Com aplicar correctament el fertilitzant? - Nutrició vegetal - Notícies - Xi'an Naturetech Int'l Co., Ltd\nCom aplicar correctament el fertilitzant?\n1. Què s'ha de tenir en compte en aplicar fertilitzants químics\n1) La urea no s’ha de regar immediatament després de l’ús.\n2) El bicarbonat d'amoni no s'ha d'aplicar a la superfície del sòl.\n3) El bicarbonat d'amoni no és apte per a ser utilitzat en hivernacles i hivernacles.\n4) Els fertilitzants de nitrogen amònic no s'han de barrejar amb fertilitzants alcalins.\n5) No s’hauria d’aplicar fertilitzants nitrogenats en nitrats al camp d’arròs.\n6) el sulfat d'amoni no és adequat per a una aplicació a llarg termini.\n7) Els fertilitzants fosfats no s'han de distribuir.\n8) El fertilitzant de potassi no s’ha d’aplicar en l’etapa posterior dels cultius.\n9) No utilitzeu fertilitzants clorats només durant molt de temps i eviteu utilitzar-los en cultius clorats.\n10) El fertilitzant compost nitrogenat no s'ha d’utilitzar àmpliament en cultius de lleguminoses.\n2. L'aplicació de fertilitzants orgànics ha de prestar atenció a aquests problemes\n1) els nutrients continguts en els fertilitzants orgànics no són omnipotents. Els fertilitzants orgànics contenen una gran varietat de nutrients, que és un avantatge sobre els fertilitzants amb nutrients individuals. No obstant això, els nutrients continguts en els fertilitzants orgànics són massa baixos per satisfer les necessitats d’alt rendiment i alta qualitat dels cultius. Per tant, s’ha d’utilitzar amb algun fertilitzant.\n2) la descomposició dels fertilitzants orgànics va ser més lenta i l'efecte del fertilitzant va ser posterior. Tot i que el contingut de fertilitzants orgànics està ple de nutrients, el seu contingut és baix i es descompon lentament al sòl. Sota la condició que la quantitat de fertilitzant orgànic no sigui molt gran, és difícil satisfer les necessitats dels cultius per als nutrients.\n3) Els fertilitzants orgànics han de ser fermentats. Molts fertilitzants orgànics contenen bacteris, ous d'insectes i llavors de males herbes. Alguns fertilitzants orgànics contenen compostos orgànics que no condueixen al creixement dels cultius. Per tant, només es poden aplicar després del compostatge, fermentació i processament.\n3. L'aplicació del fertilitzant foliar de tres errors importants\n1) sempre que el "obert" pugui ruixar, malament!\nQuan alguns agricultors es comprometen a abonar fertilitzants i hortalisses, com alguns tipus de fertilitzants foliars a afegir s'apliquen junts, crec que el tipus és més complet, l’efecte és millor, no importa el que pensi l’agricultor, només pot "canviar de manera que s’obri", fer que el fertilitzant foliar s’aplica, en realitat si no.\nPer exemple, fertilitzants altament volàtils com l'amoníac i el bicarbonat d'amoni, si s'apliquen com a fertilitzant foliar, les altes temperatures poden causar danys als cultius i cremar les fulles després de polvoritzar, de manera que no es pot aplicar com a fertilitzant foliar. I una gran quantitat de petits fertilitzants no es poden barrejar amb l'aplicació de plaguicides, els fertilitzants àcids i els fertilitzants alcalescents no poden barrejar-se els fums, el sòl adequat es duu a terme fertilitzant - fertilitzant, fertilitzant - barreja de medicaments aplicats, teniu acció "gush to apply, effects of effects". , pot ser contraproducible.\n2) com més gran és la concentració d’esprai, millor. Mal!\nAlguns agricultors pensen que com més gran és la concentració de la solució d’aspersió de fertilitzants a la superfície de la fulla, millor. Això no és cert. Per exemple, el fertilitzant hidrosoluble altament nitrogen només hauria de ser inferior a l'1% i el dihidrogenfosfat de potassi només hauria de ser inferior a l'1%. Per obtenir més fertilitzants de mitjans i oligoelements, com fertilitzants de glicol de calci, fertilitzant de borat de glicè de calci, glicol de zinc, quelat de ferro, quelat de coure, etc., només haurien de ser controlats per sota del 0,2%. Sota la situació de massa gruixuda no només no es pot polvoritzar fertilitzant, sinó que farà que les fulles de les collites es deshidraten, es marin, provocant danys als fertilitzants, és a dir, similar al dany de la droga, el verí. Generalment, ruixeu els costats positius i negatius de la fulla per estendre els fertilitzants per començar a caure. Massa fertilitzant condueix a costos més elevats i a un malbaratament de fertilitzants.\n3) es pot polvoritzar en qualsevol moment, malament!\nAlguns agricultors no aconsegueixen captar el període crític de polvorització i, per tant, no aconsegueixen l’efecte previst. Alguns agricultors pensen, en el creixement i el desenvolupament de les plantes en qualsevol moment, en qualsevol moment es pot aplicar fertilitzant foliar de polvorització, però també equivocat.\nFesol, cacauet, fava, fesol esperen el cultiu de lleguminoses, apropiat està en flor, el període de beines estalvia fertilitzant. El cotó s'ha de fertilitzar en el període de floració. Els fertilitzants de molibdè s'han de ruixar a les plantes abans de la floració. El fertilitzant boric i el fertilitzant de zinc en la floració primerenca de l'efecte de polvorització de plantes és el millor.\nDes del temps dels fertilitzants Gush a dir, no ha de tenir vent de dia ennuvolat o bé el matí del dia, després que la rosada foliar sigui seca, eviteu un període d'intens sol a alta temperatura, primerenc, efecte aplicació nocturna és bo.\nUn parell de: Com utilitzar fertilitzant foliar\nSegüent: Beneficis del fertilitzant orgànic foliar per als cultius de cotó


La cala del Turc: Memòria històrica o "Ara és el moment de…"\nM'acabo d'empassar —tot sencer, d'una gran bocada mig nuada d'esbufecs d'angoixa— el debat del programa Àgora del Canal 33, que avui tractava el controvertit projecte de llei "de la Memòria Històrica". Doncs bé, si encara em quedava algun dubte que es tracta d'una llei que és un veritable despropòsit des de la majoria de punts de vista —és portadora d'alguns elements positius en els aspectes més tècnics, com ara l'atorgament de mitjans i possibilitats a les famílies que volen recuperar les restes d'algun parent ajusticiat durant la Guerra Civil o la Dictadura—, ara els dubtes s'han esvaït. La cosa ja comença amb tot un despropòsit conceptual. Crear un sintagma nominal amb els termes "memòria" i "història", el primer designant una facultat subjectiva dels individus i l'altre un coneixement intersubjectiu "falsable", és com fomentar l'encreuament d'un santbernat amb una truja. Si aquest hipotètic comerç aberrant (i que repugna només d'imaginar, almenys a mi), anés més enllà d'un anecdòtic intercanvi de fluxes, generaria com a molt un cadell raquític i boterut, absolutament inadequat per a l'exposició pública. El mateix passa amb aquesta parida solemne de la "memòria històrica", un neologisme compost i maldestre format per dos conceptes inassimilables, que s'encavalquen sense fusionar-se realment, en una mena d'onanisme compartit francament obscè.\nQuan el PSOE es va autocondemnar a l'oposició durant la segona legislatura aznarista (després del pacte Almunia-Pacofrutos), es va preparar mentalment per a una llarga travessia en el desert, convençut que no tenia ni les persones (el nou líder era més avorrit que la biografia d'una escarola) ni encara menys els arguments (que li feia mandra buscar) per afeblir el poder del centre dreta. I va ser així com, tot procastinejant, es va anar empescant parides per atacar la legitimitat d'origen del PP, ja que la recerca d'arguments mínimament sòlids per atacar-ne la legitimitat d'exercici se'ls feia —sembla ser— una muntanya. Entre els conceptes-brossa que va trobar, destaca l'andròmina que ara analitzem, un artefacte cent per cent propagandístic i absolutament impresentable amb el segle XXI tan entradet. Perquè, ¿algú s'imagina els italians plantejant-se la possibilitat de revisar el conjunt de sentències de l'època mussoliniana? ¿Oi que no? I més raó tindrien per fer-ho que nosaltres, atès que en aquell país no hi va haver ni Pacto de la Transición ni llets i que bona part dels càrrecs feixistes es van integrar com si res en el nou règim republicà a través de la Democrazia Cristiana! Els socialistes del nostre país, en veure's obligats a traginar aquesta baluerna de la "memòria històrica" encara en ple govern, han hagut de fer com la mòmia estalinista que avui figurava a l'Àgora. El carcamal en qüestió, un tal Vicenç Navarro ("Catedràtic d'Història de la UPF" com a garantia irrefutable), a més de cagar solemnitats amb una cara de sabatot que causava dolor, tenia una gran afecció per l'irritant recurs retòric "Ara és el moment de…". A aquestes alçades de la història d'Espanya, venia a dir, "és el moment de" contestar els pactes de la Transició. O "ara és el moment de" revisar les condemnes de la Dictadura. I així anava fent. Llàstima que ningú no li recordés que pel mateix preu també hauria pogut dir que era "el moment de" canviar el resultat de la Guerra Civil, "el moment de" ressuscitar la II República, el de reformular el Pacte de Sant Sebastià o, ja posats, el de tornar a combatre la Guerra de Cuba i guanyar-la. Doncs això de clavar un cop de puny a la taula i proclamar "Ara és el moment de…" és el que ha fet el Govern, escortat per tota la colla de tòtils post-adolescents o senils que omplen d'sms "participatius" (llegeixi's: cutres) el programa Àgora.\n—Senyors —ha vingut a dir el Govern—, ara és el moment de reobrir una pàgina de la història d'Espanya que els qui la van patir es van estimar més tancar una vegada per sempre, probablement per no comprometre les generacions del futur en un esforç de generositat del qual, pel que es veu, no ens fem dignes.\n—¿I per quins set sous hem de reobrir cap pàgina? —podríem preguntar-los nosaltres.\n—Doncs perquè ara és el moment, ves… —ens respondrien amb tota la barra.\nTot plegat em fa concloure que els ciutadans, com més ignorem les excentricitats dels polítics, més els farem entendre que, si bé en general són prescindibles, encara ho resulten més quan dediquen el temps a cogitar parides salvífiques. Així, si un dia decideixen d'hibridar una família d'ànecs amb una euga de poney, es trobaran que no els riem la gràcia i potser a la fi es diran que "ara és el moment de" trobar solucions als problemes i no de crear-ne de nous.\nho ha dit en velezmostar @ 23:20


Carcaixent demana més coordinació entre la CHX, el 112 i els ajuntaments per fer front a les pluges | Valencia Extra\nEn una reunió celebrada ahir entre la Delegada del Govern, alcaldes i alcaldesses de la Ribera i el president de la CHX\nL’alcalde de Carcaixent, Paco Salom, juntament amb alcaldesses i representants de pobles de la Ribera, s’ha reunit amb la delegada de Govern a la Comunitat Valenciana, Glòria Calero, i el president de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, Manuel Alcalde, per tractar sobre la problemàtica que generen els forts episodis de pluja i avaluar les demandes de les poblacions afectades.\nDurant l’encontre, l’alcalde de Carcaixent va plantejar als representants de l’administració de l’Estat la necessitat de millorar la informació, per a que la presa de decisions siga coordinada i el més efectiva possible. Es va coincidir en que la CHX és l’òrgan que obté les dades i que correspon a Emergències de la Generalitat la transmissió de la informació, però l’experiència demostra que els i les responsables de prendre decisions en els ajuntaments necessiten un canal específic, diferenciat, que oferisca informació més minuciosa. Segons ha manifestat Paco Salom, “el que necessitem els alcaldes i alcaldesses no és tant informació voluminosa de dades sinó informació de qualitat, per conèixer, per exemple, la incidència dels desaigües puntuals que la CHX fa de Bellús durant les pluges, i com afecten als pobles tenint en compte l’estat dels rius i barrancs de la conca».\nEn esta línia, hi havia consens entre els diferents ajuntaments sobre que en situacions d’emergència s’han de prendre decisions que donen tranquil·litat a la població i eviten dany. En opinió de Paco Salom, durant els temporals, «ens estem mirant uns pobles a altres a veure què decidim per exemple en temes com suspensió d’activitats, que poden semblar sense importància però que comporten importants trastorns organitzatius a la ciutadania». Per això, va remarcar «a major coordinació i informació compartida, millors decisions i més seguretat i confiança entre la població».\nEn quant a demandes concretes, Paco Salom a l’igual que Josep Carreres, regidor de Medi Ambient d’Alzira, va traslladar a la CHX que seria important per a Carcaixent la modificació del traçat de l’últim tram del Barxeta, per facilitar el drenatge i evitar les inundacions en el terme que provoquen talls de camins i altres problemes durant els temporals de pluges.\nAixí mateix, tant des de Carcaixent com també des d’Alzira, es va insistir en la necessitat de fer actuacions que permeten augmentar la capacitat efectiva de l’embassament de Bellús en episodis de gran acumulació d’aigua. En este tema, la CHX va comentar que estaven replantejant-se el sistema de gestió de les reserves de l’embassament, per millorar la capacitat en temps crítics i que s’estava treballant ja en els models predictius per poder oferir un assessorament més específic en moments importants dels temporals, una de les principals demandes dels municipis.\nFinalment, en tant que alguns dels temes afectaven a l’àmbit competència de la Generalitat Valenciana, la Delegada del Govern, Gloria Calero es va comprometre a convocar a una reunió tècnica amb representants de l’administració autonòmica per treballar en la millora de la coordinació i de la informació.


