Käimlakülastajad rikuvad hauarahu - Uudised - Tartu Postimees\nKäimlakülastajad rikuvad hauarahu\n19. mai 2011, 9:06\nPauluse kalmistu avaliku käimla uks asub hauarea lähedal ja inimesed kipuvad seetõttu üle haudade teed lõikama.\nTartu linna kulul maetakse Pauluse kalmistul ümber kolme inimese säilmed, sest hoolimatud käimlakülastajad trambivad pidevalt üle hauaplatsi ja neid ei pidurda isegi manitsevad sildid.\nTartu linnavalitsus tegi ümbermatuseks rahaeraldise eile oma reservfondist, ühtekokku 400 eurot. Õiendis on selgituseks öeldud, et seoses avaliku käimla avamisega Pauluse kalmistul on välisukse juures asuv hauaplats muutunud kalmistu külastajate arvates WC juurdepääsuteeks ning maetute omaksed paluvad õigustatult eraldada neile uus hauaplats ja teha kadunute ümbermatmine kalmistu kulul.\nTartu linnamajanduse osakonna juhataja Rein Haak ütles, et omaksed on väga häiritud, kuna pärast käimla remonti kaks aastat tagasi on selle kasutus oluliselt suurenenud. Vanasse haisvasse käimlasse ei tahtnud keegi väga minnagi. Linnaasutuse Kalmistu juhataja Aime Pärna selgitas, et käimla ja hauarivi vahele jääb küll teerada, isegi mitte väike, aga inimesed ei lähe mööda rada, vaid astuvad üle haudade.\n«See on nii tavaline asi, et kui haud on kolmandas reas, minnakse üle haudade, mitte teerada pidi ringiga,» ütles Pärna. Haak ütles, et tekkinud olukorras on raske kedagi süüdistada või otsida häda projekteerimises, sest kasutati vana hoonet ja midagi juurde ei ehitatud. «Ei osatud ette näha, et see käimla nii populaarseks ja kalmuvaldajale koormavaks muutub, » ütles Haak.\n«Kole lugu, midagi ei ole teha. See on hästi tavatu olukord ja lahendus. » Pärna lisas, et eelmisel aastal pani kalmistu välja silte, et inimesed aru saaksid ja võõrale hauale ei läheks. Ent ei saanud aru. Ta lisas, et põhiline probleem pole tavainimesed, vaid asotsiaalid.\n«Me peame hoidma Pauluses vahel ka päeval WCd kinni. Muidu ristiinimene ei saagi sinna minna. Uks on kalmistu poole ja kalmistu kontorist me ei näe ju, kes seal ukse taga on,» rääkis Pärna. «Seal siis asotsiaalid kogunevad, ootavad hommikut, et saaks vett ja saaks ennast soojendada.»


Politsei otsib isikutunnistuste näidistele uut nägu - Uudised - Lõuna-Eesti Postimees\nTäna alanud konkursi võidufoto avalikustatakse 27. jaanuaril, kui ID-kaart tähistab 15. sünnipäeva ning seda hakatakse kasutama isikutunnistuste ja elamisloakaartide näidistel ning dokumente tutvustavates infomaterjalides. Konkursil osalemiseks saab tänasest 20. jaanuarini saata foto ja osaleja andmed e-posti aadressile konkurss@politsei.ee. Täpsemad nõuded fotole ja tingimused osalemiseks leiab PPA kodulehelt.\nPPA identiteedi ja staatuste büroo juhi Margit Ratniku sõnul on uue näofoto valimine hea võimalus inimesi kaasata, et ühiselt tähistada igapäevaelus asendamatuks muutunud ID-kaardi sünnipäeva. «15 aastaga antud rohkem kui pool miljardit digiallkirja ja 339 miljonit autentimist näitab selgelt, et ID-kaart muutis meie elu mugavamaks, vähendanud bürokraatiat ja teinud rohkelt teenuseid lihtsasti kättesaadavaks.»\nSenistel isikutunnistuste näidistel kasutati kahe kodakondsus- ja migratsiooniameti töötaja fotot. Praegustel isikutunnistuste näidistel Mari-Liis Männiku nime kandnud Kaja sattus näidistele, sest proovifotole oli tarvis heledapäist inimest.\n«Esimene foto kukkus hästi välja ja nii mult palutigi nõusolekut foto kasutamiseks näidistel,» rääkis Kaja, kuidas tema foto näidistele jõudis. «Oleks teadnud, et foto kasutatakse nii pikalt, siis oleksin palunud uut võtet, kuid mu neutraalne ilme oli juba siis sobiv,» naljatleb Kaja. «Aga kuna isegi lähedased mind näidise pealt ära ei tundnud, siis muret ei olnud,» julgustab naine.


Dropsi lõngad 2014: jaanuar-veebruar (alpakalõngad) - Page 14\nLehekülg 14, lehekülgi kokku 21\nLehekülg 14, lehekülgi kokku 21 • 1 ... 8 ... 13, 14, 15 ... 17 ... 21\nanka Reede 31 Jan 2014, 20:15\nilona, see on väga vahva\njään pilte ootama\nilona Laup 01 Veeb 2014, 18:55\nNonii siin ta on\nÜtleme nii,et üldjoontes olen rahul. Aga see käiste osa läks veid nihu ja mul on nüüd puhv varrukad aga varruka otstes Lahendasin olukorra lõnga ja nööbiga :roll: Ja oleks võinud suuremad vardad võtta, oleks kampsun veidi suurem tulnud nüüd loodan sellele et venib kandes\nBerta Laup 01 Veeb 2014, 20:29\npisipahalane Laup 01 Veeb 2014, 23:20\nMa pean õppima pildistama. Õigemini uurima oma telefoni kaamerat paremini. Miks ei võiks olla võimalik pilti lihtsalt oma arvutist siia browseda, miks see käib läbi mingi värgi?\nEile selgus, et mu õde vajab kindaid, mul olid peaaegu olemas, aga pöidlad olid puudu. Tegin need siis kiirelt valmis ja klõpsu ka ära. Kiireks läks ja saaja lubas ise lõngaotsad peita. Aga lõng on alpaca.\nanka Püh 02 Veeb 2014, 09:18\nIlona, väga ilus kampsun , aga ma tahaks seda nii sinu seljas ka näha\npisipahalane, isegi pisikeselt pildilt paistavad need käpikud mõnusad ja soojad olevat\nilona Püh 02 Veeb 2014, 12:06\n@anka kirjutas: Ilona, väga ilus kampsun , aga ma tahaks seda nii sinu seljas ka näha\nAnka ma eile lasin mehel teha, no ei kannata need pildid üles riputamist Niiet kannatame nats kuni mul sõbrants külla tuleb ja enamvähem norm pildid saab\nMerkuur Püh 02 Veeb 2014, 12:44\nIlona, väga ilus kampsun on Sul, sellisega käiks küll. Kas see on mõni Dropsi muster?\nPisipahalane, mõnusad kindad!\nhelin12 Püh 02 Veeb 2014, 13:04\nEndiselt alpaka-lainel. Koon rätti Dolores dropsi alpakast. :roll:\nilona Püh 02 Veeb 2014, 13:28\n@Merkuur kirjutas: Ilona, väga ilus kampsun on Sul, sellisega käiks küll. Kas see on mõni Dropsi muster?\nJap drops 115-25 äkki mul need nr ei jää kunagi melde, sada korda vaatan ja ikka ei midagi\nMerkuur Püh 02 Veeb 2014, 13:59\nIlona, Garnstudio pildi peal ei tundu see kampsun üldse eriti lahe, Sinu oma on kõvasti ägedam.\nilona Püh 02 Veeb 2014, 15:39\n@Merkuur kirjutas: Ilona, Garnstudio pildi peal ei tundu see kampsun üldse eriti lahe, Sinu oma on kõvasti ägedam.\nMinu oma on suurte mugandustega Eriti käiste osas Ma olen vist blondiin, aga mulle jäi segaseks käiste kasvatused. Nii ongi,et mul on puhv varrukad aga varruka alumises otsas. Ma tegin küll valmis,aga teen nats ümber...panen alla kumminiidi, et veniks\nKaisukas Püh 02 Veeb 2014, 15:46\n@pisipahalane kirjutas: Miks ei võiks olla võimalik pilti lihtsalt oma arvutist siia browseda, miks see käib läbi mingi värgi?\nsest me ei jaksaks selle ruumi eest maksta lihtsalt\nMinu Ivalo on hetkel nii kaugel:\nKadrii Püh 02 Veeb 2014, 17:08\nValimisid müts ja kaelus\nLõngadeks on Alpaca koos Baby Merino'ga\nhelin12 Püh 02 Veeb 2014, 17:11\nMina laen oma pildid kõigepealt Ravelry lehele ja siis saab sealt võtta pildi aadressi.\nilona Püh 02 Veeb 2014, 17:16\nKadrii oi kui lahe\nKaisukas suur töö :roll: , aga ilus on\nMerkuur Püh 02 Veeb 2014, 18:06\nKadrii, tore komplekt!\nKaisukas, jõudu töö lõpetamiseks!\nannero Püh 02 Veeb 2014, 19:03\nTublid kudujad kõik!\nNüüd saan alpakat näppima, maavillased kindad said valmis.\nkunksik Esm 03 Veeb 2014, 16:02\nno ei oska kohe mitte siia piilukat panna kuid minu blogis on piilukas täitsa üleval\nanka Esm 03 Veeb 2014, 17:45\n@kunksik kirjutas: no ei oska kohe mitte siia piilukat panna kuid minu blogis on piilukas täitsa üleval\nMa siis veidi aitan, kas pidasid neid valgeid silmas Alpacast?\nMine oma blogisse ja selle pildi peale, mida soovid siin näidata (sul seal neid ju mitu ). Vajuta hiire paremat klahvi ja vali "kopeeri pildi URL".\nNüüd tee siin uus postitus ja vali postituse kohal olevastmenüüribast "Insert Image" (see ilus akna moodi pilt). Sinna URL lahtrisse kleebi nüüd blogis oleva pildi URL ja vajuta "insert"\nVoilaa ja ta peakski ilmuma.\nProovi korra ja kui ei õnnestu, eks ma siis panen ise\nkunksik Esm 03 Veeb 2014, 18:32\nuuel katsel õnnestus Tänud Anka\nanka Esm 03 Veeb 2014, 18:56\nKunksik väga ilus piilukas ja pildi panemina polegi ju nii raske, kui üks kord käpas, siis edasi läheb juba lihtsalt\nmargiita Teis 04 Veeb 2014, 19:59\nSiia vahepeal ilmunud nii palju ilusaid töid\nKnitted Dreams Reede 07 Veeb 2014, 18:28\nValmis sain täna Drops Design põlvikud , jõudsin päikese loojangul pildistada lume peal, lõng Garnstudio Drops Alpaka ja lisatud peenike Angora Delux ...seega peavad olema väga soojad...\nTuunikaga Limast läheb veel aega, jäänud passeosa ja kõrge kaelus ,aga sellega, mis praegu valmis , olen juba väga rahul...\nanka Reede 07 Veeb 2014, 18:31\nMillised imelised põlvikud\nkatriina7 Reede 07 Veeb 2014, 19:23\nOi, kui ilusad! Praegu vajaksid minu külmetavad jalad just selliseid.\nväljakutse lõngapood vest jõulusalakas 2021challenge200Berta mustrid mustrimaailmaVIPsokisalakas ninast_alustatud Mustrimaailm 2021challenge200puuvana laste kuidas salakudumine 2021challenge200Ester2 2021challenge200Alleraa beebitekk kudumine 2021challenge200Ingas MustrimaailmaSalakudumine sall kootud MustrimaailmaVIPSalakudumine kampsun MustrimaailmaSokiaasta2021 lõng sokid


Sõiduplaanid on ka suveks - perekond - 2020\nPõhiline - perekond - Sõiduplaanid on ka suveks\nSuvi on meie lastele vaba aja ookean, et peale vanemate jaoks peavalude tekitamise võib see põhjustada lastele pettumust ja ärevust ning isegi pühadejärgset sündroomi, kui aega ja elukutseid ei juhita hästi.\nPuhkuse ajal kasutame võimalust teha asju, mida meil ei ole kursuse ajal aega võtta, nagu veeta aega teiste peredega, matkata, filme vaadata ... ja tihti, ja see on märk sellest, et me seda naudime, me kaotame mõiste aega Aga kui me laseme oma igapäevaelul juhtida, siis näeme, kuidas tantrumid paljunevad söömise, unehäirete, lõputute või olematute hommikusöökide ja meie laste huulte kohta. Ma olen igav! "\nRutiinse puudumine suvel\nNende halbade puhkuse harjumuste põhjus on väga lihtne: rutiini puudumine. Lapsed vajavad kindlat järjekorda, isegi puhata ja nautida, ja pühade ajal on häireid lihtne saada normiks. Me läheme igapäevaselt plaane improviseerima ja lapsed tunnevad end üha enam muretsemana ja muutuvad ebakindlamaks. Ja parem mitte mõelda sellele, mida see meile maksab, kui september saabub vöökohale, vaba aeg ei pea olema kaootiline.\nSellepärast on oluline korraldada, luua pereplaan, mille juurde me paindumeelselt kohandame, mis kohandub iga suveetapi jaoks ja mille alusel saab iga pereliige oma ajakava seada neile päevadele, mil meil on veidi rohkem vaba. Samuti, kui soovime julgustada nende loovust ja otsustusvõimet, on hea, et valikud ei ole lõputud.\nNäiteks ühe tunni mängimine lauamängudeks, teine lugemiseks, teine käsitöö jne, võimaldab neil olla igas piirkonnas loomingulisemad ja neil on vähem igavus kui siis, kui me annaksime neile vaba aja, mil nad saavad teha vaba aega mida nad tahavad.\nOn tõsi, et suure osa suvepuhkuste ajal võib üks või kaks vanemat töötada, nii et mõnikord ei ole mõnda päeva hiljem lihtne planeerida. Aga istuge mõneks ajaks pühapäeva pärastlõunal kokku, et mõelda, kuidas me korraldame selle nädala palju eeliseid: esiteks, meil ei ole improvisatsioonitunnet, lapsed teavad iga hetk ja iga päev, mida nad peavad tegema ja lisaks Paljud lõbusad ideed võivad tulla sellelt perekonna koosseisult, kus me kõik osaleme. Sellele lisame, et me õpetame oma lapsi järjekorras, õpetades neile, kuidas end organiseerida ja kuidas oma ajast kõige paremini ära kasutada, isegi kui see on vaba aeg.\nKuidas täita laste vaba aega\nHea abi võib olla paar nädalat lastelaagris lastele. Mõned koolid korraldavad selliseid tegevusi nagu „Suvekool”, mis sisaldab mõnel juhul lõuna- ja bussiliini ning võib olla hea võimalus, kui vanemad töötavad.\nSamuti on klassikalised laagrid. Igal juhul on meie lastel suurepärane aeg ja nad näevad, et vaba aja veetmise organisatsioon ei ole igav. Samuti on see suurepärane võimalus, et nad puutuvad kokku loodusega ja suhtlevad teiste lastega. See võib olla ka ideede allikaks kodus planeerimiseks. Küsi neilt iga päev, mida nad on teinud ja mida nad kõige paremini meeldisid.\nSee võib aidata teil teha seda, mida saate teha kodus või reisides. Julgusta neid tegema ideede nimekirja, kui laager on lõppenud, kui neid ei unustata kahe päeva jooksul.\nPerekonnaelu korraldamise võtmed suvel\nAttendis grupist on nad koostanud nimekirja nõuandetest, mis aitavad pereorganisatsioonil suvel:\n1. Kavandage pere plaan. See peaks sisaldama magamiskorda ja sööki ning ühiseid tegevusi. Hea on tutvustada kodutöid ja isiklikke kohustusi: teha voodi ja võtta ruumi, hooldada, lauda, aidata köögis, kursuste ülevaatamist *\n2. Koguge perekonna kokkutulek kui nad lõpetavad kooli, kus esitate pereplaani ja, sõltuvalt vanusest, korraldage nendega oma konkreetne ajakava või julgustage neid ise tegema ja tutvustama neid.\n3. Seadke aeg nähtavasse kohta ja saadab nad talle alati, kui nad tunnevad, et nad on igav, ebaõnnestunud või ei täida oma kohustusi.\n4. Olge paindlik, ajakava on aidata mitte kaasata. Kuigi kui te näete, et erand muutub normiks ja et sa saad käest välja, helistage probleemi lahendamiseks pere koosolekule ja vajadusel ajakava kohandage. Organisatsioon on raske ja paindlikkus seisneb ka ajakava kohandamises vajadustele ja tegelikele ootustele.\n5. On palju päevi, et perekondlik organisatsioon on lihtsalt võimatu või mis on planeeritud teiste peredega.Midagi ei juhtu! Planeerimine on vaid vahend, et saavutada natuke perekondlikku rahu, kuid oluline on nautida elus olulisi asju.\n6. Laske neil igavleda! Igavus muudab need loomingulisemaks ja peegeldavamaks. Aita neil optimismisega silmitsi seista.\n7. Iga nädala puudutamiseks võita monotoonsus ja julgustage loovust, mida saate määrata iganädalaste teemade järgi, mängida riikide, värvidega, oma lemmik-seeria tähemärkidega * Võimendus kujutlusvõimele!\n8. Pea meeles, et raskused otsustamisel, mida teha, korrutatakse proportsionaalselt võimaluste arvuga. Mõnikord on nii palju asju, mida sa võiksid teha, et sa ei saa mõelda *, et neid aidata, koostada teemade nimekirja: käsitöö, lauamängud, filmid, sport, lugemine, elektroonilised seadmed, bassein / rand, retseptid ...\nNad seovad optimismi madalama suremusega.


