Com giffords de gabrielle està utilitzant la teràpia de la música per curar | CAT.Superenlightme.com\nCom giffords de gabrielle està utilitzant la teràpia de la música per curar\nLlúcia Miró, 24 Octubre 2017\nEl món es va sorprendre quan la Cambra de Representants membre, Gabrielle Giffords, va rebre un tret al cap, mentre que el compliment dels constituents al gener de 2017. El demòcrata d'Arizona va resultar greument ferit, però mai es va rendir. Ella ha hagut d'aprendre a caminar i parlar de nou i, en parlar era inicialment molt difícil, ha recuperat un increïble talent -. L'habilitat de cantar\nL'excongressista va publicar un vídeo a Facebook que es va difondre perquè va demostrar el seu cant alegrement al costat de "Potser", una cançó de l'exitosa sèrie de Broadway, Annie. La selecció de la cançó va ser particularment significativa des dels 44 anys d'edat, va compartir una foto de si mateixa en el paper d'Annie en el teatre de la comunitat com un nen.\nGiffords va compartir el vídeo ha volgut mostrar altres pacients amb lesió cerebral quant poden dur a terme amb l'ajuda de la música. Durant la seva recuperació, Giffords va veure un terapeuta de música (amb el qual canta al vídeo) al Memorial Hermann TIRR Rehabilitació i Hospital de Recerca en Houston.\nElla li va dir a la revista People: "Vaig compartir el vídeo perquè volia que altres persones que han patit lesions cerebrals o retrocessos saber que, si bé la seva recuperació pot ser difícil i la rehabilitació pot ser laboriós, es pot millorar".\nLa lluita de la dona inspiradora va ser particularment difícil a causa de que es va lesionar a la banda esquerra del cervell en una àrea responsable de la producció de la parla. Ella va explicar: "La música sempre ha estat molt important per a mi. Si bé el meu discurs és cada vegada millor cada dia, al llarg de la meva recuperació, he estat capaç de cantar en certa mesura. La teràpia musical era tan important en les primeres etapes de la meva recuperació, ja que pot ajudar a reciclar a diferents parts del seu cervell per formar centres d'idiomes en zones en les que no estaven abans de lesionar-se ".\nElla té raó. Més i més investigació proporciona evidència addicional que suggereix que l'eficàcia de la teràpia musical en la recuperació de pacients amb lesions cerebrals. Si més no, com el Dr. Bradt de les Arts i Qualitat de Vida Centre d'Investigació de la Universitat de Temple, estats, és una opció que és "definitivament val la pena oferir als pacients per veure si funciona per a ells."\nDecidit a recuperar totes les àrees de la seva vida, Giffords ha fixar una altra meta - per tornar a aprendre espanyol. Gairebé la fluïdesa en l'idioma abans de l'assalt, ella admet que "ha estat més lent que tornar", però que ella està "treballant dur en això."\nSi els seus millores cognitives i del llenguatge no són prou impressionant, ella també ha fet grans progressos amb el seu coordinació, l'equilibri i la recuperació física en general. Només al novembre passat, ella i el seu marit, l'astronauta retirat Mark Kelly, van ser capaços de completar les 11 milles El Tour de Tucson passeig amb bicicleta. De l'assoliment, Giffords va dir: "He treballat molt dur per arribar-hi és un pas emocionant.".\nNo sé vostès, però em sento inspirat per empènyer els meus límits i millorar la meva salut mental i física. Gabrielle Giffords és la definició d'un supervivent.\nEl príncep es fa emocional després de la trobada amb el marí\nEl documental dAmy Winehouse serà cruel\n3 maneres dabordar la invasió de la privadesa\nDon ve rihanna des daquí?\n6 recursos per ajudar a prevenir, informar i aturar el bullying\nEl (un tant) oblidat Kardashian: el dolor ocult del robatori\nShannen Doherty diu que el càncer ha fet coses sorprenents\nLa promoció de la salut mental de les celebritats marcarà la diferència per als adults joves?\nMare, tu ets un droguista! explicant la malaltia de la Desordre de dèficit datenció als nens\nMes de la salut mental: lliçons de la princesa beatrice\nLa filla de Whitney Houston, Bobbi Kristina, en coma induït mèdicament\nPer què els informes de Chris Cornell sent feliços no són sorprenents


— Antoni Abad blind.wiki.wiki Un taller col·laboratiu de publicació mòbil en la web.\nUn taller col·laboratiu de publicació mòbil en la web.\nEl taller blind.wiki està concebut per a participants amb diversitat visual, que utilitzen telèfons mòbils amb l’objectiu d’experimentar el procés de gestació d’un grup de comunicació mitjançant gravacions d’àudio geolocalitzades en la web.\nEn reunions diàries es proposen, debaten i decideixen els temes que es tractaran, organitzant les transmissions mòbils en funció del consens a què el grup haja aconseguit arribar. La folksonomia i la geolocalització són part intrínseca de l’experiència, generant una cartografia pública digital que prima la veu col·lectiva del grup sobre l’expressió individual.\nS’organitzaran excursions de mapatge en grup en els carrers, on els participants registraran gravacions d’àudio geolocalitzadae, que es publiquen automàticament en la web del projecte per mitjà de l’aplicació per a telèfons mòbils blind.wiki.\nEl mapa sonor resultant de l’experiència, serà accessible tant des dels telèfons mòbils mitjançant l’app blind.wiki, com en la web del taller.\nSón també benvinguts al taller els acompanyants que els participants desitgen invitar, així com qualsevol persona interessada en els processos participatius com a espais virtuals de creació col·lectiva.\nHorari: de les 16.00 h a les 20.00 h\nFi de la inscripció: divendres 01 d’abril


Certificats de Qualitat | Hardware & Parts Group\nPer a Hardware & Parts Group en la qualitat està l’excel·lència. Volem assegurar als nostres clients que els nostres serveis compleixen les expectatives, no solament les pròpies del mercat, sinó de la certificadora internacional BSI, qui des de l’any 2014 ens atorga la implantació i el seguiment de diferents normes de control i qualitat ISO (Organització Internacional per la Normalització), passant exhaustives auditories anuals. La nostra empresa ha creat un departament de Control de Qualitat que s’encarrega de la planificació, implantació, manteniment i supervisió de tot el Sistema de Gestió.\nComptem amb la certificació ISO 9001 “Gestió de Qualitat”. Una norma de gran prestigi orientada a ordenar la gestió de l’empresa sota els estàndards de qualitat. Amb aquesta norma es proporcionen elements a l’organització per aconseguir la qualitat del servei, de manera que les necessitats del client siguin satisfetes permanentment, permetent a l’empresa augmentar la productivitat i destacar enfront de la competència.\nAixí mateix, la certificació ISO 14001 “Gestió Ambiental” ens atorga un pla de manipulació ambiental descrivint el procés que la nostra empresa ha de seguir per respectar el Medi Ambient i les lleis que ho concerneixen. Amb aquesta certificació es tracta de millorar la manera en què, com empresa, reduïm l’impacte en el Medi Ambient, la qual cosa crea beneficis interns al millorar l’ús dels recursos. El nostre compromís és màxim.\nD’altra banda, i més encaminada al nostre sector, comptem amb la certificació ISO 20000 “Gestió de Serveis IT“. Un lliurament efectiu dels serveis de IT és crucial per a qualsevol empresa del nostre entorn. En Hardware & Parts Group comptem amb els procediments i controls adequats per proporcionar un servei de qualitat IT coherent i a un cost efectiu.\nFinalment, la nostra certificació ISO 27001 “Seguretat de la Informació”. Aquesta norma descriu com gestionar la seguretat de la informació de l’empresa. Sota aquests paràmetres imposats es verifica independentment que els riscos de l’organització estiguin correctament identificats, avaluats i gestionats al mateix temps que formalitza uns processos, procediments i documentació de protecció de la informació.\nAixí mateix, treballem sota els estàndards ITIL (Information Technology Infrastructure Library); un sumari de bones pràctiques per a la gestió de serveis de tecnologies de la informació, el desenvolupament de tecnologies i les operacions relacionades amb la mateixa. ITIL dóna descripcions detallades d’un extens conjunt de procediments de gestió ideats per ajudar a les organitzacions a aconseguir qualitat i eficiència en les operacions de IT.


Facto de la fe y las flores azules | Sonabé.cat\nTag Archives: Facto de la fe y las flores azules\n3 Creus de Sant Jordi passaran per l’Acústica 2008\nL’ACÚSTICA 2008 TINDRÀ UNA IMPORTANT PRESÈNCIA DE REPERTORI I ARTISTES DE LA CANÇÓ CATALANA DELS 60 I 70.\nTRES CREUS DE SANT JORDI PASSARAN PEL FESTIVAL\nLa setena edició de l’aparador acústic de Catalunya farà un recorregut per alguns dels moments més destacats de la cançó a Catalunya amb artistes i repertoris que van marcar l’escena dels seixanta i setanta. Així es crea un cercle que comença amb el repertori llachià de Manu Guix i es tanca amb la tasca de recuperació del grup del bateria d’Els Pets Joan Reig, Refugi. Entremig s’hi podrà escoltar a Toti Soler, Quico Pi de la Serra i Jaume Arnella.\nEl festival començarà el dimecres 27 d’agost als Jardins del Consell Comarcal amb Manu Guix presentant Onze Llachs, un disc d’homenatge al cantautor de Verges Lluís Llach. Es tancarà el diumenge 31 amb Refugi als Jardins Puig Pujades. Aquesta banda paral·lela de Joan Reig, bateria d’Els Pets, té per objectiu treure de l’oblit lletres i melodies d’artistes catalans dels seixanta i fins als nostres dies. Així, en el seu repertori, hi poden sonar cançons de Pau Riba, Al Tall, UC o Guillem d’Efak.\nEntre el concert d’obertura i el de clausura l’Acústica també ha programat les actuacions de tres artistes de l’escena catalana de llarg recorregut. Així Toti Soler i Pi de la Serra passaran per l’escenari dels Jardins Puig Pujades els dies 29 i 30 d’agost respectivament a les 9 del vespre amb la intenció d’atraure un públic més adult. D’altra banda Jaume Arnella, l’últim romancer en actiu dels Països Catalans, serà a la plaça de l’Ajuntament el dissabte 30 d’agost a les set de la tarda.\nCuriosament Pi de la Serra amb Els Setze Jutges, Toti Soler i Jaume Arnella han estat guardonats amb la Creu de Sant Jordi per la Generalitat de Catalunya els anys 2007, 2006 i 2001 respectivament.\nLa setena edició de l’Acústica es durà a terme del 27 al 31 d’agost en diferents escenaris repartits pel centre històric de Figueres. Seran més de trenta artistes d’estils musicals diversos. Hi destaquen noms com Kiko Veneno, Marlango, Joan Miquel Oliver d’Antònia Font, Shuarma, Facto Delafé y las Flores Azules, Marc Parrot o Menaix a Truà. Totes les actuacions són d’accés gratuït.\nFont: Carles Pujol, servei de premsa de http://www.festivalacustica.cat\nEtiquetes: Acústica, Alt Empordà, Antonia Font, Carles Pujol, Creu de Sant Jordi, Els Pets, Facto de la fe y las flores azules, Figueres, Jaume Arnella, Joan Mique Oliver, Joan Reig, Kiko Veneno, Lluís Llach, Manu Guix, Marc Parrot, Marlango, música, Menaix a truà, Quico Pi de la Serra, Refugi, Shuarma, Toti Soler\nCategories Concert, Electroacústica, Pop, Rock, Tradicional


