Guiaparc Collserola setembre 07 by sergi perez - issuu\nportadas guiaparc18:Maquetaci贸n 1\nItineraris • Rutes\nDe l'Estació de les Planes al Turó de Can Balasc Temps estimat: 1 hora\nroposem un itinerari molt entretingut que ens porta per pistes accessible i fàcils de caminar, i que ens permet conèixer alguns punts d'interès de Collserola. Dura aproximadament una hora i té una dificultat baixa-mitja.\nSortim de l'estació i comencem a pujar El nostre punt d'inici és a l'Estació del Ferrocarril de les Planes. L'edifici fou construït al 1916, i d'estil modernista, és un dels més espectaculars i bells de Catalunya. Sortim en direcció a la Font de les Planes on prendrem una carretera que s'enfila ben amunt. Es tracta del Camí de Can Balasc. Aquest és segurament el tram més dur del recorregut ja que és una 4\nforta pujada que fem pausadament. En una estona, hem abandonat la zona més urbana i el soroll dels cotxes ja queda enrere. Aleshores, i si ens hi fixem, veurem que ja estem envoltats del bosc típic de Collserola. Anem fent ziga-zagues pel mateix camí marcat. Es tracta d'una pista on de tan en tan hi circulen cotxes, així que podem seguir-la fàcilment. Observem una mica l'entorn i veiem com entremig del sotabosc i ben amagats es troben petits murs de pedra seca, ara en runes, però que fa un temps tenien la seva raó de ser. Tota aquesta zona, fa poc més de cent anys eren vinyes i camps per a conrear. Es fa difícil de creure veient el bosc natural que s'ha aixecat al damunt. Més endavant, trobem un cartell que ens indica que estem al costat de la Bassa de Can Balasc, amb una capacitat de 400 m3 i que es destina a la tasca d'extinció d'incendis. En poc més de cinc minuts, trobem una casa al costat del camí. Es l'Estació Biològica de Can Balasc, que actua també com a Centre de Recuperació de Fauna. La voluntat del centre és la millora del coneixement i la sensibilitat dels ciutadans respecte a les activitats que es porten a terme al Parc, així com la divulgació d'un ús sostenible de l'espai natural que envolta Collserola. Es per això que sempre hi veiem moviment, ja que realitzen una tasca continuada que no s'acaba mai.\nUna zona per a l'estudi Una vegada hem visitat el Centre, continuem la nostra caminada i seguim pujant el camí per on hem vingut. Arribats a terreny pla, veiem un cartell que ens assenyala el Turó de Can Balasc i el seguim. Ens fixem en un parell de detalls però, que ens criden l'atenció. Hi ha un seguit d'arbres que en\nel seu tronc hi tenen unes fulles explicatives i uns medidors. Es tracta d'un estudi de la UAB per tal de controlar el creixement d'alguns exemplars de la zona. A més, tan sols hem d'aixecar una mica la vista per comptar diverses casetes d'ocells. Es tracta d'afavorir l' aniuament d'algunes espècies que habiten a Collserola. Hem preguntat la seva finalitat i ens expliquen que algunes estan destinades per a diversos exemplars d'ocells i d'altres per a ratpenats. En una estona, arribem a una clariana on seiem uns minuts per a reposar. Es l'àrea del Turó de Can Balasc. Aquí la boscúria és força densa. Es un bon lloc per a restar-hi tranquil durant una bona estona.\nL'últim tram: baixem tranquil·lament Una vegada alçats, tornem enrere per on hem vingut fins a trobar un camí a la dreta. Es el camí de Can Castellví. El prenem i fem una lleugera pujada en direcció ja cap a les Planes. Una vegada trobem una cruïlla, escollirem el camí asfaltat que ens porta cap al punt de partida de l'itinerari. Abandonem l'àrea més boscosa i entrem de nou en una zona més urbana. Seguim baixant pel carrer ja asfaltat que ens conduirà fins a la carretera, molt a prop d'on hem començat la nostra excursió. Aqui donem per acabat aquest curt però entretingut trajecte on hem conegut una zona molt activa de Collserola.\n• Limpieza de pozos • Inundaciones • Desatascos • Transporte de residuos • Depósitos fuel-oil • Vehículos especiales limpieza parkings • Alcantarillado, etc\nLA SOLUCIÓN A TODOS SUS PROBLEMAS DE OBSTRUCCIÓN DE TUBERÍAS, LAVABOS Y DESAGÜES E-mail: limesa@limesa.com - www.limesa.com NO COBRAMOS DESPLAZAMIENTOS\n( y fax: 93 398 02 35 - 93 460 70 72 Autorización Junta de Residuos T-023\nSERVICIO 24 HORAS FESTIVOS INCLUIDOS\nCamins i camins: pels voltants de Can Tintorer Temps estimat: 1:30\nhorts, on curiosament hi trobarem forces figueres i moreres. Arribarem a un creuament de camins on haurem de decidir si anem baixant cap a Castellciuró o enfilem collada amunt en direcció a Can Ribes. Escollirem aquest últim camí i començarem una forta pujada. Tot el camí és marcat per un bosc d'alzina amb molta abundància de pi pinyer i amb un ric sotabosc, amb algunes espècies força aromàtiques com el romaní. Una vegada arribats a dalt de tot de la carena, a la nostra esquerra hi trobarem una bonica masia. Es tracta de Can Ribes. A la nostra esquerra però, aproximadament a mig quilòmetre, divisarem una altra casa, aquesta més antiga. Ens dirigim per un caminet senyalitzat que ens anuncia que es tracta de Can Farrés, nom que se li dóna també a la pedrera que hi ha una mica més enllà.\nCan Tintorer patrocina aquest itinerari\n'itinerari que es proposa és un recorregut d' aproximadament una hora i mitja que ens portarà a descobrir boscos d'obaga, fonts gairebé desaparegudes i algunes masies de la serra. Ens brindarà, a més, paisatges i vistes panoràmiques que no ens deixaran indiferents.\nIniciem l'excursió i comencem a pujar Ens situem al Restaurant Can Tintorer, una gran masia que s'ha convertit en un referent de la gastronomia de Collserola, i que està situat al terme municipal de Molins de Rei. Abandonem la seva àmplia zona d'aparcament i encetem un camí que ens anuncia la Carretera de Can Ribes. Tan sols uns metres més enllà del primer giravolt i quan estem rodejant una casa, trobarem un formós exemplar de morera que s'aixeca ferm enmig del carrer. Seguim fent via durant deu minuts més i ens trobarem un trencall amb tres direccions, agafem el de la dreta i seguim caminant. Travessarem uns 4\nLa Font de Can Farrés, molt i molt amagada Una vegada el casal ens queda a l'esquena, seguim caminant uns minuts més, amb una gran vista\npanoràmica a la nostra dreta que ens permetrà observar una bona part de les costes del barcelonès i una petita part del Garraf. Són unes vistes realment boniques. Uns metres més enllà, veurem un cartell que anuncia la proximitat d'alguna font i, als nostres peus, ben amagada i coberta de bardissa descobrirem la Font de Can Farrés. Es tracta d'un més que petit broc d'aigua que neix d'un diminut talús, i que queda estancada en una petita bassa amb peixos. Tot és molt tapat per matolls i males herbes. Una vegada vista, desfem el camí per on hem vingut i tornem a trobar-nos amb Can Ribes, i baixem recte per un camí que s'endinsa en la boscúria i que traça força empinat.\nGran bosc, millors vistes! Aquest últim tram del trajecte és potser el més divertit de caminar ja que es tracta d'un camí molt estret que baixa fins al nostre punt d'inici i que ens mostra paisatges molt interessants. Uns 3 minuts després d'abandonar Can Ribes, alcem la mirada i veiem que el lloc ens brinda unes panoràmiques increïbles. Des d'aquí, la vista ens abasta tot el Baix Llobregat, especialment les poblacions que voregen Collserola. A més, una mica més enllà, s'observa una silueta inconfusible que mana tota la panoràmica: és sense dubte Montserrat. Seguim baixant però, fixant-nos amb la flora de l'entorn. El sotabosc és realment omnipresent, ja que hi veiem força romaní, alguns galzerans, molts esbarzers amb algunes mores ja pansides i un gran nombre de roures joves, encara molt petits. Tota la zona és molt ombrívola, ja que estem tallant directament la carena. Observem també algunes petjades de porc senglar, senyal inequívoc del pas d'aquest animal per aquestes contrades. També passarem pel costat d'una gran pedra situada al voral mateix del caminet i que resta coberta d'heura i molsa. Baixem durant uns deu minuts més i ja trobarem les cases de l' inici amb la morera al bell mig del camí. Finalment ens dirigirem de nou cap a Can Tintorer on donarem per acabat aquest itinerari.\nEl Parc Rural de la Torre Negra El Parc Rural de la Torre Negra\nLimesa patrocina aquest itinerari\nquest mes d’octubre proposem un itinerari en un format diferent. No marcarem la sortida ni l'arribada entre dos punts, ja que la zona en qüestió és tant rica que proposem la seva visita lliurement. Es a dir, val la pena anar-hi per a puguer perdre'ns-hi durant una bona estona perquè segur que si la coneixem ens sorprendrà molt gratament.\nL'àrea de la Torre Negra es troba a banda i banda del camí que surt de la plaça del Rotary de Sant Cugat i s'endinsa als boscos de Collserola en direcció a l'ermita de Sant Medir. Aquesta àrea, que alberga una gran diversitat de paisatges en tan sols 160 hectàrees de superfície, és molt freqüentada, especialment els caps de setmana. Passejar, córrer, anar en bicicleta, a cavall, etc., són algunes de les activitats que hi tenen lloc. Rep unes 100.000 visites l'any. L'any 2006, la zona va ser declarada Parc Rural per l'Ajuntament de Sant Cugat, amb l'objectiu de convertir-la en espai agroforestal. El conreu, que els darrers anys s'havia anat abandonat, tornarà a ocupar els camps. Uns quants pagesos en tindran cura. A més, s'organitzaran diverses activitats per conèixer la natura: visites guiades, observació d'ocells, restauració de les rieres... Un centre d'interpretació informarà de totes aquestes activitats. La declaració de Torre Negra com a Parc Rural arriba després d'una llarga lluita ecologista liderada per la Plataforma Cívica per a la Defensa de Torre Negra i Rodalies. Quan Collserola sigui declarat Parc Natural, l'àrea de la Torre Negra s'integrarà a Collserola i serà, doncs, també Parc Natural.\nUna gran diversitat de vegetació i d'animals El Parc Rural de la Torre Negra acull una gran diversitat d'espècies rapinyaires -com el xoriguer, mamífers -com el toixó, la fagina, l'esquirol, el conill, el senglar...-, amfibis -que busquen els indrets on hi ha aigua- i rèptils -habituals d'hàbitats oberts i asolellats. El fet que hi hagi una elevada diversitat d'espècies animals s'explica en bona part per la diversitat del paisatge. Aproximadament la meitat de l'àrea és bosc i l'altra meitat terra de cultiu. També hi trobem vegetació i bèsties pròpies de les rieres, i és que l'aigua que circula per les rieres aporta una gran diversitat. Les canyes que les flanquegen són un dels camins habituals d'animalons com el toixó, que s'hi desplaça de nits. Al Parc de la Torre Negra hi ha tres rieres, la de Sant Medir, el Torrent de Llaceres i la de Sant Cugat, que conflueixen al Forat d'en Bocàs. Aquesta zona rep el nom de la construcció romànica que es va construir al segle XI per protegir l'esmentat camí que va de Barcelona a Sant Cugat. D'aspecte massís i de color fosc -d'aquí ve el seu nom- i molt ben conservada, la Torre Negra té tres pisos d'alçada amb una torre quadrada adossada a un angle de l'edifici. L'altre element del patrimoni cultural que trobem a l'àrea de la Torre Negra és la bòbila d'en Pahissa, avui enrunada però que és previst restaurar. Aquesta bòbila, on es feien rajoles, teules, totxos etc., va ser construïda l'any 1940 i va deixar de funcionar el 1985. L'element del patrimoni natural més popular de la Torre Negra és sense dubte el Pi d'en Xandri, pi pinyoner d'una alçada considerable (23 metres), que té una singular silueta des que a la nevada del 1962 va quedar mig despullat. El 1997 va sofrir un atemptat vandàlic sense precedents. Uns brètols van fer servir una serra mecànica i hi feren tres talls ben grans al seu tronc que li produïren danys molt greus. Es va insertar a les ferides fusta viva perquè la saba\npogués tornar a circular. Des d'aleshores, està sostingut per setze troncs i quatre cables.\nHistoria de Vallvidrera `\nHistoria ` de Vallvidrera\n9. Vallvidrera al segle XIX esprés dels llargs anys de la guerra del Francès, la vida a Vallvidrera ja no va tornar a ser la mateixa. Cap al 1850, la població de Vallvidrera era formada per unes poques cases, les quals constituïen el nucli urbà, i masies, que reunien un total de 277 ànimes. La situació econòmica dels seus habitants no era gens bona, doncs la sequera i la fil·loxera havien acabat amb la prosperitat del segle precedent.