Coincidint amb el seu 75è aniversari, l'antropòleg i monjo de Montserrat ha estat homenatjat per quinze professors i assagistes a 'Emparaular el món' (Fragmenta). El seu pensament, però, lluny d'aturar-se, segueix l'actualitat amb ulls perplexos i crítics\n5 min. 21/12/2011 00:00\n260x366 "Vivim en un temps de desmuntatge i apatia" / FRANCESC MELCION "Vivim en un temps de desmuntatge i apatia" / FRANCESC MELCION\nFa anys que escriu sobre la crisi en què està immersa la societat occidental. La recessió econòmica que patim des del 2008 és només una de les seves cares.\nLa crisi que vivim des de fa uns anys es dóna en totes les formes d'expressió de l'ésser humà. N'hi ha que poden ser més sensibles -com la crisi de la paraula política, la de la paraula escolar o la de la paraula religiosa-, però cal tenir en compte que les crisis mai no són parcials, abasten tots els aspectes. Les crisis repercuteixen en totes les formes de paraula: ara mateix hi ha una crisi de valors, una crisi de no haver valorat les conseqüències que es podien desprendre d'una despesa descontrolada, una crisi de pensar poc en el món que deixem a les generacions futures... Tenir una hipoteca de quaranta anys implica gairebé els teus néts! Els éssers humans som hereus en diversos plans: el biològic, el dels costums o el mediambiental, per citar-ne només uns quants.\nUn dels conceptes estructurals de la seva obra assagística és l'emparaulament del món, "l'intent de cosmitzar l'entorn" a través del llenguatge.\nA Occident la paraula econòmica ha servit per expressar-ho tot. Adorno deia que el nostre drama és que l'obra d'art també ha entrat al circuit de l'oferta-demanda. Estem atrapats en un economicisme brutal: el problema és com sortir-se'n. El que l'economicisme no ensenya és l'autolimitació, un dels factors pedagògics més importants: l'autolimitació va acompanyada d'esperit crític.\nUn dels grans problemes de la paraula econòmica és que només ha admès com a vàlides paraules com creixement ?\nAls anys 60 del segle XX l'associació internacional coneguda com el Club de Roma ja va fer un document sobre els límits del creixement. Des d'un punt de vista neutre -si és que es pot parlar d'aquesta manera- la crisi actual no ens hauria de sorprendre, perquè el creixement no és infinit: hem estat vivint de renda durant anys i amb una despesa que les condicions del país no permetien. Hi ha hagut irresponsabilitat per part de tots aquells que tenen vot i veu, i ara ens trobem amb una realitat cruel: un 22% d'atur, unes perspectives de futur pràcticament inexistents i una fractura de la confiança important.\nAquesta crisi de confiança també està fent molt de mal. Per exemple, a les aules.\nSi a classe un professor no mereix la confiança dels seus alumnes, el problema no és només seu, sinó també dels alumnes. El fracàs escolar és també el fracàs dels professionals de l'educació. Cal pensar, però, que els processos d'aprenentatge no acaben a l'institut o a la universitat: els humans som aprenents tota la vida. En una societat tan sobreaccelerada com l'actual, el fet d'aprendre encara és més decisiu. Ara es tracta no només d'aprendre, sinó d'aprendre a aprendre, a considerar que el canvi intervé de manera decisiva en les nostres vides.\nUn dels col·lectius més afectats per la crisi és el dels joves. D'una banda, els és molt difícil trobar feina, de l'altra, el sistema de valors en què han estat educats comença a ser qüestionat.\nLa crisi laboral i també mental del jovent actual és un dels aspectes més crus de la conjuntura actual. Cal dir, però, que també passa en la generació que avui té entre 40 i 50 anys: quan es queden sense feina, la passen magra. El problema de l'atur juvenil és que és molt més massiu. Les polítiques universitàries d'allargar la formació anys i panys ha estat un intent per frenar la desocupació, però no ha resolt res: encara que tinguis vuit màsters, és molt probable que no tinguis feina.\n"La imatge és una categoria mixta, sovint molt desconcertant i ambigua", ha escrit. Defensa que la sobresaturació d'imatges és un dels altres aspectes anorreadors de la societat actual.\nLa sobresaturació produeix una perplexitat total, et deixa agarrotat, indecís i sense paraules. Quan s'entra en uns grans magatzems quedes atordit per l'excés d'oferta que hi ha. De la mateixa manera que no podem accelerar el procés digestiu a voluntat -cada cos té el seu ritme- amb les novetats passa una cosa semblant. Un dels aspectes importants de la crisi del nostre temps és la perplexitat: t'ofereixen cinquanta marques de cotxes, cinquanta ordinadors diferents, cinc-cents llocs per anar de vacances... i quan s'acaben els crèdits i no podem fer res d'això, què fem? Vivim en un temps de desmuntatge i apatia.\nI sembla que això durarà...\nÉs molt curiós observar que la nostra societat, que en molts aspectes es presenta com a crítica, en d'altres és d'una credulitat infinita. D'una banda tot ho posem en quarantena. De l'altra, quan veiem anuncis o escoltem paraules que ens arriben de l' star system ens ho creiem tot. Això fa molt difícil la recerca i l'aplicació de criteris: el nostre món està totalment desconjuntat, és per això que no som capaços d'actuar.


Grup Teatre Navarcles - El cafè de la Marina\n1990 i 1994\nL'acció se situa en un cafè d'un poble mariner de la costa empordanesa, propietat de Libori. Libori és vidu amb dues filles, Caterina i Rosa. Aquesta última, la més petita, té 19 anys i està a punt de casar-se amb en Rafel, pescador galantejador de 25 anys.\nAl casament hi va ser convidat un rossellonès anomenat Bernat. Aquest, l'endemà del casament es dirigeix a Libori per demanar-li la mà de la Caterina. Aquella mateixa nit, en Libori li explica a Caterina , però ella s'hi nega en rotund. Bernat, en assabentar-se de que ho sabia tot el poble, s'en torna a Banyoles ja que ja no s'hi vol casar.\nClaudi en saber que el Bernat ja no es casarà amb la Caterina, assisteix al cafè, on s'hi troba la Caterina tota sola. Aleshores, desprès de conversar, s'adonen que els dos estan enamorats un de l'altre. En aquell precís instant arriben al cafè en Libori i la Salvadora, amb lo qual els dos enamorats expliquen lo succeït i arriben a l'acord de que la Caterina i en Claudi es casaran i portaran el Cafè de la Marina.\nLibori: Anton Vilà\nCaterina: Marisol Mellado\nSalvadora: Magdalena Sanfeliu\nRufina: Lola Estrada\nRufí: Ventura Graells\nLuard: Jaume Martí\nBaldiri: Francesc Escalé\nGracieta: Rafi González\nMaria: Laura Isanta (1990) / Sussana Casas (1994)\nRafael: Xavier Cura\nClaudi: Sebastià Puig\nArtista: Rosa Escalé\nValent: Josep Hosta\nBernat: Nuri Torras\nTià: Roger Font\nMoreno: Josep M. Ferrer\nAntonet: Manel Singla\nGallaret: Jordi Torres\nGuitarrista (1994): Joan Ramon Cuy\nAcordionista (1994): Joan Serra\nEscenografia: Josep Hosta\nDirecció: Josep Comellas


Biblioteca Municipal - La Bisbal d'Empordà - Dossier de premsa - Reasfaltaran l'enllaç entre la Sala i Foixà\nReasfaltaran l'enllaç entre la Sala i Foixà\n08 de gener de 2016 | El Punt\nL'Ajuntament farà aquesta obra, que connecta nuclis, a la primavera\nEl reforç de la pavimentació de la carretera que uneix el nucli de la Sala amb el de Foixà es farà a principi de primavera. Actualment, el projecte està en període d'adjudicació i i serà la primera de les diverses actuacions que l'Ajuntament de Foixà faràenguany.\nEstà previst en el plec de condicions que les obres s'allarguin durant dos mesos, per la qual cosa tot fa pensar que la carretera estarà ja en millors condicions a l'estiu. El reforç de la pavimentació és una actuació necessària sobretot en el tram més pròxim al nucli de Foixà, on ha estat descalçat diversos cops en els darrers anys i on, a més, les pluges l'han malmès.\nEl projecte inicial havia de servir per reparar 2.100 metres ...


1ª Lectura (Ecli ):\nVersicle abans de l'Evangeli (Jn ):\nText de l'Evangeli (Mc 10,46-52): En aquell temps, Jesús sortí de Jericó amb els deixebles i molta gent. El fill de Timeu, Bartimeu, cec i captaire, s'estava assegut vora el camí. Va sentir dir que passava Jesús de Natzaret i començà a cridar: «Fill de David, Jesús, tingues pietat de mi!». Tothom el renyava perquè callés, però ell cridava encara més fort: «Fill de David, tingues pietat de mi!».\nJesús s'aturà i digué: «Crideu-lo». Ells van cridar el cec dient-li: «Coratge! Aixeca't, que et crida». Ell llançà el mantell, es posà dret d'una revolada i se'n va anar cap a Jesús. Jesús li preguntà: «Què vols que faci per tu?». El cec respongué: «Rabuni, fes que hi vegi». Jesús li digué: «Vés, la teva fe t'ha salvat». A l'instant hi veié i el seguia camí enllà.\n«Fill de David, Jesús, tingues pietat de mi!»\nAvui, el Crist ens surt a l'encontre. Tots som Bartimeu: aquest invident, pel costat del qual passà Jesús, i que saltà cridant fins que el Senyor li va fer cas. Pot ser que tinguem un nom un pèl més agraciat... però la nostra humana flaquesa (moral) és semblant a la ceguesa que patia el nostre protagonista. Tampoc nosaltres no aconseguim veure que Crist viu en els nostres germans i, així, els tractem com els tractem. Potser no reeixim en veure en les injustícies socials, en les estructures de pecat, una crida feridora als nostres ulls per a un compromís social. Probablement no capim que «hi ha més alegria en donar que en rebre», que «ningú no té un amor més gran que el qui dóna la vida pels seus amics» (Jn 15,13). Veiem fosc allò que és nítid: que els espills del món condueixen a la frustració, i que les paradoxes de l'Evangeli, després de la dificultat, produeixen fruit, realització i vida. Som veritablement dèbils visuals, no per eufemisme, sinó en realitat: la nostra voluntat debilitada pel pecat enfosqueix la veritat en la nostra intel·ligència i escollim allò que no ens convé.\nSolució: començar a cridar, és a dir, pregar humilment «Jesús, tingues pietat de mi!» (Mc 10,48). I cridar més com més t'increpin, et desanimin o et desanimis: «Tothom el renyava perquè callés, però ell cridava encara més fort...» (Mc 10,48). Cridar que és també demanar: «Rabuni, fes que hi vegi» (Mc 10,51). Solució: donar, com ell, un salt en la fe, créixer més enllà de les nostres certeses, fiar-se de qui ens estimà, ens creà i vingué a redimir-nos i restà entre nosaltres en l'Eucaristia.\nEl Papa Joan Pau II ens ho deia amb la seva vida: les seves llargues hores de meditació —tantes que el seu Secretari deia que pregava “massa”— ens diuen clarament que «el qui prega canvia la història».