Ens trobaràs a https://blocs.xtec.cat/llarinfantselsplancons/: QUI SOM?\nEls Plançons de Fontcoberta és una Escola Bressol que acull infants des dels 4 mesos fins als 3 anys. Té quatre espais i la sala polivalent: aula de les tortugues, aula dels taurons, aula de psicomotricitat i aula dels peixos. Es dóna molta importància al treball d'hàbits per incidir en l'autonomia de l'infant. Potenciem el joc lliure i jocs de descoberta a partir de l'experimentació i manipulació de tot tipus de material. Fomentem el llenguatge i la comunicació.\nL'equip educatiu estar format per:- La Marina educadora de les tortugues i directora\n- La Sandra educadora de les tortugues i de suport a la llar.\n- L'Anna educadora dels taurons\n- La Nàdia educadora dels peixos\n- L'Irene educadora de suport.\nLa Llar d'infants "Els Plançons" es troba situada al municipi de Fontcoberta. Tot i de ser de titularitat municipal, està gestionada per l'empresa ORIOEDUSERVEIS, SL.\nActualment l'escola acull nens i nenes a partir dels 4 mesos i fins als 3 anys.\nL'equip està format per persones preparades i amb experiència, persones que a partir del nostre projecte educatiu volem millorar per tal d'assolir els nostres objectius.\nEl nostre equip aprofita tot allò que és funcional en el dia a dia, adoptant una actitud reflexiva i observardora per part de l'educadora deixant a l'alumne un espai cap a l'actitud activa i investigadora.\nPensem que l'educador/a acompanya als infants pas a pas perquè vagin fent camí, facilitant-los els mitjans per construir els seus aprenentatges.\nSom conscients que l'educació és dinàmica i varia constantment, és per aquest motiu que tot l'equip educatiu segueix formant-se per estar al dia de les noves tècniques i models educatius.\nL'equip educatiu de la llar està actualment format per una educadora de suport, l'Irene, tres educadores la Nàdia Pujadas, l'Anna Joseph i Sandra amb la titulació de Tècnic en Educació Infantil (TEI) i la directora Marina Clavaguera, Mestre d'Educació Infantil (MEI).\nPeriòdicament es realitzen diversos cursos de formació per ampliar els coneixements del nostre equip educatiu (Primers Auxilis especialitzat en infants, música...).\nC/ President Càrdenes, 20 Urb. Melianta\nTelèfon: 972 98 25 28\nCorreu electrònic: llarinfantsplancons@gmail.com


Què fer / Agenda / Main Events 2018 / Barcelona Triathlon by Santander\nBarcelona Triathlon by SantanderMain Events 2018, Esports\nAquest esdeveniment esportiu de tres proves està definitivament a l'alça; actualment forma part dels Jocs Olímpics i Paralímpics, i atletes com els germans britànics Brownlee han incrementat l'interès de l'audiència per aquest repte que combina la natació, el ciclisme i la cursa a peu. També s'està posant de moda entre amateurs que busquen un exercici més variat que el que proporciona un sol esport. No és estrany, doncs, que el Triatló de Barcelona atregui milers de participants cada any fins al front marítim.\nEn tres distàncies disponibles, els participants poden escollir entre superesprint, esprint i olímpic, i participar com a particulars, en parelles (els dos han d'acabar la cursa junts) o com a equip de relleus (amb dos o més membres compartint l'esforç). A part de l'acció esportiva, el dia abans de la competició trobem Triexpo, un lloc on trobar l'últim en tendències i accessoris, ideal per aconseguir un nou kit de triatló o per conèixer altres participants.\nA partir de les 8:10h


Diari Infantil-Primària: Visitem el Museu d'Història de Catalunya\nEls nens i nenes de 1r B i C hem anat al Museu d'Història de Catalunya a veure una amiga de la vella Quaresma que es diu Polsina i, que ens ha explicat quins\nsón els nostres orígens.\nAmb ella hem viatjat en el temps des de l'homo sàpiens fins als nostres dies,\npassant per l'edat antiga amb els fenicis, els grecs i els romans; per l'edat mitjana\namb els cavallers i rei, fins arribar a la nostra època.\nHa sigut interessant i ens ha agradat molt. Al final la Polsina ens ha regalat un joc, que ara haurem de pintar i que ens ajudarà a recordar tot el que ens ha explicat.\nPublicat per Diari Infantil Primària a 22:11


RELACIÓ ENTRE BOCA I COR - Clinica Dental Unzeta\nRELACIÓ ENTRE BOCA I COR\nUna mala salut oral multiplica per dos el risc de patir un atac cardíac.\nLes bactèries orals passen al torrent sanguini a través de les genives inflamades. Les bactèries orals s´adhereixen a les plaques grasses en el torrent sanguini, contribuint a l´obstrucció vascular.\nLes bactèries orals desencadenen una resposta inflamatòria que causa que els vasos sanguinis s´inflamin, reduïnt el fluxe de sang i augmentant el risc de coàguls i trombos.\nD´acord amb les investigacions, les persones amb enfermetat periodontal (piorrea) tenen el doble risc de patir un atac de cor i tres cops més possibilitats de patir un derrame cerebral.


La cera de l'espelma està composta, essencialment, per hidrocarburs de massa molar elevada. La calor de la flama de l'espelma fon la cera, que impregna el ble (metxa que està en el centre de l'espelma) submergit en ella. La calor addicional fa evaporar la cera del ble. Una mica de vapor de la cera es crema formant diòxid de carboni CO₂ i aigua, una altra part es converteix en hidrocarburs de menor massa molecular, fragments de molècula i carboni. Eventualment, alguns d'aquests intermediaris també es transformen en diòxid de carboni i aigua en el procés de combustió.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Flama&oldid=28985317»\nDarrera modificació: 27 des 2021 a les 12:23\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 27 des 2021 a les 12:23.


Codis PIN i PUK del certificat TCAT – Consorci AOC\nDarrera actualització: 8 octubre 2019\nRECUPERACIÓ: En cas d’oblit o pèrdua, per tal de recuperar els codis PIN i PUK originals associats al vostre certificat seguiu els passos de la FAQ Com puc recuperar el PIN / PUK de la T-CAT?\nBLOQUEIG: En cas que hagueu bloquejat el codi PIN del certificat (després d’introduir tres intents erronis), caldrà desbloquejar-ho, amb el PUK seguint els passos de la FAQ Com desbloquejar el PIN de la T-CAT? En cas que no recordeu o no trobeu el PUK del certificat vigent, podeu fer la recuperació seguint els passos de la FAQ Com puc recuperar el PIN / PUK de la T-CAT?\nEn cas de bloquejar el PUK (després d’introduir tres intents erronis) haureu de contactar amb el responsable de servei de l’ens per a que tramiti la revocació i la nova emissió del certificat digital.\nEl 69% l'ha trobat útil (26 vots)


El Museu Castell celebrarà el Dia dels Museus donant a conèixer els seus grafits medievals - Diari de Rubí\nEl 18 de maig es commemora el Dia Internacional dels Museus, una data que enguany estarà marcada per la crisi del covid-19 i que suposa que molts museus encara estan tancats pel confinament. En aquest context i sota el lema ‘Museus per la igualtat: diversitat i inclusió’, aquesta efemèride es presenta com un punt de trobada per celebrar la diversitat de perspectives que conformen les comunitats i el personal dels museus, així com identificar i superar els perjudicis en allò que mostren els museus i en les històries que expliquen.\nEl Museu Municipal Castell (MMUC) divulgarà a través de les xarxes socials, en format audiovisual, un dels elements patrimonials més singulars de Rubí: els grafits medievals situats a la primera planta del Castell, dins l’exposició permanent. Datats entre els segles XIV i XV mostren característiques peculiars que els fan diferents a altres de la mateixa època trobats a Catalunya. En primer lloc, estan ubicats a l’estança més gran de l’edifici, un fet poc freqüent, ja que habitualment els grafits en l’època medieval estaven en zones marginades. En segon lloc, la tècnica emprada és de carbó de vinya en comptes de les habituals incisions.\nL’obra forma part de la tradició de grafits de les construccions de la zona mediterrània i està protegida per la Direcció General del Patrimoni Cultural, que obliga a conservar i protegir in situ els grafits perquè es puguin conservar i visitar.\nD’altra banda, el museu municipal també està fent durant aquests dies una tasca divulgativa, donant a conèixer el Castell, l’ermita de Sant Muç, el jaciment de la plaça del Doctor Guardiet, el pont aqüeducte de Can Claverí o l’era de Ca n’Oriol a través de diversos audiovisuals que publica al web de l’Ajuntament.


PHYTOSUN Arôms OLI ESSENCIAL 5ML Rosmarinus officinalis Romaní ABV ABV\nPHYTOSUN Arôms OLI ESSENCIAL 5ML Rosmarinus officinalis Romaní ABV ABV\nPHYTOSUN Arôms OLI ESSENCIAL 5ML Rosmarinus officinalis Romaní ABV ABV HEBBD\nOli essencial de romaní ABV Laboratoris PHYTOSUN Arôms estimula el sistema hepàtic.\nS'utilitza per: petites insuficiències cardíaque, trastorns hepatobiliars\nPhytosun Arôms essencial de romaní OLI DE 5 ML ABV Rosmarinus officinalis ABV\nRomero ABV està molt estesa a la regió mediterrània i té flors de color blau agradable. Aquests són el vapor d'aigua destil·lada fresca branques el oli essencial prové de.\nespecificitat bioquímica: A-pinè, acetat de bornil, verbenona (<10%), càmfora (<10%)\nDe: Còrsega, Sud-àfrica\npropietats d'oli essencial de romaní ABV\nL'oli de romaní ABV essencial és un excel·lent tònic hepàtic i biliar per estimular el funcionament del fetge i la vesícula biliar.\nResultats d'oli essencial de romaní ABV\nSi la droga o l'hepatitis tòxica, bilis i deficiències, romaní ABV oli essencial ajuda a millorar la funció hepàtica i biliar.\nconsells d'ús oli essencial de romaní ABV\nAcció sobre la debilitat general; diluir l'oli essencial de romaní verbenona 5% en oli vegetal Nigel. Aplicar al llarg de la columna vertebral.\nPrecaucions d'oli essencial de romaní ABV\n- No utilitzar en nens, excepte opinió mèdica\n- Es prohibeix l'ús intern (épileptisant), i nefritis poden causar gastroenteritis\n- Utilitzar una dosi baixa perquè conté càmfora i verbenone (toxicitat neurològica de 50 mg / kg)\n- Prohibit per a les persones amb hipertensió


Les obres de 'Microteatre' tindran escenaris de Puig i Cadafalch | Mataró Ràdio\nLes obres de 'Microteatre' tindran escenaris de Puig i Cadafalch\nDij, 17/08/2017 - 13:35\nEn marxa la segona edició del concurs de Microteatre Mataró. La Direcció de cultura de l’Ajuntament ha fet publiques les bases per participar al segon concurs, que vol representar espectacles de microteatre en diferents espais de la ciutat. Va adreçat a persones majors de 16 anys de forma individual o col·lectiva, ja sigui amb una obra de creació pròpia o d’altres autors, tot i que, com apunta la Direcció de Cultura, caldrà acreditar-ne l’autoria i els drets de representació. Les bases també defineixen que les obres hauran de tenir una durada màxima de 15 minuts i haurà de ser representada per entre 2 i 4 actors. El regidor de cultura, Quim Fernàndez afirma que l’objectiu és potenciar la producció teatral i animar el públic a gaudir de les propostes.\nLa proposta de la direcció de Cultura busca dinamitzar el teatre a espais emblemàtics de la ciutat. És per això que, com apunten des de cultura, les diverses obres no han de requerir necessitats tècniques, tot i que s’admetran petites peces d’atrezzo. Un jurat format per tres persones de relleu en l’àmbit de les arts escèniques seleccionarà les obres a representar, els horaris i els espais. I també el públic serà protagonista, perquè amb els seus vots, decidirà quines obres s’emporten els tres premis de 300 euros per a l’obra que quedi primer classificada, 200 per a la segona i 100 per a la tercera. El públic podrà accedir a la representació de l’obra de manera gratuïta i podrà votar al final de l’espectacle, tot i que per a que el vot sigui vàlid, haurà d’haver vist un mínim de 4 obres.\nLes obres es poden lliurar a la Direcció de Cultura fins el 28 de setembre i, tal com explica el regidor, Quim Fernàndez, esperen que aquesta segona edició de Microteatre sigui un èxit de participació i talent, com l’any passat. Recordem que al primer certamen s’hi van presentar prop de 20 propostes i disset d’elles van representar-se per poder participar al concurs.