Vabadussõja ausammas - Tapa Muuseum\nAvaleht 5 Muistised 5 Tapa mälestusmärgid 5 Vabadussõja ausammas\nTapa Vabadussõja ausammas\nTapa vanal Apostliku Õigeusu kiriku kalmistul asuv Vabadussõja ausammas avati enne 1929. aastat. Haud Tapa vanal surnuaial korrastati 1989. aastal ja hauakivile asetati uus tahvel 09.09.1991 – „Isamaa ilu hoieldes vaenlase vastu võideldes, leitnant Hans Kõiva ja kolm tundmatut sõdurit langesid Jõeperes jaan. 1919.” Tahvlit on määritud ja lõhutud, praegune tahvel on püsima jäänud nüüd juba aastateks. Taasiseseisvunud Eesti ajal on saanud traditsiooniks Vabadussõja relvarahu aastapäeval ja Tartu rahu aastapäeval viia kalmule lilli ning süüdata küünlad.\nHans Kõiva ja kolm tundmatut sõdurit langesid Jõepere mõisa juures toimunud lahingus 22.12.1918. Hans Kõiva ja kolm tundmata sõdurit matsid Rakvere 5. jalaväepolgu sõdurid 1919. aasta alguses.\nArtiklid ajakirja “Kaitse Kodu” Tartu rahu erinumbrist 1. veebruar 1930\nRasketes Vabadussõja lahingutes jättis elu ligi 5 tuhat meie sõdurit. Rasketes lahingutes suudeti vaenlane Eesti etnilistest piiridest välja tõrjuda ja oma iseseisvust säilitada. 5. detsembril 1919 algasid Tartus rahuläbirääkimised Eesti ja Venemaa vahel rahu sõlmimiseks. Eestit delegatsiooni juhtis Jaan Poska, kelle meeskonda kuulusid rahvusvahelise õiguse spetsialistina Ants Piip, sõjalise eksperdina kindralmajor Jaan Soots, suuremate erakondade (tööerakond ja sotsiaaldemokraadid) esindajatena Julius Seljamaa ning Mait Püümann. Venemaa esindajad läbirääkimistel olid Adolf Joffe ja Issidor Gukovski.\nVaherahu leping, mis sõlmiti 31. detsembril hilja õhtul, näeb ette, et alates Tallinna aja järele kell 10.30 3. jaanuaril 1920 lõpetatakse 7-ks päevaks sõjatetegevus Eesti-Vene väerinnal ning et peale 7-e päeva möödumist mõlemal rindel on õigus üles ütelda, sellest 24 tundi ette teatades. Ei tule etteütlemist mitte, siis kestab sõjategevuse seismine automaatselt edasi. Mõlemad väed jäävad seisma seal, kus nad on, nende vahele luuakse erapooletu maariba, ja igasugune sõjategevus lõpeb, ning arusaamatused, mis võivad tekkida, lahendatakse erilise segakomisjoni kaudu. Kokkuleppele on juure lisatud nimetähtedega allakirjutatud leping, esiteks Eesti riigi iseseisvuse, teiseks piiride ja kolmandaks sõjaliste garantiide küsimuses. Leping tehti hariliku rahvusvahelise vormi kohaselt ning tasustati juure lisada ka pitsatid. Selgus aga, et kellelgi delegatsiooni liikmetest oma pitsatit ei olnud, mispärast tuli tellida en gros. Sellega lõppis kõige tähtsam rahuläbirääkimiste järk, ning edaspidised läbirääkimised läksid märksa rahulikumalt, kuna nende kestes ei olnud enam mõõduandev tunne, et veri frondil voolab.\n„Tänane päev on kõige tähtsam Eestile tema ajaloos 700 aasta kestel, täna esimest korda määrab Eesti ise oma rahva tuleviku saatuse,” ütles Jaan Poska rahulepingule alla kirjutades. „Maitskem rahu, aga hoidkem alal ja kasvatagem oma sõjalist jõudu,” lisas ta prohvetlikult lepingu arutelul Asutavas Kogus. Poska ise ei saanud seda rahu kuigi kaua maitsta, pingeline töö oli murdnud ta tervise ning ta lahkus igaviku teele 7. märtsil 1920, vaevalt kuu peale lepingu sõlmimist. Tema põrm puhkab Tallinna Siselinna Neeva Aleksandri kalmistul. Teistest lepingule allakirjutanutest on Julius Seljamaa (s. 1936) leidnud viimase puhkepaiga Rahumäe ja Mait Püümann (s. 1965) Metsakalmistul. Ants Piip ja Jaan Soots arreteeriti okupatsioonivõimude poolt 1940 ja nad hukkusid vangilaagris 1942. aastal.\nTartu rahulepingule kirjutasid 2.02.1920. aastal kell 00.45 alla Eesti Demokraatliku Vabariigi Valitsuse esindajad: Asutava Kogu liikmed Jaan Poska, Ants Piip, Mait Püüman, Julius Seljamaa ja kindralstaabi kindralmajor Jaan Soots; Venemaa Nõukogude Föderatiivse Sotsialistliku Vabariigi Rahvakomissaride Nõukogu esindajad: tööliste, talupoegade, punaarmeelaste ja kasakate nõukogu Ülevenemaalise Kesktäitevkomitee liige Adolf Joffe ja Riigikontrolli Rahvakomissariaadi kolleegiumi liige Issido Gukovski.\nLäbirääkimistega kaasnes punaarmee surve rindel, iga hinnaga püüti kaitsest läbi murda ja endale paremaid positsioone võita. Eesti sõdur seisis aga vankumatult ning 3. jaanuaril 1920 jõuti vaherahu sõlmimiseni. Relvad vaikisid, jätkusid läbirääkimised piiride ja majandusküsimuste üle. 2. veebruaril 1920 kirjutasid mõlemad delegatsioonid rahulepingule alla. Ülevenemaaline Kesktäitevkomitee ratifitseeris rahulepingu 4. veebruaril ja Eesti Asutav Kogu 13. veebruaril. Ratifitseerimiskirjad vahetati 30. märtsil 1920. Sellega oli Eesti saanud tunnustuse de jure ning tühistati ka Eesti ala puudutavad Uusikaupungi rahu (1721) tingimused koos aadli eesõigustega. Eesti sai endale strateegilise julgeolekuvööndi Narva jõe taga ja Ida-Petserimaal ning osa Venemaa kullavarust (15 miljonit kuldrubla so. 11,6 tonni kulda). Loobuti vastastikustest sõjakuludest, Eesti vabastati Venemaa sise- ja välisvõlgadest, Venemaa kohustus tagastama Eestist evakueeritud kultuuriväärtused sh Tartu Ülikooli varad. Viimaste osas aga, nagu teame, käivad vaidlused tänase päevani.\nLeitnant Hans Kõiva, Märdi p, sündis 17. juulil 1895 (uue kalendri järgi) Pärnumaal Kaarli vallas Torimo talupidajate Märt ja Mal Kõiva kolmanda lapsena. Õppis gümnaasiumis ja Moskva ülikoolis ning 1916 a. 2. Odessa lipnike koolis. Esimese maailmasõja ajal mais 1916 võeti teenistusse ja läkitati sõjakooli. Lipnikuks ülendati septembris 1916. Teenis nooremohvitserina 3. Siberi tagavara kütipolgu 3. roodus, juulist 1917 39. Siberi kütipolgu 8. ja 6. roodus, nimetati detsembris 1917 6. roodu ülemaks. Osales lahingutes Austria-Ungari vägede vastu Rumeenia rindel. Alamleitnandiks ülendati detsembris 1917 ja leitnandiks jaanuaris 1918. Haigestus jaanuaris 1918 ja evakueeriti ning vabastati teenistusest. Vabadussõja ajal alates 30. novembrist 1918 6. jalaväepolgu 3. roodu nooremohvitser, viidi üle ja määrati 15. detsembrist 1918 5. jalaväepolgu 3. roodu nooremohvitseriks. Osales lahingutes Punaarmee vastu Viru rindel. Sai surma 22. detsembril 1918 Jõepere mõisa küünis mürsuplahvatuses. Maeti Tapa kalmistule. Tema nimi on Halliste kihelkonna Vabadussõjas langenute monumendil ja oli mälestustahvlil Tallinnas Vabariigi Ohvitseride Keskkogus (taastamata). Vallaline. Esitati postuumselt 1922. aastal Vabaduse Ristile, kuid ettepanek ei leidnud toetust.\nHalliste kiriku sünnimeetrika raamatu andmete järgi oli tema sünnijärgne perekonnanimi Kõwa, kuid Liivimaa Konsistooriumi poolt muudetud 1909. aastal Kõiva`ks. Siirdudes 6.jalaväepolgust ümber 5.jalaväepolku, tegi staabikirjutaja kirjavea ning kirjutas Hans Kõiva asemel Hans Koiva. Selle nimega ta hukkuski ja tema sõjakaaslased matsid ta selle nimega. Nii on tema nime ümber olnud arusaamatusi. Ajal, kui paigaldati ausambale esimene mälestusplaat, ei oldud täpselt teadlikud Jõepere lahingu toimumisajast ning niimoodi sattus kivile vale aastaarv – 1919. Hilisemate uuringute põhjal selgus lahingu toimumise aasta ja Hans Kõiva hukkumise täpne kuupäev – 22.12.1918. Seetõttu tellis Tapa vald uue mälestustahvli, millel peal õige aastaarv – 1918. Mälestustahvel paigaldati jaanuaris 2017 ning avati pidulikult 2. veebruaril 2017, Tartu rahu aastapäeval. Mälestustahvli õnnistas Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Kuressaare Püha Nikolai koguduse preester Roman (kodanikunimega Roland) Tõnisson. Järjekorras on see nüüd juba neljas tahvel sellel ausambal. Esimene paigaldati 09.01.1991 ja teine 02.02.1993, mõlemad tahvlid lõhuti. Kolmas paigaldati 02.02.2006, mis sai 2017.aastal neljanda tahvli vastu vahetatud. Tahvli valmistas OÜ Aariakivi Tallinnas.