La Nit de l’Esport i la Cultura de Calaf es consolida en la seva tercera edició\nEls premis trajectòria han estat pel Club de Tenis Taula en l'àmbit esportiu, pels seus 25 anys d'història i l'ascens a preferent i per Jaume Forn i Prat en l'àmbit cultural, pels més de 65 anys dalt dels escenaris. Lluís Puig, exconseller de Cultura a l'exili, ha participat de l'acte donant l'entrada als premis culturals a través d'un emotiu vídeo des de Bèlgica\nAquest divendres 8 de febrer el Casal de Calaf ha acollit la tercera edició de la Nit de l'Esport i la Cultura de Calaf amb l'objectiu de reconèixer a les persones i entitats locals que han destacat pels èxits assolits o per la promoció que han fet de l'esport i la cultura l'any 2018. L'acte, dirigit per Neus Quer, ha estat presentat per Pilar Guardiola i Eloi Hernández i ha comptat amb l'assistència d'unes 350 persones i diversos representats d'entitats i ajuntaments de l'Alta Segarra. La gala s'ha iniciat amb un vídeo que recollia les activitats realitzades durant el 2018 en l'àmbit de l'esport i la cultura a Calaf i ha estat amenitzada per la música del grup de rumba, reggae, pop-folk i ritmes llatins «La Clau».\nTot seguit, Lluís Puig, exconseller de cultura a l'exili, ha enviat un emotiu missatge als assistents per donar pas als premis culturals. «La cultura i l'esport són eines de cohesió social que ens ajuden a avançar cap a la futura República catalana», ha destacat.\nEn l'àmbit de la cultura, s'han repartit un total de 6 premis com a: millor iniciativa cultural infantil a la 14 Trobada de la cançó organitzada per l'Agrupament Escolta Alexandre de Riquer i que va acollir més de 1500 infants a Calaf; premi a la trajectòria cultural a Jaume Forn i Prat per haver dedicat tota la seva vida a la cultura amb més de 65 anys dalt dels escenaris als Pastorets; millor aportació cultural per a la promoció de la cultura a Calaf al Casino de Calaf per la «Tardor de Teatre», un cicle de teatre de primer nivell; millor aportació cultural en l'àmbit social o pedagògic ha estat Ex aequo entre la Coral Ressons per la seva participació a l'oratori «Episcopus» i l'Escola de Música de Calaf i l'Escola Alta Segarra per la cantata «50 milions de segons»; millor ambaixador cultural calafí al món a Amadeu Vidal i Bonafont pel 23è premi Marius Torres de poesia amb l'obra «Emobscada» i premi Alta Segarra de la cultura a La Corriola per la dinamització cultural de Sant Martí de Sesgaioles amb propostes com «Margaridó», entre altres.\nJordi Morales, campió del món paralímpic de tenis taula 2018, ha estat l'encarregat de donar pas als premis esportius. Amb un missatge carregat d'optimisme ha animat als participants a no defallir mai, ja que l'esforç sempre acaba tenint la seva recompensa.\nEn total, s'han lliurat 7 premis esportius en les categories de: millor esportista masculí infantil a Pol Pons Cuevas com a pilot de kàrting que amb només 10 anys competeix a nivell de Catalunya i Espanya; millor esportista absolut a Carles Sòria Grau actual jugador de l'Espanyol B i campió de la copa de Xipre; premi a la trajectòria esportiva al Club de Tennis Taula pels 25 anys de trajectòria i l'ascens a la categoria preferent; millor iniciativa esportiva a la Unió Esportiva Calaf per l'organització des de fa 10 anys del campus que aplega centenars d'infants; millor iniciativa pedagògica o social lligada als valors de l'esport a Cal Graells per les activitats d'equinoteràpia amb persones amb diversitat funcional; millor ambaixador esportiu calafí al món a la Ramon Catalan Miró pioner en el ciclisme de llarga distància i organitzador de les brevets de Calaf i premi Alta Segarra a Maria Reche i Barceló tiradora amb arc a l'èlit durant molts anys.\nPer cloure l'acte, l'alcalde de Calaf, Jordi Badia, ha felicitat a tots els nominats i agraït la tasca del jurat. «El que és més engrescador i que més ens omple és quan observem que una entitat nomina un esportista o un artista o un director d'una altra entitat», ha afirmat Badia que ha desitjat que aquest esperit es mantingui i garanteixi la continuïtat dels premis molts anys més.\nFinalment, ha tingut lloc la foto de grup amb tots els premiats i premiades. Veure àlbum de fotos


Una quarantena de pacients del Camp i l’Ebre, traslladats de nit en helicòpter el darrer any | Notícies / Noticias Tarragona diari digital Tarragona21\nImatge d’un helicòpter medicalitzat del SEM, aterrant a l’heliport de l’Hospital de Sant Joan de Reus, en una plataforma sobre l’àrea d’Urgències. Foto: Núria Torres\nUna quarantena de pacients greus i crítics del Camp de Tarragona i Terres de l’Ebre han estat traslladats de nit en helicòpter del Sistema d’Emergències Mèdiques (SEM) en el darrer any.\nSe’ls va traslladar d’urgència a hospitals grans per patologies com ara un ictus o un infart. Un dels quatre helicòpters medicalitzats es troba al Parc de Bombers de Móra d’Ebre -si bé de nit només vola el que es troba a Parc Taulí a Sabadell.\nAquest dimarts ha aterrat a l’heliport de l’Hospital de Sant Joan de Reus, en el marc d’una presentació a mitjans de comunicació. Els vols nocturns en helicòpter van començar a funcionar a Catalunya ara fa un any.


El Foraster torna a TV3 – Castellvilarenc.info\nFets Divers / Reportatges Castellvilarenc\nby Pere Sànchez 10/11/2019 10/11/2019\nText : TV3\nEn aquesta nova entrega que comença demà dilluns 11 de novembre al vespre a Tv3, Quim Masferrer continua fent camí i coneixent la gent dels pobles d’arreu de Catalunya. Amb ells viurà moments plens d’humor, situacions carregades d’emoció i també alguna experiència trepidant.\n“El foraster” arrencarà visitant Gisclareny, que amb 27 habitants és el poble més petit de Catalunya, i que li suposarà un dels reptes més grans. També descobrirà tots els secrets per fer una bona calçotada a Rodonyà, a l’Alt Camp, un poble de mestres calçotaires per excel·lència. I viurà la primera gran nevada de l’any a Llívia, on, a l’hivern, la neu marca la vida de les persones.\nEn els nous capítols, també es podrà veure el Foraster compartint una nit de Sant Joan màgica amb la gent de Les, a la Vall d’Aran, on se celebra la festa ancestral de la Crema deth Haro. I es visitaran indrets emblemàtics de la geografia catalana, com el Congost de Mont-rebei, a tocar d’Àger, o el monestir de Poblet, a Vimbodí i Poblet.\nA més, “El foraster” ha conegut Òrrius, a la comarca del Maresme, i l’Albi, a les Garrigues. Dues comarques que encara no havia visitat. Sant Martí de Llémena, al Gironès, completa el llistat dels nou pobles que es podran veure en aquesta nova temporada del programa.\nEl mateix Masferrer ja ens va explicar com viu el Foraster, així ho diu en el següent vídeo:\nQuin significat té aquesta nova moda (Black-Friday) que ha vingut a Catalunya per quedar-se?.


Notícies - L'equip de govern redueix algunes inversions per afrontar el pagament d'expropiacions de zones verdes\nEl govern ha de presentar el seu pla d'inversions\nUna de les zones verdes incloses al PGM / Foto: Google Maps\nL'equip de govern ha fet minvar algunes inversions incloses en el pressupost d'aquest any en previsió al pagament per expropiacions de zones verdes en compliment de sentències judicials. El ple municipal ha aprovat aquest dilluns aquesta modificació pressupostària, tot i l'abstenció de Junts per Sant Cugat i el vot en contra de Cs. El tinent d'alcaldia de Presidència, Hisenda, Serveis Urbans, Mobilitat i Seguretat, Pere Soler, ha asseguretat que no es tracta d'eliminar aquestes partides, sinó de reduir-les amb la intenció de tornar-les a dotar en funció de les prioritats del nou equip de govern.\nEs tracta d'inversions, ha explicat Soler, que amb el tancament del pressupost a tocar, difícilment es podran executar. Es per això, diu el tinent d'alcaldia, que es fa un traspàs de bona part de la dotació cap a la reserva per poder pagar les expropiacions, que s'amplia uns 618.000 euros fins a més de 768.000 euros.\nEntre les partides reduïdes es troba la gespa artificial de la zona esportiva Sant Francesc, la de Mira-sol i el complex d'aquest mateix barri. També la construcció del centre d'acolliment d'animals abandonats i el Bosc de Volpelleres. La continuïtat i redefinició d'aquests projectes, ha explicat Soler, es donaran a conèixer amb el pla de mandat del nou equip de govern i el pla d'inversions, que tenen previst presentar properament.\nL'operació ha provocat l'abstènció de Junts per Sant Cugat, que ha recordat que són partides importants que s'estan desdotant i que s'hauran d'incorporar a les inversions dels propers anys. De la seva banda, Cs hi ha votat en contra. El grup municipal taronja, en veu del regidor Sergio Blázquez, ha lamentat que es deixin sense concretar projectes com el complex esportiu de Mira-sol, ara afectat per la conversió de l'escola Catalunya en institut-escola.\nNo desapareix cap partida, només minven per mantenir que després les puguem tornar a dotar. Estem a final d'any i hem de disposar d'aquests diners per altres despeses que ens urgeixen, això ho fan tots els governs.\nEns sembla absolutament vergonyós, i això no vol dir que la culpa la tingui l'actual equip de govern que es tornin a treure diners del projecte de la zona esportiva de Mira-sol, que porta sense construir-se dècades.


Universo normal (en concert) | Barcelona Districte Cultural\nUniverso normal (en concert)\nLucía Fumero Trio\nLa pianista i cantant Lucía Fumero és una artista barcelonina que confessa influències de tota mena. El seu univers sonor parteix del folk, però passat pel sedàs del jazz i de la música clàssica, la qual cosa produeix un resultat únic i especialment original. En format de trio amb Martin Leiton al contrabaix i Juan R. Berbín a la bateria i percussions, Lucía presenta una col•lecció de temes, alguns amb lletra i d’altres de caràcter instrumental, del seu treball Universo normal, farcit de música original plena de vitalitat i aire fresc.\nLa guanyadora del primer Premi de Jazz de Joventuts Musicals d’Espanya 2020, explica que Universo normal és una porta a la seva imaginació. I és per això que és normal, i és per això que és univers. Es tracta d’un concepte que inspira màgia, perquè fa referència a una cosa tan enorme com és l’univers, però alhora es concentra en allò molt bàsic, d’arrels i de quotidianitats. Perquè la base del seu univers, on esclaten colors únics i singulars, s’arrela al folklore i s’enriqueix gràcies al bagatge adquirit en la clàssica i el jazz. L’artista està interessada tant en les cançons amb veu i lletra com en la música instrumental, i s’expressa amb un ritme marcat de carisma i personalitat. Quan compon, tot flueix, balla i captiva de manera inevitable.\nLucía Fumero va començar a tocar el piano a l’edat de 4 anys, i quan va acabar la carrera al Conservatori Municipal de Barcelona, va marxar a Rotterdam, on va estar cinc anys i es va graduar a la prestigiosa escola Codarts. Filla del mestre del contrabaix Horacio Fumero, ha actuat amb diferents formacions a Holanda, Alemanya i França. Va guanyar el 97è Concurs de Joventuts Musicals d’Espanya, modalitat jazz, celebrat el desembre del 2020 al Conservatori del Liceu de Barcelona, i va editar, el mateix any, el seu àlbum de debut, Universo normal, al segell Seed Jazz, especialitzat fins ara en sons clàssics, però que ha obert una nova etapa per donar a conèixer les noves veus del jazz. Malgrat la seva joventut, Lucía Fumero té una trajectòria llarga que l'ha portat per molts clubs de jazz del continent.\n04/02/2022 - 17:30h\n04/02/2022 - 18:00h\n04/02/2022 - 19:00h\n"Realment no crec gaire en estils, és un concepte que no cal explicar amb paraules, o que no es pot, més aviat"\nNotícies - 05/10/2021\nLucía Fumero ens porta el seu àlbum de debut en directe "Universo Normal" farcit de música original plena de vitalitat i aire fresc.