La Xina també vol poder desviar asteroides\nLa Xina vol tenir el seu propi sistema de defensa planetària\nUn coet xinès Llarga Marxa, construït com a míssil balístic intercontinental però que també està sent emprat en l'exploració de l'espai | Pixabay\nEl 2025 llançarà la primera missió de prova per desviar asteroides que es dirigeixen a la Terra\nL’Administració Espacial Nacional Xinesa (CNSA) procurarà que el seu país també compti amb un sistema de defensa planetària per tal de desviar asteroides que es dirigeixin a la Terra. Segons afirma el ‘Global Times’, un mitjà estatal xinès, el director adjunt de l’agència espacial del gegant asiàtic, Wu Yanhua, ho va anunciar aquest passat diumenge.\nDurant els propers quatre anys, explica el diari, la CNSA llençarà una nau amb l’objectiu que s’estavelli contra un asteroide i en canviï la trajectòria. Tot i que de moment no se sap quina serà la roca escollida, aquesta missió serà una part d’un gran projecte de defensa planetària que, a més d’això farà el seguiment i la classificació dels asteroides més propers a la Terra, especialment els que puguin suposar una amenaça per a nosaltres.\nTot i que ara es troba tot just a les seves primeres fases, la idea és que, en el futur, aquest sistema pugui identificar un asteroide potencialment perillós i enviar una nau perquè s’hi estavelli, eliminant aquesta amenaça potencial. El projecte en conjunt, però, encara on ha estat aprovat sinó que, segons el ‘Global Times’, està en procés de revisió. Tot i això, ja fa temps que els mitjans xinesos en parlen, probablement com a part de la cursa espacial en què continuen corrent amb els Estats Units que, en aquest aspecte, els duu avantatge.\nAquests projectes tenen l’objectiu de detectar i desviar asteroides que puguin ser una amenaça per a la Terra | Pixabay\nEls nord-americans duen la davantera\nEls nord-americans van llançar la seva missió de redirecció d’asteroides el passat mes de novembre. La nau DART, com va ser batrjada, es dirigeix al petit satèl·lit d’un asteroide anomenat Didymos. L’objectiu és que hi xoqui i en faci canviar la trajectòria, cosa que, si tot va bé, passarà el 26 de setembre d’aquest mateix 2022. En qualsevol cas, les dades d’aquest impacte seran molt útils per a la defensa planetària del futur, és a dir, per si mai cal salvar la humanitat de debò de la caiguda d’un asteroide.\nTot i que al nostre planeta hi arriben roques des de l’espai cada dia, la immensa majoria són tan petites que es desintegren a l’atmosfera o que són, com a molt, petits asteroides. El que preocupa a les agències espacials xinesa i nord-americana, és clar, són roques mol més grans, que podrien sobreviure l’entrada a l’atmosfera i causar danys no només greus sinó, potencialment, devastadors.\nUn camp on s’ha avançat molt\nA dia d’avui, la gran majoria dels més grans, és a dir, dels que fan més d’un quilòmetre, estan controlats, però n’hi ha forces de més petits i que podrien tenir efectes catastròfics. En aquest cas, encara s’estan identificant i calculant-ne les trajectòries per assegurar-se que cap hagi de creuar-se amb el nostre planeta. En cas que passés, però, tots dos països volen tenir preparat un pla de contingència, que inclou desviar-ne prou l’òrbita com perquè no acabi caient a la Terra.


Joel Maniviesa: “Em refugiava en milers d'històries imaginades” NOTÍCIES\nJoel Maniviesa: “Em refugiava en milers d'històries imaginades”\nDijous, 05-04-2018 Jose Ramón Vera\nSe sotmet a les nostres preguntes Joel Maniviesa, o com signa les seves novel·les, Daniel Lerma Vilanova, autor de la novel·la Records que s'han d'oblidar.\n¿Des de quan saps que volies ser escriptor?\nDes que vaig tenir la necessitat d'explicar coses i expressar pensaments. Si la pregunta és des que any, et diré que des de molt petit. En moltes ocasions et callaven la boca de forma autoritària i això va fer que em refugiés en milers d'històries imaginades, on jo posava un principi i un final, sempre segons l'estat d'ànim que jo tingués.\nParla'ns una mica de la teva obra. ¿Quants llibres tens escrits? ¿I publicats?\nHe escrit una novel·la de ficció romàntica policíaca i publicada. La resta ha estat sol micro relats. Quant a la meva novel·la cúyo titulo és Records que s'han d'oblidar, tracta de la relació entri…\nVeure l'entrada original187 paraules més


Miauuuu lli rosa\nConeix més sobre nosaltres\nJoguines per a la banyera i mossegadors\nAccessoris per al cabell per a nosaltres\nEstalvia un 15%\n22,10 € Estalvia un 15%\nDolç i simpàtic gatet de lli i roba 100% cotó. Disseny exclusiu de Sa botigueta, cosit i brodat a mà. S'ha convertit en la nineta dels nostres ulls i esperem que també dels teus.\nIMPORTANT: Abans de comprar-lo enviar un correu electrònic a info@sabotigueta.cat. Pot ser que no estigui en estoc, llavors ho farem per encàrrec. Podem ensenyar-te les teles que tenim i esculls la combinació que més t'agradi.\nDolç i simpàtic gatet de lli i roba 100% cotó.\nCaracterístiques gat de lli\nMaterial: lli i roba 100% cotó.\nCapgròs Vermell Sabotigueta\nMiau lli blau\nOcell de ganxet blau\nOcell rosa de ganxet


Dolors Navarro exposa l’enquesta de l’estudi realitzat a pacients i presentat a Infarma | UIC Barcelona\n“El 80 % dels pacients voldrien accedir als medicaments hospitalaris a través de la farmàcia comunitària”. És un dels resultats extrets d’un estudi realitzat a pacients, presentat a Infarma, que ha estat organitzat pels Col·legis de Farmacèutics de Barcelona i Madrid (COF), a través del Fòrum Espanyol de Pacients. “Amb aquest estudi buscàvem obtenir la visió d’aquest sector de la població sobre els serveis oferts pels professionals farmacèutics i, al seu torn, obtenir indicadors sobre allò que realment esperen de les farmàcies”, ha explicat Jordi de Dalmases, president del COFB.\nL’estudi es compon de dues parts: una de quantitativa a través d’una enquesta en línia, que han respost un total de 433 persones; i una de qualitativa, realitzada a partir de dos grups focals que representaven nou associacions de pacients i amb les quals es pretenia aprofundir més en diferents aspectes.\nUn altre de les dades destacades de l’enquesta en línia que ha exposat Dolors Navarro, directora de l’Institut Albert J. Jovell de Salut Pública i Pacients i cap de l’àrea d’Epidemiologia i Salut Pública de la Facultat de Medicina i Ciències de la Salut de UIC Barcelona, és que el 64 % dels enquestats afirma tenir una farmàcia de referència i el 20 % pràcticament sempre.\nLa importància dels diferents serveis està puntuada entre un 3,3 i un 4,1 (sobre 5), sent el més valorat la dispensació a la farmàcia de medicaments hospitalaris, a més del farmacoterapèutic i els de detecció precoç de malalties, com càncer de còlon, VIH o risc cardiovascular, i mesurament de paràmetres biomèdics.\nD’altra banda, els pacients perceben el farmacèutic com la principal font d’informació sobre l’existència d’aquests serveis i sol ser el professional més consultat en temes de medicaments i salut, després del metge.\nTambé remarquen la importància de la col·laboració entre professionals sanitaris: el 69,7 % és partidari d’aquesta col·laboració entre farmacèutics amb el metge de capçalera o la infermera de referència.\nPel que fa a les conclusions obtingudes dels grups focals, Navarro va explicar que, als serveis que actualment ofereixen les farmàcies, s’hi podrien afegir el seguiment de la medicació via telefònica després de la dispensació i l’especialització de les farmàcies per serveis o patologies. També consideren que es podrien potenciar espais adaptats per millorar la intimitat en la relació pacient-farmacèutic.\nAixí mateix, comparteixen una visió del farmacèutic com l’expert del fàrmac, defineixen la farmàcia com una porta d’entrada per a persones sense patologies, per la qual cosa és un lloc potencial per a la prevenció de la salut, i destaquen que el farmacèutic hauria d’estar en contacte amb la resta de professionals sanitaris.\nDurant l’acte, el vicepresident del Fòrum Espanyol de Pacients, Santiago Alfonso, va afirmar que cal tenir els “farmacèutics prop del pacient, no només en la dispensació, sinó també per acompanyar-lo en l’adherència”. Així, va seguir Alfonso, “una de les conclusions clares d’aquest aquest estudi és que el pacient confia en el seu farmacèutic, no només ara, sinó des que va néixer la farmàcia”.\nLa revista de primer quartil Cancer Epidemiology publica els resultats d’un estudi liderat per UIC Barcelona juntament amb l’Institut Català d’Oncologia (ICO) i la Universitat d’Alcalá


La descoberta de si mateix | Cultura | EL PAÍS Catalunya\nLa descoberta de si mateix\nIndividualisme, presentisme, internacionalisme: la divisa del Torres-García teòric de l’art\n24 OCT 2015 - 21:25\tCEST\nL'obra 'Constructif locomotive nord', feta a París el 1929. aurélien mole\nTorres-García va ser un autodidacte sense fissures: no va completar cap any d’escola primària ni secundària, i a més era esquerrà i una mica dislèctic. El febrer de 1926 es presentava així en l’Esbòs autobiogràfic que li havia demanat D’Ací i d’Allà, un text farcit de guions, que feia servir com en poesia ho feia la seva coetània russa Marina Tsvetàieva (1892-1941): “—Aptitud innata per a l’art— en un medi antiartístic— res que desvetllés aqueixa vocació”. L’arribada a Catalunya, a 17 anys, ho va remoure tot. La família el va deixar seguir un instint que el jove només intuïa, a l’Acadèmia de Belles Arts i a l’Acadèmia Baixas. Aviat va ser no sols un artista ben prometedor, sinó també el pioner, aquí i a Espanya, de l’escriptura de textos programàtics que a primers del segle XX començaven a renovar a Europa la pràctica i la teoria de l’art.\nLa vessant teòrica és una part nuclear de la polièdrica personalitat creativa de Torres-García. Una vessant en xarxa amb la pedagògica, que va començar per guanyar-se la vida i que esdevindria essencial a partir del col·legi Mont d’Or. Una experiència no prou divulgada que Carlos Pérez, museòleg descobridor internacionalment en exposicions i catàlegs de les joguines de Torres i la seva relació intrínseca amb l’art modern, considerava que hauria pogut ser una Bauhaus catalana. El Mont d’Or era obra del pedagog barceloní Joan Palau i Vera (1875-1915), que el curs 1910-1911 va traslladar-lo a Terrassa. Torres-García ho explica així: “Tres anys de treballs manuals i de dibuix en el col·legi Mont d’Or, de Terrassa. Per primera vegada a Espanya és introduït el dibuix natural a les escoles de nens (objectes, flors, peixos, vasos, etc.)”.\n'Ritme de ciutat', pintada a Barcelona el 1918; sotheby's\nTorres-García havia après a ensenyar de Francesc Galí (1880-1965), de qui era amic i que en aquells anys tenia a la seva escola d’art, d’alumnes, Llorens Artigas i Miró, que treballarien molt junts i sempre el recordarien.\nVessants de Torres-García alhora en xarxa amb l’escriptura prolífica d’articles en diaris i revistes, llibres, cartes als amics, que en va tenir molts aquí, entre ells força escriptors, periodistes i poetes (Foix, Junoy, Salvat-Papasseit). Salvat va ser un dels seus millors interlocutors, juntament —en un altre ordre de coses però no tan distant si ho mirem bé— amb Eugeni d’Ors i Enric Prat de la Riba, president de la Mancomunitat, la mort prematura del qual va marcar la desfeta de l’etapa catalana de Torres-García. Un període decisiu. Aquí es va fer com a artista, experimentador constant, i aquí va créixer com a home. Es va casar amb Manolita Piña Robins, còmplice per tota la vida, dibuixant, noia rebel capbussada en el nou mètode pedagògic Montessori, amb qui va tenir quatre fills, tres d’ells catalans. Torres-García se’n va anar de Catalunya amb 50 anys, 28 dels quals va passar entre Mataró, Barcelona (taller a Sarrià) i Terrassa.\nA la ciutat vallesana la parella s’havia construït la casa ideal, Mon Repòs, avui destruïda per una autopista i sense refer, tot i que les autoritats locals asseguraven fa quatre anys que el 2014 tornaria a estar dempeus.\nVa definir a Catalunya, on tants èxits i daltabaixos coneixeria, allò que el faria artista. La descoberta de si mateix —títol d’un dels llibres— i la divisa essencial: individualisme, presentisme, internacionalisme. Tot surt de l’artista mateix, de l’individu; tot ha de ser en present; tot ha de tenir vocació universal.\n'La Catalunya industrial' (Barcelona, 1917) ramon maroto\nHo explicava així a Salvat-Papasseit en una carta des de Nova York, en el primer viatge, el 1920: “Ara mateix voldria estar, altre cop, a Times Square, i baixar al subway, i trobar-me amb aquell formidable fregadís de gent adelerada (...). El diable se us emporta, i això és lo que jo vull, i no l’estaticisme. Jo visc, i s’ha de viure, al segon. Concebir ràpid, dar-se compte en un cop d’ull. Tot sintètic —per això els segles han passat (...). Fins desfer-se el crani contra un arbre, anant en auto, està bé. I no l’angoixa i congoixa del malalt, del llumet d’oli que s’acaba...”. El present, el present, el present.\nFa mig segle que Nova York no veu una bona exposició de Torres-García, que mentrestant ha esdevingut referent inexcusable de l’art modern i mestre artístic de l’Amèrica Llatina. A Barcelona, la Sala Dalmau mostra periòdicament obres del Taller Torres-Garcia de Montevideo, el seu gran llegat pedagògic al subcontinent, i ara mateix té una exposició d’ell. No veurem aquí la retrospectiva del MoMA, caldrà conformar-se amb la del 2003 al Picasso i la del 2011 al MNAC. Els que la vam veure recordarem sempre la meravellosa exposició prèvia de les seves joguines a la Pedrera, que Carlos Pérez va aconseguir dur el 1998 des de l’IVAM.