\nLa reina Maria Cristina.\nEls últims anys El 15 de juliol de 1864 es va inaugurar el pantà de Vallvidrera, dissenyat per l’arquitecte Elias Rogent per portar l’aigua fins a Sarrià. Les seves canonades, protegides per una galeria, anaven des del pantà fins a la Drecera de Vallvidrera. Les comunicacions entre Barcelona i aquest indret eren dolentes o ben bé inexistents. L’any 1885 es va obrir una carretera sinuosa fins Sarrià, i gràcies a un servei de cotxes jardinera tirats per cavalls, la pujada fins a les muntanyes de Vallvidrera va ser molt més fàcil. La plaça de Vallvidrera va viure un gran moment històric l’any 1888, quan la reina regent Maria Cristina, mare d’Alfons XIII, va arribar en l’acte d’inauguració de la carretera de Vallvidrera al Tibidabo.\nL’annexió de Vallvidrera a Sarrià Alfons XIII de Borbó i la reina Victòria Eugènia de Battenberg.\nFins a mitjan segle XIX, la llenya de Vallvidrera era un dels principals combustibles de les bóbiles, forns de pa, cuines i xemeneies de Barcelona i la seva rodalia. Però amb la introducció del vapor, el municipi es va arruïnar. Els pagesos no podien pagar els impostos, els regidors van ser empresonats i la Corona espanyola annexionà el poble a Sant Vicenç de Sarrià Al llarg del 1888, Ramon Miralles, que va ser alcalde de Sarrià vàries vegades, es va esforçar per a aconseguir que Vallvidrera s’agregués a Sarrià, doncs ell mateix i molts sarrianencs tenien propietats rurals i urbanes al poble veí. Després d’un intens combat polític amb Barcelona, la reial ordre que aprovava definitivament l’agregació de Vallvidrera a Sarrià va arribar el 18 de juliol de 1890. Així Sarrià va créixer cap a la muntanya, de\nde fons a La Valquíria, de Richard Wagner, representada al Liceu eren els d’aquest petit racó de la serra de Collserola.\nmanera que la població llebrera va començar a augmentar. Vallvidrera es convertí en un indret força visitat, doncs els barcelonins hi anaven els diumenges i festius, o es feien construir cases per estiuejar. Ja era un lloc de moda: el 25 de gener de 1899, els boscos que van aparèixer a la filmació que servia\nEls primers hotels es van construir a Vallvidrera a les acaballes del segle XIX i els primers anys del XX: l’hotel-restaurant Sant Jordi, que també s’anomenaria Nice per atreure un públic més selecte i que tenia un cotxe de cavalls al servei dels clients, el Panorama –inaugurat el 14 d’agost de 1888–, el Baldiró, el Vallvidrera, etc. Quan una família barcelonina volia menjar a la fonda Buenos Aires, situada en el camí que condueix a Sant Pere Màrtir, havia de deixar el missatge a una botiga de queviures de la Rambla i, mitjançant un servei de coloms missatgers, l’encàrrec arribava a l’hotel.\nFauna - Espai Verd - Personatges P.10-15.qxd\nEl ratpenat A la nit, volen a mitja alçada fent bategar les seves peculiars ales. Coves, forats o sota les teulades de les cases, són el seu hàbitat més freqüent. Viu en grans colònies i disposa d'un llenguatge molt peculiar: és el ratpenat!\nUn físic preparat El ratpenat, ratapinyada, muriac o muricec és un mamífer de l'ordre dels quiròpters. Els ratpenats tenen les orelles curtes i amples. Les dents, són trituberculades i tallants. Tenen la cua i les potes curtes també. Tots els exemplars d'aquesta espècie disposen d' un tret comú: les mans transformades en ales. Els seus membres interiors tenen una membrana per volar anomenada patagi. Disposen d'una potent musculatura pectoral que els permet alçar el vol, gràcies a un estèrnum en forma de quilla. L'ala però, és el resultat de l'estirament dels metacarpians i les falanges dels dits de la mà. Les seves ales són superfícies tant fines com el paper, de pell elàstica, que va des del ventre i l'esquena fins a les potes i la cua. En la seva pell té fibres musculars, conductes sanguinis i nervis. El ratpenat obre les ales tot estenent els braços i els allargats ossos de les mans, formant un el·lipse en els dos extrems. En funció del seu tamany, poden batre les ales de 12 a 18 vegades per segon. Una vegada ha guanyat velocitat amb l'aleteig, també pot continuar el seu vol planejant.\nArreu del planeta Els quiròpters han 10\nconstituït al llarg dels anys un dels grups de mamífers més prolífics del planeta. Els podem trobar a illes i deserts, selves i ciutats, al camp i ala muntanya també, representats per unes 1000 espècies diferents. Així doncs, són uns animals molt resistents, ja que excepte en algunes àries polars o illes oceàniques, els podem trobar repartits arreu del món. A més, són els únics mamífers que han adquirit la capacitat de volar, fet més que probable sigui la causa de la seva abundància. Això es deu a que no han entraten competència amb les aus. La vida dels ratpenats comença quan acaba la de la majoria d'ocells, i es converteixen així en un dels habitants il·lustres de la fosca nit. Precisament sigui aquest un dels motius pels quals a aquesta espècie l'envolta una aura de llegenda i superstició. Una de les raons de la seva vida noctur-na és que el patagi és una gran superfície d'evaporació, d'aquesta manera\nsi restés molta estona exposat a la llum solar provocaria la deshidratació de l'animal.\nUna manera diferent d'orientar-se La majoria de ratpenats tenen els ulls molt petits, a vegades tant com el cap d'una agulla, i són capaços tant sols de distingir entre llum i obscuritat, però no de diferenciar formes o tamanys. Es per això, que al llarg dels anys han desenvolupat un complex sistema d'orientació basat en l' ecolocalització. Es tracta del mateix principi que utilitzen els sònars humans, és a dir, emetent sons i recollint-los després que aquests hagin rebotat amb murs físics i altres obstacles. Així és que el ratpenat és capaç de volar i caçar sense dubtar, fins i tot enmig d'una negre nit. La ecolocalització dels ratpenats consisteix doncs, en la orientació per mitjà del ressò que emeten els animals. Per a poder emetre aquests ultrasons, els ratpenats gaudeixen d'una laringe amb una musculatura molt potent i d'unes cordes vocals molt desenvolupades. Afegir també que a Catalunya podem trobar 24 espècies de les 33 que existeixen a Europa. A més, són animals inofensius per a l'home i molt beneficiosos a l' alliberar-nos de moltes plagues d'insectes, perquè en consumeixen en gran quantitat ja que es tracta del seu aliment principal.\nCuriositats del ratpenat: Sempre donen una volta a l'esquerra abans de sortir de la cova. Quan un ratpenat jove queda orfe, dos adults l'adopten. A Mèxic, hi ha una espècie en que la mare és capaç de reconèixer la seva cria en un m2 on hi ha més de 4000 joves ratpenats. El ratpenat bumbalee de Tailàndia és el mamífer més petit del món. Hi ha una classe de ratpenat a Mèxic, el sense cua, que és capaç de pujar 3 km amunt per trobar corrents d'aire que l'empentin i així puguer realitzar grans distàncies a uns 100 km hora.\nEl romaní: l'espècie aromàtica\nJarclos patrocina l’Espai Verd l llarg de tota la geografia mediterrània existeixen diferents espècies d'arbusts molt representatives i que són presents en la majoria d'espais naturals. A Collserola, una de les més abundants és el romaní, que n'alimenta el sotabosc gràcies a les seves qualitats aromàtiques que aviven els sentits durant les caminades pel bosc.\nUn arbust diferent El romaní o romer (Ros- marinus officinalis) és un arbust perenne que medeix entre 50 i 150 cms. d'alçada. Es de ramificació profusa, amb unes fulles petites i allargades de colors verds pel feix, i blavoses o blanques pel revers i cobertes d'abundants pèls. Aquestes curioses fulles tenen unes glàndules que contenen olis essencials que 12\nli atorguen una forta olor, especialment quan s'esclafen. Són precisament aquests olis el que fan del romaní un arbust especial. D'elles, se'n obté un oli d'essència incolor o lleugerament groc i verdós. En altes dosis, aquest oli pot resultar tòxic pel sistema nerviós. Aquesta qualitat aromàtica permet al romaní estar present en moltes receptes culinàries i és utilitzat també com a planta medicinal. Disposa d'efectes estimulants i tònics, i afavoreix la recuperació de malalties respiratòries i de l'aparell digestiu. A més, s'utilitza com a digestiu en forma d'infusió i té efecte antisèptics en ferides. Aquestes característiques han convertit al romaní en una de les herbes més freqüentment utilitzades i conegudes dels nostres boscos.\nPersonatges de Colserola\nPersonatges de collserola\nManuel Vázquez Montalbán Manuel Vázquez Montalbán va ser un dels més atinats renovadors de les lletres espanyoles contemporànies. Assagista, poeta i novel·lista, ha escrit sobre els temes més diversos, sempre amb una visió precisa de la realitat. Hnos. Almansa patrocina els personatges de Collserola\na néixer a Barcelona el 27 de juliol de 1939, al carrer Botella del barri del Raval, en el context d'una família humil i republicana. Va ser l'únic fill d'una modista i d'un militant del PSUC, al qual no va conèixer fins que tenia 5 anys degut a l'empresonament per intentar travessar la frontera. Es considerat un dels escriptors més enginyosos i punyents del segle XX. Llicenciat en Filosofia i Lletres i en Periodisme, va començar a col·laborar molt aviat amb la premsa, i a la dècada dels seixanta va destacar com a poeta. En la seva joventut havia participat activament en la oposició al Règim del General Franco, primer al Front d' Alliberament Popular (una coalició molt activa sobretot en sectors estudiantils) i després al Partit Socialista Unificat de Catalunya, de caire comunista. Condemnat a tres anys de presó en un consell de guerra celebrat l'any 1962, la\nseva activitat professional no es va regularitzar fins que va entrar a formar part de l'equip editorial de major rellevància de la oposició tolerada de l'Espanya d'aleshores: la revista "Triunfo". Vázquez Montalbán va viure durant molts anys a la població collserolina de Vallvidrera, i n'era un fervent defensor. Prova d'això és que va escriure diferents articles periodístics relacionats amb el poble, com "El asedio de Collserola", publicat a El País l'any 2002. A més, a "Tatuaje", la segona novel.la de la sèrie de Pepe Carvalho, el seu personatge més exitós, fa un retrat àcid de la història recent de Vallvidrera. El 1985 se li va atorgar el premi Nacional de las Letras Españolas per el conjunt de la seva obra. Va morir el 18 d'octubre de 2003 d'una parada cardíaca a l'aeroport de Bangkok.\nRaïms del món 15\nRaïm : Deu del vi\nVinos dulces.com patrocina raims del món partir d' aquest número d'Octubre tenim el goig de presentar-vos el que serà una nova secció dintre la qual us anirem endinsant dintre de les tipologies de raïm que existeixen. El vi és la beguda que s'obté del raïm, mitjançant la seva fermentació alcohòlica del seu most o suc. Existeixen més de 500 varietats de raïm, però no totes són conegudes per molts de nosaltres, així com de ben segur que us sonen noms com: Tempranillo, Xarello, Parellada, Garnacha... i no tant aquests altres: Graciano, Mazuelo. La empresa Vinos Dulces.com mes a mes s' encarregarà de donar-nos a conèixer aquelles varietats de raïm, que no per menys conegudes (almenys per la majoria ) no deixen de tenir una qualitat excel·lent. Tan mateix ens aproparan\na regions esteses per tot el món a on s'elaboren, i que ens permetrà experimentar tots el sentits tant olfactius com gustatius ampliant així els nostres coneixements. Encara que el vi no sigui un aliment indispensable a la nostra dieta, si que està present al llarg de la nostra història. Els primers vestigis vinícoles més antics que s' han trobat daten de fa uns 7000 anys, i a l'antiga Grècia poetes i filòsofs també dedicaren força atenció a aquesta beguda reservada a cerimònies religioses en un principi , i que desprès a l'antiga Roma va arribar a ser present a festes i banquets. Diuen els entesos del tema que el secret està en saber escollir cada tipus de vi segons el que anem a degustar, perquè així de ben segur que gaudirem de cada àpat en la seva justa mida.\nntigament la costum de col·locar creus religioses en els punts més elevats, als cims dels puigs, era una costum molt habitual, i era una manera de marcar el territori quan s'entrava en algun terme municipal, eren les creus de terme. Així es feia també a Collserola on, de manera altiva i omnipresent, la Creu del Puig d'Olorda ha constituït un punt de referència per a moltes generacions.