» Quin futur té el nostre sistema de pensions?\nLa greu situació de crisi ha posat en perill un sistema que fins ara havia estat un dels grans triomfs de l’Estat del Benestar. El dimecres 9 Miren Etxezarreta, catedràtica d’Economia Aplicada de la UB, Sergi Jiménez-Martín, professor de la UPF i Marisol González, actuària d’assegurances, analitzaran els possibles escenaris de futur en busca d’alternatives que garanteixin les pensions. A les 19.30h us esperem a la sala Oriol Bohigas, l’entrada és lliure!\nDes de fa uns anys, fruit d’una crisi econòmica i financera greu, existeix una preocupació generalitzada envers la sostenibilitat del model de pensions. El dèficit públic que fins ara permet continuar pagant aquesta despesa, acabarà per convertir-se en insostenible.\nA aquesta conjuntura actual econòmica cal sumar-li dues dades més que dificulten la sortida: l’a ugment de la població i l’augment de l’esperança de vida. Es preveu que d’aquí a trenta anys el número de pensionistes es dupliqui.\nDavant d’un panorama tant delicat alguns experts han elaborat una sèrie de mesures que creuen que podrien ajudar a millorar la situació. A ulls de molts ciutadans però, es tracta d’accions dures que suposen un retrocés en l’Estat del Benestar. Entre les principals pautes d’actuació s’a punta al retràs de la jubilació, a l'augment de les cotitzacions, o a l’eliminació de les prejubilacions.\nSi cada vegada hi ha més persones jubilades però menys persones cotitzant i per tant, menys diner públic, quin futur té el nostre sistema de pensions? Quines reformes val la pena prendre? Cal canviar el model? Vine a l’acte del proper dimecres i descobreix que en pensen els experts de tot plegat!