Ja n'hi ha prou de promeses buides i paraules fent crides a la pau social. Ja n'hi ha prou que el Govern de Pedro Sánchez es denomini el més feminista d'Europa mentre no condemna sentències masclistes i patriarcals com la que deixa en llibertat als 5 violadors de la Manada. Les dones joves i treballadores que defensem un feminisme revolucionari i anticapitalista no ens deixem entabanar i seguim l'exemple de lluita les i els pensionistes dient clarament que "governi qui governi, els drets de les dones es defensen".\nAquest Govern no ha canviat res i a nosaltres ens segueixen matant, violant i oprimint. El 8M d'aquest any va ser un moviment espectacular amb milions als carrers de tot l'Estat, per això hem decidit seguir avançant i convocar vaga general feminista de 24h el proper any per a seguir assenyalant i colpejant aquest sistema capitalista, masclista i patriarcal que ens oprimeix i exerceix la seva violència contra nosaltres.\nTotes i tots a la vaga general feminista el 8M de 2019!


ᐅ Activitats Teambuilding per Empreses a Càlig - Esportec\nACTIVITATS TEAMBUILDING A CÀLIG PER EMPRESES\nOferim un gran ventall d'activitats de teambuilding a prop de Càlig adaptables tant per a petites, mitjanes i grans empreses.\nExperts en serveis outdoor per a empreses a Càlig\nComptem amb molts anys d'experiència en la realització d’activitats de team building a prop de Càlig per a qualsevol tipus d’empresa. Som especialistes en activitats Físico Esportives en el Medi Natural, i, des d’Esportec, volem donar a conèixer les possibilitats que ofereix el nostre entorn, ja sigui al mar o a la muntanya.\nÉs de coneixement general que la pràctica habitual d’esports o les visites culturals tenen una sèrie de beneficis que aprofiten les empreses per organitzar activitats de teambuilding a Càlig per empreses que fomentin el treball en equip i la cohesió amb l’objecte de millorar la relació entre els treballadors i l’empresa.\nL’estratègia consisteix a realitzar activitats de treball en equip a Càlig fora dels horaris laborals per així generar en els treballadors la sensació que es tracta de jornades d’oci on poden socialitzar amb els seus companys. Per aquest motiu, des d’Esportec, per a qualsevol estació de l’any plantegem una sèrie d'experiències de teambuilding a la zona de Càlig ideals per aconseguir aconseguir el treball conjunt i efectiu dels treballadors arran d’aquestes pràctiques.\nActivitats predefinides a prop de Càlig de Teambuilding\nActivitats esportives i d'aventura a prop de Càlig per a PIMES.\nVolem que les nostres aventures siguin úniques i originals, respectant sempre el medi que ens envolta. Per aquest motiu, treballem contínuament en dissenyar noves activitats esportives per a empreses a Càlig, per tal que pugueu descobrir els indrets més idíl·lics de les nostres contrades.\nSom creadors d'experiències a prop de Càlig. Molts anys d'experiència en teambuilding.\nLes activitats esportives a l’aire lliure, originals i amb certa adrenalina pel mig, estan entre les preferides per les empreses per practicar activitats a Càlig i apropar-se als empleats d’una forma diferent.\nLa idea del teambuilding prové de l’esperit esportiu i la filosofia de treball en grup tradicional d’esports d’equip. Els esportistes han d’aprendre a confiar en els seus companys i assumir el seu rol dins de l’equip per aportar tot el que puguin i aconseguir entre tots guanyar, i això traduït al món empresarial se centra en la millora de la gestió i la productivitat per incrementar els beneficis i aconseguir l’èxit. I aquest és el motiu principal de totes les activitats de treball en equip a prop de Càlig que us proposem.\nLes activitats esportives a l’aire lliure, originals i amb certa adrenalina pel mig, estan entre les preferides per les empreses per practicar activitats a la zona de Càlig i apropar-se als treballadors d’una forma diferent.\nÉs ben sabut que un grup cohesionat, des de l’amistat i el respecte, és molt més capaç d’afrontar els reptes de la feina, tant a curt com a llarg termini. Per això, des d’Esportec Outdoor Sport proposem diferents jornades d’activitats de team building a prop de Càlig amb l’objectiu de viure experiències que reforcin els vincles personals dins de la plantilla i, així, millorar-ne el rendiment. Pretenem incentivar valors com el treball en equip, la il·lusió, la solidaritat, l’esforç, l’empatia i la cooperació.\nA Esportec som experts en teambuilding a la zona de Càlig per a petites, mitjanes i grans empreses.


House Jane Siem Reap Cambodja - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nSala Lodge Road, Salakamreuk, Sala Kamreuk, Siem Reap, Cambodja, 17000 - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a House Jane?\nExcepcional 9,6 (409 comentaris)\nBarri Sala Kamreuk Svay Dangkum Centre Conservació de la Tortuga Marina Sattahip Sala Kamreuk Centre Conservació de la Tortuga Marina Sattahip Svay Dangkum\nMés informació sobre House Jane\nRenovat l'any 2016, el House Jane garanteix els seus hostes una estada plaentera a Siem Reap tant per negocis com per oci. A només 2 km del centre de la ciutat, la localització estratègica de l'hotel garanteix que els seus clients puguin accedir fàcil i ràpidament als punts d'interès locals. Gàcies a la seva bona ubicació, des de l'allotjament es pot accedir fàcilment a les visites obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, House Jane és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, servei de compra d'entrades, registre d'entrada/sortida privat, servei de neteja diari, servei de taxi són només algunes de les comoditats que fan que House Jane sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Camp de golf (a 3 km), piscina exterior, pesca, spa, massatge de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. House Jane és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Siem Reap.


Filipines, barreja de cultures i civilitzacions - Viatjar.CAT\n« Conduir una autocaravana, diferències amb els cotxes\nLa neu empenta Sierra Nevada »\nLa República de Filipines està formada per més de 7000 illes, situades al sud-est asiàtic i ocupant una extensió de 300.000 km2. Aquestes estan dividides en tres grups, anomenats Luzón, Bisayas i Mindabao. La capital del país, Manila, es troba al primer arxipèlag. El clima tropical, les fantàstiques platges i els festivals són alguns dels principals atractius turístics del país, tot i que és un sector bastant afectat. Per què? Doncs perquè durant molts anys la regió ha estat considerada perillosa, tant pels desastres socials com naturals. Del primer grup va aconseguit sortir fa uns anys, aconseguint fins i tot firmar el 2009 una Llei Nacional del Turisme, per desenvolupar aquest sector econòmic. Del segon grup és més complicat sortir-se, ja que res es pot fer per lluitar contra els elements. Tot i així, hi ha èpoques de l’any en la que els tifons i tempestes d’aquest tipus són més escasses com el període que transcorre entre desembre i maig. Per això, si tens pensat visitar les illes, aprofita aquest moment!\nNomés fa unes setmanes que el meu amic va marxar, però les noticies que ens han arribat des de llavors són molt bones. Ha pogut gaudir d’un dels festivals més coneguts i grans del país, el “Sinulog” a l’illa de Cebú, el segon nucli econòmic i industrial de Filipines, al darrera de Manila. Allà hi ha un dels aeroports més importants del país, pel que si tens pensat viatjar a la regió, segur que passaràs per allà! Gaudeix-ho!\nFoto: Poromiami a wikimediaCommons\nThemes: filipines, Mars del sud, menjar tipic de la republica checa, pais, treballar i viatjar, turisme internacional\nComments of “Filipines, barreja de cultures i civilitzacions”


Inicio 2011 Noticias EMT Noticias generales Es completa l'accesibilitat dels panells informatius\nEMT I L'AJUNTAMENT DE LA CIUTAT COMPLETEN L'ACCESSIBILITAT DELS PANELLS INFORMATIUS\nSe'n va a procedir a l'adequació dels primers 75 panells electrònics informatius instal·lats en 2007 amb elements d'accessibilitat com el Bluetooth, altaveus que reproduïxen la informació del panell i el sistema Cyberpass, a més d'instal·lar 5 nous dispositius en tres marquesines i dos pals\nLa millora beneficia a prop de 130.000 usuaris diaris, especialment a aquells amb mobilitat reduïda\nL'Ajuntament de València instal·larà en els punts d'estratègics de la ciutat uns dispositius perquè les persones amb discapacitat auditiva i visual reben clarament i sense interferències tota la informació útil.\nAmb l'aprovació de l'adhesió al conveni marc de l'Imserso amb la Fundació ONCE, el consistori de la ciutat participa en les polítiques socials que ambdós entitats desenvolupen amb l'objectiu comú d'aconseguir l'accessibilitat universal.\nEn esta línia, se'n va a procedir a l'adequació dels primers 75 panells electrònics informatius que es van col·locar a València l'any 2007 en les marquesines més utilitzades de l'Empresa Municipal de Transports (EMT) perquè la informació que l'entitat proporciona als usuaris per mitjà dels citats dispositius arribe al màxim nombre de persones que tenen mobilitat reduïda.\nEls 75 emplaçaments coincidixen amb els punts de nombre més gran de passatge en parades, principalment ubicats en el centre de la ciutat, entitats administratives, organismes o associacions, oci o llocs on el ciutadà realitza desplaçaments per a formalitzar les seues gestions.\nLa informació que proporcionen estos panells ubicats en les parades d'EMT València permet conéixer amb la màxima exactitud possible el temps estimat de l'arribada dels autobusos a una parada determinada, amb la qual cosa es contribuïx a minimitzar la incertesa que comporta l'espera, a més d'anunciar advertències o incidències l'exposició de la qual és controlada des de la sala de control de tràfic de l'entitat.\nA més de la col·locació del Bluetooth, altaveus que reproduïxen la informació del panell i el sistema Cyberpass en els 75 panells, s'implantaran cinc nous, en concret en 2 noves marquesines i 3 pals, d'acord amb els suggeriments i apreciacions que les diferents Organitzacions i Associacions han considerat de gran interés.\nSegons els càlculs, prop de 135.000 passatgers diaris es veuran afavorits amb esta actuació especialment aquells amb mobilitat reduïda. En este cas l'aportació econòmica de l'Ajuntament serà de 61.819 euros, mentres que els altres promotors del projecte abonaran 52.671,9 euros l'Imserso i 3.362,04 euros la Fundació ONCE.


