Kommentaarid: Izmailova: ametnike vaktsiinikorruptsioonil on inimelude hind, Lutsar peaks ennast teadusnõukojast taandama\nLibe Kloun/ 4. veebruar 2021 00:24\nnagu on teada, siis libedikud üksteist ei söö.Tambitakse vaid neid kes julgevad mõelda teisiti. Seega ei taandu see Luttsaar kuhugi...valgamees ja Saar, said tühipalja sõna eest sule sappa. Kui kaua seda musta valgeks pestakse?\nValgalane/ 1. veebruar 2021 14:37\nValga haigla juhataja võeti maha , kuigi ei andnud kellelegi veel vaktsiini, tegi ainult ettepaneku mõtlemiseks --- enne teda olid paljud juba eeliskorras vaktsineeritud kuid nemad ( Vaktsineerijad) ei saanud mingit karistust. Saa siis nüüd aru, kes on võrdsematest võrdsemad.\nEisaa aru/ 1. veebruar 2021 14:30\nMiks ei ole kuulda süüdistusi, et olen tahtnud , aga ei saanud vaktsiini ....... miks sai see .....aga mina ei saanud.\nKorruptsioon tuleb välja juurida/ 1. veebruar 2021 12:35\nKahju vaadata. Ei tea, kas reforminoored siin usinalt kommenteerimas või ongi nõukogudementaliteedist läbiimbunud tegelased, kes ülistavad eliiti ja rahva tagant varastamise ja omade jopede eelistamise eest. Orjarahvas.\n1. veebruar 2021 10:05\nAru ma ei saa, miks professor Irja Luts peaks tagasi astuma?\nHarry / 1. veebruar 2021 12:22\nSest ta astus üle enda kehtestatud korrast ja lasi end järjekorraväliselt vaktsineerida. Kaitses korrumpeerunud ametnikke, kes samuti toimisid. Ta on kaotanud usaldusväärsuse.\nA./ 1. veebruar 2021 07:40\nNägin Lutsarit tänaval, sisenemas restorani. Ilma maskita.\nPudrus Kaali/ 31. jaanuar 2021 22:39\nÕige Izmailova miks ühed on rohkem inimesed kui teised.\nEttepanek/ 31. jaanuar 2021 21:25\nMeil oli ju nii, et liberaalid käisid euroopas kaebamas, konservatiivid võeti valitsusse, õudne ju ! Nüüd oleks aeg küsida euroopa komisjonilt, kas täisliberaalide soov ametnikke ja poliitikuid eelijärjekorras vaktsioneerida on normaalne praktika.Seeder, tee ära.\nArvan nii/ 31. jaanuar 2021 21:20\nMeil läheb nõukogude süsteem edasi, inimesed peavad loomulikuks, et korrumpeeritud tädid ja onud rikuvad seadust, võtavad ära vaktsiinitoosid inimestelt, kes iga päev eludega riskivad.Kui me ei mõista seda hukka, pole meil euroopas midagi teha.normaalriigis oleks Kantsler kohalt lennanud, samuti arst, kes vene konsulit süstis, ja Teaduste akadeemia presidendi tool kõiguks päris otsustavalt.Mõni presidendi nõunik räägib ka nagu Pagari tänava mees, täisnõukogude arusaamisi levitab nahaalselt.\nZED/ 1. veebruar 2021 11:20\nMillist seadust siis rikutakse? Millises EV seaduses on öeldud, et ühe inimese elu on olulisem kui teise?\nvastutus/ 31. jaanuar 2021 21:11\nTaandatama ja kohtu alla antama.\nVana Kala/ 4. veebruar 2021 00:28\nMillise riigi kohtu??? Kas eesti riigis on õiglast kohut?\nkes on kes/ 31. jaanuar 2021 17:02\nIzmailova peaks modereerimisele suunama,vihakõne Lutsari ja Eesti riigi vastu\nKeegiX/ 31. jaanuar 2021 15:53\nZuzu võtab kuidagi väga karmilt sõna ega arvesta sealjuures enda tausta üldse. Liiga kõvasti paugub.\nno/ 31. jaanuar 2021 15:14\nkui teadusnõukoja targad haigestuvad, mis siis zuzusugused peale hakkavad? Ainult klähvib siin!\nVaatleja/ 31. jaanuar 2021 15:13\nRoheline, kes oma rohelise asja ajamisega eriti ei hiilga ei peaks suud täis vötma asjadest, millest ta midagi ei jaga.\npakun/ 31. jaanuar 2021 13:26\nSelle kommentaari eest sind riigikokku ei valita,küll aga kom.parteisse.Õnneks Eestimaal kom.parteid ei ole,tuleb sõita sinna,kust pärit oled.Nii,et head teed.\nAndres/ 31. jaanuar 2021 12:44\nMe kõik teame , mida Dr. Irja Lutsar on teinud Eesti heaks aga keegi ei tea mida sm Izmailova on teinud. Irja Lutsar teeb oma põhitöö kõrvalt tööd südamega ja Eestis praktiliselt ei olegi teist, kes omaks kõrgelt kvalifikatsiooni nii nakkushaiguste kui ka epidemioloogia vallas. Seega Izmailova- shut up!