\nUn punt visible des d'arreu El Puig d'Olorda, on està situada la creu al capdamunt, és el punt més elevat de la població de Molins de Rei i un 18\ndels més alts de la serra de Collserola. Arriba fins als 439 metres i des del capdamunt hi podem observar una de les vistes més espectaculars de la comarca, ja que ens permet contemplar tota la plana del Llobregat, bona part de la serra i el mar. Podem trobar referències força antigues sobre la utilització de creus de terme al Puig d'Olorda. Sembla ser que existia una gran creu de pedra, segurament de terme, molt abans que una família anomenada Font del Sol manés construir-ne una al 1885, també de pedra. La creu que trobem avui en dia però, fou erigida el 1991. Aquesta substitueix a l'antiga creu que va ser destruïda el 1978.\nFa una anys aquesta zona de la muntanya era molt treballada per a l'extracció de pedra calcària. Ben a prop del Puig d'Olorda hi ha la pedrera de can Farrés, ara en desús, però que fa un temps era ben activa, ja que s'utilitzaven les extraccions per a fer ciment. També hi trobem les pedres més abundants a la serra com són les llicorelles, molt antigues i característiques per la seva forma, amb una estructura en làmina. Aquí, hi són especialment les pissarres pigallades i les pissarres negres. La zona és bastant àrida i rocosa, però rica en avifauna, ja que molts ocells aprofiten aquestes àrees amb molta roca per a fer-hi el niu. A més, vora el cim de la creu es va descobrir la Cova de l'Or o dels\nEncantats, que és l'habitatge més antic que s'ha trobat a la serra fins al moment. Està formada per un sistema de galeries subterrànies i pous, i va ser habitada fa uns 6.000 anys, situada durant el Neolític inferior. Al Puig, també s'hi ha trobat les restes d'un poblat ibèric.\nUn paratge molt màgic Entorns boscosos i punts elevats com és el cas del Puig d'Olorda tenen una gran capacitat per generar històries i llegendes que són molt presents en l'imaginari popular. Històries místiques i fàbules increïbles es situen en aquests paratges. Com per exemple, les bruixes que vivien al cim del puig i que provocaven fosques tempestes que destruïren les collites dels pagesos que, indignats, anaren a veure als capellans de la zona que decidiren pujar en processó i plantar una creu al cim. Des d'aleshores, mai més es veieren aquestes malvades bruixes. Els diferents espais de gran interès que trobem en la zona, i l'espectacular vista que s'observa al capdamunt, fan del Puig d'Olorda una de les zones més interessants de visitar per a caminants i valents que no temin a les bruixes...\nLa Font de Canyelles\nLa Font Canyelles Aquesta vegada no hem escollit una font situada al costat d'algun caminet, o en algun racó perdut del bosc, sinó una font que es troba situada a la vessant més barcelonina del parc. Es tracta de la Font Canyelles. Ens emplacem al Districte de Nou Barris, un dels que té més contacte amb Collserola, més concretament a la Carretera Alta de les Roquetes, que va des de la Plaça Karl Marx fins al barri barceloní de Torre Baró. A mig camí, trobem una petita entrada coberta que aixopluga aquesta font de cabal escàs. En èpoques estivals és gairebé eixuta. Unes lloses grans i amarronades ens permeten arribar-hi i prendre'n aigua. A més, l'entorn és ben condicionat per a jeure-hi una estona, ja que uns bancs de pedra a banda i banda la resguarden. La font fou arreglada el 1992 i és punt d'encontre de la gent 20\nque habita els barris propers. Precisament aquests veïns de la zona, principalment gent gran, són els artífexs que els entorns de la font ofereixin un bon estat, ja que en tenen cura per tal que es mantingui neta. A més, han habilitat un cobert amb vegetació, el qual permet que l'espai de la font guardi molt bon aspecte. Si ens hi acostem una bona tarda, segur que els trobem reunits i prenent-ne aigua. Tot i la proximitat amb la ciutat, tota la zona és rica en fonts. D'aquesta manera, si hi anem podrem trobar no molt lluny la Font Vella de Canyelles, una mica malmesa, o la Font de Santa Eulàlia, que conforma un petit racó d'allò més agradable. La d'en Canyelles concretament, esdevé un bon exemple de l' impàs entre la urbanitat i la muntanya que tant caracteritza Collserola.\nRestaurant Masia La Salut\nituat a la vessant sud-oest del Parc de Collserola i dintre del terme municipal de Sant Feliu de Llobregat, trobem el Restaurant Masia La Salut, a on a banda de poder degustar uns plats molt esmerats, també resulta ser una elecció magnífica per tot aquell que vulgui fer una visita a la Ermita de la Mare de Déu de la Salut o gaudir d'una bona estona amb la quitxalla a l'àrea de lleure que es troba al seu voltant.\nUn nou impuls Des que el Marcos i el Lauren varen agafar la direcció del Restaurant i 22\nl'àrea de lleure a l'any 2002 han sabut transmetre en els seus plats, les seves ganes i la seva il·lusió. I a on no faltarà com bons coneixedors que són de la zona, una petita xerrada per explicar curiositats i coses properes, per descobrir als valents que desprès d' un bon àpat vulguin caminar pels seus voltants. La seva especialitat són les carns a la brasa, a més a mes de tot un seguit de plats elaborats amb una curada selecció dels seus productes, així com les seves torrades amb embotits ibèrics o amb anxoves de l' Escala, o perquè no, el seu bacallà a la muselina d' all\nque farà disfrutar als comensals més exigents. I pels qui vulguin una mica de tot proveu el seu fabulós pica-pica especialitat també de la casa i molt apreciat pels seus clients, hi trobareu des de unes gírgoles amb pernil fins a una esqueixada de bacallà, per saber més us hi haureu d' apropar.\nMoltes possibilitats Compten amb tres menjadors molt acollidors a on podrem gaudir de la seva variada carta (consulteu a la seva pàgina www.masialasalut.com) o dels seus menús els dies laborables al migdia . També ens ofereixen la possibilitat de celebrar ocasions especials amb uns menús a mida per a grups que segur que no podrem deixar de tastar!!\nMASIA LA SALUT Carns a la brasa i bon menjar Tres menjadors molt acollidors, per a diferents ocasions, gaudeixi de la nostra variada carta, menú els dies laborables i del fabulós pica-pica especialitat de la casa.\n% Reservas 93 685 26 18 Riera de la Salut, s/n - (al costat de l’Ermita de la Salut) - SANT FELIU DE LLOBREGAT\nEl Consorci del Parc de Collserola patrocina Forces Vives a hem explicat moltes vegades que un dels patrimonis històrics més importants que té Collserola són els recorreguts naturals d'aigua que, en molts casos neixen d'una font perduda d'entremig de la bardissa, o oblidada al costat d'un camí abandonat. Hi ha persones però, que per circumstàncies de la vida, han tingut clar que aquest patrimoni s'havia de reconsiderar. Es a dir, recuperar-lo i donar-li les atencions i els mèrits que li correspon. Una d'elles, ha decidit publicar un llibre on proposa un seguit d'itineraris que voltegen aquestes fonts, moltes de les quals són recuperades per ell mateix. Es tracta de Camins d'aigua, passejades per 100 fonts de Collserola.\nEn Miquel, una ment inquieta Aquesta és sense dubte una història ben curiosa, però que reflexa la capacitat que té Collserola d'enganxar a tots aquells que ens hi acostem. En Miquel Tormos, fa ja una bona pila d'anys, es traslladà amb la seva dona a viure al barri barceloní de la Guineueta, un dels que sense dubte té més contacte amb la serra. Doncs bé, un bon dia en Miquel es va adonar que necessitava fer una mica d'exercici i decidí d'anar a córrer per Collserola. Una vegada es trobà enmig del bosc, tingué ganes de fer un glop d'aigua, i va veure que cap de les fonts que un antic mapa senyalitzava es\ntrobaven en el lloc emmarcat. Així fou com, a poc a poc, una necessitat tant primària com la de veure aigua quan es té set, s'ha convertit en un autèntic tresor històric ja que durant els últims 25 anys, i amb l'ajut inestimable d'una colla de bons amics, en Miquel ha anat desenterrant fonts i donant-les-hi vida de nou, tot adequant-les i netejant-les ja que el seu estat d'abandó era més que destacable. Buscar, recuperar i restaurar el naixement de l'aigua és una de les tasques més actives a favor de la natura que es poden realitzar.\nL'Aula de Collserola La tasca d'en Miquel Tormos no ha estat només la de recuperar fonts perdudes en l'oblit del passat, sinó que l'amor i el respecte d'en Miquel per la Natura ha afavorit la creació del que es pot considerar un autèntic racó testimonial sobre la serra. Es tracta de l'Aula de Collserola, un petit arxiu que es troba emplaçat a l'Arxiu Històric de RoquetesNou Barris, bonament presidit pel Sr. Arnaldo Gil i que s'ha erigit com un dels fons informatius més complets que podem trobar sobre Collserola. Si ens hi acostem els dimarts i dijous de les 6 a les 8 de la tarda, hi trobarem en Miquel recol·lectant, ordenant i classificant els centenars de documents, referències i fotografies que ha anat recollint al llarg dels anys, gràcies a la seva experiència com a caminador i, com ja sabem els que l'hem conegut, al seu esperit inquiet i àvid de descobriments i coses noves.\nCamins d'aigua: el llibre Tot i semblar difícil de creure, en Miquel podria mostrar-nos tots i cadascun dels racons que guarden ansiosos a ser descoberts pel caminant. Aquest entusiasme que l'ha portat a conèixer bona part de la serra, és el mateix que\ndemostra quan se li comenta algun indret nou que ell, a priori, desconeix. Precisament sense aquest entusiasme i amor per el descobriment d'un entorn natural, un llibre d'aquestes característiques hagués resultat una feina massa feixuga per a desglossar tant clara i explícitament. Es tracta de quelcom més que un llibre per a caminants. L'autor ha dissenyat 20 itineraris molt complets que tenen un fil conductor, les fonts de Collserola. En ell, hi trobarem descrits de la manera més amena i bonica els racons i indrets més bells, així com el patrimoni cultural del parc. A més, no ens serà complicat descobrir la riquesa de biodiversitat que envolten aquestes muntanyes. Aquest llibre és sense dubte una de les publicacions més completes que s'han editat sobre Collserola. Animem a tothom a adquirir-lo, ja que ara, amb l'arribada de les primeres pluges, les fonts descrites en el llibre brollaran més que mai. Camins d'aigua conforma doncs una autèntica i fiable guia escrita per un caminant, i dirigida a tots els caminadors.\nENTREVISTA Francesc Llimona. Biòleg del Servei de Medi Natural.\n-Quines són les tasques que fa un biòleg? Són variades en funció de l'estació o fins i tot del moment. Bàsicament ens dediquem a fer seguiments de fauna i flora. Això suposa molt de treball de camp i la utilització de mètodes força diferents segons les espècies. A banda del treball sobre el terreny, que és el que més ens agrada, a l'Estació Biològica de Can Balasc els tres biòlegs de l'equip passem molta estona entrant dades, preparant cartografia amb el Sistema d'Informació Geogràfica i analitzant els resultats. Es important remarcar que l'objectiu general dels nostres estudis es que siguin útils i aplicables de cara a la gestió i conservació del Parc. Es per això que dediquem molts esforços a treballar temes com la fragmentació i la pèrdua dels hàbitats, o els efectes de les infraestructures sobre la fauna de Collserola. Quan ens ho requereixen preparem informes, bàsicament referits a l'impacte sobre el medi natural d'algunes dels projectes que puguin afectar la conservació del Parc de Collserola.\n-Què ens pot aportar fer un estudi de les migracions de rapinyaires? Tots els seguiments a llarg termini aporten informacions de gran interès. Actualment pensem que el nostre seguiment podrà ésser emprat pels especialistes en l'àmbit de les modificacions de la migració pel canvi climàtic. 