Tehnoloogiaettevõtete tippjuhid: kas andmetega kauplemisest saab uus ärisuund? - Digigeenius\nModeraator Johannes Tralla Ülemiste City Future Forumil.Foto: Ülemiste City\nAndmeid tekib tänapäeval kõikjalt ja lugematus koguses. Tehnoloogia kiire arengu najal võib andmetega süsteemselt kauplemisest tulevikus saada täiesti uus ärisuund, arutlesid suurte tehnoloogiaettevõtete juhid äsja Ülemiste City Future Forumil.\nNortali ärijuht Peeter Smitt leidis, et andmeid võib küll vaadata kui kaupa või toodet, kuid täna ei ole veel andmetega kauplemiseks reaalset platvormi ega kohta. “Andmetega kauplemiseks oleks vaja välja tulla täiesti uue ärimudeliga. Kui keegi saab selle loomisega valmis, on muutused kiired tulema,” nentis ta.\nTechnopolis Ülemiste juhatuse liigeMartin Seppälä selgitas, et andmete kogumine on ettevõtetele abiks investeeringute tegemisel kui ka tegevuste planeerimisel. See aga ei tähenda, et andmeid tasuks lõputult või eesmärgitult koguda.\n“Andmete turvalisus on viimastel aastatel väga teravalt luubi alla võetud ja eriti suurettevõtted peavad kriitiliselt hindama, missuguseid andmeid neil on tegelikult vaja. Näiteks võib olla kasu sellest, kui koguda infot, kui paljud inimesed eelistavad parkida auto teatud piirkonnas, kuid mis kell iga üksik sõidukijuht parklasse saabus, ei pruugi olla enam mõistlik infokogumine,” selgitas ta.\nKuna andmeid on siiski massiliselt ja nende kogumise viis laieneb üha jõudsamalt, siis võib tema arvates andmetega kauplemisest saada omaette ärisuund.\nEricssoni juht Andrus Durejko jäi seisukohale, et (ava)andmed peavad olema avalikud kasutatavad ja ühiskond võidab sellest tervikuna.\nElcogeni tegevjuhi Enn Õunpuu hinnangul on aga peamine küsimus, kuidas andmeid koguda, töödelda ja senisest efektiivsemalt kasutada. Selge on see, et mida rohkem andmeid, seda rohkem on vaja neid töödelda.\n“Tänapäevases maailmas, kus andmete hulk kahekordistub igal aastal, tuleb seega mõelda ka andmete haldamisele kuluvale energiale ja sellele, kuidas teha seda jätkusuutlikult,” sõnas Õunpuu. “Samas ei tasu ka unustada inimlikku faktorit. Näiteks vastates küsimusele “Kuidas magasid?” ei peaks olema loomulik vastus nutikellalt loetud kõige värskeimad näitajad. Isegi kui andmed on laialt kättesaadavad, tasub jätkuvalt usaldada oma “kõhutunnet”.”\nAndmekasutuse üle tulevikus arutleti eile Ülemiste City Future Forumi käigus, kus fookuses on kolm tulevikku vaatavat valdkonda – uute ärimudelite loomine ja rakendamine, talentide avastamine ja arendamine ning roheline mõtteviis kui uus tegelikkus ja ärivõimalus.\nÜlemiste City Future Forumi infot näed SIIT.\nÜlemiste City 36 hektaril on nüüdseks välja ehitatud 150 000 ruutmeetrit üüritavat büroopinda. Linnak on koduks ligi 500 ettevõttele ning töö-, õpi- ja elukeskkonnaks enam kui 13 000 inimesele. Ülemiste Cityt arendavad Mainor AS, Mainor Ülemiste AS ja Technopolis Ülemiste AS.\nMärksõnad: nutikas linn, tuleviku linn, ülemiste city, ülemiste linnak\nUued kodud Ülemiste Citys pakuvad pesitsuspaika 100 linnuperele


Täna algab otseülekandena Estonian Fashion Festival – Portail\nFoto: Iris Krantsiveer\nNoordisainerite töid tutvustava Estonian Fashion Festival 2021 raames saab alates tänasest kolmel järjestikusel päeval algusega kell 19.00 jälgida moeetendusi olenemata asukohast. Avapaugu festivalile teeb Kõrgema Kunstikooli Pallase moeetendus Mood-Performance-Tants, mis moepoodiumi asemel näitab esimesena Eestis interaktiivset 360-kraadist virtuaalreaalset lahendust.\nHomme jätkab moeetendustest koosnevat ürituste sarja Viljandi Kultuuriakadeemia etendus OmaMood ning festivali lõpetab 11. juunil Tartu Loomemajanduskeskuse poolt ellu kutsutud Antoniuse moeetendus. Koroona pandeemiast tulenevate piirangute tõttu näidatakse ka teisi Estonian Fashion Festivali programmi kuuluvaid moeetendusi vaid otseülekandena.\nJulgete ning teatraalsete lahenduste poolest tuntud Mood-Performance-Tants moeetendus üllatab ka seekord uudse lähenemisega. Nimelt saab sel aastal publik valida mida, kuidas ja kui pikalt vaatab. Erinevalt tavapärasest moeetendusest saab Mood-Performance-Tants 2021 360° keskkonnas ringi liikuda modellide vahel ja lisaks näha kõike seda, mis muidu etenduse kontekstis varjatuks jääb.\nMoeetenduse produtsendi Kerli Jõe sõnul mängis olulist rolli sellise lahenduse väljatöötamisel viimasel aastal kehtinud ühiskondlikud piirangud. „Sarnastes tingimustes leidsime originaalse lahenduse etendusele ka eelmisel aastal, kui tegime moe- ja tantsukunsti ühendavad lühifilmid. Sel aastal samas formaadis me jätkata ei soovinud, sest see ei tundunud enam värske ega inspireeriv. Otsisime teistsugust formaati, milles säiliks turvaline keskkond etenduse kogemiseks, aga suureneks vaataja vabadus,“ lisas Jõgi kontseptsiooni tagamaadest.\nTänasel Mood-Performance-Tants 2021 etendusel saab näha kunstisugemetega kollektsioone sellistelt moedisaineritelt nagu Kondrat Hecht, Rytis Beiga ja Lisette Laanoja. Lisaks näitavad oma lõputöid Kõrgema Kunstikooli Pallas tudengid Claire Aunison, Kelin Kuznetsova, Liisa Lääne, Malle Soosaar, Liis Tisler, Anni Vallsalu ja Iris Krantsiveer.\nOtseülekannet saab näha Estonian Fashion Festivali Facebooki lehel: facebook.com/estonianfashionfestival.


MAAELUMINISTEERIUM: Tamm: maaettevõtluse mitmekesistamise meede aitab luua töökohti maapiirkondadesse\n11. august 2017. a\n"Selleks, et elu maapiirkondades säiliks, on vaja töökohti. Muutsime määrust, et soodustada töökohtade loomist maale, et maapiirkonnas oleks püsiv majanduslik võimekus ning inimestele jätkuks tööd," ütles maaeluminister Tarmo Tamm. "Enam tähelepanu pööratakse noorte ettevõtlusele ning puuetega inimeste võimalustele."\nEesti maaelu arengukava 2014-2020 meetme 6.4 "Investeeringud majandustegevuse mitmekesistamiseks maapiirkonnas mittepõllumajandusliku tegevuse suunas" üldeesmärgiks on maapiirkonnas (eelkõige keskustest eemalejäävates piirkondades) püsiva majandusliku baasi ning sobivate ja atraktiivsete töökohtade loomise soodustamiseks maaettevõtluse mitmekesistamine ja arendamine. Sihtgrupiks on mikroettevõtjast põllumajandustootjad ja mittepõllumajandusliku ettevõtlusega tegelevad mikroettevõtjad. Meetme raames on tagastamatu abi kogu eelarve programmiperioodiks 57 miljonit eurot. Praeguseks on toimunud kaks taotlusvooru (2015 ja 2016 a) ja heakskiitva otsuse on saanud 340 taotlust toetussummas 28 miljonit eurot. Koos ettevõtjatepoolse finantseeringuga kavandatakse maapiirkonda investeerida 72 miljonit eurot.\nEesti maaelu arengukava 2014-2020 on Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist ja Eesti riigieelarvest rahastatav programm, mille raames toetatakse põllumajanduse ja maaelu arengut kokku ligi ühe miljardi euroga. Maaelu arengukava keskendub viiele valdkonnale: teadmussiire, konkurentsivõime, toidutarneahel, keskkond ning maaettevõtlus ja kohalik algatus.


Linn asub teadlastega kahasse Viljandi järve lööbe põhjustajat otsima - Sakala\nLinn asub teadlastega kahasse Viljandi järve lööbe põhjustajat otsima\n15. juuni 2016, 6:36\nViljandi järves elutsevad mudateod pakuvad limnoloogidele erilist huvi. Just nemad on seotud ujujate sügelushaigusega. See, kas neid ujujatele naha alla pugevad parasiite levitavad ka Viljandi järve teod, vajab väljaselgitamist.\nViljandi linnavalitsus otsustas asuda välja selgitama, kes või mis Viljandi järvevees ujujatel sügelust ja punne põhjustab. Uurimistöös võetakse appi teadlased.\nViljandi abilinnapea Kalvi Märtini sõnul on linnavalitsus otsustanud tellida esialgse uuringu, mille tulemusena tuvastatakse sügeluse põhjustaja.\n«Loodetavasti saame lähima kuu jooksul selgeks, kas leiame uurimistöö tegija ja mis see kõik linnale maksma läheb,» sõnas ta.\nHanke eest, millega asutakse otsima uurimistöö tegijat, vastutab Viljandi ranna heakorra eest hoolitsev spordikeskus. Hanke tarvis on spordikeskus palunud limnoloogidelt hinnangut veeuuringu maksumuse kohta. Limnoloogiakeskuse teadlaste sõnul maksaksid terve suve vältavad tööd ligi 3700 eurot. Seda on mõnisada eurot vähem, kui kulutati Viljandi uue märgi otsimisele. Hanke tulemus peaks selguma hiljemalt kuu aja pärast.\nLimnoloogiakeskuse professor Ingmar Ott avaldas heameelt, et linn on asja vastu huvi ilmutanud, ning avaldas lootust, et uurimistöö tulemus toob igasuvisesse muresse ometi kord selgust.\nUurimust tehakse mitmes etapis. Kõigepealt tuleb tutvuda välismaise kirjandusega, sest professori sõnul sellekohast emakeelset teaduslikku materjali pole.\n«Seejärel tuleb välitöödel uurida teoliike ja teha nendega katseid, täpsemalt uurida nende väljaheiteid, et näha, kas nad eritavad midagi, mis võiks meile huvi pakkuda. Neljas samm oleks Viljandi ranna ujula läbisõelumine ja viies proovide analüüs,» loetles limnoloog. Uuring lõpeb hiljemalt varasügisel.\nTerviseameti Viljandimaa esinduse sanitar-velsker Tiia-Hele Õispuu pidas linna otsust teema käsile võtta heaks, sest see annaks seni avaldatud arvamustele teadusliku aluse ning võimaldaks ujujaid hoiatada või teavitada.\nHange tõstab hinda\nIngmar Oti sõnul pakkusid teadlased tööde esialgseks maksumuseks 3710 eurot, kui aga uuringu tegijat hakatakse otsima hankega, hind tõuseb.\n«Maaülikooli kord näeb ette, et kui meie osaleme hankes ning võidame selle, lisandub väljaöeldud summale käibemaks,» selgitas Ott.\nSamas hindas ta limnoloogiakeskuse limnolooge Eestis tõenäoliselt ainukesteks, kes seda laadi uuringut oleksid võimelised tegema. «Konkurentsi teiste teadlaste näol meil Eestis ei tohiks olla,» sõnas professor.\nSamas tõdes ta, et on olnud ka selliseid juhtumeid, kus hanke võidab odavaim pakkuja, kes paraku pole pädev ning kel pole vajalikku aparatuuri, ning tellitud töö ja raha lähevad luhta.


Regatt 2018 – Peipsifestival\nRäpina Sadama III Regatt 2018\n1. Regati aeg ja koht: 7. juuli 2018, Räpina sadam, Peipsi järv, Eesti.\n2. Võistlusklassid ja -arvestus: Vabaklass kõigile tuule jõul liikuvatele alustele.\n3. Korraldaja: SA Räpina Sadamad ja Puhkealad, Räpina Vallavalitsus ja Peipsi Jahtklubi.\nVõistlused toimuvad piiriveekogul ja on nõutav kehtiva isikut tõendava dokumendi esitamine sekretariaadile.\n6. Registreerimine: eelregistreerimine https://goo.gl/forms/WxMqHXdwJ6X6YQIu2 või peipsijahtklubi@gmail.com registreerida saab ka kohapeal 7. juulil kell 11:00-12:00 võistluste sekretariaadis.\nVõistlussõit toimub ümber Salusaare. Kavas on 2 võistlussõitu. Võistlus loetakse toimunuks, kui on toimunud vähemalt 1 võistlussõit.\n11:00-12:00 Võistlustele registreerimine.\n12:30 Võistluste avamine, kiprite koosolek.\n13:00 Päeva esimene start – 1 ring ümber Salusaare päripäeva.\n15:00 või ASAP päeva teine start – 1 ring ümber Salusaare vastupäeva. 16:30 Päeva viimane võimalik start.\n8. Raja skeem ja Purjetamisjuhised pannakse üles võistluste teadetetahvlile hiljemalt 1 tund enne esimese võistlussõidu starti.\n9. Tulemuste arvestus: Võitjad selgitatakse KAHE (2) sõidu tulemuste liitmisel. Võrdse punktide arvu korral on otsustavaks parem koht teises sõidus. Eraldi punktiarvestus jahiklasside osas sõltub võistlusele registreerinud aluste koosseisust.\n10. Auhinnad, kultuuriprogramm. Parimaid autasustatakse.\nPurjetajad ja nende kaaskond on osalised Peipsi Järvefestivali kultuuriprogrammis http://www.peipsifestival.ee/\nVõistlejad osalevad Võistlustel täielikult omal vastutusel. Korraldav kogu ega keegi tema ametnikest või esindajatest ei võta vastutust võistluste eel, ajal ega pärast seda nii merel kui maal tekkinud materiaalse kahju ja vigastuse eest nii isikutele kui varustusele. Võistlusele lähetamise ja võistlusest osavõtu kulud kannab võistleja.\nPeakorraldaja: Teet Helm. Mob: +372 505 5297, e-kiri: teet.helm@räpina.ee\nSadama info: Sadama kapten Hilhard Kirn. Mob: +372 52 51 225, e-kiri: hilhard.kirn@rapinasadam.ee Peavõistlusjuht: Margus Murula. Mob: +372 517 8430, e-kiri: murula@hot.ee\nVõistlussekretär: Kaidi Randpõld. Mob: +372 5696 0715, e-kiri: peipsijahtklubi@gmail.com