.Isaac Newton. by Rubn_G 70847 views\n1. índex de qualitat dels mitjansinformatius digitals continguts, producció, digitalització\n2. índexPROPOSTA: Un índex de mesurament ràpid de la qualitat dels mitjans digitals generalistes, inclosos elslocals. No comprèn anàlisis quantitatives de gran abast ni pretén substituir els estudis acadèmics. Elresultat que genera és tan sols una primera aproximació.VARIABLES: Qualitat dels continguts informatius (credibilitat, riquesa, profunditat, exclusivitat).Qualitat de la producció (en el context de la digitalització i l’expansió del sistema de connexions globalanomenat internet). Qualitat de la digitalització (el grau d’aproﬁtament dels recursos que proporcionenles tecnologies de la informació i la comunicació i el grau d’assumpció del codi digital basat en latransparència i la redistribució).CRITERIS: S’estableixen cinc opcions, puntuades de 1 a 5. Per distingir entre una presència esporàdica ihabitual o freqüent, es puntua amb 1/2 punt o 1 punt sencer. Se sumen els resultats i s’obtenen lesmitjanes de cada grup.VALIDACIÓ: Esmenes col·laboratives i aprovació provisional per part d’un col·lectiu, d’un observartorio d’una institució.APLICACIÓ: Un cop validat, l’índex hauria de permetre l’avaluació dels mitjans digitals del país i larèplica temporalitzada per observar l’evolució.OBJECTIU: La ﬁnalitat és disposar d’una eina que contribueixi a traçar la via cap a l’excel·lència, ambun índex neutral que doni pistes clares sobre la qualitat dels mitjans digitals.\n3. graus de qualitat EXCEL·LENT ÒPTIMA REGULARDEFICIENTR MÍNIMA en funció que la suma dividida per quatreDEFICIENT doni 1, 2, 3, 4 o 5\n4. puntuació en cada variable esporàdic 4,5 freqüent 5 esporàdic 3,5 freqüent 4 esporàdic 2,5 freqüent 3 esporàdic 1,5DEFICIENTR freqüent 2 variació segons el mínims grau d’exigència, per 1 deﬁnir esporàdic i habitual o freqüent\n5. l’absència en un valordisminueix tota l’escala esporàdic 3,5 freqüent 4 esporàdic 2,5 freqüent 3 esporàdic 1,5 freqüent 2mínims 1\n6. qualitatde la producciófonts, especialització, multitasca, transparència\n7. fontsREFREGITS: Es copien continguts aliens sense consentiment, es reprodueixen amb pocs canvis o cap,no se cita la procedència.PRECUINATS: Continguts comprats a agències i a dipòsits de continguts digitals. Reproducció íntegrao quasi de notes de premsa (empreses, serveis editorials, administració).CORPORATIVES: Quan un mitjà digital forma part d’un grup, sol emprar com a font el material enbrut o emès dels altres mitjans, quan no hi ha una redacció única. I ﬁns i tot així.PRÒPIES COMUNES: Són fonts pròpies però d’accés simple, com ara rodes de premsa, declaracionsobertes, presentacions, dossiers i informes distribuïts, dadees públiques periòdoques.PRÒPIES SINGULARS: Declaracions i entrevistes només al mitjà, accés únic a materials escrits,àudiovisuals, bases de dades.\n8. valor de les fonts fonts pròpies d’accés singular fonts pròpies d’accés comú mitjans corporatius agències, paquets de contingutsrefregits +50% de continguts = 0,5d’altres +75 de continguts mitjans =1\n9. especialitzacióCARREGADORS: Els redactors carreguen de continguts el mitjà. Treballen en torns amb dedicacióíntegra al procés de càrrega, sense temps per cap de les altres tasques prèvies i posteriors del periodismedigital. Se centren en el gènere de la notícia. Reben encàrrecs en funció del seu torn, se’ls demanarapidesa i superﬁcialitat. Candidats a l’automatització.EDITORS: Escriuen a partir de continguts d’altri, que revisen, tant amb continguts del mitjà com aliens.Garanteixen la correcció lingüística, empaqueten i prioritzen.AUTORS: Elaboren continguts propis i els ﬁrmen. S’ocupen d’altres gèneres a més de la notícia.TEMÀTICS: S’ocupen d’una temàtica determinada i amb l’experiència arriben a aportar capacitat decontextualització i anàlisi a banda de millorar la relació amb les fonts, amb opció d’accedir a fontssingulars.ESPECIALISTES: Només ho poden ser els redactors que han estat “temàtics” durant uns quantsanys, però hi ha especialistes joves que s’han començat a formar molt aviat. Un especialista és una inversiódel mitjà, que a vegades se substitueix amb l’encàrrec puntual a “experts” externs. Dominen el context iaccedeixen a les fonts amb resolució, són capaços d’assessorar en qüestions relacionades amb la líniaeditorial.\n10. grau d’especialització dels redactors especialistes temàtics autors editors +50% de redactors = 0,5carregadors +75 de redactors =1\n11. multitascaESCRIPTORS: Els redactors escriuen continguts.FOTÒGRAFS: A més, són capaços de crear, capturar i tractar imatges estàtiques.VÍDEÒGRAFS: A més, són capaços de crear, capturar i tractar imatges en moviment i fan el mateixamb podcasts d’àudio.INFÒGRAFS: A més, són capaços de crear infograﬁa simple amb eines corporatives o eines d’accéslliure a internet (gràﬁcs, mapes, quadres).INFORMÒGRAFS: A més, són capaços de capturar dades, ﬁns i tot les que es troben ocultes o enformats de dades obertes, i saben tractar-les per crear ginys, incrustables, aplicacions, infogràﬁcscomplexos i altres continguts comprensibles. Dominen els codis d’escriptura digital.\n12. creació de contingutsper part dels redactors + captura de dades, formats de visualització + infograﬁa simple +vídeo / podcast + fotograﬁa +20% de redactors = 0,5escriure +50 de redactors =1\n13. transparènciaPIRÀMIDE FOSCA: Els responsables prenen les decisions i a cada redactor se li encarrega la sevatasca, sense coneixement de cap altra qüstió que vagi més enllà, si no és necessari per a la sevacontribució a la producció de continguts. Ocasionalment se’ls demana alguna opinió. Sol trobar-se enredaccions molt tayloritzades, abocades a la immediatesa i centrades en el gènere de la notícia. Es tractasovint de redactors pagats sotapreu, amb contractació dèbil.PIRÀMIDE PARTICIPATIVA: Els responables mantenen la jerarquia piramidal però transmeten demanera oberta els objectius, els redactors saben més coses que el seu encàrrec especíﬁc i hi ha viesestablertes de participació. Sol tractar-se d’una etapa de transició.ESTRUCTURA DE SECCIONS: Prové dels mitjans impresos i permet a cada secció l’establimentd’una jerarquia pròpia. Hi ha vies establertes on les seccions aporten idees i prenen decisions (consell deredacció). A les seccions es comparteix coneixement i també ﬂueix entre les seccions.EQUIPS DE PROJECTE: Superant l’antiga estructura de seccions, els redactors formen equipstemporals enfocats a la consecució de projectes amb objectius avaluables.REDACCIÓ OBERTA: A més, la redacció comparteix el coneixement cap enfora, mitjançant un “blogde redacció” o qualsevol instrument amb la mateixa ﬁnalitat. Es donen a conèixer l’estructura deproducció i els processos. Es conversa sobre l’evolució de la línia editorial.\n14. estructura de la redacció redacció oberta equips de projecte estructura de seccions piramidal clara trets esporàdicspiramidal = 0,5 fosca trets habituals =1\n15. qualitatde la informaciógèneres, profunditat, multimèdia, línia editorial\n16. gèneresNOTÍCIA i ACTUALITZACIÓ: Es relaten els fets i es posen al dia, aproﬁtant l’oportunitat que ladigitalització posa a l’abast del periodisme, ja sigui amb l’actualització de les peces de continguts o ambaccions especials com els anomenats “minut a minut”. Candidats a l’automatització.OPINIÓ ﬁrmada: Sol presentar-se com a “blog”. Hi ha un contrast enorme entre la riquesa de lablogosfera, amb blogs de tota mena, i la uniformitat dels mitjans, on els blogs solen correspondre a les“columnes d’opinió”. És l’espai on sol haver-hi un grau menor d’hipertextualitat.ENTREVISTA i CRÒNICA: Es distingeixen per l’autoria requerida. Aporten una mirada quecomplementa el relat de la notícia i exigeixen autors capaços d’una certa singularitat. Si el mitjà prioritzal’actualització és difícil obtenir el temps necessari per a la seva elaboració. Candidats a l’externalitzacióen redaccions “tayloristes”.REPORTATGE i MONOGRAFIA: Es distingeixen per l’elaboració requerida i l’aportació decontext. Els gèneres de la profunditat no són tan exigents en la singularitat de l’autoria com els anteriorsperò demanen més temps fora del procés d’actualització. La monograﬁa es presenta sovint en forma degaleries d’imatges, empaquetaments temàtics, especials de calendari.INVESTIGACIÓ i SUPLEMENTS: La recerca i consecució d’informacions exclusives i derellevància social és el grau més alt dels continguts informatius, conjuntament amb els suplementsespecialitzats, produïts per a segments de públic, que busquen un cert grau d’especialització en elgeneralisme.\n17. grau de presència de diversos gèneres + investigació i suplements + reportatge i monograﬁa + entrevista i crònica + opinió ﬁrmada +25% dels continguts notícia i = 0,5actualització +50 dels continguts =1\n18. profunditatIMMEDIATESA: S’atén l’actualitat immediata, no es dóna valor a l’arxiu, hi sol haver obsessió perl’audiència en termes absoluts. Se subratlla el caràcter efímer i s’utilitza aquest efecte per obviar unincrement de qualitat. Model candidat a l’automatització.CONTEXT: S’aporta context, sovint en forma de llista d’enllaços relacionats, sempre propis. Unredactor temàtic és més capaç de garantir-lo. Exigeix un cert grau d’orientació cap a l’arxiu.CONTRAST: Implica un hàbit de contrast actiu, per millorar el relat de l’actualitat amb alguna cosamés que el context. Demana un cert grau d’especialització o una agenda compartida. És símptoma detemes propis. De vegades, se substitueix per una “confrontació d’opinions d’experts” i així s’externalitza.ANÀLISI i INTERPRETACIÓ: Només a l’abast de redactors temàtics intensos i redactorsespecialistes. Exigeix més temps, una inversió de llarg recorregut i una línia editorial clara per distingir elperiodisme interpretatiu de la posició editorial. Aporta informació més profunda i atorga al receptor unpaper més rellevant.DADES OBERTES: En un grau encara superior, el mitjà pot oferir l’accés directe a taules de dades enbrut i a les fonts originals, per facilitar una lectura ampliada que el dugui gairebé al coneixement previ delmateix periodista. A més, pot deixar que aquests materials es reutilitzin perquè tercers elaborinaplicacions noves basades en els continguts, com ara mapes, visualitzacions de dades, apps.\n19. grau d’aprofundiment de l’oferta informativa + dades obertes + anàlisi / interpretació + contrast + context continguts esporàdics = 0,5immediatesa continguts habituals =1\n20. multimèdiaIMATGES DE RECURS: Els textos es complementen amb imatges genèriques de recurs, de vegadesamb captures de pantalla.IMATGES INFORMATIVES: Pròpies o adquirides (agències, ciutadans).ÀUDIO, VÍDEO: Poden ser aliens, adquirits o propis.INFOGRAFIA: S’elaboren o adquireixen mapes, gràﬁcs, taules...GINYS, INCRUSTABLES: S’elaboren ginys i elements incrustables que altres poden compartir ireutilitzar.\n21. varietat i riquesa dels elements multimèdia ginys, incrustables infograﬁa àudio, vídeo imatges informatives presència esporàdicaimatges de = 0,5 recurs presèncias habitual =1\n22. línia editorialOCULTA: El mitjà simula que no té posició o l’amaga o es refugia en un concepte com la neutralitat perrenunciar a l’exposició pública d’una línia pròpia. Afecció negativa de la credibilitat i l’ètica.CORPORATIVA: El mitjà dóna per sabut que s’adopta la línia editorial d’altres mitjans del grup.Reforça el caràcter corporatiu però debilita la marca pròpia del mitjà i n’afecta la personalitat.IMPLÍCITA: El mitjà dóna per entès que l’enfocament dels continguts i la seelecció dels articlesd’opinió aporten una idea prou clara de la línia editorial. Sovint és només una excusa per estalviar-se ungest més compromès.EXPLÍCITA: El mitjà fa explícita la seva línia editorial amb un text sota aquest epígraf, per marcarposicions sobre els assumptes del dia.SOSTINGUDA: A més, els directius del mitjà s’hi refereixen en la seva activitat a les xarxes socials i enels entorns digitals i el conjunt de la redacció la sosté o debat en la seva activitat digital pública. Exigeix ungrau de compromís molt elevat, una direcció tan eﬁcaç com persuasiva i una excel·lent reputació digital.\n23. grau de compromís de la línia editorial sostinguda explícita implícita corporativa no hi ha 1/2 puntuacióoculta només s’incrementa el grau si es dóna la circumstància\n24. qualitatde la digitalització hipertextualitat, difusió, conversa, reputació\n25. hipertextualitatEXTERNA: Es llisten enllaços relacionats amb la informació. Gairebé sempre només a enllaços propis.INTERNA PRÒPIA: Els enllaços es fan dins del text però només a ítems del mateix mitjà. Aportencontext o la prova que el mitjà ja s’ha ocupat del mateix tema.INTERNA de REFERÈNCIA: Els enllaçós es fan dins del text, a ítems aliens però sobretot a unafont directa de la informació o a un document que se cita, a més d’altres enllaços de referència com ara laViquipèdia, centres d’estudis, bases de dades, institucions, organitzacions, persones. Els enllaços sóntransparents, perquè amb les paraules acolorides es pot saber què hi ha darrere el clic. És un tipusd’hipertextualitat que aporta la referència i la cita, amplia, conﬁrma o aclareix. i documenta.INTERNA ÀMPLIA: El text s’enriqueix amb els hiperenllaços de referència i d’altres quecomplementen la informació, la contrasten, la matisen. , més, són capaços de crear infograﬁa simple ambeines corporatives o eines d’accés lliures a internet (gràﬁcs, mapes, quadres). Hi ha presència d’enllaçosopacs, on no sempre queda clar què hi ha darerre el clic.ABSOLUTA: El text es concep com un hipertext. Ja no és una peça única sinó un fragment d’unconjunt gairebé inﬁnit per on és possible transitar amb llibertat, sense perdre l’orientació. Inviten a lalectura profunda (esquera/dreta, dalt/baix, enllaç/enrere). Hi ha majoria d’enllaços opacs. Hi haincrustacions o ginys. Tots els elements no textuals tenen enllaços de cita o documentació.\n26. grau d’utilització de la hipertextualitat absoluta interna àmplia interna de referència interna pròpia +50% dels contingtus = 0,5externa +75 dels continguts =1\n27. difusióINTERNA: El mitjà fa autopromoció, anuncia les seves novetats, converteix en notícia els resultatsd’audiència o accions singulars.CORPORATIVA: El grup fa promoció creuada i contribueix al coneixement del mitjà digital, en difónaccions singulars i de manera habitual recomana el seu accés o s’hi refereix.XARXES POPULARS: El mitjà actua a les xarxes socials, amb preferència per les que són méspopulars, mirant d’atreure usuaris en grans espais de presència digital. Fa un pas cap al client però nodiscrimina prou perquè es mou en entorns amplis.COMUNITATS interessades: El mitjà especialitza la seva presència i a més de ser present a lesxarxes populars estableix relacions amb comunitats interessades en la seva línia editorial o en el la sevaoferta de continguts, amb un esforç per matisar i acostar-se al màxim a l’usuari potencial més que al’usuari convençut.EXTERNA: El mitjà compleix tots els requisits però a més pot reduir la pressió sobre aquest esforçperquè són els usuaris els que en fan la promocio, enllaçant els seus continguts, compartint-los,contribuint a la seva creació, comentant-los amb aportació de valor, i assumint sense complexos unadifusió entusiasta i motivadora.\n28. entorns digitals de difusió del mitjà externa comunitats interessades xarxes populars només s’incrementa corporativa el grau si la difusió és habitual i freqüent eninterna aquest entorn\n29. conversaANÒNIMS: Els usuaris poden fer comentaris a les informacions, de manera anònima, i en tenen prou depassar el ﬁltre general que impedeix insultar en funció de la cura que en tingui el mitjà. No sóncompromesos, en general aporten poc valor però són valorats com un indicador d’èxit de cadainformació. Els usauris també poden respondre enquestes i enviar informacions o imatges.PARTICIPANTS: Els usuaris troben un espai adequat on poden fer aportacions que donin pistessobre una informació o que la completin amb imatges i altres continguts basats en la seva experiència. Amés, els usuaris poden declarar aﬁnitats amb pàgines de marca obertes pels mitjans a les xarxes socials.IDENTIFICATS: Els usuaris s’identiﬁquen amb nom, cognoms i document oﬁcial. Baixa el nombred’aportacions però sol créixer el seu valor. A més, a les xarxes socials actuen de manera no anònima persuggerir pistes d’informacions, aportar materials, comentar l’actualitat, o exigir qualitat i establir unaconversa natural amb el mitjà, que no s’expressa de forma personal sinó com a tal mitjà.CONTESTATS: Els usuaris reben respostes dels redactors quan deixen comentaris a les informacions.A més, troben als espais de participació alguna cosa més que una marca: hi ha persones que els atenen iles que conversen. Els usuaris reben explicacions i troben algú responsable a l’altre costat.COL·LABORADORS: Els usuaris esdevenen autèntics col·laboradors en l’entorn d’una redacciócol·laborativa que s’ha acostumat a comptar amb les seves pistes, els seus materials, la seva ajuda i la sevacontribució. La conversa amb els usuaris forma part de les tasques naturals de la redacció.\n30. grau de varietat i valor de la conversa col·laboradors contestats identiﬁcats participants només s’incrementa el grau si es compleixanònims l’existència d’usuaris com els descrits\n31. reputacióPRESENT: El mitjà posa la seva marca en entorns digitals, per difondre les seevs activitats i productes.Per això és present a xarxes socials, comunica a través del Twitter i altres eines. Busca la redistribució delsseus continguts.ACTIU: A més, el mitjà estableix diàleg de manera activa amb els seus usuaris, si més no amb aquellsque se li adrecen. Però ho fa de manera impersonal, aproﬁtant com a espais de resposta les xarxes socials.LÍDERS: A la redacció hi ha una minoria de membres que són actius en entorns digitals i que a més deser-ho donen respostes sobre la seva activitat al mitjà i estableixen converses amb els usuaris, a trsavésd’aquestes xarxes, del Twitter o en resposta als comentaris. Es tracta de líders digitals i la seva existènciaconﬁrma una posició millor però encara signiﬁca només que hi ha agents de valor independentment de laqualitat global de la reputació del mitjà.DIRECTIUS: Quan els líders són els directius, s’incrementa la capacitat d’aportar valor a la conversa,les respostes esdevenen pistes clares sobre la posició i la línia editorial queda reforçada. Uns directiusactius en entorns digitals transmeten una idea del mitjà, duen a terme tasques de representació en aquestentorn i assumeixen els vincles entre la reputació digital pròpia i la del mitjà.REDACCIÓ: El grau màxim de reputació, del signe que sigui, es dóna quan la redacció consisteix en ungrup de persones actives en els entorns digitals perquè es garanteix el grau màxim de conversa iresposta, s’obté la cohesió editorial i s’estableix una relació intensa de doble recorregut entre lareputació digital del mitjà i totes i cadascuna de les reputacions digitals individuals.\n32. grau d’activitatper construir reputació redacció activa directius actius líders actius mitjà actiu només s’incrementa mitjà el grau si l’activitat éspresent habitual i freqüent en aquest entorn\n33. quadrede comandament per a totes les variables\n34. corporatives pròpies comunes (3,5 pròpies singulars (4,5 fonts refregits (1) precuinats (1,5 - 2) (2,5 - 3) - 4) - 5) especialistes qualitat especialització carregadors (1) editors (1,5 - 2) autors (2,5 - 3) temàtics (3,5 - 4) (4,5 - 5) de la informògrafs producció multitasca escriptors (1) fotògrafs (1,5 - 2) videògrafs (2,5 - 3) infògrafs (3,5 - 4) (4,5 - 5) jerarquia piramidal jerarquia piramidal estructura en equips de projecte redacció oberta (4,5 - transparència fosca (1) clara (1,5 - 2) seccions (2,5 - 3) (3,5 -4) 5) notícia i actualització entrevista i crònica reportatge i investigació, gèneres (1) opinió (1,5 - 2) (2,5 - 3) monograﬁa (3,5 - 4) suplements (4,5 - 5) + context + contrast + interpretació i dades obertes qualitat profunditat immediatesa (1) (1,5 - 2) (2,5 - 3) anàlisi (3,5 - 4) (4,5 - 5) de la informatives àudio, vídeo ginys, incrustables (4,5informació multimèdia imatges recurs (1) (1,5 - 2) (2,5 - 3) infograﬁa (3,5 - 4) - 5) línia editorial oculta (1) corporativa (2) implícita (3) explícita (4) sostinguda (5) interna pròpia interna de referència interna àmplia hipertextualitat externa (1) (1,5 - 2) (2,5 - 3) (3,5 - 4) absoluta (4,5 - 5) corporativa xarxes populars (2,5 - comunitats interès qualitat difusió interna (1) (1,5 - 2) 3) (3,5 - 4) externa (4,5 - 5) de la participants col·laboradorsdigitalització conversa anònims (1) (2) identiﬁcats (3) contestats (4) (5) reputació mitjà present (1) mitjà actiu (2) líders actius (3) directius actius (4) redacció activa (5)