26\n-D'on provenen generalment els exemplars que podem observar a Collserola? A grans trets provenen del centre i Nord d'Europa. Nosaltres controlem l'anomenada via litoral que ressegueix la costa mediterrània. -La divulgació juga un paper molt important en l'observació de les migracions de rapinyaires. Es important la participació de la gent? La divulgació del fet migratori, és de fet, l'aspecte que més ens interessa. Resulta molt gratificant descobrir la cara d'admiració dels visitants quan veuen rapinyaires que estan sobrevolant la ciutat de Barcelona, de vegades fins i tot pels seus barris. De ben segur si no haguessin pujat al Turó, mai no ho hagueren descobert. -Quin tipus d'ambient es genera en l'espai habilitat pel Parc? Al voltant del Turó de la Magarola s'ha generat en aquests anys un ambient d'un fort caliu naturalista. Hi ha molts amics que han anat descobrint la migració de rapinyaires setmana a setmana, i molt d'ells s'han convertit en col·laboradors imprescindibles en el nostre seguiment. Tothom comenta la jugada i es preocupa de que ningú es quedi sense fer una bona observació. És un ambient espontani i molt agradable! Així doncs, animem a tothom a participar-hi.\nTots els dissabtes no festius, passejades d'una hora pels voltants del Centre d'Informació. Conduïdes pels guies del parc i adreçades al públic en general. Activitat gratuïta. Apunteu-vos al taulell. Places limitades per a cada sortida. Horari: 10:30 i 12:00 h\nEls arbustos de l’alzinar Petjades i altres rastres El pantà de Vallvidrera Els ocells migradors Alzines i glans\nSessions d'iniciació a l'observació d'estels i altres cossos celests. Els divendres de 22 a 24 h. Preu: 4,30 €. Places limitades. Cal inscripció prèvia.\n14 a Can Coll 21* al Centre d'Informació\n* Les sessions del 20 de juliol i del 21 de setembre es complementaran amb una lectura literària de l’obra “A cel” de Verdaguer amb acompanyament de flauta. S’iniciarà a les 21:30 h a Vil.la Joana. Organitzat conjuntament amb el Museu - Casa Verdaguer. Els interessats en sopar abans de la sessió al Bar “L’entrepà” del Centre d’Informació, cal que resenyin taula al tel. 93 280 28 40\nVet aquí una vegada, ara fa deu anys... Diumenge, 1 de juliol de 11 a 13h. Matí de contacontes per a totes les edats. L’equip d’Argelaga, responsable del servei de guies del Centre d’informació del Parc de Collserola, ens conviden a un matí festiu dins els actes de celebració del desè aniversari de la seva constitució. XIX Campanya d’observaciò i seguiment de la migració d’aus rapinyaries al Parc de Collserola. Els caps de setmana i festius del 15 de setembre al 7 d’octubre de 10 a 13 h al turó de Magarola. Activitat oberta a tothom.\nExposició Fotografies de papallones de Pilar Flores del 1 de juliol al 30 de setembre al Centre d’Informació del Parc Jornades Europees del Patrimoni. Diumenge 30 de setembre Inaguració de la Mostra de maquetes del patrimoni arquitectònic de Collserola realitzats per Jordi Roca del Club Muntanyenc Sant Cugat. També es realitzaran visites guiades a la masia de can Coll que ens ajudaran a descobrir i gaudir d’una part del patrimoni arquitectònic de Collserola\nPeríode del 25 de juny al 27 de juliol, i del 3 al 7 de setembre. Per a més informació consulteu el web del Parc. Cal reservar les activitats al tel. 93 280 35 52 del Centre d’Informació.\nL’estiu al Parc\nActivitat lúdica que mitjançant diversos jocs i activitats s’observen i identifiquen els elements de la natura que ens envolta. (Joc de formes i colors, joc de les petjades, joc de la guineu i el ratolí). Adreçada a nens i nenes en grup d’edat de 4 a 7 anys de 8 a12 anys.\nEls nens i nenes podran conèixer els animals de la granja de Can Coll, saber de què s’alimenten i obeservar com es comporten. Adreçada a nens i nenes en grups d’edat de 3 a6 o de 7 a 12 anys.\nMatinals a Collserola a l’estiu\nVisita a la granja de can Coll i itinerari pels entorns. Adreçada a nens i nenes en grups d’edat de 3 a 6 o de 7 a 12 anys.\nSi voleu caminar i fer esport per Collserola, conèixer alhora els divers ambients de la serra, descobrinr indrets amagats.. us oferim una excursió de la mà dels guies del parc. Adreçades a nois i noies més grans de 12 anys.\nA V A N Ç A M E N T\nDia mundial dels Ocells. Diumenge 7 d’octubre, de 10 a 14 h, a Can Coll, Centre D’Educació Ambiental Un matí per aprendre i gaudir del món de les aus informacions, observacions guiades, vídeos ornitològics, punts de lectura i dibuix i alliberament d’ocells procedents del mòdul de Recuperació de la Fauna Salvatge de Can Balasc. Activitats gratuïtes per a tots els públics.\nPer a les activitats amb inscripció prèvia truqueu, a partir del dilluns de la mateixa setmana, al telèfon del Centre d'Informació, 93 280 35 52.\nD ' A T E N C I Ó\nCentre d'Informació És obert tots els dies de la setmana de 9.30 a 15 h. Tel. 932 803 552 Situat a 5 minuts de l'estació del Baixador de Vallvidrera dels FGC. A la ctra. de l'Església, 92 (ctra. de Vallvidrera a Sant Cugat, km 4,7) Disposa de bar "L'entrepà" i de serveis. Podeu: • visitar l'exposició "Collserola un lloc en el món" • veure els audiovisuals del Parc • seguir els itineraris senyalitzats al voltant del Centre Trobareu: • UN PUNT D'ACOLLIDA AMB VOLUNTARIS DEL PARC que els diumenges us poden acompanyar a fer diverses activitats (a partir de mitjans de setembre)\nCan Coll, Centre d'Educació Ambiental És obert els diumenges i festius de 9:30 a 15 h. Tel. 936 920 396 Situat a la ctra. de Cerdanyola a Horta, al km 2. Cerdanyola del Vallès. L'accés en transport públic és amb la Renfe i l'autobús urbà de Cerdanyola. (bus B4, diumenges i festius: sortida de Fontetes -Av. Primavera- a les 7:45h, 10:30h i 14:15h. Tornades des de can Coll a les 8h, 10:45h i 14:30h). Juliol i agost tancat Podeu: • visitar la masia • visitar l'exposició "L'home i el medi a Collserola" • veure els audiovisuals del Parc • seguir els itineraris senyalitzats al voltant de can Coll • d’11h a 14 hores podeu visitar la granja (activitat guiada) Trobareu: • UN PUNT D'ACOLLIDA AMB VOLUNTARIS DEL PARC que els diumenges us poden acompanyar a fer diverses activitat. (a partir de mitjans de setembre)\nCentre residencial Edelweis\nUn canvi de mentalitat Els conceptes actuals de residència disten molt dels de farà uns no gaire trenta anys, donat que tant en el mercat laboral ,amb la incorporació de la dona al treball, com la falta d' hores per atendre els nostres grans cada cop són més les famílies que es decideixen per aquesta opció. D' altra banda també afegir que avui en dia moltes són les persones d' edat avançada les que decideixen deixar les incomoditats que els hi suposa el dia a dia, i prefereixen residir en aquests centres- hotels perfectament atesos. El que es busca per damunt de tot és que el centre escollit disposi de les millors qualitats en quant a serveis i 28\nprofessionals, a part d' unes bones instal·lacions habilitades per aquest fi. Avui en dia disposem d' unes residències que primen per damunt de tot el benestar emocional dels seus clients, amb equips professionals que els atenen, estimulen i els dediquen un tracte personalitzat. Es per això que les residencies de l'actualitat s'han convertit en centres a on puguem gaudir de tot tipus de serveis i on passar estades curtes o permanents , en resum un autèntic plaer per a qui hi està.\nNatura, tranquillitat i serveis La elecció d' un centre a Collserola és avui dia una de les millors opcions per a les ciutats que les envolten, ja que amb urbs massa\nEl programa "ACTIVA'T" Edelweiss Vallvidrera es dedica exclusivament a millorar la qualitat de vida dels seus residents. El seu Programa Integral per a Majors denominat ACTIVA'T, incideix de forma personalitzada en elements tan importants com la salut,l' alimentació,el manteniment físic,l' estimulació i millora de les capacitats cognitives,la qualitat ambiental,la integració social i el benestar emocional. Amb aquest programa han aconseguit minimitzar les dificultats del client,evitant així que cada dia sigui menys autònom física i psíquicament. poblades com Barcelona, Molins de Rei, Sant Just o Sant Cugat la opció Collserola pren força per la seva proximitat. A escassos minuts de qualsevol d' aquestes ciutats tenen accés a un mon de tranquil·litat i natura i on trobaran la serenitat de la que pot presumir aquesta bonica serra que ens envolta. La Residència Hotel Edelweiss Vallvidrera n'és un clar exemple,està situat en un entorn envejable, amb unes vistes inigualables i una alta qualitat en\nel servei amb un preu accessible. Aquest centre compta amb habitacions àmplies i confortables, individuals o de matrimoni, compartides o amb possibilitats de personalització, i totes elles amb bany i calefacció,llits articulats; espaiosos salons i estades d' esbarjo,terrasses i jardins. Les seves infraestructures estan minuciosament adaptades a la tercera edat,amb assistència mèdica i sanitària les 24 hores, així com dietes personalitzades en cada cas.\nViure a Edelweiss és viure en bona companyia Tels. 934 069 124 / 934 069 288 info@edelweiss.es - www.edelweiss.es\nC. Algarves, 23 - 08017 Barcelona (Sarrià-Sant Gervasi)\nComença la temporada de cargols vine a degustar-los!! Assaboreix els millors cargols de la comarca: guisats o a la llauna Cuina casolana Ambient familiar Pàrking propi La millor opció pels amants de la natura Els millors productes de cada temporada\nHORARI DE CUINA Dimecres de 13,00 a 16,00 Dijous de 13,00 a 16,00 Divendres de 13, 00 a 16,00 i de 21,00 a 23,00 Dissabte de 13,00 a 17,00 i de 21,00 a 24,00 Diumenge de 13,00 a 17,00 Obert per esmorzars Dissabtes, Diumenges i festius a partir de les 10 fins les 12 hores. Dilluns i Dimarts tancat, excepte festius\n% 93 692 97 23 - 93 691 06 05 Fax: 93 692 40 57 www.can-borrell.com\nServeis En aquestes pàgines trobaràs totes les empreses que ofereixen els seus serveis a tot l’àmbit de Collserola.\nHosteleria i restauració Hostals • Albergs • Restaurants • Berenadors • Cafeteries • Bars...\nPer la llar Reformes • Decoració • Sistemes de seguretat • Electrodomèstics • Pintors • Serveis domèstics...\nSalut i benestar Residències • Centres d’estètica • AHomeopatia • Psicòlegs • Clíniques...\nOci i esports Hípiques • Clubs esportius • Bicicletes • Spa • Golf...\nJardineria i animals de companyia Gardens • Manteniment de jardins • Clíniques veterinàries • Ensinistrament • Residències canines • Repartiment de pinso a domicili...\nServeis a domicili T’ho portem a casa!\nImmobiliàries La millor selecció de cases i terrenys de Collserola\nIndicador de situació referencial en el plànol de les pàgines 2-3.\n33 37 40 42 42 44 45 46\nI ndex anunciants Alarmes\nAlarma Uno ......................................93.778.18.37\nAssegurances Glòria Turigas....................................93.406.97.94\nMedicina: Podología Centre Podològic ...............................93.674.30.78\nBotigues d’Animals Petjades ...........................................93.406.71.04 La Masia dels Animals ........................93.589.05.71\nRojo MB ...........................................93.674.47.45 Baukasten, S.L. .................................650.41.57.26\nLa Granja Can Castellví ......................93.680.02.39\nPerfumeries i cosmètics\nPiscines ( Construcció i manteniment)\nEbanisteria-Fusteria Antonio de la Puente ..........................639.30.30.47\nPodes i tales Enric Marcó Albiol ..............................629.417.846\nFarmàcies Farmàcia Lic. Mª Angeles Isern Parramon .................................93.674.18.63 Farmàcia Leon ..................................93.203.11.79 Farmàcia Martínez Torres ....................93.406.84.33 Farmaciola Montse Serres ...................93.205.40.52 Farmàcia Montse Serres .....................93.674.92.51 Farmàcia Dra Josefina Quirante ...........93.675.33.11\nFinestres i portes Hermanos Almansa ............................93.575.11.20\nForns Forn Gabriel......................................93.674.17.70\nFusteria d’alumini Hermanos Almansa ...........................93.575.11.20\nGasoil Petrolis de Barcelona,s.a ....................93.373.42.54 Carburantes Nuri ...............................93.580.00.18\nRestaurants Restaurant Can Martí .........................93.406.91.95 Restaurant Can Jané ...........................665.698.282 Masia Restaurant Can Tintorer.............93.668.13.94 Masia La Salut...................................93.685.26.18 Restaurant Los Pinos..........................93.417.31.15 Bar-Restaurant Cívic Bar.....................630.100.318 Restaurant Can Castellví.....................93.680.02.39 Restaurant Restaurant Restaurant Restaurant Restaurant\nCan Campmany ................93.668.56.64 Can Cortés .......................93.674.17.04 Casa Trampa.....................93.406.80.51 Catalan ............................93.675.27.68 Masia Can Borrell ..............93.692.97.23\nMasia Can Sardà ...............................93.692.61.85 Restaurant Santa Creu d'Olorda...........93.668.96.65 Restaurant Can Valldaura....................93.427.62.02 Bar-Restaurant Pinya 2.......................93.280.26.49 Pizzeria Restaurant Baba San Marino ....93.250 19 52\nMassatges a domicili ..........................630.99.16.12\nAlba Residència D' àvies .....................93.203.97.40 Edelweis...........................................93.426.67.67\nMudances i Guardamobles Mudanzas Heysser .............................93.590.69.74\nSerralleria Cerrajería Decor Ros ..........................93.588.38.37\nImmobiliàries Agulla s.a. ........................................93.406.96.03 Eric Bono..........................................93.406.70.48 Refi Life s.l. ......................................93.307.81.16 Inmobiliària Zaragoza ........................977.48.10.62\nServeis financers Refilife .............................................93.307.81.16\nDe sol a sol.......................................93.408.78.80\nJardinería - Treballs Forestals Enric Marcó Albiol, Arborista................93.691.67.74 Isart,Horticultor ...............................93.371.83.64 Jdng, Jardining ..................................658.517.030\nLampisteria Lampisteria Calvet .............................93.204.03.93\nServeis a domicili per a la Gent Gran\nVehicles especials adaptats Alfons Pladellorens..............................639.068.638\nVeterinaris La Masia dels Animals ........................93.589.05.71 Consultori Veterinari La Floresta ..........93.589.50.40\nHostals • Albergs •Restaurants • Berenadors • Cafeteries • Bars ...