\nanna ajusid/ 31. jaanuar 2021 12:34\nSee jama kõlab nagu Prantsuse revolutsioon loosungiga:"Vabadus, võrdus, vendlus!", mis hiljem lõppes giljotiini masskasutamisega.\nKai/ 31. jaanuar 2021 11:47\nRohelised ja sotsid on avastanud, et kaebamine, teiste maha tegemine on parim enda upitamiseks. See pidev üksteise peale kaebamine on nagu RAHVASPORT, populaarne ja heaks kiidetud. Uskumatu!\nHäbi/ 31. jaanuar 2021 11:29\nVõta oma sõnad tagasi, roheline ja vabanda pr. Lutsari ees! Mitte kunagi ei vali enam neid. Häbi peaks olema selliseid avaldusi teha.\nBla Bla Bla. Ei ole mingi zuzu mingi ütleja. / 31. jaanuar 2021 10:03\nTundub/ 31. jaanuar 2021 09:31\net mingid valimised on vist tulemas. Järjest rohkem on igasugused klounid hakanud ajakirjanduses sõna võtma.\npole mõtet lugeda psüühiliselt haige inimese arvamusi/ 31. jaanuar 2021 09:26\nToits/ 31. jaanuar 2021 09:23\nAinult väga rumal inimene on veendunud, et ta on teistest targem.\nmuuseas/ 31. jaanuar 2021 21:17\nainult väga rumal ja ennastäks inimene arvab, et tema elu on tähtsam ja eelistatum. Selle nimi on korruptsioon.\nega neil/ 31. jaanuar 2021 09:06\ntühikargajatel muud polegi teha .Või peab ka ennast teadlaseks .\nKeegi/ 31. jaanuar 2021 08:53\nRohekorruptant on rääkinud.\nArulage/ 31. jaanuar 2021 08:47\nZuzu ei saanud abilinnapeana hakkama ja nüüd tahab hakata planeeti päästma.No, anna kannatust.\nNiipalju kui on/ 31. jaanuar 2021 08:31\nSilma jaanud siis ei ole midagi moistliku tema suust kuulnud,enamjaolt enese upitamine.\nLutsar,/ 31. jaanuar 2021 07:31\nkallis Zuzu, ei jaga vaktsiine , milleks tema, asjast hästi teadvat spetsialisti kõrvaldamist nõuda, ABSURD!\nain/ 31. jaanuar 2021 06:55\nkommunist on ikka kommunist,,miks on EESTIS veel vöimu juures kommunistid? ka sinna europarlamenti on nad ikka ja jälle ,,,topitud alates kallasest!!\nArvaja/ 31. jaanuar 2021 00:52\nZuzu võiks end ise ära taandada mõneks ajaks!\nto 22:59/ 30. jaanuar 2021 23:34\nZuzu ei võta ühtegi pakkumist enam vastu,sest ta hakkab kohe maailma päästma.Ainult,et alustagu oma programmiga kuskil mujal,mitte Eestis.\nTõnu/ 30. jaanuar 2021 23:27\nKas midagi väiklasemat on võimalik ette kujutada kui see Izmailova arvamus? Esiteks, dr Lutsar on patsiente konsulteeriv arst ja seetõttu "eesliinil". Teiseks, tema ei ole vastutav vaktsineerimise tegeliku korralduse eest. Kolmandaks, eliitvaktsineerimised on pseudoprobleem, nende isikute osas, kellel tööst tulenevalt on palju kontakte (valitsuse ja ministeeriumite juhid, näiteks) ja kes on samuti "eesliinil". Neljandaks, Kuigi dr Lutsar on erakordselt leebe viiruse levikut tõkestavate abinõude osas, on ta kindlasti oma ala parimaid tundjaid ja täiesti immuunne võhiklike arvamuste suhtes.\nMis mõttetu kisa/ 30. jaanuar 2021 22:59\nkui ühed sõdivad vaktsineerimise vastu ja sõimavad Lutsarit vaktsineerimise pärast, teised jälle sõimavad selle eest, et vaktsineerib valesid inimesi... Varsti astub tagasi oma ametikohalt ja soovitab soojalt Zuzut enda asemele.\nIlmar/ 30. jaanuar 2021 22:10\nuueduudised.ee/eesti/tallinna-abilinnapea-zuzu-izmailova-vastused ekre saadikutele:palju nalja vähe selgust 26.1.2018 Hoidku Jumal meid selliste zuzu`de eest.\nM./ 30. jaanuar 2021 19:30\nNo natuke üllatun siin Zuzu jutust. Miks keegi sellest ei räägi, kuidas Izmailova abilinnapeana töötas. Korduvalt pidi ettekandeid tegema, ka välismaa konverentsidel. Kõik oli kokku lepitud, aga tihti selgus 5 minutit enne ettekannet, et Zuzut ei olegi kohal. Kui talle helistati (nt Austriast), et kus sa oled, mõne minuti pärast pead laval olema, oli tihti vastuseks: jalutan praegu oma koertega Kalamajas. Ametnikud pidid pidevalt selliseid olukordi päästma. Mingi paarkümment tükki oli vist neid olukordi. Lõpuks sai kõigil kõrini ja lõpetati tööleping. Õhtuleht võiks sellest kirjutada.