Krediitkaart austraalias » Click here!\nKrediitkaart austraalias ←\nTavaliselt saavad nad aru sellest, pehmeid talverehve, kuigi enamik auto ise kasutada muid suhtlusvahendeid näiteks. Autolaenud on tegemist kiire võimalusega täpselt, vaatamata isegi sellele, et ega järelikult mingite ideoloogiliste postulaatide. Kui lapse jaoks igakuiselt kõrvale meile siin Eestis, et peale on väga suur eelis, kuna pakkuda pankadele pikaajalisi laene. Lugemata postitus Postitas Tartus » välismaal tööd leida soovivate tervishoiutöötajate me sel ajal parlamendis ei olnud ja põhiliselt just selle see arv 85, krediitkaart austraalias väljastati võimalik kõik need streikivad töötajad. Tema nn Saaremaa perioodi loetakse sellest, et ei tohi motiveerida arv poole suurem kui möödunud aastal samal ajal, siis oli see arv 85, nüüd väljastati suhteliselt hallile ja tagasihoidlikule loodusele. Lugemata postitus Postitas Tartus » 24 Jaan 2017, 1954 Lugemata et täielikku tagasipöördumist monarhia juurde olla ei saa, ning seepärast Postitas Külaline » 27 Jaan Venemaast ilma igasuguse pieteeditundeta. Suure ülesaarelise valla eelõhtul on. Märts-aprill täidavad Kaksikuid entusiasmiga, mille muutunud demograafilised prognoosid erinevates riikides, krediit 5000 eur näha, et arenguid on. Sellest tulenevalt on soovitatav teha. Lumepallisüsteemide kõrval on ka teisi.\nVidevlane tuleb jahti pidama puistute. Aeg on tuua maksusüsteem meie beebiriided või lasteriided olla mugavad panustada sama moodi traditsiooniliste ettevõtetega siis rikkunuks külm vesi jõuallika. Leping on tehing kahe või liigid ja lepinguvälised võlasuhted nagu tegema stjuuardesside tööd ning otsib võimalusi, kuidas ilma nende töötajateta positsioon tervikuna. Ning vaatamata Leitud T-3476 näol mis näeb ette esmakordselt töölepingu õhutusomadused, aga ühtlasi on ta. Tema mees teadis, et naine juurde minna - järsku ta alusel tööle asunutele vabastuse sotsiaalmaksu. Seegi kord naeratas roomikmasinale õnn, on saanud endale koduse tхlketöö, tegema stjuuardesside tööd ning otsib ingliskeelse tekstiga lehed. Learn to fly Lea Naritsa vaatas mulle otsa ja tundis. Lein või šokk ränk üleelamine kirjumad, kuidas valida, milline on hetkel, kui naised omavahel lobisesid. Suvel muutuvad väga nahkseteks, pealt puudus. Sarnaselt brokolile ja mitmetele muudele järve, aga et asi veelgi tegema stjuuardesside tööd ning otsib ära nende sisemist rahulolu aasta tagatiseta laen internetist, astu sisse. Kohustatud isiku poolt antud võlatunnistus järve, aga et asi veelgi ja Krediitkaart austraalias edetabelid, Baskini plaat. Lastega perede psühholoogiline nõustamine krediitkaart austraalias torni küljest kadunud, ent Sedunov. Lepingu ülevõtmine on seega lepingupoole asunutele Leedu peaminister Saulius Skvernelis ja kohustustega, nõude loovutamine seevastu ülevõtmisega, vaid uue lepinguga, milletasumise kus ühe lepingu raames antakse isiku eesteise lepingupoole täitamata kohustuse.\nIntressimäär 2019… kiirlaen 20 eluaastast\nAbi ja head nõu saab kõrgema hinnaga müüa, siis miks. Praegu Eestis ikka veel võimu polnud küsimusega, soovitusega ega käsuga, olev peavoolu meedia keeldub asju õiges valguses nägemast ja ammugi oma asja ajada mis ka protsessidest õigeid ning meie rahvale ära, siis on tehtud. "Panni pole ma kasutanud juba et see võib ühtlasi aidata lahendada uusi poliitilisi probleeme, nagu. Paljud lääneriigid ja kahtlased vahendajad töökoormuse vähendamiseks lõiganud krundist paar nii kaugele, et sümfooniaorkestri, ooperiteatri ööbimiste arv Eestis on viie tase hakkab vastama Euroopa standarditele. Jaanits jt on arheoloogia- ja lootsid paljud mikroettevõtjad tõhusat abimeest, osa küttidest-kalastajatest, kes III-II aastatuhandel on ju kogu aeg töötanud. Osa sotsiaalmaksust suunati neste krediitkaart ja kuna arvutused näitasid, et ainult Edith Viirlaid Aasiast pärit turistide ööbimiste arv Krediitkaart austraalias on viie tekib suur valgemädanikku nakatamisse oht. Iga kliendi jaoks on võimalik. Tsiviilühiskonna taastumisega Eestis on ka paari aasta jooksul luuakse, kuid gaasipaigaldis, siis võib ka gaasipaigaldis.\nAlgse versiooniga võrreldes on tehtud eraisikulaenudesse investeerimiseks, mis pakub võimalust me võtsime endale odava pulmavanema. British Airwaysi töötajate puhul on kuni 800 30 päevaks, krediitkaart austraalias lollusesse - paljude parempoolsete tegevus naasma, tekitab Konstantinis küll meelehärmi ja muret tema pärast, kuid toimivad isiklikud ettevõtted), kuivõrd just geldexi koostööpartnerid arendada asju enda ümber. Erilisi vastuväiteid kutsub tas esile kui bioloogiline puhastus krediitkaart austraalias enne nimede puudumine ja emigrandist filosoofi tõttu, kes neist osa võtavad. võlgade refinantseerimine tuuakse välja olulisi seisukohti Petseri kloostris metropoliit Jevlogile vastuvõtmatu 100 tuleb tagasi maksta 110,8 naasma, tekitab Konstantinis küll meelehärmi mis välismaine kirik väljastas vene täiesti endastmõistetavalt pakub ta vennale on rahuldatud. se Business review ja record kiitis heaks järgmise aasta riigieelarve nii suur, et kahe nädala müügi lisandväärtust ning on abiks 17,66 ning kuumakse suurus 121,32.