\nHosteleria-Restauració Plànol C5\nCtra. de l’Arrabassada, km. 6,5 - Av. Can Cortès, 20 - 08196 Sant Cugat del Vallès\n% 936 741 704 • 936 740 435 • Fax: 936 752 707 www.cancortes.com Plànol D4\nMASIA CAN JANÉ RESTAURANT\nCARNS A LA BRASA Obert caps de setmana i festius % RESERVES\n665 69 82 82 Camí Can Jané, s/n - 08196 Sant Cugat del Vallès\nESPECIALITAT EN: Car ns a la brasa Mongetes amb botifar ra - Conill amb all i oli RESERVA DE TAULES - PARKING PROPI DIJOUS NO FESTIU TANCAT Ctra. d’Horta, km. 7,080 - 08290 CERDANYOLA DEL VALLÈS\n% 93 427 62 02 - Móvil: 653 26 16 77\nCAN CAMPMANY CARNS A LA BRASA / BACALLÀ / CUINA CATALANA\nDinars: Tots els dies menys dimarts i dimecres Sopars: Divendres, dissabtes i vigílies festius\nE l C o r d e C o l l s e r o l a Ctra. de Vallvidrera, km, 3.4 - MOLINS DE REI\n% 93 668 56 64 - 93 668 46 55\nServeis Plànol B3\nNoces, Comunions, Batejos i dinars d’empresa\n& 93 674 04 06 www.cantintorer.com Apartat de Correus núm. 91 • Tel. 93 668 13 94 / 93 680 18 28 • Fax. 93 680 31 22 • e-mail: cantintorer@yahoo.es • 08750 Molins de Rei\nCafeteria - Bar Festes infantils Festes aniversaris Sopars i dinars per a grups (posibilitat de llogar salas) Trobadas futboleras\n& 93 674 04 06\nReis Catòlics, 16-32\n& 630 100 318\nCan Sardà Plats típics catalans Calçots Cargols a la llauna\nTerraza de verano Carnes a la brasa Comida italiana i paquistaní Comedor para bodas, comuniones, cenas empresa RESERVAS\nCtra. Barcelona per Horta Km. 4, - 08290 CERDANYOLA\n% 93 692 61 85 Fax: 93 591 02 99 GPS: Carretera Cerdanyola BV-1415 Km 4,5 E-mail: masia@cansarda.com - www.cansarda.com 34\n% 93 205 19 52 Camí del pantà, 2 08017 BARCELONA DELANTE ESTACIÓN BAIXADOR VALLVIDRERA\n35 Plànol C3\nRESTAURANT CATALAN • • • •\nDimarts a dijous, Menú fins a 16’30 Divendres i dissabte tot el dia Diumenges fins migdia\nMenjars cassolans Torrades i fustes d’embotits Carns a al brassa Terrassa acollidora\nPlaça del Centre, 3 - LA FLORESTA Plànol C5\n% 936 752 768\nCarns a la brasa i bon menjar\nCelebracions, Batejos i comunions. % 93 680 02 39 % 93 668 26 78\nwww.masialasalut.com Plànol B2\n(Granja) www.cancastellvi.com • restaurant@cancastellvi.com LA RIERADA - 08750 MOLINS DE REI\n% Reservas 93 685 26 18 Riera de la Salut, s/n (al costat de l’Ermita de la Salut) SANT FELIU DE LLOBREGAT\nuiaPARCollserola Espai publicitari\n• Celebraciones y eventos • Salones para distintas capacidades • Jardines y terrazas exteriores • Un espacio dentro de Barcelona en plena naturaleza y\ncon vistas a la ciudad. El entorno ideal para cualquier tipo de celebración:\n• Banquetes de Boda • Bautizos • Comuniones • Aniversarios • Reuniones familiares • Comidas y cenas de grupo • Evento de empresa • Especialidad en carnes a la brasa • Calçotades en temporada • Menú de mediodía 9 e • Parking en la misma finca\n934 173 115\nCarretera de l’Arrebassada, 137-147 - Los pinos@promoacts.com\n& 93 674 04 06 Plànol D3\nReformes • Decoració • Sistemes de seguretat • Electrodomèstics • Pintors • Serveis domèstics...\nPer la llar CARPINTERIA - EBANISTERIA\nARMARIOS A MEDIDA Amb abast nacional i internacional\n% 639 30 30 47\nVisites concertades Collserola i rodalies\nColocación de todo tipo de cristales en obra y a domicilio. Cristal laminado, biselado, espejos, mamparas de baño Diseños a medida\nLa nova forma de gaudir d’IKEA\nMargenat con Vía Augusta SERVICIO 24 HORAS\nDemana els teus mobles a instalex.net i en 48 hores els tens a casa teva o a l’oficina. I si ho desitges te’ls muntem també. Estalvia’t temps, diners i maldecaps!\n% 677 46 90 42\nwww.instalex.net 902 10 65 22\n% 93 280 50 91\nDISTRIBUCIÓ DE GASOIL A TOT COLLSEROLA\nRiera de Can Pahissa, 7-11 - 08750 MOLINS DE REI - BARCELONA\n% 93 373 42 54 - Fax: 93 373 25 09 - www.petrolisdebarcelona.com\nServeis SUS CERRAJEROS\n24 HORAS Ü Proyectos Ü Instalaciones “llave en mano” Ü Consultoría Ü Componentes Ü Subvenciones Ü Mantenimiento\nZamora, 46 local 2 08191 (RUBÍ) Barcelona\n93 588 38 37 609 33 98 02\nINSTAL. AGUA CALIENTE A PARTIR DE 2.800 € 08027 Barcelona - Martí Molins 74, loc 5\n( 658 861 271 ( 934 087 880\nFax: 933 968 913 info-e@colectoriberico.com\nEspai publicitari ü Personal cualificado ü Asistencia inmediata en caso de urgencia ü Reparación y colocación de persianas ü Apertura de puertas, cajas fuertes y cerraduras\nGLORIA TURIGAS Assegurances\n• Construcció i rehabilitació • Manteniments • Productes i accessoris\nPiscines Saunes • Spas Camí Can Gatxet, 97 B\nTel. 93 675 17 03 Fax: 93 674 99 00 E-mail: fsl@feldmann.es www.feldmann.es\nINSTALACIÓN DE TODO TIPO DE PARQUETS Flotantes, exteriores de jardines, montajes de piscinas, techos Parquets de diseño, marquetería, diseños logotipos RESTAURACIÓN DE PARQUETS Antiguos • Modernos • Flotantes • Laminados TODO EN PARQUET Cartellà, 1 - 08031 BARCELONA - FAX: 933 523 709\n% 627 569 373 - 934 082 848 38\nROJO M.B. REFORMAS EN GENERAL PINTURA - LAMPISTERIA LIMPIEZA DE TERRENOS REFORMA DE JARDINES PLADUR\n% 686 322 087 % 936 744 745 Bjda. CAN LLOBET, 24, 3º LA FLORESTA 08198 SANT CUGAT DEL VALLÈS\n• LLARS DE FOC • BARBACOES • RECUPERADORS DE CALOR • ESTUFES • TOT EN LLENYA I GAS\n% 93 675 44 96 Martorell, 59 (a prop estació FGC) 08190 SANT CUGAT DEL VALLÉSA E-mail: ornallar@ornarllar.com www.ornallar.com\nSERVEI DE GASOIL A DOMICILI 4 Camions adaptats a totes les necessitats 4 Venda de dipòsits homologats 4 Resposta ràpida 4 Inclós pagament amb tarja\n& 935 80 00 18 • 902 44 00 18 www.sabaternuri.com - E-mail: sabaternuri@sabaternuri.com\n• Movimientos de tierras y derribos • Estructuras de hormigón, acero y madera • Muros de contención • Albañilería y trabajos de pladur • Aislamientos térmicos y acústicos • Impermeabilización y drenajes • Falsos techos y revestimientos • Urbanización de jardines y comunidades • Cubiertas ecológicas\n% 650 415 726 - Fax: 935 897 786 E-mail: rborda_baukastenslu@apabcn.com 08198 LA FLORESTA (SANT CUGAT)\nALARMA UNO S.L. Autoritzada D.G.S.E. Nº 1640-1/99 R.E.C.I Nº 08/151932\n• Instal.lació, reparació i manteniment • Sistemes de seguretat, robatori, foc, CCTV • Extintors • Televigilància digital • Telegestió • Custòdia de claus amb servei de presència • Central receptora d’alarmes\nOFICINES CENTRALS SEGURETAT INTEL.LIGENT\n( 937 781 837 - Fax: 937 780 011 www.alarmauno.com\nTambién Mini-Mudanzas TRABAJAMOS EN AGOSTO GUARDAMUEBLES PLATAFORMA ELEVADORA - LOCAL - VIAJES SEMANALES TODA ESPAÑA - MUDANZAS DIARIAS A BALEARES SERVICIO 24 H - ECONÓMICO\nIncluso: sábados, domingos y festivos www.mudanzasheysser.com - infomudanzasheysser.com Vallés, 17, 3º 2ª - 08172 SANT CUGAT\n( 93 590 69 74 - 654 662 459\nResidències • Centres d’estètica • Perruqueries Homeopatia • Psicòlegs • Clíniques\nSalut, benestar i centres d’estètica TIPOLOGIA SERVEIS • Nómes senyores • Control mèdic i d’infermeria • Centre de dia, amb horaris flexibles • Tracte i ambient familiar (només hi ha 24 senyores) • També festius i caps • Horari de visita lliure de setmana\nINSTAL.LACIONS • Torre amb jardí • Habitacions individuals i dobles • Totes les habitacions són exteriors i lluminoses\n( 93 203 97 40 www.albaresidencia.es - info@albaresidencia.es Passatge de Santa Amèlia 1 (torre) - 08017 BARCELONA (PEU FUNICULAR VALLVIDRERA)\nCENTRE PODOLÒGIC • Líder en cosmética natural Tractament de: - Afeccions dels peus - Plantilles a mida - Consulta a hores convingudes - Domicili per a persones discapacitades Santa Maria, 2, 1e 08190 SANT CUGAT DEL VALLÈS\n674 30 78 % 93 653 68 49 14\nMASSATGES A DOMICILI % 630 99 16 12\n• Cursos de maquillaje • Sesiones de maquillaje gratuitas (horas concertadas)\n% 93 589 00 73 Major, 25 - SANT CUGAT DEL VALLÈS\nServei Integral a domicili per a la Gent Gran Una atenció de qualitat • Atenció personalitzada (llar i hospitals) • Llei de Dependència: Tramitació d'ajudes. • Tallers de memòria. • Serveis de neteja a la llar i empreses. • Serveis de cangur. • Selecció de personal domèstic. Altres serveis complementaris: • Assessoria jurídica, fiscal i laboral. • Serveis a domicili: (Jardineria, Obres, Veterinari, Reparacions de la llar, ...)\nTelf. 93 280 39 51 - Mòbil. 649 88 77 88 C/Canet, 37 - 08017 BCN cercle@cerlceserveis.com\nHípiques • Clubs esportius • Bicicletes...\nOci i esports Plànol B2\nGardens • Manteniment de jardins • Clíniques veterinàries • Ensinistrament • Residències canines • Repartiment de pinso a domicili...\nJardineria i animals de companyia A R B O R I S T A Podas y talas - Cualquier altura - Técnicas de escalada & 629 417 846 - 93 691 67 74 Miembro de la Asociación Catalana de Grimpadors\n43 Plànol C5\nJd n G JARdin iNG f e l i p\ng a i g\nPaisatgisme i jardineria Disseny i construcció de jardins\n-658 517 030e-mail: jardining@terra.es Plànol B5\nHORARI DE VISITES: • De dilluns a divendres de 11 a 14h i de 17 h a 21 h • Dissabtes de 11 a 14h.\nVENDA DE PINSOS I ACCESSORIS\nC3 Avda. de la Estació, s/n 93 589 50 40 – 667 47 49 06\nFarmàcies Plànol C5\nFARMACIOLA TEL. 93 205 40 52 Passeig Solé i Pla, 16-18 OBERT MATINS\nMONTSE SERRES SANROMA FARMÀCIA TEL. 93 674 92 51 Passatge del Torrent, 1 OBERT TARDES i DISSABTE MATÍ Plànol C5\n• Especialitats • Parafarmàcia • Homeopatia • Fòrmules Magistrals • Ortopèdia Horario Lunes a viernes de 8 a 21 h No cerramos al mediodía Sábados de 9 a 14 h\nFARMÀCIA LIC. Mª ANGELES ISERN PARRAMON Obert laborables de 8 a 14 i 16 a 20’30 Dissabtes, diumenges i festius Obert matins\nSERVEIS DIARI A DOMICILI GRATUÏT PARKING PROPI\n% 93 674 18 63 Pº La Floresta, 9 - 08190 La Floresta SANT CUGAT DEL VALLÈS\nFARMÀCIA QUIRANTE Obert Laborables de 8 a 21.30 h Dissabtes de 9 a 14 h Passeig Olabarria, 50 - ZONA ARXIU\n( 93 675 33 11 PARKING GRATUIT\n& 93 674 04 06 FO\nICAT Seguretat informàtica\nTÈCNIC INFORMÀTIC SERVEI PER A PYMES\nFL E ORE STA DES D Especialitat amb: pà de Pagès, campaillette, pà xapata, coques de forner i recapte Obert diumenges i festius, amb bolleria i pastisseria Pl. del Centre, 2 - LA FLORESTA Pas de l’Estació, 13 (al costat del rancho)\n% 93 674 17 70\n3 Servei d’Assistència Tècnica (S.A.T.) 3 Servidors per Còpies de Seguretat 3 Venda de Material Informàtic 3 Xarxes 3 Gestió de Garanties de sistemes i soports 3 Plans de Contingència 3 Assessorament de Software y Hardware 3 Auditoria Informàtica 3 Migració de Sistemes Operatius\n93 368 36 38 info@icatseguretatinformatica.com www.icatseguretatinformatica.com\ng gServeis La millor selecció de cases i terrenys de Collserola\nConsultors Financers HIPOTECAS COCHE PRÉSTAMOS TARJETAS\n716 115 321 72\n1.224 e CON NOSOTROS 617 e\n• REUNIFICACIÓN DE DEUDAS • HIPOTECAS AL 100% • PRÉSTAMOS PERSONALES • EMBARGOS\nSi le cuesta llegar al final de mes... Si tiene problemas en RAI / ASNEF... LLÁMENOS UN ANALISTA SE PONDRÁ A SU DISPOSICIÓN Y JUNTOS ENCONTRARÁN LA SOLUCIÓN\n% 93 307 81 16\nGuatemala, 19 local 4 esq. c/ Monturiol - 08018 Barcelona\nREALIZAMOS ASESORAMIENTO A DOMICILIO\n47 Plànol C5\nimmobiliaris Referència: 57 Zona: La Floresta Tipus: Casas Superfície: 300 m2 Descripció: Casa casi nueva (4 años)de obra vista en La Floresta. La casa tiene 300m2, distribuidos en 5 habitaciones (1 de ellas tipo suite), 2 baños y 1 aseo, cocina office amplia, 2 salones. Jardin privado de 530m2 con piscina. Gran garaje de 40m2. Bien orientado y soleado. Zona muy tranquila. Para entrar a vivir. Preu: 900000 euros.\nRef. 6 VALLVIDRERA Casa rústica adosada de 75 m2 en dos plantas. Tres habitaciones, salón-comedor con chimenea, un baño + 1 aseo, jardín de 40 m2. Muy soleada y tranquila. Preu: 410.000 €\nCtra. de Sarrià a Vallvidrera, 263 local 1 - 08017 Barcelona Tel. 93 406 96 03 - Fax 93 406 91 66\nportadas guiaparc18:Maquetación 1\nSom el vostre magatzem de fusta tractada amb més de 50 anys al mercat\nOfertes tot l’any de mobles de jardí\nTanques i portes per jardí\nMaterial per construir pèrgoles\nPanells, jardineres, casetes, refugis, pèrgoles, tarimes, tot amb fusta tractada\nFem pressupostos sense compromís\nZona Industrial Can Magí. Av. Ragull, núm 74 - Apartat de correus 403 08190 SANT CUGAT DEL VALLÈS. Barcelona\n 93 589 00 23 - Fax: 93 674 38 71\nGuiaparc Collserola setembre 07\nRevista Guiaparc Collserola