Presentación. Màster Universitari en Automàtica i Robòtica\nEls sistemes robòtics i automàtics s'usen cada vegada més àmpliament en la nostra societat no solament en l'àmbit industrial, que era el seu nínxol d'aplicació tradicional, sinó també en l'àmbit assistencial i de serveis. Les últimes dades estadístiques pronostiquen un important creixement en el nombre de robots industrials i un augment encara major en la robòtica de serveis. D'una banda, aquestes dades identifiquen una clara tendència de la indústria cap a l'automatització i robotización dels seus processos productius amb l'objectiu d'optimitzar la seua eficiència, incrementar la qualitat dels seus productes/serveis i augmentar la seua competitivitat en un entorn cada vegada més tecnològic. D'altra banda, aquestes dades també mostren una progressiva integració dels sistemes robòtics i dels sistemes domóticos en la vida quotidiana. D'aquesta manera, l'àmbit d'actuació dels egressats d'aquest Màster no es redueix solament a la indústria sinó que constitueix un ampli ventall d'aplicacions diferents: medicina, logística, seguretat, neteja, restauració, manteniment, etc.\nFULLET INFORMATIU v1\nFULLET INFORMATIU v2\nL'horari és exclusivament a les vesprades i existeix la possibilitat de matriculació a temps parcial que permet realitzar la matrícula de menys assignatures en cada curs acadèmic.\nEls 60 crèdits ECTS que constitueixen el pla d'estudis s'organitzen en un total de 30 crèdits ECTS de matèries de formació bàsica obligatòries i una especialització en el qual l'alumne cursarà 18 crèdits ECTS de matèries optatives.\nLes matèries obligatòries s'han dividit en un total de 5 assignatures amb 6 crèdits ECTS cadascuna d'elles i constitueixen la base fonamental formativa. Les matèries optatives seran seleccionades per part de l'alumne entre un total de 7 matèries que presenten 3 crèdits ECTS més 6 crèdits optatius de Pràctiques Externes. D'aquesta manera es permet a l'alumne configurar la seua pròpia línia curricular.\nL'alumne podrà cursar el Màster segons dues modalitats d'estudi: temps complet, amb una durada d'un any acadèmic, o temps parcial, on l'alumne prodrá realitzar el Màster durant dos anys acadèmics. Aquesta modalitat d'estudi s'haurà de seleccionar en el moment d'efectuar la matrícula del Màster.\nPer a finalitzar el pla d'estudis, cal destacar que l'alumne haurà de cursar els 12 crèdits ECTS del també obligatori Treballe Fi de Màster, que estarà orientat a l'avaluació global de les competències associades a la titulació.\nNom de l'assignatura Tipus Crèdits\nAutomatització Avançada Obligatòria 6\nRobòtica Obligatòria 6\nSistemes de Control Automàtic Obligatòria 6\nSistemes de Percepció Obligatòria 6\nElectromecànica Obligatòria 6\nVisió 3D Optativa 3\nInformàtica Industrial Optativa 3\nControl i Programació de Robots Optativa 3\nSistema d'Interación Home-Màquina Optativa 3\nSistemes de Fabricació i Producció Automàtica Optativa 3\nAutomatització per al Sector Residencial, Comercial i de Serveis Optativa 3\nAdquisició i Tractament Òptic d'Imatges Optativa 3\nPràctiques Externes Optativa 6\nTreball de finalització de Màster Obligatori 12\nCG1:Assessorament sobre elecció, adquisició i engegada de sistemes robòtics i/o d'automatització en diferents aplicacions.\nCG2:Prendre decisions en el disseny i planificació d'un projecte de robòtica i/o d'automatització tenint en compte criteris de qualitat i mediambientals.\nCG3:Engegar i mantenir sistemes robòtics i/o d'automatització que satisfacen els requeriments d'aplicacions industrials o de serveis.\nCG4:Aplicació de noves tecnologies de robòtica i d'automatització als diferents sectors empresarials especialment els industrials i de serveis per a la millora de la seua competitivitat.\nCG13:Capacitat per a treballar i aprendre de forma autònoma.\nCGUA2:Competències informàtiques i informacionales.\nCompetències específiques: Automatització\nCEAU3:Elecció dels sistemes més adequats per a gestionar la seguretat d'un edifici en funció d'unes necessitats determinades.\nCEAU7:Prendre decisions en relació amb el disseny i programació de sistemes industrials distribuïts mitjançant sistemes de comunicacions industrials.\nCompetències específiques: Robòtica\nZERO1:Aplicació de les tècniques de control, planificació i programació de robots en diferents situacions.\nZERO2:Selecció d'un robot per a la seua implantació en una aplicació tenint en consideració els estàndards existents.\nZERO3:Capacitat per a abordar problemes de cinemàtica directa i inversa, utilitzant les matrius de transformació per a modelar sistemes articulats.\nZERO4:Capacitat per a analitzar i entendre les restriccions en la dinàmica dels sistemes articulats.\nZERO5:Comprendre el funcionament de les màquines elèctriques i conèixer la seua utilització com a actuadors en robòtica.\nZERO6:Conèixer el funcionament de transmissions i reductores i la seua aplicació als sistemes articulats.\nZERO7:Conèixer les noves tendències de la robòtica.\nZERO8:Conèixer les característiques i usos de la robòtica industrial i de serveis.\nCompetències específiques: Teoria de control\nCECO1:Decidir el tipus de sistema de control automàtic més convenient, i saber triar els dispositius adequats per al mateix, per a dur a terme una determinada aplicació.\nCECO2:Analitzar i entendre la configuració d'un sistema de control existent per a procedir a la seua modificació o actualització.\nCECO3:Plantejament i disseny de sistemes de control i automatització en diferents àmbits del sector terciari sobre la base del coneixement de les possibles necessitats que habitualment tenen lloc en el mateix.\nCompetències específiques: Visió\nCEVI1:Analitzar i saber aplicar les eines i tècniques que permeten l'extracció i processament d'informació visual i saber escollir quins són les més adequades en funció de l'àmbit d'aplicació i de l'entorn.\nCEVI2:Manejar eines informàtiques i programari específic per al processament de les imatges obtingudes per sensors visuals.\nCompetències específiques: Sensors\nCESSAMENT1:Ser capaç d'escollir les característiques més adequades que ha de disposar un sistema de percepció d'acord a la seua aplicació en diferents àmbits i àrees d'automatització industrial o de serveis.\nCESSAMENT2:Analitzar i entendre la importància i aplicabilitat dels sistemes de percepció en processos de sensorización en sistemes robòtics o automàtics.\nCESSAMENT3:Ser capaç de configurar sensors, maquinari i programari, així com tots els elements que constitueixen un sistema de percepció.\nCESSAMENT4:Analitzar i optimitzar el disseny d'un procés de presa de mesures per a obtenir la precisió i exactitud requerides.\nCESSAMENT5:Avaluar la importància dels límits de mesura dels sistemes sensorials en la significació dels resultats obtinguts.\nCompetències específiques: Interfícies\nCEIN1:Disseny d'interfícies home-màquina per a diferents tipus de sistemes industrials o de serveis segons les necessitats.\nCEIN3:Dissenyar i engegar aplicacions i interfícies per a la supervisió i monitoratge de processos.


En el cas de l’Estat espanyol, els investigadors calculen que haurien mort 162.000 persones relacionades amb la pandèmia, un 64% més de les 98.900 notificades\nLes morts de la covid oficials registrades entre l’1 de gener de 2020 i el 31 de desembre de 2021 són 5,94 milions. Però un estudi publicat a The Lancet calcula que van ser tres vegades més (uns 18,2 milions) les persones que van morir.\nEn el cas concret de l’Estat espanyol, els investigadors calculen que van morir 162.000 persones relacionades amb la pandèmia, un 64% per sobre de les 98.900 notificades oficialment fins al 31 de desembre de l’any passat.\nL’estudi que ha publicat The Lancet l’ha coordinat l’Institut de Mètriques i Avaluacions Sanitàries de la Universitat de Washington i el seu autor principal, Haidong Wang, ha assegurat que hi ha “suficients evidències disponibles” per a determinar que l’excés de mortalitat és sobretot a causa del virus.\nXifres de l’estudi\n-18,2 milions de morts estimades per la covid al món\n-3 vegades més dels 5,9 milions enregistrades oficialment\n-162.000 morts a causa de la covid a Espanya\n-64% més que les 98.900 de notificades\nL’excés de mortalitat és l’increment de morts que enregistra un país respecte a la seva mitjana habitual i supera per molt en la immensa majoria de països les morts que han estat documentades per la covid.\nNotícies relacionadesCovidEstudiregistres oficialsThe Lancettriple de letal\nMercadona aconsegueix un rècord de venda amb un increment del 3,3% en la facturació, però redueix el benefici un 6 % per l’impacte dels costos\nEl preu de la gasolina, pels núvols, i el consum es desploma\nL’Hospital de Manacor no aconsegueix reduir la xifra de persones ingressades per la Covid\nS’anomena Paxlovid: La primera pastilla antiviral oral per tractar la Covid


Aragonès crida a fer «una primavera republicana» des de Tarragona\nL'adjunt a la presidència d'ERC vol teixir a les municipals «una aliança de municipis sense por» per «plantar cara a l'extrema dreta»\ndissabte, 23 de febrer 2019 - 17:44h\nImatge del vicepresident del Govern, Pere Aragonès, amb Pau Ricomà al fons | ACN\nEl vicepresident del Govern i adjunt a la presidència d'ERC, Pere Aragonès, ha fet una crida a fer, a partir de les eleccions generals, municipals i europees, una «primavera republicana» davant d'aquells que «voldrien una tardor fosca de reculada de drets i llibertats».\n«Anem a fer una primavera republicana que enforteixi el projecte de llibertat, justícia, fraternitat, progrés social i independència. Fem-la des de tots els pobles i ciutats i alliberem el país sencer», ha reivindicat Aragonès des de la jornada municipalista de la formació al Palau Firal i de Congressos de Tarragona.\nEn aquesta línia, ha encoratjat el partit a treballar per construir «una aliança de municipis sense por» als comicis municipals per «plantar cara a l'extrema dreta».\n«Plantar cara a l'extrema dreta»\nAragonès ha avisat que cal teixir una xarxa de municipis «sense por, republicans, progressistes, feministes i ecologistes» perquè seran els que «plantaran cara a l'extrema dreta». «Tornen a bufar vents d'amenaça d'autoritarisme i d'extrema dreta arreu d'Europa però també a l'Estat i a Catalunya», ha alertat.\nEn aquest sentit, ha assegurat que cal «seguir avançant» i «fer-ho per la via de la llibertat, la democràcia i atorgant a la gent la capacitat de decidir el seu futur mitjançant un referèndum d'autodeterminació».\nAragonès carrega contra els socialistes\n«Som els que volem generar els grans consensos davant d'aquells que volen fer homenatge a la tensió, com Ciutadans, PP i Vox», ha dit. També ha carregat contra els socialistes, qui assegura que tenen «por» de l'extrema dreta i «s'aturen i retrocedeixen davant d'aquestes amenaces». «Nosaltres som els de la fraternitat, els de la cohesió, que són eines imprescindibles per la llibertat», ha afegit.\nL'adjunt a la presidència d'ERC ha assegurat que el seu partit és l'únic que pot «derrotar un cop i un altre el feixisme» perquè la formació és «el més antagonista a l'extrema dreta». «Només els aturarem nosaltres!», ha afirmat Aragonès.\n"Gràcies a tots i totes per la xarxa municipal republicana que l’1-O va estar al costat de la democràcia, de la llibertat i del referèndum", afirma @perearagones a la #TM2019ERC pic.twitter.com/JfiNnMMe6b\n— Esquerra Republicana (@Esquerra_ERC) 23 de febrer de 2019\n«Una casa de drets i oportunitats»\nAragonès creu que tota aquesta tasca es pot fer des dels ajuntaments però també des del Parlament, des del Congrés, el Govern o el Parlament Europeu. «La nostra república la volem construir no només de nom, de bandera o de canvi de passaport, sinó que és per construir una casa de drets i oportunitats per tothom, una democràcia plena on el fet públic tingui valor afegit», ha explicat, tot realçant «la bona gestió i transparència» als consistoris governats pels republicans.\n«Volem alliberar el país, però un país no es pot alliberar a trossos, no es pot invisibilitzar una banda de la societat, deixar de banda el feminisme o algunes classes socials».\nMarta Rovira diu que l'únic camí possible per Catalunya és «fer república»\nERC ha celebrat aquest dissabte una jornada municipalista a Tarragona on a més del candidat d'ERC a l'alcaldia de Barcelona, Ernest Maragall, també ha participat el candidat a l'alcaldia a Tarragona, Pau Ricomà, i l'alcaldessa de Cambrils, Camí Mendoza. En l'acte d'obertura s'ha projectat un missatge de Marta Rovira, des de Suïssa, en què ha assegurat que a Catalunya «només queda un camí possible, que és fer república».\n«No tenim cap altre projecte polític alternatiu perquè fracassa fins i tot el diàleg polític», ha considerat Rovira, que ha criticat «l'immobilisme» de l'Estat espanyol.\nERC Tarragona demana crear «comissaries policials de districte» per reforçar la seguretat\nPau Ricomà ERC Tarragona Municipals Tarragona 2019 Govern català ERC