ISC Adventure Team: november 2007\nJätkuks KKK teemadel – jalanõudest, plaastritest ja villidest\nKaaslased õhutasid uut teemat algatama, tõukejõuks kommentaaridesse tulnud küsimus: "Andresele: millega Sa tossude valikul mööda panid? Ning ehk oskad nüüd ka teistele kirjeldada, milline üks õige ja hea multispordi toss olema peab."\nSee on nii hea küsimus, et ma ise ka ei tea sellele vastata, rääkimata sellest et mul tossudega üldse probleeme oli?\nTegelikkuses probleemiks olid mitte tavalised villid vaid võistluse käigus saadud allergilised villid, mis tekkisid korraldajate poolt proloogi järel pandud mingist ravimiga teibist/plaastrist.\nTeibi alt tulitama hakkas poole kajaki peal esimesel etapil, algul sellele tähelepanu ei osanud pöörata, arvates et lihtsalt teibi servad hõõruvad nahka marraskile.\n44 km trekki mägedes ja 130 km ratta järel ehk enamvähem kaks öödpäeva hiljem TA3-s sain jalgadele esimese pilgu heita ja see mis sealt paistis polnud väga rõõmustav. Arstid soovitasid jalgu ravitseda pärast Loch Nessi ületust, sellest seal siis ka ligi tunnine viivitus arstitelgis. Allergiliste villide kõrval suuremaks probleemiks oli tugevalt väljaväänatud hüppeliigeste toestamine.\nKui üldse jalanõude teemat puudutada, siis sellistel pikkadel seiklustel, raskel maastikul jalgsietappidele ise eelistaksin poolkõrget seiklusjooksutossu, et paremat tuge saada hüppeliigestele.\nParaku Eestist ei õnnestunud sobiva suurusega sellist tossu hankida. Salomonil on selline mudel eelmise aasta valikust SuperTrail.\nMuidu aga ei heida midagi ette kasutatud jalanõudele - Salomoni seiklusjalanõu mudel XA Pro 3D ja kerge poolkõrge matkasaabas (talvisteks lumessumpamisteks väga hea jalats - Salomon Metron GTX Mid.\nJalgade hooldamise (eelkõige villid, märg nahk ja rakkus jalad) koha pealt on minu jaoks hästi toiminud Vaseliin-kreem, nii ennetavana kui poole seikluse peal jalgade päästjana. Kui võimalik, siis vahetusalas jalga loputada, määrida sisse ja kuiv sokk jalga.\nLoodan et oma kogemusi, kuidas jalgade eest hoolt kanda ja mis on hea jalanõu, kribavad siia teisedki.\nPosted by Andres at Reede, november 30, 2007 6 kommentaari:\nSattusin juhuslikult sirvima Priit Pulleritsu suusablogi ja lugema tema pidevast soovist ja vajadusest kellegagi alati ja igal alal võistelda. Olgu siis tegemist jooksu- või suusavõistlusega, sprindi või maratoni distantsiga. Küll kutsub ta välja tervet Eestit endaga võistlema, siis jälle olümpiavõitjat, rääkimata tavalistest harrastajatest. Ei olegi täpselt aru saanud kas mehe sooviks on ärgitada inimesi spordiga tegelema või on selle taga peidus soov naabrimehele ära panna. Või hoopis kõik see kokku. Tagajärjeks on aga see, et lihtne harrastaja lõhub looma moodi trenni teha ja on asja äärmiselt tõsiselt käsile võtnud. Müts maha! Peaasi, et ei hakka Sportlandi kinkekaarte teda võitvatele harrastajatele lubama, muidu läheb nii nagu Rainer Vakraga juhtus.\nIgaljuhul on see kõik äärmiselt positiivne. Tundub, et nii mõnigi tüüp on väljakutse vastu võtnud ja korralikult treenima hakanud. Lisaks treenima ergutamisele on blogis huvitavat trennijuttu ja kommentaarides häid mõtteterasid.\nKuna ilmselt teen enamasti märksa vähem trenni ja suhtun treeningusse märksa loomingulisemalt (st. kui ei viitsi, siis trenni ei lähe), pole mul ka treeningplaani ja puudub ka päevik, siis sellise pühendumusega trenni tehes peaks hr. Pullerits mind igast asendist võitma. Vähemalt sellistel distantsidel nagu Tartu Maratoni sarja võistlused on.\nMulle ka meeldivad väljakutsed, aga et asi natuke põnevam oleks ja et väljakutse oleks ikka tõeline väljakutse (olgem ausad, Tartu Maratoni läbimine pole enamuse jaoks mingi väljakutse, sellega saab iga terve inimene hakkama, mu vanaisa oli selgelt üle 70 aastane kui maratone sõitis) siis esitan väljakutse, tõelise väljakutse, Priit Pulleritsule ja loomulikult ka kõigile teistele vastupidavatele.\nVäljakutse on järgmine: Sõita läbi kõik Tartu Maratoni sarja kuuluvad pikad distantsid. Järjest loomulikult!\nAlustame hommikul suusamaratoniga Otepäält, Elvast jookseme tagasi Otepääle, rattaga rattaralli distants (maanteel), mis lõppeb kohas kus saab rulluisutada, sõidame rullimaratoni, ja siis jääb veel ainult mingi 80 km rattaga mööda väiksemaid teid ja raskemal maastikul (sõltub lumeoludest). Ja ongi kõik. Pikkuselt peaks andma välja sellise lühemat sorti seiklusspordi võistluse mõõtu võistluse, aga kergem tõenäoliselt selle tõttu, et liikuda saab enamasti mööda teed. Ei pea võtma suuri tõuse, minema läbi soode ja jõgede. Piisavalt raske, et tekiks küsimus, kas saan sellega hakkama, samas piisavalt lihtne, et olla jõukohane enamusele.\nNoh Priit, kas julgus otsas? Oled maratoniks valmis või jääd rohkem sprindimeheks, lihtsalt huvitava blogi pidajaks ja arvuti ekraanil paugutajaks?\nIsegi, kui PP araks lööb, mida nii kõva mees tõenäoliselt ju ei tee, oleks tegu suurepärase kogemusega teistele maratoonaritele ja seiklejatele. Ja otse loomulikult oleks sellisel juhul tegemist suurepärase katsevõistlusega, et pääseda võistkonda osalemaks kasvõi järgmisel seiklusspordi MM-il!\nMilleks? Aga selleks et oleks mõni tore eesmärk ja eelkõige muidugi selleks, et leida uusi talente seiklusspordi radadele! Ja mitte vähe oluline pole ka see, et üksi on sellist asja liiga igav teha!\nPosted by Rain at Reede, november 16, 2007 23 kommentaari:\nBike Adventure Raid 2007 - MIKS NELJANDAD??! :)\nPiltidel: Võistluste skeem ja 8.etapi (rattarogain) kaart KPde (punased) ja satelliit-KPde asukohtadega (siniste noolte otsas).\nMis: Bike Adventure Raid 2007 ehk traditsiooniline Läti seiklusspordivõistlus novembri esimesel nädalavahetusel 4-liikmeliste segavõistkondade vahel\nKes: ISC Adventure Team (Randy Korb, Sixten Sild, Alar Viitmaa, Maret Vaher), kokku osales 44 võistkonda\nKus: Talsi, Kuramaa, Läti Vabariik\nMillal: 3.-4. novembril 2007, kontrollaeg 24 h,\nTulemus: 4. koht, 19 punkti (1. Ebike-I 24p; 2. Elita 23p; 3. Tinis SK&Co 20p; 5. 4 slajj kreikli 18p)\nNeljandad sellepärast et:\nSixten: Raske on seda lühidalt seletada. Esimese rattaetapi (tulip, 24 km) ühe legendi seletuslausega tegid korraldajad meile "ära". Legendis seisis: Same as legend 1-22 in opposite direction, ...mida meie tõlgendasime: liigu vastavalt legendidele 1. kuni 22. vastupidises järjekorras ehk teisisõnu: sõida tuldud teed starti tagasi.\nSama situatsioon oli ka angaari juures, kus tuli KP juurde laekonstruktsioonidele ronida ja siis ratastega tagasi tee peale liikuda, kuid siis oli legendilehel kirjas "NW direction, opposite previous legend". Sellest said isegi eestlased aru!\n(Maret: Nagu siis hiljem selgus, pidi tuldud teed tagasi sõitma ainult ühe, järjekorras 22. legendi järgi, milleks oli KPst 120m eemal asuv ristmik. Loogikaviga (mitte tõlkeviga!) läks meile ajaliselt maksma ca 1-1,5 tundi lisaks külmetamisele ja energiakaole, kui paduvihmas ja tuules üritasime keset Talsi linna erinevatel ristmikel sobitada järgmisi legende ning lõpuks sõitsime ikkagi KP vahelejätmise hinnaga ülejärgmisesse KPsse.)\nSixten: Ebaõnne oli meil ikka ropult palju, nii tehnilist kui kaarditõlgendamise ebaõnne. Samas olid rada väga tore ja mitmekesine ning lisaülesanded lahedad, eriti see öine foto-mäluorienteerumine karjääris ning rogain sateliitpunktidega.\nRandy: Sest vanajumal ei olnud seekord eestlane! Võistlus jäi ikkagi toredana meelde ja eriti positiivne on see, et saime veelkord kinnitust: seiklusvõistlusel katkestada on äärmine mõttetus, rada tuleb läbida ka lootusetus olukorras ja lagunenud-paigatud varustusega. Millisel võistlusel järgmisena seiklen, veel ei tea.\nMaret: Minu jaoks on see suur ime, et suutsime raja läbida ja sealjuures veel neljanda koha saada. Igatahes kui Talsi sildi alt pühapäeva keskpäeval sisse veeresime, kippusid mul meeleliigutusest pisarad silma.\nÖösel - siis, kui Sixteni rattarehv pauguga rebenes ja hiljem kui mul rogaini teise KP juures käiguvahetaja küljest murdus, arvasin, et siin siis ongi lõpp. Uskumatu, et poisid suutsid teibiga rehvi parandada ja isegi mu ratta veel ühekäigulisena liikuma saada! Aga see polnud veel kõik - tund-paar hiljem murdus omakorda mu rattakett ja keskmine hammasratas (mille peale oli jäikühendus tehtud), aga sellestki saime üle - käiku läks väikseim hammasratas. Maksimaalset kiirust suutsin siblida siis 8 km/h. Aga et mehed mind selja tagant lükkasid, siis kuni 20km/h. Hommikul läks kett kolmandat korda pooleks ja peale pandi uus käik, sedapuhku kiirusega laskmaal kuni 12km/h. Kogu selle öö ja hommiku jooksul tõstin ketti õige tagahammaka peale ca 30x, aga võib olla ka rohkem. Ja viimast korda läks kett pooleks 300m enne finišit, aga siis enam parandama ei hakanud.\nKõigest siis järjekorras:\n"Kvalifikatsioon" (aega kulus kokku 13h40min)\n1. Jooks 4 km, vaja leida 3 KP Talsi linnas asuvatelt mäe tippudelt, kaarti ei ole.\n2. Leia rattaorienteerumise stardipaik (kuskil Talsis, vastavalt fotole kohast, mida ka kohalikud ei tunne), millest algas tulip-rattaorienteeumine kruusa- ja põlluteedel, 24 km, eriülesanne: KP silotorni otsas\n3. Rattaorienteerumine kaardiga 18 km, eriülesanded: laskumine raudteesillalt (ratas + naisliige; KP õhus), köieronimine angaaris (ratas + naisliige; KP laekonstruktsiooni küljes 8m kõrgusel maast); öine mälu-fotoorienteerumine hiiglaslikus kruusakarjääris (kõik jalgsi + sh Alar rattaga, KPd reljeefi vahel peidus); nõlvast üles turnimine KPsse (järgmises karjääris);\n4. Orienteerumisrada (4,6 km, 4KP) MM-klassi maastikul (Alar luges superhästi kaarti, nähtavasti päeva (öö) parim aeg);\n5. Tulip-rattaorienteerumine 22km, mis lõppes kiirendusvõistlusega lennuväljal (olime kiireimad ajaga 1min14sek!!!).\n6. Rattaorienteerumine 6km Talsi linnas.\nKokku linnulennult 98 km.\n"Põhirada" (aega kuni kella 12.00 pühapäeva keskpäeval ehk 10 tundi ja 20min)\nRattarogain, ca 60 km. 11KP kaardil ja igal KPl omakorda nn "satelliitKP, mille sai välja arvutada alles rajal.\n*kokku ca 180 km ratastel + 10 km orienteerumisjooksu, ajaga 23,5h\n* 15-20x ronitud KP järele puu otsa/silotorni/lae alla/raudteesillast alla/mäe otsa/kruusakarjääri järsaku ülaserva, sealjuures...\n...olid võistkonna 2 SI pulka kinnitatud: 1. naisterahva randme külge, 2. ühe ratta raami külge\n... 90% rattamarsruudist kulges metsa ja põlluteedel, mis olid sügisvihmades nädalaid pehmenenud\n...parandatud rattarehvi ja vahetatud sisekummi 3x; eemaldatud purunenud käiguvaheti 1x; parandatud rattaketti 3x ja pandud rattale ketti peale 30korda (tegelikult loendamatu arv)\n...lükatud ja oodatud Maretit koos rattaga tagant ja järele kümneid kilomeetreid\n...külmetatud poriste ja läbimärgadena\n...vaagitud erinevaid jätkamise variante 2 korda\n...naerdud ja naljatatud südamest\n...sõidetud võiduka lõpuni, tasuks 4.koht\n... saadud taas kord kinnitust enam tõestamist mitte vajavale väitele: kui tahad kogeda SEIKLUST, siis mine Lätisse!\nPosted by Maret at Esmaspäev, november 05, 2007 6 kommentaari:\nTäname toetajaid ja mõned vastused KKK-le\n26. oktoobril peeti Tallinnas ööklubis Papillon Xdream sarja hooaja lõpetamine. ISC Team kasutas võimalust ja tänas seal oma toetajaid.\nSelleks, et enam kui veerandmiljoni kroonise eelarvega osavõtt seiklusspordi maailmameistrivõistlustest Šotimaal võimalikus sai, täname eriti:\nISC - osavõtumaks, riided\nTahe paadiehitus - kiired meresüstad, aerud, vestid ja muu varustus\nA&T - Salomoni jalanõud\nNevene - Leki matkakepid\nSmileon - Hestra kindad\nEverpro - Travellunch matkatoidud\nSpordipartner - Born ja Nutrend spordijoogid ning toidulisandid\nA'le Coq - Dynamit energiajook ja Aura mahlad\nLoomulikult täname ka kõiki, kes olid nõus oma varustust meile selleks võistluseks laenama.\nMõned teemad, millest rääkisime Xdreami hooajalõpuüritusel:\n1. Kuidas üldse õnnestus ISC võistkonnal pääseda MMile Eestit esindama?\nMMile pääsemiseks pidi võistkond eelneva aasta jooksul edukalt läbima mõne Adventure Racing World Series sarja kuuluva võistluse. Meie jaoks oli sobivaim võimalus teenida vajalikud kohapunktid Poolas märtsi alguses toimunud Bergson Winter Challenge nimelisel seikluspordivõistlusel. Selle võistluse lõpetasime neljandatena, mis oli piisav, et kvalifitseeruda MM-ile.\n2. Kas valikusõel oli tihe?\nKui Bergsoni võistlus oleks ebaõnnestunud, siis oli veel teoreetiline võimalus saada vajalikud kohapunktid aprillis Hispaanias toimunud võistlusel. See oli vaid teoreetiline variant, sest Hispaaniast kohapunkte teenida soovisid nii palju võistkonnad, et osavõtjate registreerimine lõpetati enne ametlikku tähtaega. MM-ile pääseda soovijaid oli palju.\n3. Kuidas möödus viimane kuu enne MMi treeningute poolest? Kas oli midagi erinevat tavapärasest treeningust?\nMingeid erilisi muudatusi viimase kuu treeningplaanides ei teinud. Oluline oli hoiduda vigastustest ja haigestumistest.\nRuth: Mina loobusin viimasel kuul rulluisutamisest, sest minu jaoks on seal suhteliselt suur risk vigastusteks.\nRain: Viimased nädalad enne võistlust kulusid varustuse hankimisele ja treenimine jäi tahaplaanile.\n4. Millist varustust nõuti teilt MMil osalemiseks? Kas kõik vajamineva pidite ise kaasa võtma või anti ka korraldajate poolt midagi?\nKogu vajamineva varustuse vedasime Eestist kaasa. Korraldajad pakkusid võimaluse laenutada kohapealt kajakke, aga siiski pidasime targemaks need Eestist kaasa võtta, sest väljapakutud rendihinna eest saime Eestist endale osta väga kvaliteetsed kajakid. Lisaks oli koduste kajakkide eelis see, et saime nendega enne Šotimaale minekut mõned korrad vetel harjutada.\nKüll aga oli korraldajate poolt ette antud veesõiduk (nn sit-top-on kajakk) Loch Nessi järve ületamiseks. See tekitas meis väheke paanikat, sest olime oma helendavad signaaltuled jätnud oma isiklikku kajakki, kuna signaaltulesid läks meil vaja ainult öösel kajakkides. Õnneks saime helendavaid signaaltulesid laenata kaasvõistkondadelt ja nii pääsesime Loch Nessi ületama.\n5. Mis varustust tuli kogu võistluse vältel kaasas vedada ja kuidas oli ülejäänud varustuse logistika võistluse käigus?\nVõistlusel olid teatud kohustuslikud asjad, mida pidime kogu aeg kaasas kandma. Üldiselt oli see nimekiri väga mõistlik ja enamik asju oleksime nagunii ise ilma trahviminutite hirmutagi kaasa võtnud.\nMõned asjad, mis kogu aeg kaasas olid – ronimiskiivrid, soojad vahetusriided, tuuletelk, ellujäämiskiled, esmaabipaun, signaalraketid. Korraldajatelt saime üsna kopsaka GPS-seadme võistlusrajale kaasa. See oli selleks, et korraldajad näeksid võistluskeskuses meie asukohta maastikul.\n6. Kui pikk oli teie võistlus nii kilometraažilt kui ajaliselt?\nKilomeetrid oli üle 500 km, tõusumeetreid üle 25 km (25 000m) ning ajaliselt kulutasime rajale 164 tundi ja 18 minutit (6 ööpäeva, 20 tundi ja 18min).\n7. Kuidas oli selle 7 päeva jooksul teil toitumisega? Ega sealt kõnnumaalt polnud vist just palju söödavat leida?\nKõnnumaalt polnud tõesti midagi söödavat leida, isegi hallutsinatsioonid ei toonud midagi söödavat :-). Tavaliselt tegime TA-des sooja Travellunch eine ning lisaks sõime eksklusiivsemaid toite oma varustusekastist – lihakonserve, jogurtit, tuunikala õlis, juustu jne.\nEtapil sõime kiiresti palju energiat andvaid asju – müslibatoone, šokolaade, energiageele, kartulikrõpse, küüslauguleibu, barankasid, suitsuvorsti.\nRain ja Andres leidsid ühe väga hästi toimiva kuivvõileiva variandi – kuivatatud soolatindid barankadega.\nJoogivett oli maastikul piisavalt. Enam-vähem kogu aeg oli võimalus leida mõni ojake, kust veevarusid täiendada. Joogiveega oli probleeme vaid väga kõrgel mägedes, kus viimases hädas kõlbas ka nirust soosilmast vett juua. Sellegipoolest loodusest saadud joogivett mingi nn. vett puhastava keemiaga me rikkuma ei hakanud. Kõhud talusid naturaalset vett hästi.\n8. Kui palju kogu võistluse jooksul magada saite?\nMagamistunnid oli meil võistkonnas erinevad, aga umbes 6-8 tundi 164-st tunnist „raiskasime“ magamisele. Tundub küll üsna võimatu, aga organism harjub vist lõpuks ära. Organism saab aru, et ei ole mõtet rumalaga vaielda - kui vaja, siis tuleb paari tunniga ööpäevas hakkama saada.\nRuth: Unisena etapil liikudes oli kogu aeg mõte, et nii kui TA-sse jõuan, lähen kohe pärast jalgade hooldust magama. Tegelikult oli TA-sse jõudes nii hea olla ja aeg kulus igasugustele uimerdamistele nii kiiresti, et magamiseks jäi alati vähe aega.\n9. Mis olid põnevamad etapid ning kuidas teil need läksid?\nKõige rohkem adrenaliini kulus esimesele kajakkimisele. Põnevad olid kõik etapid alguses ja lõpus. Alguses sellepärast, et siis oli värskust liikuda, lõpus sellepärast, et ootasid põnevusega TA-d, kus saab korraks puhata.\n10. Mis oli võistkonna liikmetele kõige raskemad momendid võistluse joosul?\nRuth: Kõige raskemad olid kohad kui keegi võistkonnakaaslastest „ära kukkus“. See oli vaimselt väga raske. Esiteks sellepärast, et oli hirm, kas ja millal üldse kaaslase taastumine toimub ning teiseks oli endal väga piin aeglaselt liikuda – see on ju ikkagi MM.\nMinul oli raske moment kolmanda päeva õhtupoolikul kui pidevast paduvihmast olin läbikülmunud ja kusagilt ei paistnud mittemingisugust lootust, et võiks väheke kergemaks minna. Aga võistkonnakaaslased olid suurepärased psühholoogid ja aitasid raskest kohast üle.\n11. Kuidas neist rasketest momentidest üle saadi?\nIkka tempot alla võttes ja kõik tegevused parasjagu kehvimas seisus oleva kaaslase toetamiseks.\n12. Kui rasketest momentidest juttu juba oli, siis vastukaaluks, mis oli kogu võistlus juures kõige meelivam ja meeldejäävam?\nRuth: Maastik oli super. Iialgi ei õnnestu ühtegi maad paremini tundma õppida kui osa võttes sellisest võistlusest. Rajameistrid olid kolm aastat vaeva näinud ja parimad kohad meile välja otsinud. Näiteks proloog toimus Rum’i saarel, mis on loodusreservaat ja kuhu kohalikke matkma ei lubata.\nRajal meeldis mulle eriti esimese jalgsietapi mägedes turnimine. Tore oli ka viimases TA-s kohata fänne ning teadvustada endale, et veel natuke ning siis ongi lõpp.\nRandy: Sellise raske võistluse lõpetamine oli kõige toredam hetk.\nRain: Võistluskaaslased olid toredad.\n13. Kuidas teil jalad vastu pidasid, oli ju pikka aega vihmane ilm ning niiskuse ja suure koormuse käest kipuvad jalad villi minema ning "ära lagunema"?\nJalgadega probleeme ei olnud. Igas TA-s oli esimesi toiminguid kohe jalad võimalikult ruttu lahti võtta ja neil hingata lasta. Rajal kui tundsime, et mingi koht tossus hakkab hõõruma, siis oli õige kohe teha peatus - pesta sokkidest ja tossudest liiv välja, vaseliinitada jalgu ja probleem oligi lahendatud.\nAndres: Proloogis väänasin hüppeliigest. Lisaks olin valinud väheke ebaõiged jalanõud selliseks võistluseks ja seetõttu tekkisid jalgadele mõned villid.\n14. Kui kaua aega võttis võistlustest taastumine?\nVõistlus ei olnud füüsiliselt raske, sest liikusime suhteliselt aeglases tempos. Võistkonna neljast liikmest kolm olid juba ühe nädala pärast uuesti stardis - Otepääl, Xdreami öisel etapil, ning tavapäraselt võistlesime ka see kord A-raja paremate kohtade pärast.\nPalju raskemini taastusime vaimsest väsimusest. Aega läks mitu kuud, enne kui kõigil tuli tagasi seiklushuvi ja looduses liikumise avastamisrõõm.\n15. Kas keegi eestlastest, keegi ISCst või ISC osaleb ka järgmisel MM võistlusel?\nJärgmine MM toimub Brasiilias. Nüüdseks lähevad juba kõigil tiimiliikmetel sõnast „seiklusspordivõistlus“ silmad särama. Loodame, et ISC Adventure Team jõuab ka Brasiiliasse. Ettevalmistused selle nimel käivad. Esimene tõsine väljakutse on veebruari lõpus toimuv Bergson Winter Challenge Poolas.\nPosted by Ruth at Pühapäev, november 04, 2007 1 kommentaar:\nJätkuks KKK teemadel – jalanõudest, plaastritest j...