qabbalat xabbat qabbalat xabbat\nca qabbalat xabbat, n f\nServei religiós del divendres al capvespre.\nLa denominació qabbalat xabbat significa 'recepció del dissabte'.\nca qaddix, n m\nPregària de santificació i de lloança a l'Etern que es recita en ocasions especials, normalment en els enterraments i el dol.\nPer a recitar el qaddix és necessari el minyan.\nLa denominació qaddix prové de l'arameu i significa 'sant'.\nTariqa fundada per Abd al-Qadir al-Gili al segle XII a Bagdad.\nL'orde Qadiriya va ser difós pels deixebles d'Abd al-Qadir al-Gili (o al-Gilani) i es distingeix per la seva tolerància. Abd al-Qadir va escriure llibres espirituals i sermons que són considerats els millors de l'islam. Així, molts jueus i cristians es van convertir a l'islam arran de les seves predicacions, i actualment la seva veneració s'estén per tot el món islàmic. Aquesta tariqa té moltes branques en molts països, des del Marroc fins a la Xina.\nca qearà, n f\nPlat especial en el qual es posen tots els elements simbòlics del séder de Pasqua.\nca qiyàs, n m\nDeducció analògica en l'islam.\nEl qiyàs és un dels criteris hermenèutics de la jurisprudència islàmica i una de les fonts del fiqh. Mitjançant l'analogia amb qüestions ja solucionades, els teòlegs donen solucions a preguntes no previstes en l'Alcorà ni en la sunna.\nquàquer | quàquera quàquer | quàquera\nca quàquer | quàquera, n m, f\nMembre de la Societat dels Amics, fundada a Anglaterra el 1668 per G. Fox.\nLes creences dels quàquers estan recollides en el llibre de R. Barclay Teheologiae Verae Christianae Apologia (1676). La doctrina bàsica del quaquerisme és la de la "llum interior", que ve directament de Déu a l'ànima, per la qual cosa és superior a l'Escriptura i a l'Església. La seva eficàcia es demostra en la senzillesa, la puresa i la sinceritat de la vida personal. Amb aquest guiatge ja no són necessaris els sagraments, el sacerdoci o unes formes estables de culte. Les assemblees dels quàquers es caracteritzen pels seus períodes de silenci. Fins que es va anar imposant la tolerància, els quàquers van haver de sofrir persecució. No obstant això, l'alt nivell de la seva vida personal, així com les institucions educatives que sostenen a tot el món, els han procurat un respecte universal. El nom de quàquers sembla tenir una doble explicació: fou aplicat a Fox perquè exigia que hom tremolés (to quake en anglès) davant la Paraula de Déu; i alhora al·ludia al sotrac espiritual que a les seves reunions experimentaven els primers quàquers.\nPeríode previ a la Pasqua, en què els cristians es preparen practicant l'oració, el dejuni i la penitència.\nEn les esglésies occidentals la quaresma comença el dimecres de cendra i en les orientals, vuit setmanes abans de la Pasqua.\nquatre nobles veritats quatre nobles veritats\nca quatre nobles veritats, n f pl\nEnsenyaments de Buda que formen el nucli de la seva doctrina.\nLes quatre nobles veritats es poden resumir de la manera següent: 1) tota l'existència és sofriment; 2) la causa del sofriment és el desig; 3) es pot posar fi al sofriment eliminant el desig; 4) per fer-ho cal seguir el noble camí dels vuit passos.\nEl terme quatre nobles veritats també es documenta amb la forma quatre veritats nobles.\nca quetubà, n f\nContracte matrimonial que assegura els drets de la dona.\nca quibuts, n m\nComunitat rural israeliana, organitzada segons els principis del socialisme.


Cs denuncia davant la JEC un reportatge de TV3 sobre els familiars dels presos independentistes\nPublicat 12/4/2019 10:15:09 +02:00CET\nArrimadas vol governar amb el PP i espera no necessitar "cap vot més" d'altres partits\nLa líder de Cs a Catalunya i candidata per Barcelona en les eleccions generals, Inés Arrimadas, ha anunciat aquest divendres que el seu partit ha presentat una denúncia davant la Junta Electoral Central (JEC) un reportatge que va emetre TV3 aquest dimarts sobre els familiars dels presos independentistes.\nEn una entrevista de TV3 que ha recollit Europa Press, ha criticat aquest reportatge del programa 'Sense Ficció' perqu el considera un "publireportatge dels candidats independentistes i dels familiars dels candidats" de JxCat i ERC en les eleccions generals.\nArrimadas ha qualificat TV3 de ser "una mquina de manipulació i d'incitació a l'odi", per la qual cosa ha proms que, si Cs arriba al Govern espanyol després de les eleccions, intervindr la televisió pública catalana.\nTambé ha assegurat que l'aplicació immediata del 155 a Catalunya formar part del programa electoral de Cs que presentaran els propers dies, perqu creu que actualment es donen les condicions per fer-ho.\nConsidera que aix és necessari per "defensar els drets dels catalans que s'estan vulnerant cada dia" i ho ha exemplificat amb l'adoctrinament a l'escola catalana, l'obertura de delegacions de la Generalitat a l'exterior i la utilització dels Mossos d'Esquadra com una policia política.\nLa candidata del partit taronja ha defensat que "perqu arribi la llibertat i la democrcia a Catalunya, Cs ha de governar a Espanya", perqu, segons ella, quan han governat el PP i el PSOE no han defensat prou els catalans no independentistes.\n"La nostra intenció és no deixar mai més els constitucionalistes abandonats", i ha destacat que aix només passar si governa Cs.\nSobre els possibles pactes postelectorals, Arrimadas ha insistit que no pactaran ni formaran govern amb el PSOE del president del Govern central, Pedro Sánchez: "No podem pactar amb un senyor que ens ha venut el separatisme i s'ha podemitzat en les mesures econmiques".\nHa argumentat que Sánchez vol continuar a La Moncloa a qualsevol preu pactant amb qui sigui, per la qual cosa el considera un "perill públic" i ha alertat de les conseqüncies que pot tenir un Govern amb Podemos en l'economia espanyola.\nPer aix, ha afirmat que Cs vol governar amb el PP perqu creu que aquest és el seu govern ideal: "Un govern d'Albert Rivera i el PP pot ser la millor opció per a Espanya".\nEn ser preguntada per si obre la possibilitat de pactar amb Vox, no ho ha volgut concretar, encara que ha dit que espera que "no calgui cap vot més" d'altres partits perqu Cs i PP formin govern.\nD'aquesta manera, ha reivindicat que cada vot de Cs servir "per tombar Sánchez, el separatisme i Podemos, i perqu hi hagi un Govern espanyol liderat per Albert Rivera amb la m estesa" al PP.\nArrimadas ha repassat algunes de les propostes econmiques i socials que porta Cs en el programa electoral, com ara mesures per als autnoms, un pacte nacional per a l'educació i plantejar la garantia de les pensions a llarg termini fomentant la natalitat i eliminant la "precarietat i temporalitat" del mercat laboral.\nA més, ha rebutjat abaixar el Salari Mínim Interprofessional (SMI) perqu "al mercat de treball se li ha de donar estabilitat i seguretat jurídica", encara que ha advocat per impulsar mesures per ajudar els empresaris que amb l'augment del SMI a 900 euros estan tenint dificultats per pagar les nmines.


Mor una dona de 85 anys en l'incendi d'un habitatge a Manresa- VilaWeb\nLes flames només han cremat un habitació del pis\nEls bombers treballant en l'extinció d'un incendi (imatge d'arxiu)\nUna dona de 85 anys ha mort en l’incendi d’un habitatge del carrer d’Àngel Guimerà de Manresa. Els bombers han rebut l’avís de foc a les 2.27 de la matinada. L’incendi ha cremat només una habitació del pis. Els Bombers han desallotjat tots els veïns de l’edifici, que té sis plantes, mentre apagaven les flames. Només han quedat confinats els del cinquè pis, ja que el pis afectat era el 5è 2a. Després d’apagar el foc i de revisar l’edifici, tots han pogut tornar a casa seva. L’incendi s’ha controlat a les 2.55. S’ha obert una investigació per a determinar les causes de l’incendi. En l’extinció hi han treballat en cinc dotacions dels bombers, sis dels Mossos d’Esquadra, dos del SEM i la Policia Local de Manresa.


El somriure dels joves\nLa portada d’aquest número de Catalunya Cristiana presenta diversos tipus de joves que podem trobar a qualsevol plaça dura dels nostres pobles i ciutats: informals, desenfadats, amb algun pírcing i l’inevitable mòbil a les mans, amb patins i monopatins... I encara que no els deuen faltar dificultats de tota mena, personals, familiars, de feina, a la il·lustració d’Àlex Fogo (que signa com un grafiti), tots somriuen. Les simpàtiques caricatures contrasten amb el fons realista, talment com a les vinyetes de Tintín d’Hergé. I és que us dediquem el Primer Pla. El Sínode de Bisbes de 2018 (Els joves, la fe i el discerniment vocacional) ja demanava que, malgrat l’evident context de globalització creixent, es destaquessin les nombroses diferències entre contextos i cultures juvenils, fins i tot dins d’un mateix país. Aquesta obertura espontània a la diversitat fa que en molts llocs del món els joves sigueu pioners de trobades i d’encontres interculturals i interreligiosos en la perspectiva d’una convivència pacífica.\nTambé al Sínode es reconeixia la necessitat de preparar consagrats i laics, homes i dones qualificats que us acompanyin. Una necessitat que s’ha fet encara més palesa arran del Covid-19 que ha produït un triple efecte homogeneïtzador en vosaltres: la consciència de la pròpia contingència, el fet de veure que és possible emmalaltir o morir a qualsevol edat i una notable impotència per planificar el futur. També ha tingut efectes positius, com l’enfortiment del diàleg amb els vostres pares, germans i avis o el fet de valorar més el contacte amb la natura, l’aprenentatge del teletreball i del debat en xarxa.\nTots els joves sou destinataris de la pastoral vocacional, però cal desenvolupar processos pastorals complets que abastin des de la infantesa fins a la vida adulta i introdueixin en la comunitat cristiana. Us calen testimonis creïbles i amb autoritat, entesa no com a poder directiu, sinó com una veritable força generadora que us faci créixer. Quan Jesús es trobava amb els joves de qualsevol estat i condició els deia «Aixeca’t i camina!» i la seva paraula realitzava allò que deia.\nEl bisbe Xavier Vilanova, auxiliar de Barcelona, explicava amb entusiasme el testimoni de Montse Medina, una noia valenciana de 34 anys amb dos màsters i una beca per a un doctorat d’enginyeria matemàtica i computacional a Stanford, fundadora d’una exitosa start-up a Silicon Valley, que en el cim de la seva carrera com a executiva a Deloitte, ho va deixar tot per ingressar en un convent de clausura. I Samuel Gutiérrez, que va treballar durant setze anys a la nostra redacció (1999-2015), acaba de ser ordenat prevere a Sant Feliu de Llobregat.\nI tots mantenint sempre el somriure sincer als llavis car, com deia el Dr. Isidre Gomà, biblista, les vocacions tornaran a venir quan els consagrats tornem a somriure.