FANTAELX | Jurat FANTAELX\nJURAT DE SELECCIÓ I QUALIFICACIÓ DELS CURTMETRATGES\nAdriana Gil és una actriu i cantant alacantina. Ha participat en nou llargmetratges, infinitat de curtmetratges, publicitat, teatre musical… Ha treballat darrere de les càmeres en els equips de Ridley Scott, Bigas Lluna, Jonás Trueba… Ha guionitzat i dirigit curtmetratges, documentals i videoclips els quals han resultat seleccionats i premiats internacionalment, estant nominada als premis Notodofilmest pel seu curt Ni verlas, guanyant el premi al Millor Guió en el Primavera Film Fest de Ceuta per Muñeco de casitas, o el Millor Documental en el Golden Tree International Documentary Film Festival a Alemanya per Eli, la pasión Sueca, entre molts altres. Les seues composicions musicals també han format part de la BSO de diversos llargmetratges i curtmetratges.\nArtista il·licitana de naixement, sempre ha sigut una apassionada pel món del cinema, el còmic, els videojocs i la relació que aquests mitjans artístics guarden entre si. Es va llicenciar en Belles Arts l’any 2012 en la UMH i, des de llavors, ha treballat com a artista freelance, participant en diferents esdeveniments i exposicions dins i fora del país, a més de projectes editorials, jocs de taula i videojocs. Actualment, la major part del seu treball de cara al públic el realitza en xarxes com Twitch, mentre treballa en la creació de dos jocs indie (per a pc i telèfon intel·ligent respectivament).\nDirector, productor i guionista autodidacta. Crea amb Carol Colomer la productora i distribuïdora Cafetico Films. Ha dirigit, produït i col·laborat diversos curtmetratges, com Tonico, el munisipal (2009), premiat pel canal TCM, i el llargmetratge Operasiones Espesiales (2014). També va treballar per a l’actor Jean- Claude Van Damme a Los Angeles. El seu últim llargmetratge i curtmetratge és Rural Cops (2020-2021).\nJoan Martín Giménez va estudiar animació i il·lustració a l’Escola d’Art i Superior de Disseny Pau Gargallo. Allí va realitzar el seu primer curtmetratge, El Vespre, amb la tècnica Stop-Motion, guanyant diversos premis, entre ells el Premi d’Art i Artesania Contemporània (Artfad). Va ser seleccionat per a ser exposat en la showroom de Futur excel·lent, juntament amb els projectes finals d’art més destacats de Catalunya, i va formar part del catalogue de la publicació Selected, dins de la secció que aquesta dedica als projectes artístics més destacats d’Europa. El seu següent projecte va ser el curtmetratge expressionista Candyhearts, també realitzat en Stop-Motion, el qual va ser seleccionat en més d’un centenar de festivals, entre ells els Festivals de Sitges, Gijón i Màlaga; o festivals internacionals com el Festival de Cinema de Terror de Sacramento o el Festival de Cinema de Fargo, guanyant diversos premis nacionals i internacionals. Els anys següents ha estat combinant el seu treball com a il·lustrador i animador amb un paper de director d’art en projectes de curtmetratges de ficció com Hidden Devil, Razones i Resarcimiento. Amb l’experiència acumulada, posteriorment va realitzar La silla eléctrica, el seu primer curtmetratge de ficció que va debutar al Miami International Film Festival, a nivell internacional, i en el Festival de Cinema d’Alacant, a nivell nacional.\nMario-Paul Martínez Fabre és professor, investigador i coordinador de l’Àrea d’Estètica i Teoria de les Arts en el Grau de Comunicació Audiovisual de la Universitat Miguel Hernández d’Elx. És, a més, doctor en Cinema i Videojocs (Premi Extraordinari i tesi internacional), i director del Grup d’Investigació Massiva que estudia la interrelació de les arts audiovisuals i la cultura de masses. També ha participat en diversos cicles, exposicions i esdeveniments especialitzats de l’art i l’àmbit audiovisual com Technarte (Bilbao), La Nit en Blanco (Madrid), Inclusiva-Mitjana Lab Prado (Madrid), Entorns Futurs I i II (Alacant), el Seminari de postproducció i Art Digital (Elx), el Festival Internacional de Cinema Independent d’Elx, o les quatre edicions del Festival Internacional de Videoclips FIVECC (Alacant). En la seua faceta creativa, exerceix com a il·lustrador i com a director i guionista, entre altres, de Arcadeología (2021), o Guerrero, la cabeza entre las manos (2022). La Fundació BilbaoArte, La Fundació Telefònica, el Centre de Ciències de Sinaloa, Sabadell Cam, o l’Institut d’Art Modern Valencià (IVAM), entre altres, han exhibit els seus treballs.


Valclusa - Viquipèdia\n(S'ha redirigit des de: Vauclusa)\n44° 00′ N, 5° 12′ E / 44.0,5.2Coord.: 44° 00′ N, 5° 12′ E / 44.0,5.2\nValclusa (84) (Vauclusa en occità, Vaucluse en francès) és un departament situat a la regió francesa de Provença-Alps-Costa Blava.\nValclusa forma part de la regió de Provença-Alps-Costa Blava. Limita a l'oest amb els departaments de Gard (Llenguadoc-Rosselló) i Ardecha (Roine-Alps), al nord amb el departament de Droma (Roine-Alps), a l'est amb els Alps de l'Alta Provença, i al sud amb els departaments de Var (encara que només siguin uns centenars de metres) i de les Boques del Roine.\nPosteriorment, el 12 d'agost de 1793 va ser creat el departament de Valclusa. Aquest nou departament no només era constituït per Avinyó i Carpentràs, sinó també pels districtes d'Ate i d'Aurenja, que pertanyien a les Boques del Roine, i pel cantó de Saut, que pertanyia als Baixos Alps (actualment Alps de l'Alta Provença). L'any 1800, una última modificació territorial va fer que la localitat de Susa (en francès Suze-la-Rousse) passés al departament de Droma. Això comportà que el cantó vauclusenc de Vauriàs restés enclavat dins del territori departamental de la Droma.\nFinalment, cal destacar la importància del turisme. El departament acull al voltant de 3.500.000 de turistes cada any, alhora que nombroses propietats han estat transformades en segones residències. Això ha donat lloc a un boom immobiliari, que començà als anys 70. Actualment, és molt difícil adquirir qualsevol tipus d'habitatge, a la qual cosa hem d'afegir els elevats preus del sòl, sobretot des de la creació del Parc Natural Regional del Luberon i de les consegüents limitacions a la construcció que aquest parc implicà.\n↑ «Valclusa». L'Enciclopèdia.cat. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\nObtingut de «http://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Valclusa&oldid=11743315»\tCategoria: Valclusa\tMenú de navegació\nDarrera modificació de la pàgina: 18 abr 2013 a les 15:41.