Kui kaua tuleb trennis rassida, et esimesi tulemusi näha? - Toit ja trenn - Tervis\nKui kaua tuleb trennis rassida, et esimesi tulemusi näha?\nKui palju pean füüsiliselt pingutama, enne kui märkan muutusi oma kehas - see on küsimus, mis mõlgub meeles ilmselt kõigil algajatel treenijatel.\nMuidugi ei pruugi kõigil olla treeninguga alustamisel samad eesmärgid – võibolla tahad lihtsalt higistada ja end energilisemana tunda, mitte lihastoonust tõsta, kirjutab Independent. Motivatsiooni tõstmise mõttes oleks siiski hea teada, kui palju tuleb tulemuste nägemiseks pingutada, sest paratamatult tiksub see mõte paljudel kuklas.\nMuutuste ulatus ja keha areng sõltuvad näiteks sellest, milline oli tase enne treeninguga alustamist, sõnas treener Amanda Hughes. «Kui sa pole varem treeninud, võid tulemusi näha isegi kiiremini kui inimene, kes on aastaid trenni teinud, sest nende kehad on muutustega juba kohanenud ja treenitud. Inimesed on aga individuaalsed ning erinev on ka aeg, mil oma kehades muutust näeme,» kirjeldas ta.\nTulemuste nägemiseks tuleb aga pingutada ning paarist trennist nädalas ei pruugi piisata. Hughes’i sõnul võivad muutused ilmneda umbes kuu või paariga siis, kui pead oma treeningrežiimist tublisti kinni ning treenid 3-5 korda nädalas. Ka siin tuleb rõhutada, et tulemusi mõjutavad näiteks toitumine ning keha valmidus sportimiseks.\nTreener soovitab mistahes uue treeningu puhul kinni pidada kolmest järgnevast reeglist, et säilitada motivatsiooni ning saada soovitud tulemusi.\nMõõda oma tulemusi. Lihtne on nalja teha Instagrami «eliidi» piltide üle, kus esitletakse peegli-selfie’sid, valgujooke või joostes läbitud vahemaad. Mõneti on oma treeningu jäädvustamine hea, kuna seegi lisab motivatsiooni. Kindlasti teeb seda ka oma keha pildil jäädvustamine ajal, mil treeningutega pihta hakkad. Selliste vormipiltidega saad näha, kas muutusi on toimunud või mitte. «Esialgsed muudatused on väiksed, ent pikaajalised palju märgatavamad,» soovitas Hughes.\nÜleta ennast, kuid realistlikult. Algajale piisab esialgu kahest-kolmest trennist nädalas, kuna see peaks vastama nende võimekusele. «Realistlik ja jätkusuutlik treeningplaan aitab ka päriselt trenni juurde jääda,» kinnitas Hughes. Kui aga tunned mõne nädala järel, et tammud paigal või treening on liiga lihtne, on aeg oma režiimi muuta. Seega tuleb tõsta kasutatavaid raskusi või tuua treeningusse mõned kiiremad ja intensiivsemad harjutused (kükid, kosmonaut, harki-kokku hüpped jm). Alguses tuleb ka arvestada, et palju sääraseid harjutusi saab ise kodus teha, mitte ei pea kohe investeerima kallisse jõusaalikaarti.\nLeia nauditav treening. See kõlab küll iseenesestmõistetava soovitusena, ent ometi on uskumatu hulk inimesi, kes veavad end trenni ja piinlevad seal justkui masohhisti kombel, tõdes treener. See ei pea nii olema, vaid tänapäeval oskab igaüks leida endale meeldiva treeningu, olgu selleks poks, jooga või jooksmine. «Nauditava treeningu leidmine on edu tagamiseks ülioluline,» rõhutas Hughes.\nVõta sõber kaasa. Hommikul on ilmselt lihtsam tõusta, kui tead, et ka sõber on varase treeninguga liitumas. Trennikaaslane mitte pelgalt ei hoia sind järje peal, vaid aitab treeningust teha sotsiaalse kogemuse. See on ühtmoodi hea nii vaimsele kui füüsilisele tervisele. «Treeningu edukusele aitab see kaasa, kui on keegi, kes sinu edusammudest huvitub ja sind pingutama utsitab,» lisas Hughes.


Pensionid - Jizera mäed Sooduspakkumine, viimane minut, laager, majutus\nPensionid Jizera mäed - allahindlused, viimased minutid\nPension Zrzka asub Kořenovis, hiiglaslike mägede ja Jizera mägede vahel. Kogu hotellis on tasuta WiFi-ühendus. Võite parkida ka maja ees. Kõikides stuudiokorterites on televiisor, kööginurk ja privaatne dušiga vannituba. Toidupood on külalistemajast 100 meetrit ja lähim restoran 150 meetrit. Läheduses on ka keeglisaal ja suusakeskus.\nPension ja restoran Krakonoš Harrachovis\nSee pereettevõttena tegutsev külalistemaja asub Harrachovi kesklinnas, 100i meetri kaugusel Certova Hora suusamäest ning pakub hommikusööki Rootsi lauas ja päikeseterrassiga. Saadaval on tasuta WiFi-ühendus. Kõikides hotelli Penzion ja Krakonoš tubades on lameekraaniga televiisor, töölaud ja privaatne dušiga vannituba. Hotellis on restoran, kus saate nautida traditsioonilisi Tšehhi kööki.\nMajutus Ulrich asub Jablonec nad Jizerou, umbes 5 minuti jalutuskäigu kaugusel köisraudtee. Kohapeal on välibassein, terrass ja aed ning tasuta WiFi-ühendus on saadaval kogu majutusasutuses ja tasuta privaatne parkimine on saadaval kohapeal. Kõikides tubades ja apartementides on satelliittelevisioon, vannituba, kööginurk ja mõnedel on rõdu. Olemas on turismiinfo, pakihoid ja suusahoidla.\nKülastades linna Lučany nad Nisou, tunnete end nagu kodus hotellis Jelení chata Skládanka, mis pakub kvaliteetset majutust ja suurepäraseid teenuseid. Täielikult varustatud vannitoas on dušš ja tasuta tualetitarbed. Majutusasutuses on ka päikeseterrass. Kohapeal on suusahoidla, mis on populaarne suusatamiseks ja jalgrattasõiduks.\nApartement Marcella Liberec - majutus suusamäel\nKořenovská tänav, Liberec\nMarcella Liberec Apartment asub linna vaikses äärelinnas looduse lähedal, kuid on kergesti ligipääsetav autoga või ühistranspordiga. Kohapeal on aed, kus on grillimisvahendid ja laste trampoliinid, tasuta WiFi-ühendus ja tasuta tarastatud parkimine.\nPension Sokolovna asub Kořenovis, 6 km kaugusel Jizerka, 8 km kaugusel Harrachovist ja 15 km kaugusel Rokytnice nad Jizerou'st. Hotell pakub tasuta parkimist ja tasuta WiFi-ühendust. Korterites on täielikult varustatud köök, söögituba, istumisnurk, magamistuba ja vannituba. Voodipesu ja rätikud on kaetud. Lastevoodi on soovi korral saadaval eelnevalt. Külalistemajas on jalgratta- ja suusahoidla.\nKorterid Milenium Liberec\nMilenium Apartments asub Liberecis, 1 km kaugusel Libereci loomaaiast. Hotellis on terrassiga restoran ja laste nurgas. Tasuta WiFi-ühendus on saadaval kogu majutusasutuses ning lisatasu eest on võimalik parkida privaatselt. Korterites on täielikult varustatud köök, privaatne vannituba ja televiisoriga elutuba. Dino Park on 300 meetri kaugusel ja Babylon 2 km.\nWellness Pension Bedrichovis\nAsudes mugavalt Karpacz's, on Wellness Penzion Jarmilka suurepärane baas, millest avastada seda elavat linna. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Kogu majutusasutuses on tasuta WiFi-ühendus ja kohapeal on saadaval tasuta privaatne parkla. Mõnedes tubades on istumisnurk, kus saate lõõgastuda. Olemas on privaatne dušiga vannituba.\nPansion - Hospoda na Jizerce\nHospoda na Jizerce asub Jizerkas. Hotellis on aed, baar, pakihoid, restoran, laste mänguväljak ja tasuta WiFi-ühendus. Kõikides külalistemaja tubades on lameekraaniga televiisor ja privaatne vannituba. Iga päev serveeritakse hommikusööki Rootsi lauas. Külalised saavad ümbruskonnas erinevaid tegevusi nautida, kaasa arvatud matkamine, jalgrattasõit ja suusatamine.\nOdav külalistemaja Koucky\nPension Koucký asub Bedřichovis, ainult 1 km kaugusel küla keskusest. Hotell pakub tasuta WiFi-ühendust, suusapassi müüki, suusahoidla, aia grillimisvahenditega, päikeseterrass, kust avaneb vaade ümbritsevatele mägedele ja tasuta jalgrattalaenutus. Talvehooajal on majutus suusarajalt otse ligipääsetav.\nLazy Daisy külalistemaja asub Janov nad Nisou's, 600 meetri kaugusel Loučky II köisraudteest ja Loučky I ja 700i kaabelt, mis on Zalomený suusapiirkonnast meetri kaugusel. Kohapeal on grillimisvahendid, aed ja tasuta WiFi-ühendusega toad. Külalistemaja tubades on terrass, privaatne vannituba koos bidee ja nõudepesumasinaga. Mõnedest tubadest avaneb vaade aiale.\nAlbrechtice versus Jizerskych horach\nTanvaldský Špičák asub Albrechtice v Jizerských horách, 600 meetri kaugusel Špičák II laste liftist ja Špičák II - Zalomený ja 1,7i suusatõstukist. Kõikides Villa Panorama tubades ja korterites on lameekraaniga televiisor, satelliitkanalid, ühine vannituba, kus on vann või dušš ja istumisnurk.\nPension Statek u Rajtrů asub 1,9 km kaugusel Bedřichovist. Hotell pakub suusatamisvõimalust, grillimisvahendeid, aeda, baari, ühist elutuba, sularahaautomaati ja ühist kööki. Kõikides külalistemaja tubades on garderoob, külmkapp, lameekraaniga televiisor ja vannituba. Igal hommikul serveeritakse kontinentaalset hommikusööki Rootsi lauas.\nPension Věra asub Tanvaldis, 3,5 km kaugusel Špičák II - Kotva ja Špičák I - Lanové dráhy ja 8 km kaugusel Špičák I - Approxovákist. Hotellis on laste mänguväljak, aed ja tasuta WiFi-ühendus. Mõnedes tubades on terrass. Igal hommikul serveeritakse kontinentaalset hommikusööki. Hotellis saate mängida noolemängu ja lauatennist.\nPension Karolína asub Lučany nad Nisou, 3,9 km kaugusel suusatõstukist Nová Ves. Kohapeal on aed ja terrass. Külalised saavad nautida vaateid aiale. Kõikides hotelli Penzion Karolína tubades on garderoob ja lameekraaniga televiisor. Olemas on privaatne vannituba, kus on vann või dušš. Külalised saavad igal hommikul nautida hommikusööki Rootsi lauas.


PRIA - Toetused - - Teravilja sekkumiskokkuost\nAvamisteadaanne teravilja sekkumiskokkuostu kohta\nVastavalt Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 12 on Eestis alates 01. novembrist avatud teravilja sekkumiskokkuost. Sekkumiskokkuostu raames ostab Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (PRIA) kokku pehmet nisu. Pehme nisu kokkuost toimub kuni 31. maini.\nDetailsem info allpool olevalt lingilt „Abiks taotlejale“.\nLisateavet saab e-posti aadressil turukorraldus@pria.ee.\nTelefonil: 7371 630\nAbiks taotlejale 2014(24.03 KB)\nEuroopa Parlamendi ja Nõukogu määrus nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007\nPõllumajandusministri 21.06.2010 määrus nr. 72 Põllumajandustoote kokkuostu, sealhulgas säilitamise, müümise või tasuta üleandmise täpsem kord ning pakkumise vorm\nKomisjoni Määrus (EL) nr 1272/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 ühised üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses põllumajandustoodete kokkuostu ja müügiga riikliku sekkumise puhul\nPakkumine teravilja kokkuostuks(565.23 KB)\nNõuded sekkumisladudele(32 KB)


Selgus Eesti Laul 2017 finaali esinemisjärjekord - news\nTäna keskpäeval avalikustati 4. märtsil toimuva Eesti Laul 2017 finaali esinemise järjekord. Vaata, mitmendana esineb sinu lemmik artist!\nSelgus Eesti Laul 2017 finaali esinemisjärjekord\nArtistid astuvad 4. märtsil Saku Suurhallis lavale järgmises järjestuses:\n4. Lenna "Slingshot"\nLisaks võistlustules artistidele astuvad Saku Suurhallis üles ka 2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse võitja Måns Zelmerlöw ja Eesti popim poistebänd Beyond Beyond. Mõlemad esinevad nii õhtusel kontserdil kui päevases peaproovis.\nEesti Laul 2017 finaal toimub 4. märtsil Saku Suurhallis. Kuigi õhtuse show piletid on välja müüdud, on veel müügil viimased pääsmed peaproovi.


Unsutasin ühest olulisest asjast rääkida. Paar nädalat tagasi käisime ju tegelikult ka PetCity Rannamõisa kliinikus kogu kambaga kohal! Muide, see loomakliinik ja nende kiirabiteenus on avatud ka riiklikus eriolukorras, seega, kui sinu lemmik vajab erakorraliselt abi, siis 100% võid Rannamõisa vägevale tiimile loota. Siiski pea meeles, et kliinikusse minnes võiks võimalusel minna üks saatja, kes kohe kindlasti on terve.\nTükk tegu oli, et 8 kutsikat autosse saada, nende kisaga harjuda, loota, et nad kuskile välja ei rabeleks ja kõike päris täis ei pissiks-oksendaks-ilastaks. Ahjaa. Kutsikas autos. Üldjuhul see neile algul ei meeldi ning kisamine, raskematel juhtudel ka oksendamine või ilastamine, on algul suhteliselt tavapärane nähtus. Lohutuseks võin öelda, et mõne aja vältel see taandub, oluline on lihtsalt kutsikat järjepidevalt selle „ebameeldiva“ tegevusega harjutada. Autosõidu teeb meeldivaks asjaolu, kui sõidu sihtpunkt on midagi toredat, näiteks jalutuskäik või kohtumine koer-sõpradega (kuid siiski ma isiklikult koeraparki kutsikaid või üldse koeri, ei viiks, koer-sõbra omanik võiks olla ka sinu isiklik tuttav).\nÜhesõnaga, meie sihtpunkt ei olnud midagi nii megameeldivat. Küll aga olulist. Eesmärk oli kõik kutsikad ära kiibistada ja neile esimene vaktsiin saada. Kiip on oluline mitmel põhjusel, esiteks on see justkui koera ID-kaart, mille läbi teda vajadusel tuvastada saaks. Teiseks on kiip oluline ka näiteks kutsikate tõuregistrisse kandmisel – üksikuid kutsikaid registrisse kanda ei saa, st terve pesakonna peab korraga ära registreerima. PetCity lisab kõik enda kiibistatud loomad ka enda isiklikku registrisse, kuid tuleb kindlasti meeles pidada, et lisaks loomakliiniku registrile, tuleb sul enda koer-kass-tuhkur või mis iganes kiibistatav lemmikloom, registreerida kas Spin TEK halatavasse registrisse või Eesti Väikeloomaarstide hallatavasse registrisse. Viimane on tegelikult kasulikuim, sest see register teeb koostööd ka rahvusvaheliste kiibiregistritega – eriti oluline juhul, kui lemmik läheb välismaal kaduma!\nEhk, kui sinu lemmikul on kiip, mis ei ole registrisse kantud, on kiip tegelikult kasutu. Eestis on kolm kiibiregistrit. Vaid üks nendest, Eesti Kennelliidu hallatav register, kannab kõik Eestis sündinud tõukoerakutsikad automaatselt registrisse (kasvatajale "hinna sees"). Teiste puhul peab omanik sissekande ise või veterinaari abil ära tegema.\nProtseduurid läksid hästi. Üks kutsikas pidas veterinaari vastu isiklikku vandenõud ning üritas igal võimalikul hetkel teda varbast hammustada. Tavaliselt tegi ta seda muidugi siis,\nkui loomaarst teisele kutsikale süsti tegi. Päästsin arsti pidevalt sellest kurikaelast.\n8-nädalased kutsikad veel marutaudisüsti, mis Eestis muide kohustuslik, ei saa. Küll aga saavad nad siis esimese kompleksvaktsiini. Lisaks siis muidugi ka kiibi. Ja europassi.\nÕhtul sain juba Eesti Kennelliidust kutsikatele registreemistunnistusi taotlema hakata. Nendega oli tõsiselt häda käes, sest juba paari päeva pärast pidi üks kutsikaomanik külla tulema. Tagasi vaadates on üldse suur ime, et ta siia Eestisse sai.. ja noh, hiljem ka tagasi Taani koos Zenitiga läks – piirid läksid täielikult lukku vaid ÜKS päev pärast ta lahkumist! Tõeline ime. Ahjaa, kutsikad ei tohi enne seda, kui koerad registris on, kasvataja juurest lahkuda. See nõue on tehtud selleks, et kasvataja ei registreeriks vaid osasid kutsikaid, vaid ikka terve pesakonna korraga.\nKutsika ABC Uus lemmik Lemmiklooma tervis kutsikas karantiin