Shangri-La, ecos musicals d'un mite caigut\nIniciThe Shangri-LasShangri-La, ecos musicals d'un mite caigut\n[A@R] divendres, de setembre 11, 2015\nQuan era menut vaig llegir en una revista que una de les influències dels Ramones era un grup de xiques novaiorqueses dels seixanta anomenat The Shangri-Las. Aleshores vaig pensar: quin nom tan sonor, m'agrada. Però, en aquell moment, no existia la immediatesa de la xarxa i qualsevol curiositat es quedava guardada en algun lloc de la memòria a l'espera de trobar alguna referència futura en la ràdio (escoltar la música), o en la premsa escrita (informar-se sobre l'artista en qüestió).\nNo obstant això, l'atzar va fer que, gràcies a un recopilatori de grups dels seixanta que em vaig comprar poc temps després, poguera escoltar una de les cançons més famoses de les Shangri-las: Remember (Walking in the Sand). Una vegada escoltada la música, vaig encontrar la pista que em duria a l'origen del nom en una pel·lícula de Frank Capra: Horitzons perduts (Lost Horizon,1937). El guió estava basat en una novel·la del mateix nom publicada l'any 1933 i escrita per l'anglès James Hilton, qui es va inventar un lloc recòndit de l'Himàlaia, on les persones eren quasi immortals i vivien en plena harmonia. El topònim d'aquest paradís terrenal era Shangri-La.\nL'obra de James Hilton va guanyar popularitat de mica en mica, i durant la dècada dels quaranta el concepte de Shangri-La es va convertir en tota una icona popular. Fins i tot, el president dels Estats Units, Franklin D. Roosvelt, li va posar aquest nom a la residència presidencial que actualment s'anomena Camp David. L'any 1946, en l'era de les big bands, els músics Matty Malneck i Robert Maxwell i el lletrista Carl Sigman, van escriure una cançó titulada Shangri-La; la lletra de la qual es feia ressò del mite i representa una celebració de l'amor més càndid.\nEra la fi de la Segona Gerra Mundial i, des de 1945 a 1964, els Estats Units van viure una època de creixement econòmic que es traduiria en el naixement de la societat de consum en la dècada dels cinquanta i la difusió del "american way of life" a través del fenomen de la publicitat (que tan ben retratat queda en la sèrie Mad Men). Al final d'aquest període, l'any 1964, Aretha Franklin va enregistrar una versió de la cançó Shangri-La, anteriorment citada, per al seu últim disc amb Columbia (que no es publicaria fins al 1969), abans de fitxar per Atlantic i gravar els seus àlbums més coneguts, més enèrgics i directes, més purament soul (sense que això signifique, ni de bon tros, desvalorar les seues primeres gravacions en què el gospel, el pop, el jazz, el R&B i el soul es barrejaven de forma exquisida).\nAra bé, l'aparent felicitat i harmonia dels feliços anys cinquanta s'erigien sobre el mite del consumisme que va resultar ser tan fictici com la utopia descrita per James Hilton en Lost Horizon. I com no podia ser d'una altra forma, l'humor anglés dels Kinks va recuperar i reinterpretar el concepte de Shangri-La per a una de les cançons del seu magnífic àlbum conceptual Arthur (Or the Decline and Fall of the British Empire), publicat el 1969. La ironia i l'acidesa dels Kinks ens ha llegat una lletra genial, vigent i clarivident, que deixa en evidència el model de societat, més que qüestionable, que ens han venut des de l'eclosió consumista dels anys cinquanta, i que ha perdurat fins als nostres dies. Així, la cançó escrita per Ray Davies, fa més de quaranta anys, retrata una realitat que de tan propera, en el temps i en l'espai, fa mal: evoca Shangri-La com un paradís de la classe mitjana que s'ha convertit en una autèntica presó.\nEl Govern xinés, sempre tan eficient, l'any 2002 va reanomenar com a Shangri-La la ciutat de Zhongdian (situada en la província de Yunnan, molt a prop de la frontera amb el Tibet), l'objectiu no era un altre que atraure el turisme aprofitant la fama del paradís utòpic on localitzava l'acció de la seua novel·la James Hilton. En principi, pareix una acció innòcua, però l'experiència no deixa la ment impassible. De fet, el capitalisme és insaciable i fagocita tot el que està al seu abast si pot obtenir algun tipus de benefici, sense importar-li gens la forma i les conseqüències.\nEn una entrevista publicada al País Semanal, l'assagista i professora de filosofia Marina Garcés afirma: "Para mí, la industria turística funciona hoy como cualquier industria extractivista: es decir, que convierte todo lo que toca en un recurso que explotar de manera intensiva y destructora. Crea una riqueza empobrecedora. Me alarma ver cómo Barcelona está tan explotada como una mina o como un campo de soja". I és que Barcelona és un exemple paradigmàtic. Recentment, les veus més retrogrades, oportunistes i interessades del panorama econòmic, polític i periodístic de l'Estat, s'han posat les mans al cap perquè l'Ajuntament ha començat a fer una cosa tan raonable com dissenyar un model turístic més responsable i sostenible per a la ciutat.\nDesprés de tot, costa creure que encara puga existir gent sense una consciència mínima de la realitat; però s'ha d'esperar que cada vegada més persones tinguen criteri per adonar-se que el consum desmesurat indigesta; que més que desitjar un paradís inventat, el que cal és construir una societat cohesionada on poder desenvolupar-se individualment i substancial; i en fi, que la cultura sense educació no deixa de ser un producte de consum més.\nÀlvar Andreu Aretha Franklin Article Frank Capra James Hilton Lost Horizon NSVSR Shangri-La The Kinks The Shangri-Las


• CINEMA, dijous 16 de gener a les 19:30 h.\n• NOVEL·LA, dijous 23 de gener a les 19:30 h.\nStoner, de John Williams (1922-1994).\nMalgrat la qualitat de la seva obra, l’escriptor nord-americà John Williams no va ser molt conegut, va escriure novel·les i poesia, va ser editor i professor a la Universitat de Missouri. L’any 1973 va obtenir el premi National Book Award amb la novel·la Augustus.\nStoner és la seva penúltima novel·la i es va publicar l’any 1965. I és amb aquesta obra que 50 anys després li ha arribat el reconeixement a nivell mundial.\nResum: William Stoner és fill de grangers i l’any 1910 entra com a estudiant de la Facultat d’Agricultura de la Universitat de Missouri. En el segon curs, en la classe de literatura anglesa, Stoner pren consciència que mai tornarà a la granja, que la seva vocació és la literatura, l’escriptura i l’ensenyament. Stoner arriba a ser professor assistent i, tot i que acadèmicament no progressa més enllà, sempre es dedica a l’estudi i al món universitari.\nLa novel·la està molt ben escrita, de forma senzilla però intensa el lector va seguint amb interès les etapes de la vida de Stoner: el matrimoni fracassat, les intrigues a la universitat, la paternitat… I en aquest recorregut vital, el lector comparteix els sentiments i emocions d’un home que en tot moment de la seva vida es mostra tal com és: íntegre i honest.\nBibliotecacinemaEls Clubs de generNovel.laSant Fruitós de Bages


Moltíssimes gràcies pels donatius de Nutrició Sense Fronteres i la parròquia Lurdes i Santa Madrona! - Bona Voluntat en Acció\nMoltíssimes gràcies pels donatius de Nutrició Sense Fronteres i la parròquia Lurdes i Santa Madrona!\nHome/ Moltíssimes gràcies pels donatius de Nutrició Sense Fronteres i la parròquia Lurdes i Santa Madrona!\nUn agraïment molt fort una vegada més a Nutrició sense fronteres que ens ha entregat ni més ni menys que 67 kg de menjar preparat variat; i també a la parròquia de Lurdes i Santa Madrona que ha fet un donatiu de 172,13 kg d’aliments i productes bàsics de primera necessitat.\nDes de Bona Voluntat en Acció ens sentim molt agraïts i agraïdes per aquests actes tant solidaris!


L'Ajuntament de Pena-roja de Tastavins comença a desinfectar els seus carrers | Matarranya Media\nPena-roja de Tastavins crida a la col·laboració ciutadana davant l’alerta sanitària. La localitat, a través del seu canal eBando aconsella a tots els veïns que isquen al carrer amb guants i màscares amb la finalitat d’evitar la propagació del virus als propietaris d’establiments d’aliment i la farmàcia. El divendres a més, la localitat va començar amb les labors de desinfecció del municipi. “Una cosa es complicada perquè fer-ho de manera manual és molt costós i poder accedir als carrers més estrets amb vehicles també”, va explicar Ricardo Blanch, alcalde de la localitat.\nAquell mateix matí la consellera de Presidència i Relacions Institucionals, Mayte Pérez, va presidir la reunió celebrada pel CECOP, després de la qual va informar que les organitzacions agràries, les cooperatives agrícoles i els ajuntaments col·laboraran per a la desinfecció dels municipis aragonesos, sobretot en les vies públiques d’accés a centres de salut i residències d’ancians.\nAquestes mesures es van prendre de cara a la cap de setmana en el qual es va evitar l’arribada de persones el domicili habitual de les quals no siga en la localitat, de la mateixa manera que han fet altres Ajuntaments des de la declaració de l’estat d’alarma. D’aquesta forma, es va recomanar als veïns alertar a les autoritats en cas de detectar la presència inusual de visitants de la localitat.


Programa de reparació per als Smart Keyboard de l'iPad Pro | actualitat iPhone\nPrograma de reparació per als Smart Keyboard de l'iPad Pro\nSi ets propietari d'un Smart Keyboard per al teu iPad Pro de 9,7 polzades o 12,9 polzades i estàs notant algunes errades en el mateix quan tecleges o tens problemes amb el connector de càrrega de la mateixa, que sàpigues que Apple arrenca un programa de reemplaçament per a ells. Pel que tenim diversos problemes detectats en aquests Smart Keyboard fan que la companyia s'estengui la garantia per als mateixos i si algun dels usuaris que ha detectat aquests errors prèviament a el programa de reemplaçament llançat per la companyia, aquesta els retornarà l'import de la reparació .\nEn aquest cas alguns dels teclats llançats tant per al model de 9,7 polzades (de principis de 2016) com per al de 12,9 polzades (de finals de 2015) estan sent afectats per problemes de funcionament i Apple els substituirà sense cap cost per als usuaris. Si ets usuari d'Apple ja saps que els de Cupertino solen realitzar aquest tipus de programes quan algun dels seus productes falla o mostra problemes que no són causats pel client, i realment és molt eficient en aquest sentit i per evitar problemes canvia els productes de forma immediata.\nAixò sí, el problema que afecta els Smart Keyboard té uns símptomes clars i en el cas que el nostre teclat no tingui exactament aquests problemes no rebrem cap canvi. Les fallades esmentats anteriorment són: problema amb els sensors de el teclat, la repetició de pulsacions sense realitzar aquestes realment, fallades amb el connector magnètic -Smart Connector- i tecles que no responen. D'antuvi aquest programa no apareix a la web espanyola i tocarà estar pendents d'això ja que segur que acaba arribant. Si notes problemes amb el teclat, no funciona com a el principi o creus que té alguna de les decisions esmentats més amunt crida a el servei tècnic o acosta't a una Apple store i pregunta per aquest programa.\nRuta completa cap a l'article: actualitat iPhone » iPad » Programa de reparació per als Smart Keyboard de l'iPad Pro\nJosé Tomás Juárez Terrasses va dir\nHola. tinc el problema d'un smart keyboard de IPD pro de 9.7 pulgadad. de vegades sembla que es queden pecadasalgunas tecles. Altres vegades només es desactiva. El pitjor problema és que no m'apareix cap teclat virtual des [ues que falla per seguir treballant. tot i desconnectant el smart keyboard. actualmene he de treballar amb un teclat amb blue tooth. Pense que era un problema dels sistemes operatius. Gràcies.\nRespondre a José Tomás Juárez Terrasses\nDiego Alturo va dir\nVoldria saber si em poden regalar el link de la pàgina oficial d'Apple on apareix aquesta publicació per poder exigir la meva garantia doncs tinc aquest teclat i no m'ho reconeix el meu iPad Pro\nRespondre a Diego Alturo\nJa tenim repte i medalla a l'Apple Watch per al dia de la mare\nCom connectar l'iPhone a la TV


Collboni només vol pactar amb Colau però no dona per fet que ella hagi de ser l'alcaldessa | NacióDigital\nCollboni només vol pactar amb Colau però no dona per fet que ella hagi de ser l'alcaldessa\nEl candidat del PSC a Barcelona reclama a la líder dels comuns que accepti un govern de coalició aprofitant la "generositat" de Manuel Valls\nper Sara González , Sitges, 1 de juny de 2019 a les 12:37 |\nCollboni, al Cercle d'Economia | Sara González\nEl candidat del PSC a l'alcaldia de Barcelona, Jaume Collboni, només vol obrir converses amb Barcelona en Comú per explorar un govern de coalició. Tot i això, no ha donat per fet que fruit d'aquesta entesa Ada Colau hagi de ser alcaldessa durant els quatre anys de mandat. Tot i que el dirigent socialista ha assegurat que aquesta qüestió "no serà un problema" en les negociacions, ha evitat explicitar que ell renunciï a l'alcaldia i ha assegurat que està per parlar el format de pacte, també de la possibilitat de repartir-se el mandat dos anys cadascun.\nJust abans de participar a les jornades del Cercle d'Economia de Sitges, Collboni ha explicat que espera poder reunir-se la setmana que ve amb Colau per arrencar les converses. En tot cas, ha argumentat que dels resultats electorals del 26 de maig es desprèn que el 60% dels vots han anat a parar a formacions no independentistes i que per això cal treballar per un govern "estable, progressista i d'esquerres" que "no subordini la ciutat al conflicte". Per aconseguir-ho, ha instat a l'encara alcaldessa en funcions a acceptar la "generositat" del candidat de Ciutadans, Manuel Valls, que ha ofert els seus vots per a la investidura de Colau per barrar el pas a Ernest Maragall.\nCollboni sosté que cal treballar per un govern "estable, progressista i d'esquerres" que "no subordini la ciutat al conflicte"\nA hores d'ara, però, Barcelona en Comú segueix insistint en la seva proposta d'acord a tres bandes amb ERC i el PSC, mentre que els socialistes consideren incompatible negociar amb els republicans. La proposta d'Ernest Maragall, per la seva banda, passa per una entesa a tres bandes per a la investidura que inclou comuns i JxCat. Tot i això, aquest divendres el dirigent republicà ja va obrir la porta a negociar només a dues bandes amb Colau.\nCollboni ha demanat que hi hagi a la capital catalana un govern que estigui "a l'altura de les circumstàncies" i que posi l'Ajuntament al servei de les persones i de l'economia i agafi les regnes per resoldre conflictes com el de l'habitatge, l'economia, l'ocupació i la seguretat.\nPolítica, eleccions municipals 2019, comuns, PSC, alcaldessa, dona, pactar, Ada Colau, només, Jaume Collboni\nPer Gatvell el 1 de juny de 2019 a les 13:54\nEncara no han pactat i ja li estan fent el llit a la Colau. Ja es veu que la res és gratis i que no va de fer polítiques "d'esquerres". Es bloquejar Maragall i la submissió de BCN al règim corrupte.