Jordi Sànchez: "Elsa Artadi és una dona capacitada abastament i li auguro un llarg recorregut polític" - Empordà\nJordi Sànchez: "Elsa Artadi és una dona capacitada abastament i li auguro un llarg recorregut polític"\nEl president del grup de JxCat assegura des de la presó que Puigdemont no malbaratarà el mandat del 21-D i demana a la CUP que surti de la "zona de comoditat" i arrisqui per la República\nACN 02.05.2018 | 08:22\nJordi Sànchez, en una imatge d´arxiu Aniol Resclosa\n"Elsa Artadi és una dona capacitada abastament i li auguro un llarg recorregut polític, sigui o no sigui ara aspirant a la presidència. Ella sap que té tot el meu suport". Així s'ha posicionat el president del grup parlamentari de JxCat, Jordi Sànchez, sobre si creu que la portaveu de la formació pot ser candidata a la investidura, en una entrevista a l'ACN que ha respost per escrit des de la presó de Soto del Real. El número dos de JxCat també es mostra convençut que Carles Puigdemont no malbaratarà el mandat del 21-D: "Unes noves eleccions no ens aportaran res de nou que ara no disposem ni puguem fer". A més, Sànchez demana a la CUP que surti de la "zona de comoditat" i arrisqui per la República. D'altra banda, l'expresident de l'ANC -empresonat des de fa gairebé 200 dies- explica que no té previst renunciar a l'acta de diputat i avisa que si el Suprem vol continuar impedint que exerceixi els seus drets ho farà "violentant la resolució de les Nacions Unides". Finalment, Sànchez opina que l'independentisme ha d'assumir com a "risc" que hi pugui haver més dirigents empresonats però no com a "inevitable".\nS'ha evitat dues vegades que vostè assistís a la investidura. Quina valoració en fa?\nÉs tant o més preocupant l'argumentació que la decisió. Quan en el raonament del jutge llegeixes que "he renovat la meva voluntat delictiva formant part d'una candidatura com JxCat", i observes que ni la Fiscalia, ni el Tribunal Constitucional, ni el TSJC, ni l'advocacia de l'Estat han iniciat cap actuació contra JxCat t'adones del poder absolut d'algú que, lluny d'actuar com a instructor objectiu i basant-se en fets o indicis rellevants, projecta les seves pors i percepcions contra els avui processats. Que un magistrat del Suprem vegi més risc en l'ús que jo podia fer de la paraula en la sessió d'investidura que de l'arsenal d'armes pel qual va ser condemnat el membre d'ETA és tota una declaració d'intencions. L'Estat se sent més feble amb la demanda democràtica d'autodeterminació que viu Catalunya que amb la mateixa demanda exercida des de la violència que representava ETA.\nA principis d'abril va tornar a ser nomenat candidat de JxCat a la investidura. Quina diferència hi havia entre el primer i el segon intent? Creu que el pronunciament del comitè de Drets Humans de Nacions Unides el valida i blinda com a candidat?\nÉs obvi que les cautelars de Nacions Unides obligaven l'Estat. No només perquè l'Estat ha signat voluntàriament els protocols amb Nacions Unides que comprometen a seguir sempre les resolucions de la Comissió de Drets Humans -i les cautelars són una resolució-, sinó perquè el mateix Tribunal de Justícia Europeu va sentenciar que tots els estats europeus que havien subscrit els tractats i protocols dels Drets Humans de Nacions Unides tenien el deure d'implementar les seves resolucions. El Tribunal Suprem està arrossegant el Regne d'Espanya a una de les seves majors vergonyes davant la comunitat internacional i especialment els tribunals de països europeus i els propis tribunals internacionals. Tinc el convenciment que el Suprem ja ha descomptat aquest cost, sap que en el cas del TEDH arribarà d'aquí uns quants anys. La seva missió actual és literalment decapitar els qui ells consideren responsables del gran moviment ciutadà que va ser realitat l'1 d'octubre, pensant que així acaben amb els que els defineixen com "el desafiament sobiranista". Demostren una gran ignorància de la realitat catalana. Però tenen poder, ens faran mal personalment -ja l'estan fent-, però un cop hagin eliminat als qui ara estem a la presó o a l'exili se n'adonaran que el problema polític segueix on era, amb nous lideratges i pendent de la solució política que ara no s'ha trobat per incompareixença de l'Estat. Només un referèndum acordat acabarà amb el conflicte que avui ocupa als poders judicials espanyols i més preocupa a la resta de poders de l'Estat.\nEl dia 16 li va retreure a Llarena que no és "imparcial" i que no pot ser "jutge i víctima" del procés. Es va quedar amb les ganes de dir-li alguna cosa més? Cal endurir la dialèctica contra el magistrat? Recorrerà la interlocutòria del seu processament a la sala d'apel·lacions?\nNo és una qüestió d'endurir dialèctica contra el magistrat, ni de canviar d'estratègia. Sobre això s'ha fet molta literatura. Ni a la declaració davant el jutge el passat gener ens vam agenollar ni ara vàrem anar a l'enfrontament. La diferència és que durant aquest temps el jutge ha comès greus errors i ha posat per escrit raonaments sorprenents per la seva debilitat jurídica i per la forta càrrega ideològica, política i subjectiva. La meva línia de defensa i argumental és exactament la mateixa: la violència és inexistent, no hi ha cap acord entre el Govern i les entitats per fer un cop d'Estat, tota la meva actuació i de l'ANC era pública i notòria i mai la Fiscalia ni cap tribunal em va requerir a no actuar -cosa que demostra que no era delicte el que fèiem. El 20 de setembre no vàrem impedir, ni ens ho vam proposar, l'acció de la comitiva judicial davant la seu d'Economia, totes les manifestacions i el mateix 1 d'octubre s'han d'entendre des del legítim exercici del dret a manifestació i a la llibertat d'expressió. Totes les crides que des de les entitats fèiem a mantenir una actuació no violenta i cívica eren sinceres i convençudes. L'única violència viscuda l'1 d'octubre de manera massiva va ser la protagonitzada pels cossos policials. Això és el que li vaig dir el 14 de gener i el 16 d'abril al jutge. I li vaig remarcar alguns dels errors i vulneracions de drets que crec que està fent en la seva instrucció. Òbviament recorreré tot allò que negui els meus drets i avali el relat fantasiós que la Guàrdia Civil està fent sobre el referèndum.\nSi tornés a ser candidat, quina estratègia seguirà perquè Llarena el deixi assistir, aquesta vegada, al ple d'investidura? I com intentaria convèncer la CUP perquè votés a favor seu?\nDavant Llarena només hi ha una estratègia, exigir-li que respecti els meus drets polítics i que deixi d'interferir en les decisions del Parlament. Que no segueixi retorçant els resultats de les urnes del passat 21-D, que assumeixi la separació de poders, que no imposi els seus patiments i pors a la voluntat dels electors expressada el 21-D. I a la CUP els diria que surtin de la seva zona de comoditat, que baixin a l'arena política i que s'arrisquin com nosaltres per guanyar democràticament la República. En qualsevol cas respectaré la seva decisió a la propera sessió d'investidura. No puc deixar de pensar, però, l'oportunitat perduda en no haver investit president a Jordi Turull 24 hores abans que Llarena decretés la seva presó incondicional.\nCreu que tindrà més possibilitats de sortir de la presó si renuncia formalment a la seva candidatura? Es planteja ara deixar de ser president del grup parlamentari de JxCat? I l'acta de diputat, tal i com ja va insinuar després de la seva primera investidura fallida?\nEn absolut. La nostra llibertat no depèn en cap cas del que passi a les institucions. La decisió del Suprem ja està definida: castigar de manera exemplar els caps visibles -polítics i socials- del moviment sobiranista. El seu error és creure que així acabaran amb la demanda democràtica que una gran part de la societat catalana planteja. I el seu atreviment és tan gran que els porta a menysprear la realitat, a inventar un relat i a ignorar els nostres drets polítics. No són conscients que avancen a gran velocitat contra un mur, el mur dels drets civils i polítics, i allà s'estavellaran, deixant malmès de manera greu el propi prestigi de l'Estat que diuen defensar. Jo mai he especulat sobre la meva renúncia. Quan he cregut que havia de renunciar a la investidura ho he fet. I si algun dia crec que he de renunciar a l'escó ho faré, no ho insinuaré. En tot cas ara no ho tinc previst. Si el Tribunal Suprem vol continuar impedint que exerceixi els meus drets ho farà violentant la resolució de Nacions Unides.\nCreu que si s'investeix un president que estigui empresonat o a "l'exili" hauria de tenir menys atribucions polítiques? Caldria enfortir la figura de la vicepresidència, o del conseller de la Presidència, perquè hi hagi un càrrec amb funcions decisives que operi des de Sant Jaume?\nCal no oblidar que la legislació ja preveu la delegació de les atribucions del president a excepció d'unes poques funcions que són indelegables. Ningú ha de patir. Tindrem un Govern eficaç i eficient i un president polidament fort. La comunicació i la coordinació interior-exterior mentre hi hagi presos i exiliats i el Govern sigui presidit per JxCat funcionarà, i mai se sacrificarà dispersar un Govern competent i àgil a altres consideracions. Es pot tenir tranquil·litat plena en aquest sentit.\nFalta menys d'un mes perquè s'esgoti el calendari i es convoquin eleccions de manera immediata. Quina ha de ser l'estratègia de JxCat? Tornar a intentar investir Puigdemont per via de la reforma de la llei de Presidència? Insistir en vostè i Turull? Proposar un quart candidat? O bé repetir eleccions?\nUnes noves eleccions no ens aportaran res de nou que ara no disposem ni puguem fer. El mandat del 21-D és clar, tenim majoria per implementar-lo i si no ho hem fet fins ara és no perquè no haguem volgut sinó perquè no ens han deixat. Fins en quatre ocasions els poders de l'Estat espanyol ens han impedit fer Govern i aixecar el 155. El president Puigdemont ja ho ha expressat en diverses ocasions: volem fer Govern i no renunciarem a fer-lo. Per nosaltres no quedarà. La reforma de la llei de Presidència és una via legítima i ajustada a llei. No és l'única via. Quan arribi el moment el president Puigdemont ja comunicarà la decisió. Contràriament a la imatge que alguns volen construir de Puigdemont, és molt responsable i sap des del primer minut quin és el mandat i la força del 21-D. No la malbaratarà.\nEn cas de proposar un nou candidat, creu que ha de ser algú sense causes judicials obertes? Veuria amb bons ulls que aquest candidat fos un independent, o bé algú amb carnet del PDeCAT?\nNo podem acceptar que d'entrada una causa judicial injusta, injustificada i d'innegable naturalesa i matriu política serveixi, sense que hi hagi cap inhabilitació judicial, per eliminar lideratges polítics. Això és propi de mentalitat de súbdit de República bananera. Per això Puigdemont continua sent la nostra primera i legítima opció. Sigui qui sigui serà algú que representarà bé l'esperit de JxCat, i servirà dignament i lleial al mandat dels electors el passat 21-D.\nVeuria correcte que Elsa Artadi aspiri a la presidència, per desbloquejar la investidura, evitar eleccions i acabar amb el 155?\nArtadi és una dona capacitada abastament i li auguro un llarg recorregut polític, sigui o no sigui ara aspirant a la presidència. Ella sap que té tot el meu suport.\nL'independentisme ha d'assumir que hi pot haver més líders empresonats?\nHo ha d'assumir com a risc, no com a inevitable. A la presó no s'hi guanya res i l'Estat ja té, potser, part del que volia. No veig nous empresonaments. Ja ens tenen a nosaltres. Però en tot cas no podem deixar d'exercir el dret a manifestació, expressió i associació sense trair en essència els valors de la llibertat i els principis democràtics. No hem de regalar la nostra llibertat als qui ens volen sotmesos. Igual que després dels atemptats a Barcelona i Cambrils la ciutadania va guanyar el carrer amb el crit "no tinc por", ara després dels empresonaments i el 155 hem guanyat seguir existint gràcies al 21-D i a les grans mobilitzacions dels darrers sis mesos. Les urnes i el carrer seran sempre els espais des d'on construirem democràticament i pacíficament un futur republicà. No hi ha marge perquè la por ens venci.


Tastar «Prendre una quantitat reduïda (d'un menjar o d'una beguda), posar-se una mica en la boca per a apreciar el gust». Podem tastar el vi, un pastís, la sopa o un meló abans de comprar-ho etc.\nProvar «Significa; sotmetre (una persona o una cosa) a certes experiències per a apreciar quant val, per a veure si va bé o si és com cal. Provar la potència de l'aparell. També serveix per a provar l'amistat d'algú. Posar a algú (una peça de vestir) per a veure si li va bé. Prova-li els pantalons. Prova't les sabates, etc.


La Generalitat estudiarà que el nou impost sobre l'energia nuclear reverteixi a la zona productora\nLa MADE es reuneix amb el conseller Felip Puig per tractar la qüestió\nEl conseller Felip Puig amb els membres de la MADE que es van reunir amb ell aquesta setmana al Parlament de Catalunya. Foto: ACN\nEls alcaldes dels municipis integrats a la Mesa d'Alcaldes de l'Energia de Catalunya (MADE), s'han reunit, al Parlament de Catalunya, amb el conseller d'Empresa i Ocupació, Felip Puig, per demanar que els pressuposts de la Generalitat del 2015 destinin una part del nou impost sobre producció d'energia d'origen nuclear, que entrarà en vigor a partir de l'1 de gener, a polítiques de competitivitat i diversificació econòmica dels municipis de les zones nuclears. En aquesta trobada el conseller s'ha compromès a fer una proposta al Govern per tal que els comptes contemplin destinar una part del rendiment d'aquest impost a les zones nuclears per equilibrar i promoure el desenvolupament territorial.\nEl conseller Puig ha avançat que s'estudiarà "una manera d'equilibrar i promoure el desenvolupament territorial" i que "part d'aquests recursos que s'ingressaran" puguin tenir "un cert retorn" a la zona.\nPer la seva banda, el director de la MADE, Joan Sabanza, ha qualificat la reunió com a "molt profitosa per la receptivitat i bona predisposició del Govern". Sabanza ha expressat que, aquesta predisposició "es va evidenciar en una trobada informal prèvia amb el president de la Generalitat de Catalunya, que també va mostrar el seu interès pel tema".\nCal recordar que la MADE està integrada pels municipis d'Ascó, Garcia, Móra d'Ebre, Móra la Nova, Riba-roja d'Ebre, Tivissa, la Torre de l'Espanyol, Vandellòs i l'Hospitalet de l'Infant i Vilalba dels Arcs, on es produeix més del 70% de l'energia elèctrica que es consumeix a Catalunya.


Una Ullada a l'Escola: de maig 2013\nA plàstica calcam\nAl llarg del curs hem anat treballant diverses tècniques de plàstica. Ara que ens hem posat amb les portades de les nostres tasques hem provat de calcar. Tot i que no és gaire difícil, cal tenir en compte un parell de condicions...\nCal trobar un espai pla on hi hagi llum a l'altra banda.\nI cal fer via en resseguir les voreres, perquè es cansen els braços.\nI en acabar tenim una versió gairebé idèntica a l'original.\nPublicat per Àngel Rúa a divendres, de maig 31, 2013 0 comentaris\nEtiquetes de comentaris: art, autonomia\nCompartir és un acte natural i humà. Vol dir pensar en els altres i fer-los arribar qualque cosa nostra. Estem avesats a compartir moltes de coses, però de vegades ens arriben de casa coses per a compartir: lletugues per a l'hort, pastissos d'aniversari, juguetes per al pati, dolços de Lleida amb forma de caragol i fins i tot crespells.\nTot i que arribin fora de temporada, repartir crespells a hora de berenar és una festassa!\nPublicat per Àngel Rúa a divendres, de maig 31, 2013 2 comentaris\nEtiquetes de comentaris: berenars, compartir, famílies\nMés mascotes a l'escola\nDurant la dinàmica de notícies ens han visitat algunes mascotes. Aquesta vegada les simpàtiques cussetes Lady i Luna han vingut a la nostra classe.\nAmb aquestes visites hem pogut aprendre que una mascota és un membre més de la família a qui cal cuidar i estimar molt.\nEtiquetes de comentaris: compartir, emocions, famílies, mascotes\nEls intercanvis tenen qualque cosa màgica. Fa alguns dies una nina i un nin de sisè vingueren a explicar-nos un conte, el qual nosaltres havíem seleccionat prèviament.\nUn dia nosaltres serem els grans i ja sabrem llegir molt bé. Aleshores anirem a les classes d'Infantil a explicar contes o potser a llegir o a fer qualque altra feineta.\nI tornarà a ser màgic!\nEtiquetes de comentaris: compartir, contes, intercanvi\nAnam a altres classes a explicar el projecte\nFa temps que completàrem el nostre "Projecte de les paparres". Aquests dies hem fet els pòsters i hem practicat de fer exposicions orals per tal de comunicar allò que hem après a altres classes.\nEn primer lloc practicam a classe.\nHem de parlar alt i clar.\nNo podem tapar el plafó que explicam.\nCal explicar i assenyalar alhora.\nNo ens podem deixar res sense explicar.\nAnam a les classes dels grans.\nExplicam el cicle vital de les paparres.\nPassam un pot amb paparres de veritat.\nEls grans escolten amb atenció i es passen el pot.\nLes paparres són aràcnids i tenen vuit cametes.\nMentre que els encarregats d'explicar ho fan per torns...\n...N'hi ha altres que els avaluen.\nAnam tots sols i totes soles a les classes dels grans.\nSi apareixen dificultats ens hem d'espavilar!\n"Teniu qualque pregunta?"\nEns adaptam a espais diferents.\nUn plafó cau i els grans ens ajuden.\nTothom escolta molt i fa silenci mentre explicam.\nEtiquetes de comentaris: autonomia, projecte\nMenjam nesples de l'hort\nAvui hem anat a l'hort. Les lletugues que sembràrem ja estan pràcticament a punt. I la nostra nesplera estava ben carregada de nesples, la majoria petites, però tan madures i dolces que algunes tenien picades d'ocell.\nN'Àngel mostra una nespla picada d'ocell.\nAleshores explica quines nesples podem recollir i com cal fer-ho.\nEns posam per feines.\nN'hem recollides unes quantes i les hem menjades durant l'estona del berenar.\nHem visitat les lletugues que sembràrem.\nA la parada una col-i-flor s'havia espigat i tenia flors.\nA classe hem pelat les nesples amb paciència.\nMmmm! Què bones!\nEtiquetes de comentaris: alimentació, berenars, HORT\nRACÓ DEL CASTELL.\nGRÀCIES SUPER MAMIS!!\nPublicat per maria gual a dilluns, de maig 20, 2013 0 comentaris\nAQUEST HIVERN A L'HORT, FAVES, PÈSSOLS, LLETUGUES,COLS....\nRACÓ DEL CASTELL. GRÀCIES SUPER MAMIS!! ...\nAQUEST HIVERN A L'HORT, FAVES, PÈSSOLS, LLETUGUES,...\nPA PER BERENAR. FÈREM PA. L'ENDEMA CADASCÚ PREPAR...\nSuperam les 20.000 visites!!!