Lo Càntich -Revista de Literatura, Art i Cultura-: Al Sud del Gran Riu... «L'enterca llum de la vesprada...» (Lliurament del II guardó "El Poblet" a Vicent Alonso) Francesc Arnau i Chinchilla "Cròniques culturals del País Valencià".\nFa uns mesos, quan "Pepito", que és el president del Grup de Danses "El Poblet" em va dir (...i que ningú no s'entere, eh?) que el segon guardó "El Poblet" li ho anaven a concedir a Vicent Alonso, vaig pensar que ja era hora de que se li reconegués ací al poble la seua trajectòria. Dic açò perquè pense que ací al poble no se l'ha tractat gens bé, sobretot per la seua etapa com a regidor de Cultura en plena transició, una època en la que teníem tantes il·lusions per canviar les coses. Per això, i també perquè el Vicent sempre ha tingut amb mi un tracte exquisit i generós, em vaig alegrar tant per la distinció de la que anava a ser objecte.\nDe seguida vaig pensar en fer una crònica de l'acte per a publicar-la a la secció "Al Sud del Gran Riu..." de la revista digital "Lo Càntich", en la que col·labore, però uns dies abans, el mateix Josep Aparicio "Apa", el nostre gran "cantaor" (Pepito) em va dir si volia participar a l'acte recitant algun poema de Vicent. No sóc massa bon rapsode (em falta preparació i experiència) però tractant-se del Vicent, i demanant-m'ho ell, no em podia negar, i per això li vaig dir que d'acord.\nEn un primer moment vaig pensar en deixar estar lo de la crònica, però després de veure l'acte "entre bambolines", he pensat que seria interessant fer una crònica diferent, no com a espectador, sinó sota el punt de vista d'un dels protagonistes. Espere que la idea funcione...\nVaig arribar al Teatre "Capitolio" abans de les 18 hores. L'acte estava programat per a les 18,30, i no havia pogut assistir-hi a l'assaig general del matí per causa del treball, i per tant havia de fer la prova de so i quedar d'acord amb el guitarrista que m'acompanyaria al llegir el poema. Per cert, que havia triat "Arbre" del darrer llibre de poemes de Vicent, que duu per títol "En l'aspre vent del nou món", del que vaig fer una ressenya al meu blog.\nAmb el guitarrista (Roberto) em vaig posar d'acord de seguida, doncs, la melodia que ell havia triat (el famós "Romanç anònim"), em va agradar com quedava al casar-la amb el poema. Aleshores vaig parlar amb l'Eduard Marco, que s'havia encarregat de la coordinació de les lectures, i em va dir en quin ordre em tocava eixir, i com em presentaria la presentadora (Empar). Enmig hi havia també actuacions del Grup de Danses amb diversos cants i balls, doncs, no cal que diga que tot estava organitzat pel Grup de Danses "El Poblet", una institució emblemàtica de Godella, amb el Pep al capdavant.\nTan sols em va mancar la càmera de fotos, ja que no sóc usuari dels mòbils (vade retro) ni de tots aquells aparells amb els que els joves d'avui en dia estan tan enganxats. En un primer moment érem sis els que llegiríem poemes del Vicent, comptant amb la presentadora, l'alcalde que no estava segur, i l'Eduard, que també faria una semblança del guardonat. Ell va ser alumne seu, quan estudiava Filologia a la Universitat de València, on Vicent Alonso va exercir l'ensenyament durant molts anys. Coneixia a tots els rapsodes, menys a un personatge, encara que em resultava conegut. Després d'estar una estona raonant amb ells, em vaig assabentar de que es tractava del Manolo Miralles, del grup Al Tall. Li vaig parlar del meu germà Pep, de quan venien a casa dels meus pares a assajar amb "Ball a Banda", que havien organitzat ells, i on el meu germà tocava el baix (la tuba).\nEl Grup de Danses "El Poblet" en acció\n(Fotografia: Andreu García)\nJo duia unes breus paraules d'introducció, sobre la meua relació amb el Vicent, al poema que anava a llegir, i el Manolo en veure-ho va pensar en contar una anècdota. El cas és que ell estava per a col·laborar a l'homenatge que se li anava a fer a Vicent Alonso, però pensava que es tractava d'un músic del poble que coneixia, i que es diu igual. Quan es va adonar de la seua confusió, va veure en una de les fotos del Power Point que s'anava a projectar, que estava ell mateix, i és que havien coincidit en una d'aquelles vetllades literàries de "La Forest d'Arana", en les que Vicent era un assidu participant, el mateix que molts altres poetes d'aquell moment (Pere Bessó, Lluís Roda, Pérez Montaner, Joan Vicent Clar, etc.).\nManolo Miralles (Fotografia: Andreu García)\nEntre poema i poema, cants i balls, i els nervis del directe (el micròfon que no funciona, el "Violí" que solta un gall, els músics que s'equivoquen de cançó, etc., va arribar el meu moment.\nRecitant el poema "Arbre" amb l'acompanyament del Roberto\nSincerament, pense que ho vaig fer fatal, però almenys no va venir Canal 9, i no quedarà enregistrada la meua actuació en cap lloc. Allí darrere on estàvem no s'escoltava gairebé res del que dèiem els que sortíem a l'escenari, però va arribar el moment culminant, quan Apa va cantar allò que sembla impossible de cantar, i en acabar, quan havia tirat el lleu, entra i diu tot astorat: "M'he cagat!". "Osti" tu!, i va i se'n va directament al lavabo a rentar-se. I és que era veritat, hi ha per això i per a més.\nPer a qui no coneixeu l'Apa i el Grup de Danses "El Poblet", ací us podeu fer una idea del seu art:\nJosep Aparicio "Apa", per a mi sempre serà "Pepito"\nDesprés vingué el moment del lliurament del guardó (una litografia d'una artista que no sé ara quin és el seu nom, que representa un arbre on el tronc sembla una dansaire amb les branques que li surten dels braços). Va pujar el Vicent molt emocionat, i eixírem tots els participants a l'escenari aplaudint. Va fer un parlament, on recordà un acte al mateix teatre de fa molts anys, quan convidaren a l'Estellés, i recordava fins i tot, la butaca on estava assegut. Després ens va llegir uns poemes seus, encara inèdits que ha fet sobre alguns quadres de Pinazo. No podíem des del lloc on estàvem escoltar bé els versos, però sí que hem gaudit de l'emoció del moment, i després ha hagut un vi d'honor acompanyat d'algunes frivolitats. Allí en la recepció del teatre hem estat raonant amb alguns dels espectadors que la veritat no han estat massa nombrosos, però que en aquesta ocasió pense que la qualitat de les persones supera a la quantitat.\nVicent Alonso rebent el guardó\n(Fotografia: Isabel Català)\nVicent Alonso... Ja era hora!\nTots els participants a la cloenda de l'acte\nAllí ens hem acomboiat per anar a sopar, i com tots els restaurants del poble estaven complets (malgrat la crisi) hem anat al Casino de Massarrojos, on per un preu mòdic ens han servit unes picades molt bones, xulles de corder a la brasa i embotits...\nAmb el "Pepito", Teresa, i Manolo al sopar de Massarojos\n(Fotografia: Francesc Arnau i Chinchilla)\nHem raonat de temes diversos, però gairebé tots relacionats amb el cant d'estil, una cosa normal, donat els comensals (Apa, Miralles, Josemi, etc), i res més...\nQuè hi resta?\nI em sembla que no tardarem massa...\nGodella (l'Horta Nord), 26 de maig de 2013\nEtiquetas: Al Sud del Gran Riu..., Andreu Garcia, Articles, Francesc Arnau i Chinchilla, Josep Aparicio 'Apa', Lo Càntich, Manolo Miralles, Número 19, Ramon Navarro Bonet, Seccions, Vicent Alonso


Holiday home Center Parcs De Eemhof 5 Zeewolde Països Baixos - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Holiday home Center Parcs De Eemhof 5\nAl visitar Bunschoten, vosté es sentirà com a casa a Holiday home Center Parcs De Eemhof 5, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Bunschoten. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com aparcament de cotxes, s'admeten animals de companyia.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de jardí. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Bunschoten, el Holiday home Center Parcs De Eemhof 5 és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.


Versalles, nou patrocinador - UE Sant Andreu\nVersalles, nou patrocinador\nL’emblemàtic bar de Sant Andreu tornarà a col·laborar amb el club molts anys després, fruit de l’acord tancat entre les dues parts aquesta setmana. Patrocinarà els carnets de soci, tindrà una tanca publicitària al Narcís Sala i, a part de l’aportació econòmica, cedirà la Sala Versalles per a organitzar actes.\nSi tot això no fos prou, cal afegir que tots els socis, jugadors i pares del futbol base tindran promocions especials cada mes presentant el seu carnet del club a l’establiment del nou patrocinador.\nL’equip del Versalles es mostra molt satisfet amb aquest acord perquè “per a nosaltres col·laborar amb l’equip del poble és molt important, el Sant Andreu és històric com nosaltres i creiem que aquesta col·laboració pot portar moltes coses positives per a les dues parts”.\nDes de la directiva del Sant Andreu, els nous responsables de l’Àrea de Màrqueting i Comunicació, José Manuel Pérez i Jordi Royo, també estan molt il·lusionats ja que “tancar un acord amb un establiment tant important com el Versalles és una gran notícia per a tots, que pot animar a molta més gent a col·laborar amb nosaltres”. Un altre punt destacat és la possibilitat de realitzar actes al Versalles, un fet que “ens permetrà organitzar tot tipus d’esdeveniments a l’epicentre del poble”. De fet, ja s’està preparant un acte que en breu s’anunciarà. També el president Manuel Camino coincideix a assenyalar que “és una satisfacció poder arribar a un acord així amb un lloc tan emblemàtic de Sant Andreu”.\nEl club ha iniciat aquest mes una campanya per a captar nous patrocinadors i col·laboradors. S’han tingut reunions amb moltes empreses i comerços, amb l’objectiu d’involucrar tot el poble amb el nou projecte. Aquesta setmana, a banda del Versalles, s’han signat acords amb Espai Gràfic Visual, Gabrieles, Chocolat, Sol i Mar, Re-novat i Instal·lacions Marla. En els propers dies es tancaran molts més patrocinis que s’aniran anunciant.\nEn aquesta línia, qualsevol establiment interessat en aquesta nova companya, pot contactar amb la Unió Esportiva Sant Andreu enviant un correu electrònic a marqueting@uesantandreu.cat.\nSant Andreu – San Cristóbal: guanyar al Narcís Sala\nDiumenge de Futbol 7 Femení\nPrimera oportunitat del Juvenil ‘A’ d’aconseguir l’ascens


¿Cuándo cambiar las luces del coche? | ALBERT LACOSTA TALLER\nQuan canviar les llums del cotxe?\nPer conduir amb seguretat és essencial el bon funcionament de les llums per tal d’assegurar ser vist i veure a altres cotxes. Però el seu desgast pot passar desapercebut i, en ocasions, pot desembocar en una situació de risc per als conductors. L’ideal, és canviar-les regularment.\nNo obstant això, és bastant difícil conèixer el temps de la seva vida útil. El que si podem fer és un càlcul de la seva vida mitjana. Això ens ajudarà a evitar al fet que es deteriorin i ens fallin al moment menys oportú, com quan conduïm durant hores nocturnes o bé sota condicions climatològiques adverses.\nEl segur, és no esperar al fet que es funden per canviar-les i evitar riscos innecessaris. Per a això, revisarem alguns indicatius que poden orientar-nos i saber quan comencen a presentar fallades.\nQuè revisar abans de canviar les llums del cotxe?\nLa data de caducitat. Quan les llums il·luminen poc, pot indicar que la data de caducitat s’a prop. A més, la deterioració en els fars plàstics o de policarbonat poden presentar una espècie de boirina sobre la seva superfície. El seu taller mecànic a Figueres li podrà aconsellar per canviar-les a temps.\nPortar recanvis per substituir-les en cas d’urgència és una mesura preventiva que també funciona. Es poden substituir de manera ràpida per evitar riscos durant els desplaçaments en carretera. Una altra bona mesura és anotar la data de l’últim canvi, comprovar el seu estat i substituir-les en un temps prudencial.\nMantenir les llums del cotxe i il·luminar el camí com a mesura de seguretat és fonamental per a tots els conductors. Però en el cas de les llums intermitents o de posició, és més difícil detectar fallades.\nPer aquesta raó, és important revisar l’estat general de les llums del cotxe amb una senzilla revisió de les llums davanteres, posteriors, d’encreuament i llargues. Igual que les llums intermitents, recordeu també revisar les llums antiboira davanteres i posteriors.\nI finalment, també és indispensable revisar la llum de fre, que indica la marxa enrere, així com la de la matrícula.