El municipalisme protagonitza la visita dels representants de la FMC a Altafulla\nEl president de l’entitat, Xavier Amor; l’alcalde de Tarragona, Josep Fèlix Ballesteros; i l’alcalde d’Altafulla, Fèlix Alonso, han comprovat els escenaris per on transcorrerà la prova de triatló dels Jocs Mediterranis aquest estiu\nLa visita institucional de la Federació de Municipis de Catalunya (FMC) d’aquest divendres ha donat un nou impuls al municipalisme. La trobada, de caràcter institucional, més enllà de comprovar l’estat d’aquells indrets per on ha de transcórrer aquest estiu la prova de triatló dels Jocs Mediterranis Tarragona 2018, ha servit per sumar esforços, unir sinergies, i reforçar les relacions entre el municipi i la capital.\nSegons el president de la FMC, Xavier Amor, feia temps que havien de posar data a una reunió que també ha reconegut “la feina ben feta de l’alcalde d’Altafulla, Fèlix Alonso, que dia a dia aixeca la persiana i intenta oferir els millors serveis a la ciutadania”. Ha destacat la figura del batlle com a membre de l’executiva de l’entitat i la seva implicació amb el municipalisme.\nEn referència als Jocs, ha parlat d’un “esdeveniment de país, molt important pel territori, que demostra com les ciutats poden treballar colze a colze”. “En són un exemple –ha afegit- Tarragona i Altafulla, que van de la mà perquè tot surti bé”.\nTambé hi ha pres part l’alcalde de Tarragona, Josep Fèlix Ballesteros, qui ha titllat la trobada d’una “visita obligada que no hauria de ser notícia”. Més enllà de la col•laboració establerta entorn als Jocs, també ha presentat Tarraco com a nexe d’unió entre ambdues poblacions. D’Altafulla, n’ha destacat “les bones pràctiques municipals i la manera de treballar des d’un punt de vista turístic i urbanístic”.\nPer la seva banda, l’alcalde d’Altafulla, Fèlix Alonso, ha definit la visita com “el reconeixement d’una feina ben feta, i d’una amistat i una col•laboració duradores”. Ha insistit en la “fortalesa” del municipalisme, i ha reclamat “més finançament per donar a la ciutadania els serveis que es mereix”.\nDesprés de la signatura al Llibre d’Honor a l’Ajuntament d’Altafulla, els representants institucionals han visitat els que esdevindran els diferents escenaris dels Jocs Mediterranis al municipi. La visita també ha comptat amb Juan Ignacio Soto Valle, Secretari General de l’FMC; Mercè Canals, coordinadora tècnica de l’FMC; Eva Monje, de l’àrea de protocol de l’FMC; i Josep Vilaró, de l’àrea de comunicació de l’FMC.\nXavier Amor, president de la FMC


Mor l'exjugador Antonio Ruiz 'Peneke' - ceeuropa.cat\nUna foto d'Antonio Ruiz amb l'Europa Arxiu CE Europa (Ramon Vergés)\nAntonio Ruiz Fernández (Barcelona, 4 de gener del 1941) era conegut esportivament, entre els seus companys, com 'Peneke'. Es va formar a les categories juvenils del FC Barcelona, on va ser campió d'Espanya juvenil. Posteriorment, com a sènior, va militar al Condal, Lleida, Constància, Recreativo, Levante, Europa i finalment a l'Andorra. Amb la samarreta escapulada va jugar 77 partits de lliga i 6 de la Copa d'Espanya.\nDes d'aquestes línies el club vol transmetre el seu condol a amics i familiars.


Viquiprojecte:Concursos/Els 10.000 - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nCompletem la llista dels articles bàsics durant l'any del 20è aniversari!\npunt per cada 100 octets (caràcters) afegits\npunts per cada referència bibliogràfica afegida\nProgrés general del repte\n3964.027 milions d'octets incorporats\n40927 edicions de viquipedistes\n42462 referències bibliogràfiques afegides\nEl concurs dels 10.000 es va tancar amb èxit, amb la creació dels articles que mancaven per tenir els 10.000 articles considerats bàsics a la Viquipèdia en català durant l'any del 20è aniversari. També es van expandir la majoria dels articles de la llista. Els resultats acumulats van indicar que 1.056 usuaris havien incorporat 39,44 milions d'octets de la llista d'articles. Amical Wikimedia va enviar una quarantena de premis entre 79 participants que es van apuntar al concurs i que més van contribuir a la millora. Gràcies a l'esforç de la comunitat la Viquipèdia en català va fer un pas endavant pel que fa a la qualitat del projecte. El concurs s'ha acabat, però els articles segueixen i seguiran necessitant millores, podeu seguir-hi contribuint.\nDurada del concurs 16 març - 31 desembre 2021\nOctets afegits 39.443.210\nReferències afegides 42.235\nArticles creats 516\nEdicions fetes 40.688\nParticipants apuntats 79\nPremis lliurats Uns 40\nPosició global final Del 13 a l'11\nPuntuació global final De 65,89 a 72,56 (+6,67)\nJulián Carax i Fortuny\nMax Garbajosa Reina\nLa Viquipèdia en català ha destacat i destaca per la qualitat dels 1.000 articles bàsics. Però els reptes ens agraden, i per això durant l'any del 20è aniversari ens plantegem completar la llista dels 10.000 articles considerats fonamentals. L'objectiu és tenir tots els articles creats i ben referenciats i millorar l'extensió dels que puguem perquè tendeixin a superar 8.000 o els 16.000 octets. Comencem el 16 de març, el dia que la Viquipèdia en català fa vint anys, i acabarem a finals d'any. Podeu veure l'evolució de la classificació de les diferents versions lingüístiques segons la completesa dels 10.000 articles vitals.\nCrea, amplia o afegeix referències a algun dels articles de les llistes.\nQuan el tinguis enllestit, simplement publica'l.\nRepeteix tantes vegades com et sigui possible per fer arribar tots els articles que puguis als 8.000 o 16.000 octets!\nComparteix, si ho vols, la feina feta a les xarxes socials: etiqueta'ns als comptes @Viquipedia (Twitter i Mastodon) o @laviquipedia (Instagram) i ens en farem ressò! Pots utilitzar l'etiqueta #Viquipèdia20 i veure si hi ha interaccions d'altres usuaris!\nRequisits. Només has de disposar d'un compte d'usuari i editar. Si no en tens un encara, fes clic aquí. Si vols et pots apuntar a la part superior de la pàgina, tot i que no és imprescindible fer-ho.\nTerminis. Des de les 00:00 UTC+2 del 16 de març fins a les 23:59h UTC+2 del 31 de desembre de 2021.\nCriteris de puntuació. Comproveu-los a la infotaula de la dreta!\nSistema de punts. El recompte és automàtic i s'actualitzarà almenys una vegada al dia. Addicionalment es pot fer servir l'etiqueta #Viquipèdia20 o #V20A per fer seguiment de les edicions que s'estan duent a terme.\nEditar millor. Aquest breu vídeo pot ajudar per iniciar-te en l'edició viquipedista.\nTinc dubtes, m'hi ajudeu?\nLes llistes dels 10.000\nAquí trobareu l'enllaç mensual a cadascuna de les llistes dels 10.000 articles que fa servir el Viquiprojecte dels 10.000 articles bàsics. Cada mes s'indica la temàtica preferent d'edició, tot i que sempre podeu navegar endavant i endarrere i editar-ne de qualsevol àmbit. Un cop feu clic a les llistes (a l'enllaç blau, no a la imatge), veureu aquells articles pendents de crear i aquells que són massa breus curts i que cal millorar (columna d'octets). Des d'aquest enllaç podeu anar directament als articles que mancaven en el moment del darrer recompte. Endavant!\nPodeu millorar-ne més els articles!\nMarç — Antropologia, psicologia i vida\n800 articles proposats\nAbril — Arts\n600 articles proposats\nAbril + Maig — Biografies\n2.000 articles proposats\nJuny — Biologia i ciències de la salut\n1.100 articles proposats\n1-14 Juliol — Filosofia i religió\n350 articles proposats\n15 Juliol - 15 Agost — Física\n1.350 articles proposats\n16 - 31 Agost — Geografia\n1.000 articles proposats\nSetembre — Història\n1-15 Octubre — Matemàtiques\n300 articles proposats\n16 Octubre - 15 Novembre — Societat i ciències socials\n900 articles proposats\n16 Novembre - Desembre — Tecnologia\nEls premis són capses regal amb experiències per gaudir de la cultura gastronòmica, cultural, patrimonial i natural en la nostra llengua de valors diversos segons la posició.\nCada mes es lliuraran capses regal als tres primers classificats i se'n sortejarà un altre entre tots els participants que s'hagin apuntat al projecte. A partir del mes de juny, per optar als tres primers premis caldrà tenir més de 1.000 punts i participaran al sorteig els no premiats amb més de 500 punts. Als afortunats se'ls contactarà a través de la pàgina de discussió personal per felicitar-los i informar-los dels passos a seguir. Els organitzadors no opten als premis.\nMarç Leptictidium Jordiventura96 Pcm J bullanga Enviats Seguiment març\nAbril Beusson Pcm* /Lks.poch Leptictidium* /CarlesMartin Laia Pérez Enviats Seguiment abril\nMaig Ignasi Beusson* /Jaumellecha CarlesMartin* /Bsckr Nonahg Enviats Seguiment maig\nJuny Cataleirxs Pallares Ignasi* /Quelcom Culturaactiva Enviats Seguiment juny\nJuliol Pallares Mbosch Antoni Salvà Jordirooca Enviats Seguiment juliol\nAgost Pau Nemo* /Amortres Vallue Beusson Misterspritz Enviats Seguiment agost\nSetembre MALLUS Amortres* /LaCera25 Manlleus Luther4000 Enviats Seguiment setembre\nOctubre Amortres* /Ivan Avz F* /Crespinell Ignasi* /Loupeter* /Castellbo Leptictidium* AntoniBM Enviats Seguiment octubre\nNovembre Amortres* /Alzinous Bsckr Manlleus CarlesVA Enviats Seguiment novembre\nDesembre Ignasi* /KajenCAT Cataleirxs* /Rocafera MALLUS Willy31igd Enviats Seguiment desembre\n*Renuncia en favor del següent classificat.\nEl projecte compta amb el suport d'Amical Wikimedia. Ens podeu enviar un correu electrònic a coordinacio@wikimedia.cat. Amical Wikimedia és una associació independent de voluntaris en pro del coneixement lliure, la llengua i la cultura catalanes.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Viquiprojecte:Concursos/Els_10.000&oldid=29396592»\nViquiprojecte Els 10.000\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 3 feb 2022 a les 13:30.