Parc Natural de la Serra de Mariola. Ruta blava | En família\nEn Família / Parc Natural de la Serra de Mariola. Ruta blava: Camí d’aigües.\nLa ruta blava del Parc Natural de la Serra de Mariola transcorre a la vora del riu Vinalopó per paisatges on l'aigua que acompanya el camí determina el paisatge i l'ecosistema. És perfecta per a practicar senderisme en família.\nLa ruta blava Camí d'aigües del Parc Natural de la Serra de Mariola comença en el Centre d'Informació del Parc Natural al mas d'Ull de Canals prenent la pista forestal de l'esquerra. És molt fàcil de seguir, ja que pràcticament tot el recorregut segueix aquesta pista, i de practicar, perquè el desnivell és escàs i la durada de la ruta és breu,aproximadament una hora i tres quarts en fer el camí d'anada i tornada. També es por fer en bicicleta.\nEl camí passa pel barranc d'Ull de Canals, que separa els termes municipals de Banyeres de Mariola i Bocairent. Al fons s'albira la penya de la Blasca i es poden observar les restes del castell del Vinalopó en l'alt d'un turó.\nSeguint el camí, es troben la Borrera i el molí de la Campana, reconeixible des de la llunyania per la seua xemeneia. L'edifici és molt representatiu del passat industrial de la zona, ja que es va construir com a molí fariner, després va passar a ser un molí paperer i, finalment, es va emprar per al sector tèxtil.\nL'itinerari segueix en paral·lel al riu, rodejat per bosc de xops i altres espècies com àlbers, salzes, esbarzers i joncs. Més endavant, el camí arriba a una nova edificació industrial, la fàbrica de Blanes, amb dues construccions conegudes com el molí de Baix i el molí de Dalt.\nEl camí segueix i travessa el riu Vinalopó per a arribar a la font de la Coveta, el naixement del riu, àrea de protecció integral on no està permés el bany.\nPer a tornar al punt de partida, cal seguir la mateixa pista que a l'anada, en direcció cap a les fàbriques i arribar de nou al Centre d'Informació del Parc Natural de la Serra de Mariola, al mas d'Ull de Canals.\nDescarrega 20mils al teu mï¿½bil\n1 Estï¿½s afegint...


per Redacció - Fotografia: Ajuntament de les Borges Blanques 08/06/2012 00:00h\nLes Borges amplia i millora el cementiri municipal| Redacció - Fotografia: Ajuntament de les Borges Blanques\nL’Ajuntament de les Borges ha iniciat la primera fase de les obres de remodelació i ampliació del cementiri municipal, que suposen la construcció de 80 nous nínxols, així com la millora de l’entorn i dels seus jardins. L’obra s’ha adjudicat per un import de 54.000 euros i es preveu que estigui enllestida a finals del més de juliol.\nL’ampliació s’ha dut a terme després de constatar que s’estava apunt d’esgotar l’espai disponible. El regidor d’Urbanisme, Francesc Mir, ha explica que "des del Govern hem decidit ampliar-lo ja que està a punt d’arribar al límit de la seva capacitat. A més, les millores serviran per dignificar aquest espai on es ret homenatge als nostres avantpassats. Suposarà una millora significativa amb la que, també, volem embellir un espai tant sagrat com aquest".\n"L’obra s’ha adjudicat a una empresa de les Borges. Donar feina a empreses de la ciutat és una de les nostres prioritats", ha afegit, Mir. En aquest sentit, destaca la reducció del 7% en el preu de l’adjudicació passant dels 58.000 euros del projecte inicial als 54.000 de l’adjudicació final.\nComencen les obres d’asfaltat a la carretera N-145 de La Seu d'Urgell a Andorra


La Policia de la Generalitat imposa 359 multes i sanciona a tres establiments durant el quart cap de setmana de tancament perimetral - Diari Millars, informació local en valencià.\n22 de de febrer de 2021\nLa Unitat adscrita a la Generalitat identifica a més de 2.815 persones i 2.083 vehicles entre el divendres i el diumenge. El 80% de les multes ha estat per incomplir el confinament. També sanciona a 3 establiments.\nLa Policia de la Generalitat ha imposat 359 multes i ha sancionat a tres dels 93 establiments inspeccionats durant el quart cap de setmana del tancament perimetral de les 16 ciutats més poblades de la Comunitat Valenciana. El cos autonòmic ha identificat a 2.815 persones i a 2.083 vehicles.\nLa Unitat adscrita a la Generalitat ha imposat 165 multes menys que el cap de setmana anterior en el qual es van comptabilitzar 524. Gairebé el 80% d’elles (277) han estat per incomplir el confinament, mentre que el 20% restant (82) han estat per no utilitzar la màscara o saltar-se el toc de queda.\nD’altra banda, la Unitat adscrita a la Generalitat ha inspeccionat 93 establiments i ha sancionat a 3 d’ells, 7 menys que l’anterior cap de setmana, per incompliments de les mesures higienicosanitàries o l’aforament màxim permès.\nS’han realitzat 367 advertiments per ús inadequat de màscara, per no respectar la distància de seguretat o per saltar-se el toc de queda, 77 menys que el cap de setmana anterior, que van ser 290. Durant aquests controls, també s’han aixecat 15 actes per tinença de drogues i armes.\nActuacions Policia Local\nLa unitat de coordinació d’emergències policials, Cempol, ha informat que les 16 policies locals de les poblacions perimetradas han realitzat 135 controls d’accés: 60 a la província d’Alacant, 56 a València i 19 a Castelló. No han hagut d’efectuar cap detenció per incompliment de la normativa anticovid.\nLes plantilles de Policia Local han aixecat 476 actes i han sancionat a 4 establiments. Quant al nombre de denúncies per reunions no permeses, han estat 65, enfront de les 26 intervencions a causa de reunions en l’àmbit familiar o social.\nPost més nousL’Ajuntament de Castelló col·labora amb SEO Bird Life per millorar l’hàbitat del corriol camanegre\nPost més vellsEl servei de Ludoteca Municipal de Peníscola compleix 25 anys


Giner: “Xàtiva sol·licita al Govern que no intervinga els seus estalvis perquè són necessaris per a ajudar a la població”\nEl portaveu de Cs celebra la unanimitat d'aquesta moció perquè “Xàtiva ha de defensar el superàvit que ha aconseguit fent els deures”\nEl portaveu de Ciutadans (Cs) Xàtiva, Juan Giner, ha explicat en el ple celebrat aquest matí que “Xàtiva sol·licita al Govern que no intervinga els seus estalvis perquè són necessaris per a ajudar a la població”.\nLa moció, pactada pel Cs i PP, i secundada per unanimitat, demana “un compromís per escrit del Govern d'Espanya de no sostraure el superàvit acumulat dels ajuntaments espanyols, perquè es puguen destinar a impulsar l'economia local, tant de les famílies com de les empreses”, ha detallat Giner.\nEn la mateixa línia, ha argumentat, “volem defensar els nostres estalvis perquè ens ha costat molt d'esforç aconseguir-los; però, sobretot, perquè són la garantia perquè tota la ciutadania de Xàtiva supere aquesta crisi”.\nA més, l'edil de la formació taronja ha concretat que “en la iniciativa sol·licitem que si l'Executiu es planteja modificar alguna de les lleis que afecten l'autonomia, hisenda o estabilitat financera de les entitats locals valide aquestes modificacions en el Congrés dels Diputats i no via decret”.\nFinalment, ha destacat, “davant el globus sonda llançat pel Govern, Xàtiva dóna una resposta contundent: veuríem amb molt mals ulls que vinguera a intervindre els nostres diners”. “Ens avalen els articles 137 i 140 de la Constitució Espanyola, en els quals es garanteix l’autonomia dels municipis per a gestionar els seus propis interessos”, ha assegurat.


“Jornades de Controvèrsies Sòcio-Científiques i Recerca i Innovació Responsable” / Centre de Recursos Pedagògics Específics de Suport a la Innovació i la Recerca Educativa – Lo Campus diari\n“Jornades de Controvèrsies Sòcio-Científiques i Recerca i Innovació Responsable” / Centre de Recursos Pedagògics Específics de Suport a la Innovació i la Recerca Educativa\nDes del CESIRE (Centre de Recursos Pedagògics Específics de Suport a la Innovació i la Recerca Educativa) del Departament d’Ensenyament de la Generalitat de Catalunya s’ha organitzat unes jornades sobre Controvèrsies Sòcio-Científiques i Recerca i Innovació Responsable en les que participaran com a ponents diversos agents que actuen a nivell educatiu en aquest àmbit: Projectes Europeus –“Xplore Health”, “RRITools”, “Scientix”, “Engaging Science”-, Experiències d’Aula i experts en didàctica de les Ciències.\nRecordem el significat de “Controvèrsies Sòcio-Científiques” i “Recerca i Innovació Responsable”: “Controvèrsies Sòcio-Científiques” (CSC, – o SSI en les seves inicials en anglès): Dilemes o conflictes en els que els models científics es troben contextualitzats amb aspectes ètics, socials o fins i tot legals, convertint la presa de decisions en un procés d’argumentació complex i amb resposta oberta. I “Recerca i Innovació Responsable” (RRI en les seves inicials en anglès): la pràctica de la ciència i la innovació amb la societat i per a la societat, incloent la societat en les etapes inicials dels processos d’investigació i innovació per alinear els seus resultats amb els valors de la societat.\nLes jornades, amb el lema “Ciències per a qüestionar i canviar el món. Pensar, comprendre, decidir“ s’han dissenyat inicialment per a professors de secundària amb l’objectiu d’oferir oferir eines i enfocs pràctics per ajudar els alumnes a posicionar-se com a ciutadans en dilemes o qüestions participades per models científics (transgènics, nanotecnologia, sostenibilitat, …). Es pretén que els alumnes aprenguin les ciències de manera connectada al món que els envolta i siguin capaços de prendre decisions en les que els valors socials i personals i els fonaments científics interactuen de forma complexa amb habilitats com l’argumentació o la valoració de riscos.\nTot i això, degut a demandes que han rebut els darrers dies per part de persones que no són professors de secundària però voldrien assistir-hi com a oients, s’ha decidit obrir la inscripció també a persones que no siguin professors de secundària i estiguin interessades en la ciència i l’educació i vulguin conèixer de primera mà propostes i enfocaments educatius sobre Controvèrsies Sòcio-Científiques i Recerca i Innovació Responsable.\nLes jornades tindran lloc repartides en tres sessions, els dies: 21 Octubre, 4 de novembre i 25 de novembre. L’horari de les sessions és de 16:30 a 18:30 i es duran a terme a Barcelona, a la seu del CESIRE, Avinguda. Drassanes, 10.♦\nEs preveuen alts nivells de pol·len a la primavera i a l’estiu / Xarxa Aerobiològica de Catalunya de...