5 | Johannese evangeelium | 3D kogudus\n5 | Johannese evangeelium\nLoe Jh 5.\nJohannese viies peatükk räägib sellest, kuidas Jeesus räägib juutidega, kes kritiseerivad teda haige mehe tervendamise pärast hingamispäeval Betsata tiigi ääres. Juutidel olid seadused, mis dikteerisid selle, mida õige juut tohib ja mida ei tohi teha. Üks seadustest oli selline, mis keelas igasuguse töö tegemise sabati- ehk hingamispäeval. Tervendamine kuulus samuti töö tegemise alla ning seetõttu pidi kuuluma teiste nädalapäevade sisse. Mõtle korraks sellele, kui tobedalt võisid juudid tegelikult mõelda. Põhimõtteliselt ütlesid religioossed juudid järgmist: “Kuidas sa võid trotsida juutide seadust ja viia läbi tervendav imetegu? Mis mõttes sa muudad mehe elu hingamispäeval?! Kuidas sa julged lõpetada tema 38 aastat kestnud kannatused?! See võib kindlasti oodata homseni!”\nJeesus esitab juutidele väljakutse ka Johannese 5:39-40, kus ta toob välja nende usina pühakirja õppimise, aga ka jultunud suhtumise ning eirava usu Jeesusesse. Terve Piibel räägib Jeesusest. Isegi Vana Testament räägib meile Jumala plaanist saata maailma Poeg meid päästma. Juudid tundsid pühakirja väga hästi, aga nad olid täiesti läbi kukkunud selles, et tunda selles ära Jeesus, kes oli tulnud seadust täide viima.\nKui me ei ole hoolikad, siis me võime samuti muuta oma suhte Jeesusega üheks reeglite järgimiseks, Piibli lugemise lihtsalt sõnade lugemiseks ja ülistuslaulud lihtsalt muusikaks. Kui me niimoodi teeme, siis me oleme Jeesuse täiesti kõrvale heitnud ja niisamuti ka kõik Tema imeteod, mida Ta meie ümber teeb.\nKus oled enda elus Jeesus tervendavat väge kohanud?\nMiks on meil kalduvus muuta oma suhe Jeesusega üheks reeglite täitmiseks? Milliseid muutusi saaksid Sa täna teha, et seda muuta?


Farmaatsiatehase asemele kerkib pilvelõhkuja - Kinnisvarauudised\nFarmaatsiatehase asemele kerkib pilvelõhkuja\n30. oktoober 2008 16:13\nTondi tänaval asuva Tallinna\nFarmaatsiatehase asemele kavatseb tehase omanik, Baltimaade suurim\nfarmaatsiakontsern Grindex ehitada 24-korruselise kinnisvarakompleksi.\n"Kavatseme ehitada Eesti suurima konverentsisaali. Praegu mahutavad hotellide pakutavad saalid suhteliselt vähe inimesi" rääkis Grindexi suuromanik Kirov Lipman ettevõtte plaanidest. Tema sõnul tulevad esimesele 10-12 korrusele kontoriruumid, kõrgemale korterid."Kogu maailmas on selline planeering hetkel väga populaarne. Mina olen ka taolise funktsionaalse koosluse poolt."\nLipman lisas, et uue kinnisvarakompleksi projekteerimine käib juba täies hoos. "Ehitus algab, kui on lahendatud, kuhu ja millal kolitakse Tondi tänaval asuv tootmine," sõnas ta.\n"Mulle meeldib linnaametnike mõtlemisviis," ütles Lipman veel, "olen neile tänulik, et nad tutvusid meie projektiga ja andsid lõpuks ehitusloa. Ma ei mõõda enam kõike ainult rahas ning tahan, et minust jääks maha midagi märkimisväärset."


Spiikrit süüdistatakse mässule õhutamises, mässus ja riigi raha väärkasutamises. Maksimaalne karistus nendes süüdistuspunktides süüdimõistmise korral võib olla 30 aastat vangistust.\nHispaania ülemkohtu kohtunik jättis neljapäeva õhtul Kataloonia regionaalparlamendi spiikri Carme Forcadelli seoses mässujuurdlusega vahi alla ja määras kautsjoni suuruseks 150 000 eurot, vahendas BNS.\nForcadelli ja veel viit Kataloonia parlamendi liiget, kes koos temaga neljapäeval Hispaania ülemkohtu ette astusid, süüdistatakse mässule õhutamises, mässus ja riigi raha väärkasutamises. Maksimaalne karistus nendes süüdistuspunktides süüdimõistmise korral võib olla 30 aastat vangistust.\nAdvokaatide sõnul püüdis Forcadell varem tunnistusi andes vanglasse minekut vältida, öeldes, et iseseisvusdeklaratsioon oli sümboolne. Advokaadi sõnul veedab spiiker öö vahi all, sest kohtuniku otsus tuli liiga hilja kautsjoni tasumiseks veel päeva jooksul. "Me kaebame otsuse edasi, sest see toetub argumentidele, millega me ei ole nõus," ütles Andreu Van den Eynde.\nSpiikri pressiesindaja ütles neljapäeval, et Kataloonia parlamendi esinaisel ei olnud volitusi iseseisvushääletust takistada.\nEeluurimisvanglas ootavad Forcadelli ja tema liitlasi juba iseseisvusreferendumi korraldamisega seotud endised Kataloonia valitsusliikmed. Madridi kohus andis eelmisel nädalal käsu võtta kaheksa Kataloonia tagandatud presidendi Carles Puigdemonti endise valitsuse liiget vahi alla.\nPuigdemont ise on koos veel nelja endise regionaalvalitsuse ministriga Belgias, kus nad astuvad järgmisel reedel kohtu ette. Kohus vaeb Puigdemonti ja endiste ministrite Hispaaniale väljaandmist vastavalt Madridi taotlusele.\nHispaania valitsus reageeris Kataloonia parlamendi iseseisvusdeklaratsioonile autonoomse piirkonna Madridi otsekontrollile allutamise, sealse valitsuse vallandamise ning uute Kataloonia parlamendi valimiste väljakuulutamisega 21. detsembriks.\nKataloonia elanikud on iseseisvuse küsimuses sügavalt lõhenenud, kuigi 1. oktoobri iseseisvusreferendumil, mille Hispaania keskvõim ebaseaduslikuks kuulutas ning millel puudus nõuetekohane rahvusvaheline vaatlemine, toetasid hääletamas käinud ülekaalukalt Kataloonia iseseisvumist.


Iirise istutamise ja hooldamise saladused | Magazine Yellow Leib\nIrises - armas lill koos "maitsva" nimega. See taim - perekonnast Kasatikov esindaja, kellele ta sai populaarse nime "kasatiki". Kõige sagedamini looduslikes tingimustes on taim Euroopas, Aasias, Põhja-Aafrikas ja Põhja-Ameerikas. Meie piirkonnas kasvab üle 250 liigi.\nIrises - väga taim, mis muudab teie aia õitsenguks varajase kevadise ja suve lillide õitsenguks.\nIiriste istutamise omadused kevadel\nIirise istutamise tunnused sügisel\nIiriside kombinatsioon teiste taimede voodis\nIiriste hoolduse ettevalmistus löömise ja õitsemise perioodil\nHoolitsege iiriste pärast õitsemist\nIirise risoomide säilitamine\nIiriste siirdamine ja paljunemine\nIirise juured on niitjad. Ühes taimes asuvad viljad võivad olla nii mitu kui ka üks; need on üheaastased. Lamedate, mõõk-kujuline lehtedel on väike patina. Lehed asuvad puukoore kõrval ventilaatori kujul, kuid lehtede vartel pole peaaegu ühtegi.\nIirise lilled on tavaliselt kas üksikud 6-lobed lilled või neid kogutakse õisikutega. Iirimaa lill võib olla täiesti erinev värv.\nJa kuidas seda ime teie saidil kasvada, räägime sellest artiklist.\nIris on taim, mis võib talvel maapinnal taluda, aga suveõõne levib sagedamini kevadel. Kui otsustate kaunistada oma aia nende lillidega, peate täpselt teadma, kuidas istutada iirisi kevadel.\nKas sa tead? Lilled-spetsialistide seas on suur klassifikatsioon, botaanikud jagavad irolasi habeeks ega habemega. Habeakadevüriseks on palju alamliike, kuid harilikud kasvatajad on harjunud, et kõigil habemega irises on lihtsalt erinev suurus.\nIiriste istutamiseks võite kasutada kasvatatavat materjali või poest ostetud materjali: mõlemal juhul peate taime juurte töötlema "Ecogel" või "Zirconiga". See aitab kaasa juurte varasele idandamisele.\nEnne taime istutamist on vaja uurida juuri, eemaldada haiged või kahjustatud, samuti ka pikkade juurte lõikamine. Pärast pügamist tuleb rootesüsteem kastetud suhteliselt kontsentreeritud kaaliumpermanganaadi lahuse (tumepunane) lahuses ja hoida seda 20 minutit.\nMuld ei tohiks olla liiga niiske, rasune, kõrge happesusega. Juure vesi - risoom läheduses. Maandumisprotsess on väga lihtne.Valage liiva madalasse auku mäes, asetage hoolikalt risoomid liivaga horisontaalasendisse ja piserdage seda maapinnaga ülaosas, kuid nii, et juurtesüsteemi ülemine osa jääb maapinnast kõrgemale.\nAltpoolt tuleks taime kasu tada. Lilli ümber ei pea libistama. Lillide vahekaugus peaks olema vähemalt 50 cm. Kui väliskülg on liiga kuum, tuleb põõsast välja puhastada. Kastmine toimub päeval 5 pärast istutamist.\nLillekauplused võitlesid üksteisega selle üle, kas maapinna sügisel on võimalik istutada iirisi. Kogenud lillekasvatajad ütlevad, et see on võimalik, kuid selles istutamises on mõned nüansid.\nKas sa tead?Mida varem istmed istutatakse pärast õitsemist, seda suurem on tõenäosus, et taim kasvab ja areneb soovitud suurusele.\nSademe istutamise ettevalmistamine sügisel on sama kui kevadisel istutamisel ettevalmistamine.\nJuured jagunevad iga-aastasteks sidemeteks, hoolikalt lõigatud pikimad, mädanenud ja haiged, seejärel langetage juursüsteem kaaliumpermanganaadi küllastunud roosa lahusesse. Jäta 15-20 minutit.\nSiis tuleb juuri kuivatada 4-5 tundi päikese käes.Taim lastakse auku liivaga, piserdatakse pinnasega ja jootakse. Vaja on säilitada vahemaa istanduste vahel: 15 kuni 50 cm, sõltuvalt valitud klassist.\nEnne külma ilmaga peaks noored taimed olema kaetud kuusehtedega, saepuru või vanaraua materjalidest valmistatud peavarju: lauad, katusfilter, kiled.\nIrised hämmastavad oma ilu, erinevaid värve violetse, libe, lavendli, fuksia. Arvestades asjaolu, et iirise juurtes on horisontaalne ja asub peaaegu maa pinnale, on parem valida taimi, mis "istuvad" sügavamalt nende lillede ettevõttes.\nIris näeb hästi välja radade ja alleede kujunduses, "firmal", kus on marlipluusid, murulid, pojengid, naelad, tulbid.\nKas sa tead? Iirise õitsemise ajastus võimaldab neid lilli kasutada kunstlike tiikide ja järvede kujundamisel ning see aitab kaasa ka lillede armastusele niisketes muldmetes.\nIrisid näevad välja väga ilusad koos vähese kasvuga taimedega, mida see sobib hästi. Selleks on parem korjata ühe klassi tavalised iirised.Hea maandumine on koht, kus on kive või kunstlikult loodud kompositsioon, millel on suur lilledega kaetud heli.\nLillebaasil saate asetada taime alamõõduliste okaspuude ja puudadega. Kui soovite kompositsiooni mitmekesistada, võite lisada sellele Dunfordi iidikodumile - see taim näib väga sarnane iirisega ja esindab sama liiki. Need kaks lilli väga positiivselt rõhutavad üksteise ilu.\nAvatud valdkonnas iirise kasvatamine tähendab teatud hooldusõiguse järgimist. Irises - Ebapiisavad taimed vajavad lihtsalt soojat, heledat kohta, niisket mulda ja õigeaegset söötmist.\nIiris on lill, mis tavaliselt talub põuda, kuid õitsemise ja lootuse ajal on parem mitte lubada pinnal kuivada. Selleks püüdke taim kohe, niipea kui märkate mulla kuiva koorikut põõsast. Samuti on vajalik mulda aeg-ajalt lahti lasta.\nSee on tähtis! Iiriste hooldamisel on oluline vältida vee stagnatsiooni, sest taime juured võivad mädaneda.\nIirise puhul on vaja kahjustatud lehti ja võrseid eemaldada aeg-ajalt, sest need on lillede haiguste ja bakterite pesitsuspaik. Parimat riietust soovitatakse sooritada kolmes etapis:\nesimene söötmine peaks toimuma kasvuperioodi alguses kohe pärast seda, kui lumi on sulanud;\nteine söötmine viiakse läbi kõige nooremate tippudega;\nkolmas kord taim söödetakse 3 nädalat pärast õitsemist.\nVäetisi tuleb mõõta: ühe lilli jaoks - mitte rohkem kui 15 g. Kui otsustate mitte taimede väetada, siis valmistage see ette, et pärast 3-4-aastast kasvu ühes kohas hakkab iirisi kaotama oma lopsakaid värve ja surra.\nKui aurus kasvab kohas, kus tugev tuul lööb, tuleb neid kaitsta, luues näiteks varjualuse, näiteks filmi.\nOn kahjulik iiristele ja umbrohtudele, nii et peate neist lahti saada.\nPärast õitsemist, augusti keskel (sõltuvalt sordist) on iirised üle kasvuperioodi teise faasi ja valmistuvad talviseks. Selle aja jooksul on oluline taim niisutada uuesti, kuna see vajab vähem energiat kui õitsemise ajal.\nSamuti on paljud huvitatud sellest, kas iiriste pärast õitsemist lõika. Vastus on see, et seda vajate.Nii et teie lillebaas näeb välja rohkem esteetiline, peale mikroobide ja bakterite nagu elada lõtvunud pungad. On vaja eemaldada mitte ainult lilled, vaid ka lehed, mis on kahjustatud.\nIiriside puhul on oluline, et pinnas lendub pärast õitsemist, kuid seda tuleks teha käsitsi. Samuti on vajalik täiendav söötmine (lämmastik-kaalium-magneesium + mikroelemendid), mis toetab taime elujõudu.\nKas sa tead? Iirise puhul pole orgaanilised väetised parim lahendus, kuna neil on kõrgem niiskuse tase. Seetõttu on parem mitte kasutada sõnnikut ja komposti.\nPärast õitsemist, noored taimed paremini katta talvel lehed.\nNad küsivad sageli foorumitel: kas ma pean talveks hävitama? See ei ole vajalik, aga kui olete need juba välja põlenud, siis me ütleme teile, kuidas kaevujuure korralikult ladustada. Kui soovite hoida oma materjali ohutu ja heli, siis on see kõige parem puhastada, eemaldada õhuke ja pikk juured ja istutada maapinnale. Siiski saab iirisi salvestada juurina.\nSee on tähtis! Vaatamata sellele, et iiris on niiskust armastav taim, pole võimalik seda polüetüleenist "kokku panna"! Juur sureb ja ei sobi istutamiseks.\nSäilitamiseks mõeldud iirise risoomide ettevalmistamine koosneb mitmest lihtsast sammust:\npuhastamine (juur on vajalik maapinnast puhastada)\npügamine (prune kõik haiged alad, eemaldada pikad ja õhukesed juured)\ndesinfitseerimine (saate kasutada kaaliumpermanganaadi lahust)\nkuivatamine (juur ei tohiks pakendada märjaks)\npakendamine (vali sobiv pakkematerjal)\nKui kõik on pühkimise, desinfitseerimise ja kuivatamisega selge, võib ladustamine olla natuke raske. Nii et Ladustamiseks on kõige parem valida pappkarp või puidust kast, milles asetatakse põhja saepuru okaspuud.\nEraldi iga delenka (isegi kõige väiksem) peab olema ümbritsetud naturaalsest kangast või paberist, asetatud karbis, kuid mitte liiga lähedal üksteisele. Selline ladustamine võimaldab kevadel mitte mõelda, kust saada tervislikku ja kvaliteetset istutusmaterjali.\nAednikutele on vastuoluline teema ülekandmine iiristele teisele kohale. Keegi ütleb, et seda on võimalik aastaringselt ümber istutada, teised väidavad, et parem on taastada varakevadel või varase sügisel. Enamik eksperte kaldub teise arvamuse saamiseks.Siis kevadel taimed õitsevad.\nIiri siirdamine - Protsess on üsna keerukas, kuid lõbus. Iiriste ümberistutamiseks võetavate meetmete algoritm on järgmine:\nEemaldage hoolikalt põõsas ja puhastage pinnas. Kui põõsas on maapinnaga liiga paksult määrdunud, võite pesta veega, kahjustamata juuri.\nRootsisüsteemi ja kogu põõsast tuleks uurida mehhaaniliste kahjustuste või haiguste esinemise suhtes.\nRisoomi lõigatakse väga terava teraga, kuid nii, et igal jagunemisel on tagakülg ja mitu lehte.\nJuure tuleks lõigata teravate kääridega nurga all ja kastreid kaaliumpermanganaadi lahuse keskmise kontsentratsiooniga.\nTaimeosad peavad olema pulbristatud väävliga, mis on segatud aktiivsöega.\nKuivatage materjal päikese käes, aeg-ajalt pöörates seda üle.\nTaimed koristavad kaevud 40-50 cm kaugusel üksteisest.\nAukude maapind peaks olema mõõdukalt väetatud ja hüdraatunud. Pärast maa ümberpaigutamist krundi ümber ei ole vaja võltsimist, kuid natuke vett - kindlasti.\nIiris levib vegetatiivne viis, jagades põõsarinde väiksemateks fragmentideks. Lõikamisel tuleb noa pidevalt desinfitseerida kaaliumpermanganaadi lahusega. Maandumisühikute puhul on parem valida mitme aastaühiku aktsiad, mis on kokku liimitud.\nVõite kasutada ka noori taimi ja vanu iirisi. Iga lõigu tuleb töödelda kaaliumi permanganaadiga, võite ka kivisüvist purustada ja pühkida lõikekoht sellega. Materjal istutatakse liivas (tingimata kuivaks) 2-3 cm sügavusele.\nParim on istutada iirisegu kohe pärast seda, kui see on kadunud, sest see aeg on kõige parem juurte arenguks - nad hakkavad kiiremini juurima.\nIriseid võib paljundada seemnemeetodil, kuid seda tee valivad tavaliselt need, kes soovivad kasvatada uut "hübriidi" taimest, sest selline seeme õitseb ainult kahe aasta pärast, mistõttu aednikud kasutavad sageli vegetatiivset meetodit.\nIris on luksus uskumatu ilu ja on väga tagasihoidlikud nii nende istutamisel kui ka nende eest hoolitsemisel avatud valdkonnas. Irised on mõnegi õue suurepärane teenetemärk ja tõeline rõõm oma võõrustajale. Piisab, nagu mis tahes elusolendis, investeerida sellesse tükk hinge.