(Manresa) Crònica de la xerrada i el sopador sobre la repressió a les lluites anarquistes | #Pandora\n(Manresa) Crònica de la xerrada i el sopador sobre la repressió a les lluites anarquistes\n23 enero, 2015 ·\tpor efectopandora ·\ten Català, Noticias\nAhir dijous 22 de desembre tingué lloc a l’Ateneu Popular la Sèquia de Manresa, una xerrada en solidaritat amb les preses anarquistes a la què assistiren un centenar de persones.\nLa xerrada començà amb una breu introducció sobre la repressió a les lluites anarquistes en els últims anys, parlant de diversos casos com la persecució a la Federació Ibèrica de Juventuts Llibertàries, a les companyes de Viladecans i Besós, la Núria Pòrtulas o el Ruben i l’Ignasi. Per altra banda, es realitzà un breu esboç d’alguns casos repressius en altres indrets del món: la idea era deixar claa que l’empersonament de les companyes no és un fet aïllat ni històricament ni geogràficament parlant. De fet, des de la mateixa aparició i teorització de les idees llibertàries al voltant de la segona meitat del segle XIX, la tònica i la resposta del poder ha estat sempre la mateixa: la de judicialitzar uns valors i unes pràctiques incòmodes per les èlits i l’ordre social injust.\nPosteriorment, algunes de les represaliàdes per l’Operació Pandora explicaren de primera mà com es produïren les detencions del passat 16 de desembre. Contextualitzaren les detencions que es produiren la mateixa setmana que s’aprovava la llei Mordassa. Exposaren el cas de la Mònica i el Francisco, tot relacionant els nous empresonaments amb la solidaritat amb les preses. Aclariren què són els GAC, una coordinadora de grups anarquistes a nivell estatal que té com a principal objectiu difondre les pràctiques i les idees àcrates, i que ha estat acusada paranòicament de ser una organització terrorista. També parlaren de la situació actual en la què es troben les preses, en una presó preventiva cada cop més llarga a l’espera dels recursos interposats pels advocats i sense haver tingut accés encara al sumari per saber de les acusacions a les què han de fer front.\nAl finalitzar la xerrada hi hagué un xic de debat al voltant de quina podria ser la millor manera de fer front als cops repressius, amb la certesa que la solidaritat que hi ha hagut fins ara ha estat molt més gran de la què es podia esperar, ens ha donat molta força a totes i ha estat una de les principals raons que fan, que amb tot, la situació sigui molt més suportable.\nEl sopador llibertari i solidari de després fóu tot un èxit amb crema de carbassa, mermitaco de seitan i pastissos vegans i vegetarians.\nUna vegada més ha quedat clar que les companyes no están soles!\n← Desde Granada.\n[Berlin] manifestació solidaria presxs i represaliats Operació Pandora. →


Rubí es compromet amb un model de concertació públic i privat que defineixi les polítiques econòmiqu - Event - Rubiempresa\nRubí es compromet amb un model de concertació públic i privat que defineixi les polítiques econòmiques\nLa signatura ha tingut lloc a la Masia Can Serra (Foto:Ajuntament/Lali Puig)\n32 agents dels àmbits del territori, l’empresa i el coneixement han signat l’acord de desplegament de les línies estratègiques de la Taula de la Competitivitat Industrial\nPartits polítics, Diputació de Barcelona, Consell Comarcal del Vallès Occidenatl (CVOC), sindicats, patronals, universitats, centres de recerca, col·legis professionals, associacions empresarials i empreses han signat aquest divendres l’acord de funcionament i desplegament de les línies estratègiques de la Taula de la Competitivitat Industrial de Rubí (TCIR). Aquest òrgan, que es va crear al novembre de 2017, estableix un espai de concertació i corresponsabilitat pioner on els agents d’interès dels àmbits de territori, empresa i coneixement treballen conjuntament en la definició i implantació de les polítiques de proximitat per al desenvolupament econòmic local. El document estableix les bases d’aquest nou model de funcionament i governança per a la competitivitat industrial i la qualitat de vida de Rubí, en detalla els drets i deures de les organitzacions que en formen part així com defineix el seu Pla Estratègic.\nLes línies estratègiques de la TCIR tenen a veure amb la promoció de la formació en noves professions d'acord amb les necessitats actuals i futures de l’empresariat. També apunten cap al desplegament de propostes de solució amb la finalitat d’impulsar la innovació i la sostenibilitat a l’administració local, als polígons d’activitat econòmica i a la indústria. Treballa per a la promoció de la mobilitat sostenible de mercaderies i persones, a través del canvi d'hàbits i anticipar la ciutat a l'adaptació a la nova normativa europea de transport terrestre. La millora, simplificació i digitalització dels processos interns de l’Ajuntament de Rubí, amb la finalitat d’oferir un servei d’alt valor afegit i promoure el coneixement i la col·laboració entre les organitzacions integrants de la TCIR és una altra de les línies de treball.\nLa TCIR recull les idees de concertació i corresponsabilitat que ja s’havien definit a través de l’Acord pel Desenvolupament Econòmic Social (ADES), el 2009, i més recentment el Pla Director de Polígons. “L’estratègia de Rubí ha passat sempre per la concertació i la responsabilitat compartida entre els agents públics i privats. Fins i tot quan en ningú en aquest país ho feia. La TCIR és el resultat de l’evolució d’aquesta manera d’entendre les polítiques econòmiques i, a més, hi ha sabut sumar l’aposta per una visió supramunicipal de la indústria fonamentada en la cooperació” ha explicat l’alcaldessa, Ana María Martínez. D'altra banda, Martínez ha lloat la feina feta fins ara amb els diferents agents: “sempre hem trobat en vosaltres complicitat, valentia, implicació i estima per la ciutat que compartim. A tots i totes moltes gràcies per la feina que ja hem fet i per tota la que farem en el futur”.\nLes persones signants de l’acord són: Jordi Parera (Top Cable), Marc Ordeix (Germans Boada), Ignacio Martín (Fábrica Electrotécnica Josa, S.A.U.), Sabrina Balada (DSV Road Spain, S.A.U.), Martí García (Campos Estela), Anna Torredeflot (Vak Kimsa i Associació d’Empreses del Polígon d’Activitat Econòmica Molí de la Bastida), Jordi Arch (Associació de Propietaris i Industrials del Polígon La Llana), Dionís Rovira (Associació Cova Solera, Associació Empresarial P.A.E. Can Jardí, Entidad Urbanística de Conservación del Polígono Industrial Can Rosés, Entitat Urbanística de Conservació Can Pi de Vilaroc 1 i Entitat Urbanística de Conservació del Pla Parcial Q, Subsector Q3), Francesc Figueras (Associació d’Enginyers Industrials del Vallès), Miguel Turné (Col·legi d’Arquitectes de Catalunya), Xavier López (Fundació Eurecat), Javier Lafuente (Parc de Recerca UAB), Margarita Arboix (Universitat Autònoma de Barcelona), Francesc Torres (Universitat Politècnica de Catalunya), Manuel Jiménez (Fòrum Empresarial Cecot Rubí), Marià Galí (Cambra de Comerç, Indústria i Serveis de Terrassa), José Luis Fernández (UGT Vallès Occidental), Enrique Rodríguez (Unió Intercomarcal CCOO Vallès Occidental i Catalunya Central), Joan Carles Paredes (Consell Comarcal del Vallès Occidental), Rosabel Hernández (Servei de Teixit Productiu Diputació de Barcelona), Antoni Garcia (grup municipal VR), Ànnia García (grup municipal ICV), Jordi Muntan (grup municipal AUP), José Abadías (grup municipal C’s), Xavier Corbera (grup municipal ERC), Rafael Güeto Ortiz (grup municipal PSC) i Ana Mª Martínez (alcaldessa de Rubí).\nTaula de la Competitivitat Industrial de Rubí\nGairebé 300 persones es formen a l'Oficina de Serveis a l'Empresa durant la primera meitat de l'any\nRubí és la ciutat més guardonada als Premis Cambra 2019\nEl grup de compra agregada d'energia de Rubí creix fins als 91 punts de subministrament\nLa Xarxa Rubí Empresa impulsa la cultura digital\nLes empreses més importants del sector de la protecció d'incendis visiten Rubí


Domènech demana eleccions a Catalunya en comptes del referèndum unilateral | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nDomènech demana eleccions a Catalunya en comptes del referèndum unilateral\nEl portaveu d'En Comú Podem descarta repetir una consulta unilateral sobre la independència perquè "no aportaria res"\nBarcelona 3 GEN 2017 - 12:37\tCET\nEl portaveu d'En Comú Podem, Xavier Domènech. G. Battista\nEl portaveu d'En Comú Podem al Congrés, Xavier Domènech, considera que el que ha de fer el president de la Generalitat, Carles Puigdemont, per afrontar la "crisi territorial" que viu el país és convocar eleccions. Repetir una consulta unilateral sobre la independència tal com es va fer el 9 de novembre del 2014 "no aportaria res de nou i no seria la solució".\n"Un referèndum unilateral no es diferenciaria del 9-N, que no va tenir efectes polítics o jurídics vinculants. El 9-N va ser una mobilització popular, però repetir el que ja es va fer no creiem que aporti res de nou i no seria una solució", ha afirmat Domènech en declaracions a la Cadena Ser, recollides per Europa Press.\nAixí, el diputat català ha assenyalat que la seva formació segueix defensant la celebració d'un "referèndum pactat", però ha lamentat que el PP "es tanca en banda a qualsevol possibilitat" en aquest sentit i, a canvi, no aporta cap proposta.\nA més, ha criticat que l'"operació diàleg" empresa pel nou Govern de Mariano Rajoy ja està "fracassada" i tampoc creu que durà a terme cap reforma constitucional que pugui plantejar una solució als problemes territorials.\n"La reforma de la Constitució es va anunciar a l'inici d'aquesta legislatura com una espècie de promesa, però de moment no hem avançat gens perquè el PP no està disposat a obrir el debat si no sap prèviament les conclusions del debat, i això no és un debat. És un titular, però no s'ha avançat gens", ha explicat.\nPer tot això, Domènech ha defensat la convocatòria "ja" d'eleccions a Catalunya i ha recordat la formació d'un nou partit impulsat per En Comú Podem i l'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, per "construir una alternativa de futur". Segons el portaveu d'En Comú Podem, aquest projecte serà un "espai polític que defensarà les diferents sobiranies (econòmica, cultural, etcètera)", la qual cosa significarà la "recuperació de la capacitat de la gent de decidir".\nUn projecte sobiranista, no independentista\nDomènech ha definit aquest nou projecte polític com a "sobiranista", no "independentista", i ha indicat que de moment no s'ha concretat qui anirà al capdavant, ja que estarà liderat per qui decideixi la militància en eleccions primàries i en l'assemblea constituent del proper mes d'abril. Això sí, ha reconegut que Colau serà, sens dubte, "un dels principals actius".\nEl diputat ha recordat que En Comú Podem ha guanyat en les dues últimes eleccions generals a Catalunya, per la qual cosa l'objectiu és que el nou projecte esdevingui "quelcom més que una proposta electoral", és a dir, una "alternativa de país".


Amazon prepara un servei de préstec bibliotecari de llibres digitals Kindle - Observatori Beat\nPublicat el dimarts, d’abril 26, 2011\nAmazon prepara un servei de préstec bibliotecari de llibres digitals Kindle\nAmazon, biblioteca, Iolanda Bethencourt, OverDrive\nAmazon.com ha anunciat, a través d'una nota premsa (20/4/2011), que prepara el llançament d'un nou servei que permet el préstec de llibres Kindle (Kindle Library Lending service) a través de les biblioteques dels EUA. Mercès a un acord amb l'empresa Overdrive Amazon prepara la creació d'un servei de préstec de llibres en format Kindle, que es preveu que estarà llest a finals d'any.\nUn cop estigui en funcionament els usuaris podran demanar en préstec un llibre digital a la seva biblioteca local, per llegir-lo a través del dispositiu Kindle o a través d'altres dispositius (iPad, iPhone, iPod Touch, Blackberry, Mac, PC i mòbils amb sistema Windows Mobile) mitjançant les aplicacions Kindle que permeten la sincronització entre aparells diversos. Gràcies a la tecnologia de sincronització Whispersync, el servei també permet la recuperació de les notes que incorporen els lectors, si aquests tornen a demanar el llibre en préstec o compren el mateix títol. Fins a la incorporació del Kindle, el servei de préstec OverDrive només ha funcionat a través de dispositius i smartphones que suporten el format ePub, com ara Sony Reader, Nook, iPad, entre d'altres.\nRecordem que OverDrive és la distribuïdora nord-americana més important de llibres digitals especialitzada en biblioteques, i dóna servei a 11.000 biblioteques i institucions educatives. Val a dir que no totes les editorials han adoptat polítiques de préstec per a biblioteques, i les absències més notables entre les grans editorials nord-americanes són Macmillan i Simon & Schuster.