, Gènere (gramàtica), Gènere (sociologia), Genderqueer, Heterosexualitat, Home, Homosexualitat, Ideal (matemàtiques), Identitat, Identitat de gènere, Identitat sexual, Individu, Intersexualitat, Joventut, Lesbiana, LGTB, Llibertat, Masculinitat, Necessitat, Opinió pública, Persona, Persona física, Poder (sociologia), Queer, Rol de gènere, Sexualitat humana, Societat, Tercer sexe, Transgènere, Veritat, VilaWeb, 2015.\nNou!!: Gènere indeterminat і Adolescència · Veure més »\nAlgunes afinitats sexuals Lorientació sexual o afinitat sexual és el sexe pel qual una persona se sent atreta sexualment i romànticament.\nNou!!: Gènere indeterminat і Afinitat sexo-afectiva · Veure més »\nBandera agènere Agènere és una persona que s'identifica amb no tenir gènere.\nNou!!: Gènere indeterminat і Agènere · Veure més »\nNou!!: Gènere indeterminat і Amor · Veure més »\nQuadre de la lliçó complicada. L'aprenentatge és el procés psicològic a través del qual es modifiquen i adquireixen habilitats, destreses, coneixements, conductes o valors com a resultat de l'estudi, l'experiència, la instrucció, el raonament i l'observació.\nNou!!: Gènere indeterminat і Aprenentatge · Veure més »\nAssociació Americana de Psicologia\nL'Associació Americana de Psicologia (American Psychological Association, abreujat APA) és l'organització científica i professional de psicòlegs més gran dels Estats Units i Canadà, i també del món, amb uns 137.000 membres, entre els quals hi ha científics, mestres, mèdics, consultors i estudiants.\nNou!!: Gènere indeterminat і Associació Americana de Psicologia · Veure més »\n263x263pxBisexualitatLa Bisexualitat és l'orientació sexual que fa referència al desig sexual i/o romàntic cap a les persones independentment del seu gènere, no necessàriament de la mateixa forma, amb la mateixa intensitat ni al mateix temps.\nNou!!: Gènere indeterminat і Bisexualitat · Veure més »\nUn comportament o conducta és una acció o reacció d'un subjecte davant l'entorn; el conjunt d'activitats que du a terme un animal per relacionar-se amb el medi ambient.\nNou!!: Gènere indeterminat і Comportament · Veure més »\nNou!!: Gènere indeterminat і Diversió · Veure més »\nNou!!: Gènere indeterminat і Dona · Veure més »\nL'escala Kinsey pretén fer mesura de l'orientació sexual partint de 0 (exclusivament heterosexual) a 6 (exclusivament homosexual).\nNou!!: Gènere indeterminat і Escala Kinsey · Veure més »\nNou!!: Gènere indeterminat і Experiment · Veure més »\nNou!!: Gènere indeterminat і Exploració · Veure més »\nVenus de la bellesa La feminitat o les diferents feminitats són les diferents construccions polítiques, socials i culturals estereotipades duals que engloben característiques morfològiques, estètiques, psicològiques, d'actitud, rol social, rol de gènere, sexual i de comportament, entre d'altres, associades específicament a les dones o al gènere femení i contraposades a unes altres, masculinitats, considerades pròpies de l'home o gènere masculí.\nNou!!: Gènere indeterminat і Feminitat · Veure més »\nLa fluïdesa sexual és el concepte i la idea que, en general, una persona pot anar variant de preferències sexuals al llarg de la seva vida.\nNou!!: Gènere indeterminat і Fluïdesa sexual · Veure més »\nComunitat gai a Argentina Un gai és un home homosexual que es reconeix públicament com a tal, reivindica la plena acceptació de la seva opció sexual i -per tant- el dret de ser tractat com qualsevol altra persona.\nNou!!: Gènere indeterminat і Gai · Veure més »\nEl gènere és una distinció de la gramàtica que classifica les paraules variables.\nNou!!: Gènere indeterminat і Gènere (gramàtica) · Veure més »\nEl gènere és, en sociologia i ciències socials, la construcció social d'allò que es considera masculinitat o feminitat, per exemple, els trets, actituds, rols, etc., que una cultura determinada atorga en un moment donat a una persona en funció del seu sexe i de com es relaciona amb les persones segons el sexe que tenen.\nNou!!: Gènere indeterminat і Gènere (sociologia) · Veure més »\nNou!!: Gènere indeterminat і Genderqueer · Veure més »\nLheterosexualitat és la relació sexual o romàntica entre dos individus de diferent sexe biològic.\nNou!!: Gènere indeterminat і Heterosexualitat · Veure més »\nactual Un home és una persona de sexe masculí de l'espècie humana, especialment quan ja és adult, en contraposició amb un nen.\nNou!!: Gènere indeterminat і Home · Veure més »\nNou!!: Gènere indeterminat і Homosexualitat · Veure més »\nUn ideal d'un anell A és un subconjunt I d'elements de A que és tancat respecte a operacions lineals i que compleix una sèrie de condicions que detallarem a continuació.\nNou!!: Gènere indeterminat і Ideal (matemàtiques) · Veure més »\nNou!!: Gènere indeterminat і Identitat · Veure més »\nLa identitat de gènere és l'autoidentificació d'una persona de ser home o dona, o cap dels dos, i que pot diferir del sexe biològic.\nNou!!: Gènere indeterminat і Identitat de gènere · Veure més »\nLa identitat sexual és la manera com una persona es veu a ella mateixa pel que fa a la seva atracció romàntica o sexual respecte altres persones.