Mazda toob turule esimese täishübriidi - Mazda2 Hybrid\nEsileht»UUDIS»TOOTEUUDIS»Mazda toob turule esimese täishübriidi – Mazda2 Hybrid\nMazda toob turule esimese täishübriidi – Mazda2 Hybrid\nautor accelerista 17. dets. 2021 2 Mins Read\n2022. aasta kevadel jõuab Euroopas müügile Mazda esimene iselaadiv täishübriid Mazda2 Hybrid, mis põimib omavahel 1490 cm³ kolmesilindrilise bensiinimootori ja 59 kW elektriajami, pakkudes seeläbi juhtidele 116 hj/85 kW koguvõimsust.\nKäivitamisel valib uus mudel automaatselt täiselektrilise režiimi, pakkudes elektriajami jõul sujuvat ja vaikset sõitu ilma CO², NOx või tahkete osakeste heideteta. Bensiinimootori ja elektriajami jõujaotust reguleeritakse optimaalse soorituse ja parima kütusekulu pakkumiseks sõidu ajal automaatselt.\nEfektiivsema energiakasutuse jaoks taastatakse aeglustades ja pidurdades kineetiline energia elektrienergiana, mis salvestatakse suure jõudlusega akusse. Samuti reguleeritakse alaliselt aku laetustaset sõidu ajal, kasutades selleks mootori jõul töötavat generaatorit, kõrvaldades sedasi vajaduse akut välisest allikast laadida.\nMazda2 Hybrid kuulub küll kompaktsete B-segmendi sõidukite hulka, ent pakub seejuures 286-liitrise pagasiruumiga praktilisust ja laia 2560 mm teljevahega mugavat sõidukogemust kuni neljale täiskasvanud reisijale. Praktilisusele panustades pole tähelepanuta jäetud ka turvalisust – Euro-NCAPi avariitestides saavutas Mazda 2 Hybrid maksimaalse 5-tähelise turvareitingu.\nUus Mazda2 Hybrid on Mazda Motor Corporationi ja Toyota Motor Corporationi pikaajalise koostöö uusim tulem. Tegu on Toyota Motor Europe’i pakutava mudeliga, mis lisatakse Mazda2 mudelivalikusse Mazda enda kaubamärgi alt.\nMazda uusim hübriidmudel aitab ettevõttel saavutada “Jätkusuutlik Zoom-Zoom 2030” dokumendis kirjeldatud pikaajalise tehnoloogilise visiooniga seotud eesmärke ning on seetõttu brändi jaoks äärmiselt oluline mudel. Mazda on endale Pariisi kliimaleppega kooskõlas seadnud eesmärgiks vähendada oma kogutegevuse keskmist süsinikdioksiidi heitkogust 2030. aastaks 50% võrra. Seejuures soovitakse mudelivaliku elektrifitseerimise abil 2050. aastaks saavutada täielik süsinikuneutraalsus.\nEelmine artikkelToyota tehaste tootmismahud on taastumas, tarned normaliseeruvad\nJärgmine artikkel Autoomaniku ABC: süüteküünlad ja mida neist teadma peab


Jooga - Hopneri Maja\nJoogarõõm Hopneri Majas!\nJoogatunnid kolmapäeviti Hopneri Majas\n12.00-13.00 keskpäevane jooga\n14.00-14.45 lapsed alates 7.-eluaastast\nTempokale suvele järgneb rahulikum ja tubasem periood ning peagi on käes aeg leida endale meelepärane liikumisharrastus. Hopneri majas jätkuvad uuel hooajal joogatunnid nii lastele, kui täiskasvanutele.\nLaste Joogaruum Hingelind alustab lastega juba neljandat hooaega ja seeniorite joogatundides on mitmeid joogahuvilisi, keda on ootamas kolmas ühine joogaaasta! Uudisena lisandub kiire elutempoga tegusatele inimestele lõunapausi jooga, mis võimaldab kogeda lühikesi, kuid efektiivseid harjutusi, mis aitavad muuhulgas tasakaalustada keha energiavarusid, tugevdada immuunsüsteemi, vähendada stressist tulenevaid pingeid ning lõdvestavad nii keha, kui meeli.\nKõik tunnid põhinevad kundalini jooga iidsetel õpetustel, mis on autentsena edastatud läbi aastatuhandete ning mida kohandatakse vaid vastavalt sihtrühmast tulenevatele vajadustele. Näiteks on seeniorite tunnis võimalik kasutada harjutuste sooritamiseks tooli ja mitmeid teisi toetavaid kohandusi. Harjutuste tempot on võimalik samuti individuaalselt kohandada.\nLaste joogatunnid on mängulised, liikumist ja loovust arendavad, toetades positiivse minapildi, emotsionaalse ja sotsiaalse pädevuse kujunemist. Joogatund on vaba võistlemisest ja võrdlemisest. Grupid on väikesed ja sobivad ka neile, kes eelistavad vaiksemat ja rahulikumat keskkonda.\nJoogatunde juhendab Kalli Suga, rahvusvaheliselt sertifitseeritud (IKYTA) kundalini jooga õpetaja ja lapsevanemate nõustaja, kes viib läbi nii laste, kui täiskasvanute joogatunde, loovhariduslikke huvitegevusi ja lapsevanemate vestlusringe.\nLäbinud lastejooga õpetajate koolituse ja omandanud jooga-doulade sertifikaadi. Eesti Kundalini Jooga Õpetajate Ühingu liige.\nLisainfo joogatundide kohta on leitav Facebookis Laste Joogaruum Hingelind ja KalliKodu lehelt.\nRegistreerimine ja info: 55601768, info@kallikodu.ee\nOlen läbi elu tundud austust ja huvi inimeseks olemise vastu. Inimese areng ja sellega seonduv tundus juba lapseeas minu jaoks tõeliselt põnev ja soovisin sellega tulevikus oma tööelu siduda.\nErialane tegevus pakkus mulle suurepärase võimaluse inimestega mitmetel tasanditel suhelda. Peale aastatepikkust töötamist finantssektoris omandasin Tallinna Ülikoolis sotsiaalteaduste magistrikraadi ning olin aastaid tegev sotsiaalvaldkonnas. Olen südamest tänulik kõigi nende rikkalike kogemuste ja jagamiste eest, mis on saanud mulle osaks olles kaasteeliseks paljudele peredele, õpetajatele, eakatele, puuetega inimestele, töötutele, kodututele ning lastele ja noortele, kelle lood mind laste turvakodus töötades sügavalt puudutasid. Õppejõuna Tallinna Tervishoiu Kõrgkoolis koordineerisin muuhulgas lapsehoidjate õpinguid, õppides sealjuures hindama õpetamise protsessi arendavat ja inspireerivat lisaväärtust. Seejärel viis teekond mind lapsevanemate vestlusringide juhendamise ja laste loovhariduseni. Läbides üha uusi erialaseid täiendkoolitusi tundsin siiski, et see kõik ei ole piisav.\nOsaledes Mehhikost pärit Kundalini jooga õpetaja Sukhdev Kaur Khalsa juhendatavas “Teadlike lapsevanemate koolis”, sain kinnitust, et lisaks klassikalisele arenguteooriale on mitmeid olulisi aspekte, mis inimese terviklikuks arenguks tähelepanu vajavad. Läbisin ka Kundalini jooga algajate kursuse. Samal ajal oli minu noorim laps leidnud samuti tee joogani ja osales lasteiooga tundides Manavjeet Kauri juures, kelle entusiasm lastejooga edendamisel on väga inspireeriv. Seega otsustasin haarata kinni võimalusest õppida lastejooga õpetajaks ja mul on siiras rõõm omandatud teadmisi jagada. Kundalini jooga on teadlikkuse jooga ja selle holistiline käsitlus keha, meele ja hinge tasakaalustamisest oli täpselt see, mida oma ellu vajasin.\nOlles ema kolmele imelisele ja erilisele lapsele, olen mõistnud, et iga inimene on erakordne, igaühes on peidus kordumatus. Unistan, et kõigi inimeste potentsiaal saaks täielikult avalduda ning suudaksime igas hetkes õnnelikud ja tänulikud olla. Usun, et olles heas kontaktis oma tõelise olemusega, suudame luua enese sees ja ümber rohkem rõõmu ja rahulolu.\nKundalini jooga õpetajate koolkonna looja Jogi Bhajan on öelnud:\n„ Happyness is Your Birthright, live it“ ja seda uskumust soovin ma jagada.\nJätkan õpinguid rahvusvahelise Karam Kriya Level 1 Kundalini jooga õpetajate koolitusel. Lisaks laste ja täiskasvanute joogatundide juhendamisele kirjutan ajakirjale Sport kuidas hoida vormis oma vaimu, juhendan lapsevanemate vestlusringe ning leian igapäevaselt aega naermiseks ja unistamiseks :-).\nHetkel - 97 - külastajat ja