Mireia Civís | La confiança en el cor de la relació educativa | Les 3 coses que he après\nSóc Mireia Civís i Zaragoza, mestra, pedagoga i doctora en pedagogia. Actualment sóc professora titular a la FPCEE Blanquerna (URL) amb experiència tant en la pedagogia escolar com social. Poso l'accent en la mirada comunitària com a base d’una educació renovada. He participat en congressos i jornades en relació amb aquesta temàtica i tinc diverses publicacions entorn a aquest eix.\nUn model d'educació renovat ha de basar-se en la confiança dels agents implicats així com en la facilitació d'espais de trobada en el marc de lideratges relacionals i distribuïts.\nLa confiança en el cor de la relació educativa\nLa multitud d'avaluacions, controls, protocols i formularis que sovint envaeixen el dia a dia de l'educació són indicadors d'un sistema desconfiat. He après que és fonamental confiar en els altres sense patir per exercir un control sobre allò que fan. No hi ha millor fórmula que sentir que et fan confiança, que creuen en les teves capacitats i potencialitats. I això ho podem aplicar en qualsevol de les relacions educatives: professor-alumne, administració-escola, escola-família, família-infant... Confiar en l'altre també vol dir apoderar-lo i fer-lo més partícip d'un projecte veritablement compartit. Pràctiques com descentralització, subsidiarietat, autonomia, corresponsabilitat, reconeixement de la interdependència, participació, autoavaluació, avaluació formativa, projectes propis i singulars, esdevenen pràctiques que encaixen amb un model educatiu basat en la confiança.\nCal crear espais de trobada\nSi volem fonamentar l'educació en una relació col·laborativa i de confiança hem de facilitar els espais de trobada. Això vol dir preveure l'espai i el temps perquè sigui així. Potser podríem tenir comissions mixtes on pares i mestres treballessin sobre alguns aspectes escolars: els patis, les festes tradicionals o el treball d'un valor? Potser podríem fer una reunió mensual on el CAP, els poliesportius, les escoles i les biblioteques d'un barri pensessin activitats conjuntes? O potser podríem crear una xarxa d'escoles que regularment compartissin reptes i necessitats així com estratègies per fer-hi front? He après que més enllà de la voluntat de treballar conjuntament calen els espais i temps que ho facin possible, i que es reconegui l'espai de trobada com a espai indispensable per a la tasca educativa i facilitador de la xarxa de corresponsabilitats educatives, no com un espai de “voluntariat” més enllà de la teva tasca habitual.\nVers un model de lideratge distribuït i relacional\nCom comparteixen diversos experts en lideratge, s'ha acabat el temps dels líders personalistes, que basen el lideratge en accions individuals, que esdevenen herois o màrtirs d'una causa. He après que cal pensar en models de lideratge que posin l'accent en distribuir responsabilitats i potenciar les relacions i interaccions de les persones que formen part d'un projecte fent-los sentir així també més compromesos i implicats amb el propi projecte. Cal pensar en estructures organitzatives que facilitin el treball en equip, conjunt, col·laboratiu, compartit i en xarxa. Estructures que al capdavall puguin facilitar també la innovació col·laborativa. Una innovació que esdevé més rica justament per ser fruit d'un treball interpersonal i interprofessional.


Càritas presenta a Balaguer la memòria 2020 als voluntaris • Càritas d'Urgell\nCàritas presenta a Balaguer la memòria 2020 als voluntaris\nCàritas Diocesana d’Urgell va celebrar, el dissabte 4 de setembre, una trobada amb els voluntaris i responsables de l’entitat al Santuari-Basílica del Sant Crist de Balaguer en la que el Director de Càritas Urgell, Sr. Josep Casanova, donar a conèixer les xifres del 2020 i la memòria d’activitats i en la que també el P. Joan Carrera s.j., membre de Cristianisme i Justícia va oferir una xerrada sobre “Viure millor amb menys”.\nL’Arquebisbe Mons. Joan-Enric Vives, va presidir l’activitat, a la que van assistir el Vicepresident de Càritas Espanyola, Sr. Enrique Carrero, i la Secretària General de Càritas Espanyola, Sra. Natalia Peiro; el President de Càritas Catalunya, Sr. Francesc Roig; nombrosos voluntaris i voluntàries i directors de Càritas a les diverses comarques de la diòcesi.\nL’acte es va iniciar amb les paraules de benvinguda i agraïment de Mons. Joan-Enric Vives als assistents, que van omplir el temple de la Basílica de manera espaiada, per complir amb les normatives d’aforament vigents. Mons. Vives va posar en relleu la intensitat amb què s’inicia el curs i va donar un missatge d’esperaça i coratge als assistents, agraïnt la tasca que durant l’any 2020, tant dur, va desenvolupar Càritas, que malgrat les dificultats provocades per la pandèmia no va cloure mai els seus serveis.\nDesprés el jesuïta P.Joan Carrera va fer la seva exposició en la que explicar sobre unes idees base, que cal aprofundir en els valors profuns i humans de cadascún de nosaltres per fugir d’un consumisme exacerbat al que ens ha portat el capitalisme, que ho transforma tot en un producte i ens allunya de la percepció de la nostra humanitat. Va considerar que desaccelerar el consum pot donar lloc a un tipus de progrés en el que la diversificació, l’impuls dels valors alternatius locals, el respecte de l’entorn i les democràcies més locals i participatives siguin mes rendibles i més implicador en la comunitat. Per P. Carrera, les religions i especialment la cristiana, són peça clau en la transformació de les persones, perquè posen el cor de l’home en el centre i això ens porta a viure fora de nosaltres, mirant la comunitat i el respecte mutuu.\nJosep Casanova va fer una cuidada exposició dels trets bàsics de la tasca que ha fet Càritas en el darrer any, enmig de les dificultats que ha imposat el confinament i les conseqüències dramàtiques per a moltes persones a nivell humà, social i econòmic; va mostrar com s’havia dut a terme l’atenció; explicant l’increment de més d’un 67% de les inversions en ajudes socials, les inversions que s’han fet en cadscun dels programes que s’han dut a terme. Va tenir un record per les persones que durant aquest temps ens han deixat, vinculades a Càritas i al personal i voluntaris, i fins i tot industrials i va acabar la seva exposició posant en relleu les dificultats que per la pròpia empresa d’inserció “grup Grapats” ha suposat el tancament i el greuge a nivell econòmic, que ha estat sostingut per Càritas d’Urgell.\nVa cloure l’acte la celebració eucarística presidida per Mons. Vives, i concelebrada pels sacerdots que havien acudit acompanyant els voluntaris de diferents parroquies, des de Guissona, Tremp, Balaguer, La Seu d’Urgell, Pobla de Segur i Sort i d’altres. Mons. Vives, en la seva homilia va glossar l’evangeli del paralític que es portat davant Jesús per part dels deixebles que exerceixen la caritat i els va posar com a exemple de la inventiva que han de tenir tots els voluntaris i treballadors de Càritas per superar els reptes i saber portar els necesssitats a Jesús. Va acabar amb unes paraules de coratge: ”Som una Càritas viva i amb il.lusió, per arreglar el món, començant pel que queda més a la vora. Siguem les mans i el cor de Jesucrist”.


El gospel predica el seu missatge de fraternitat - Regió7\nEl gospel predica el seu missatge de fraternitat\nL'Esclat Gospel Singers i el Gospel Bilbao actuen plegats al teatre Kursaal de Manresa\nEls cors manresà i bilbaí compartiran la vivència de la música a l'escenari del Kursaal fotografia promocional\nDurant les dues darreres dècades, el compositor i pianista Ramon Escalé ha escampat arreu la bona nova del gospel. A mesura que creixia l'interès per aquesta música –abans de la crisi, l'entitat manresana Esclat Gospel Singers facturava concerts sense parar–, l'intèrpret i pedagog aprofundia en el coneixement profund del missatge que porta implícita una experiència creativa que és alhora un cant a la fraternitat. «El gospel no és només cantar i aixecar les mans», assegura: «Cal fer un pas més enllà i veure'l com una oportunitat per conèixer l'altre, per respectar-nos mútuament».\nL'Esclat Gospel Singers tornarà demà al Kursaal acompanyat, en aquesta ocasió, del Gospel Bilbao per oferir al públic una festa amb un títol prou significatiu: Cantem junts, Elkakerrin Abesten. La proposta, dirigida per Alain Gallego i Ramon Escalé, tindrà l'acompa-nyament musical de Jordi Blanes (baix) i Lluís Ribalta (bateria).\n«Ara mateix, a Euskadi hi ha molt ambient de gospel, em recorda el que va passar aquí fa vint anys», reconeix Escalé, que va crear una escola a Barakaldo –actualment a Getxo– de la qual van sortir tres cors amb un total de cent cantants. «Hi vaig cada quinze dies», apunta: «Tenim molta connexió, ells van venir al campus, hem fet intercanvi... hi ha un grup molt potent».\nEl Gospel Bilbao, que dirigeix Alain Gallego, s'ha fet un nom en el panorama estatal del gènere, i les actuacions que va realitzar al Teatro Campos Eliseos de la capital biscaïna i la participació en el musical Jesucrist Superstar són targetes de visita que certifiquen la seva qualitat. «Estem expandint la idea amb sucursals a Vitòria i Santander», afegeix el manresà.\nEl gospel prové de l'univers sociocultural de la comunitat afroamericana, però en les darreres dècades ha tingut un auge inesperat i tant a Catalunya com a la resta d'Europa hi ha propostes tan interessants com la del mateix Esclat Gospel Singers, la fundació del qual data de l'any 2000.\n«Estem en un moment musical, de sonoritat, molt dolç», afirma Escalé, referint-se al grup que va crear a la capital bagenca: «Fa un parell d'anys vam tenir una crisi forta, però l'hem superada i ara estic en una etapa en la qual vull pitjar fort, accelerar, aprofundir en la qualitat del cor. Per això hi va haver canvis i ara estem bé, farem vint anys el 2020, estem preparant coses noves, grosses. Hem superat un moment de baixada absoluta».\nRamon Escalé reconeix que ja no és el mateix que al principi de segle, ha interioritzat la filosofia del gospel i es mostra crític amb el fet que «sembla que aquí a Catalunya ja estem de tornada, i que tothom sap què és el gospel, però hi ha poca gent que entengui què és realment».\nIncidint en aquesta qüestió, el director de l'Esclat explica que «a l'abril vam celebrar el One Heart Festival a Barcelona, i em trobava gent que deia 'això ja ho he vist'. I no, no és veritat, cal ser més humils perquè el nivell que hi va haver no s'ha vist. Vam tenir el Donald Lawrence, que vindria a ser el Messi del gospel. Per això dic que semblem de tornada de tot, però no se sap què implica realment el gospel: fins ara, només n'hem vist la punteta, ens hem quedat en la superfície perquè aquesta música té un rerefons brutal. A Europa i als Estats Units passen coses i a nosaltres ens cal fer un pas per anar més enllà».\nEl moment social i polític que viu Catalunya és un exemple del que predica Escalé. «Segur que si es troben cara a cara un independentista i un que no ho és podran anar plegats a fer una cervesa», indica: «El problema el creen els polítics, els jutges... Però el gospel és una eina brutal per posar en relleu la capacitat que tenim per intentar entendre l'altre. Cantar és fer amistat, i per això crec que hi haurà una reviscolada d'aquesta música, ens pot ajudar a fer un món millor».\nUna de les iniciatives que ja estan en marxa són els service, que vindria a ser una missa gospel. Per a aquest diumenge, n'hi ha prevista una a Barcelona: «Hi venen persones que aporten el seu testimoni, un sensesostre, algú que ha sortit de la presó, una persona que té problemes per aconseguir menjar... Hi ha una voluntat social de fer visibles aquests milers de persones que ho passen malament. La reviscolada va per aquí, però sense oblidar la qualitat».\nEn el concert d'aquest dissabte al Kursaal, «hem de saber transmetre aquesta filosofia». L'Esclat Gospel Singers és format a hores d'ara «per 26 o 27 veus», afirma Escalé: «Volem arribar fins a trenta, però sempre a partir de la qualitat. Amb aquesta xifra, ningú es pot amagar, i la veritat és que el cor té molta potència». Per al promotor de tantes i tantes iniciatives en el camp del gospel, l'ideal seria que l'espectacle esdevingui «una exultació col·lectiva».