\nNou!!: Gènere indeterminat і Identitat sexual · Veure més »\nNou!!: Gènere indeterminat і Individu · Veure més »\nLa intersexualitat és un ventall de condicions associades a un desenvolupament atípic de les característiques físiques sexuals.\nNou!!: Gènere indeterminat і Intersexualitat · Veure més »\nLa joventut és l'etapa de la vida entre la infància i l'edat adulta.\nNou!!: Gènere indeterminat і Joventut · Veure més »\nParella de lesbianes en actitud afectiva Pintura imaginària descrivint la vida de plaers carnals de la poeta Safo amb les seues companyes. En el quadre, realitzat per Édouard-Henri Avril, s'hi observa la pràctica d'un cunnilingus Una lesbiana és una dona atreta emocionalment, sexualment i romànticament per altres dones, i s'aplica el terme de lesbianisme a tendències sexuals afins.\nNou!!: Gènere indeterminat і Lesbiana · Veure més »\n''Bandera LGBT'' LGTB o LGBT és l'acrònim emprat per a referir-se col·lectivament a les persones '''L'''esbianes, '''G'''ais, '''T'''ranssexuals i '''B'''isexuals.\nNou!!: Gènere indeterminat і LGTB · Veure més »\nNou!!: Gènere indeterminat і Llibertat · Veure més »\ntreball dur i músculs són habitualment associats amb la masculinitat El terme masculinitats generalment s'utilitza en plural per donar a entendre que no existeix una manera única de concebre i viure la masculinitat, sinó moltes.\nNou!!: Gènere indeterminat і Masculinitat · Veure més »\nLa necessitat és el sentiment de manca que experimenta un organisme i que activa el seu desig d'obtenir allò que li falta.\nNou!!: Gènere indeterminat і Necessitat · Veure més »\nL'opinió pública és el conjunt de creences, discursos i percepcions dominants del poble d'un indret determinat sobre un assumpte que, baix l'amenaça de l'aïllament, li'l provoca a qui no està conforme.\nNou!!: Gènere indeterminat і Opinió pública · Veure més »\nSiluetes de persones Una persona és un ésser, tal com un humà, que té certes capacitats o atributs que li confereixen aquest caràcter.\nNou!!: Gènere indeterminat і Persona · Veure més »\nLa persona física o persona natural és un concepte estrictament jurídic, elaborat pels juristes romans i que es defineix diferentment segons cada sistema jurídic.\nNou!!: Gènere indeterminat і Persona física · Veure més »\nNou!!: Gènere indeterminat і Poder (sociologia) · Veure més »\nBanderes genderqueer i trans*Queer és un terme global pres de l'anglès i que com a 'estrany' o 'poc usual'.\nNou!!: Gènere indeterminat і Queer · Veure més »\nUn teclat per a dones: és de color rosa (vegeu ''taxa rosa'') i amb explicacions del que fa cada tecla Nenes jugant amb nines i nens amb vehicles. Alguns pares separats es lamenten que per defecte la custòdia dels fills acostumi a assignar-se a les mares, segons el rol de curadores d'infants assignat a les dones i no als homes Els estereotips i rols de gènere són creences, idees preconcebudes i prejudicis que s'han anat construint i transmetent culturalment en les societats al llarg del temps i que reparteixen atributs de les persones entre homes i dones, limitant les seves respectives expectatives de vida i possibilitats de desenvolupament personal.\nNou!!: Gènere indeterminat і Rol de gènere · Veure més »\nNou!!: Gènere indeterminat і Sexualitat humana · Veure més »\nNou!!: Gènere indeterminat і Societat · Veure més »\nhermafrodita. Els termes tercer sexe i tercer gènere serveixen per descriure individus que es considera que no són homes ni dones, igual que la categoria social genderqueer present en aquelles societats que reconeixen tres o més gèneres. L'estat de no ser ni masculí ni femení pot entendre's en relació al sexe, rol genèric, identitat de gènere o orientació sexual de l'individu.\nNou!!: Gènere indeterminat і Tercer sexe · Veure més »\nGrafit defensant els nens i les nenes transgènere Les persones transgènere són persones que tenen una identitat de gènere diferent del seu gènere assignat en néixer.\nNou!!: Gènere indeterminat і Transgènere · Veure més »\nNou!!: Gènere indeterminat і Veritat · Veure més »\nNou!!: Gènere indeterminat і VilaWeb · Veure més »\nNou!!: Gènere indeterminat і 2015 · Veure més »\nGènere qüestionant, Qüestionant (sexualitat i gènere).


Masseria Contino Locorotondo Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 117 allotjaments a Locorotondo.\nContrada Contini 54, Trito, Locorotondo, Itàlia, 70010 - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Masseria Contino\nAl visitar Locorotondo, vosté es sentirà com a casa a Masseria Contino, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nMasseria Contino ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, instal.lacions de barbacoa.\nL'ambient de Masseria Contino es reflexa en cada habitació. calefacció, cuina americana, nevera, plat de dutxa, rentadora són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com jardí. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Masseria Contino.