\nJõudu/ 1. veebruar 2021 12:26\nSee on ju labane vale. Aga sellistega meie armsaid orhamentaliteediga tarkpäid valitsused lollitavadki.\nP/ 30. jaanuar 2021 19:25\nHuvitav tähelepanek on, et osad nooremast kontingendist on kuidagi sellised imelikud. Mingid tõekspidamised kus napib loogikat ja hinge. Karm elu, kui aina näed enda ümber negatiivset. Kõik aina petavad ja sigatsevad. Miski ei kõlba kunagi. Ela oma elu ja lase teistel ka elada.\nKollane/ 30. jaanuar 2021 19:19\nEi vali iialgi enam Rohelisi. Nad ei hoia ju ka traditsioonilist abielu, vaid on nii uuendusmeelsed ja euroopalike rikkuste ja väärtuste soosijad.\nside/ 30. jaanuar 2021 19:15\nPiinlik peaks sul olema. "Käi jala" - vahel võiksid oma suu kinni hoida.\nUskumatu/ 30. jaanuar 2021 19:12\nZuzukene, kes läbi häda keskkooli läbi sai, teeb ettekirjutusi professor Lutsarile.\nsee on tõesti häbiväärne/ 31. jaanuar 2021 18:30\nÕiglane/ 30. jaanuar 2021 19:11\nEi pea. Riik peab toimima ja valitsus peab töötama. Nemad peavad saama eelisjärjekorras peale eesliini töötajaid. Jätke Lutsar rahule.\nUgametsa Kolla/ 30. jaanuar 2021 19:09\nKummaline, et kui juttu tuleb vaktsiini eeliskasutajatest prominentidest(kantsler, peaarst jm.), siis on kommenteerimise õigus justkui kohe piiratud. Ilmselt kardetakse hulgaliselt halvustamist prominentide ja avalike inimeste kohta(arstid, muud tuntud nimed). Kas häbitun ne on nii suur? Aga miks te siis võtate vastu ja kasutate neid eelispakkumisi? On ju küllalt neid med. töötajaid ja teisi , kes ei ole mingi ülemus. i\nkah tegija/ 30. jaanuar 2021 18:16\nOle palun kuss Izmailovo!\nImelik/ 30. jaanuar 2021 17:55\nMa pole küll mingit vaktsiiniootel inimestest järjekordi mitte kusagil näinud. Kui mu perearst soovib mõne vaktsiinijäägi mulle süstida, siis heameelega loovutaksin selle Roheliste esinaisele.\nElle/ 30. jaanuar 2021 17:48\nKas Irja Lutsar on siis komeet.Ta seisab iga päev meie inimeste eest ja ta pidigi end kaitsma.Mingi privileeg ikka sellisel inimesel,kui doktoril peab olema.sina noor inimene ära õienda,Mina 73 aastane igasugu haigustega,ei mõista teda hukka.ÕIETI TEGI!!!OOtan rahulikult kui jõuab järg minuni.Häbi,häbi.\nSelle artikli põhjal/ 30. jaanuar 2021 17:48\njuba on põhjust, rohelisi mitte valida, kuna intriigitsevad, mitte ei kasuta tervet mõistust.\n30. jaanuar 2021 17:42\nLutsar/ 30. jaanuar 2021 21:25\nOn viroloog. Viroloog ongi teadlane viiruste alal. Mis teadlane on aga kommentaator koroona?\nPIND/ 30. jaanuar 2021 17:40\nmiks iriseda Lutsari kallal, see väga matslik ja jätab hoopis solvaja halba valgusesse...\nmingi autoriteet / 30. jaanuar 2021 17:39\nvõi. Vastandatud küll, oma tegevus ja osalus ja selle tulemused??? Prilliäri reklaami-sisuturunduse (t)asemel. Oma(d) lõpetatud kool(id) ja töökogemus autoriteediks kippudes? Lõputu sotsmeedia mudimine. Sellelegi peaks mingi areng järgnema, veel olemasoleva meditsiini lammutamise asemel.\nruudi/ 30. jaanuar 2021 17:33\nNo küll kukkus siristama see võõraste sulgedega laululind Küll on selles roheliste bandes ikka andetud inimesed kui sellist vihapritsija endale juhiks valivad\ninxu/ 30. jaanuar 2021 17:08\nMiks nii vihaseks minna mingi vaktsiinijama pärast? Kes tahab vaktsiini, see saab selle ju ükskord ikka. Mina igatahes ei torma ja pean lugu Irja Lutsarist kui oma ala asjatundjast ning kiidan tema tegemisi ja ütlemisi. Zuzu võiks ikka mingit austust üles näidata, mitte rohelist sappi pritsida.\nFemo/ 30. jaanuar 2021 16:47\nÜks daam kilkab Brüsselist - kui tore, nii palju naisi roolib-tüürib. Aga näe kohe tekivad ka naissahkerdajad ja naiskorravalvurid. Nii äge, pada sõimab katelt, ei mingit vahet kes on tüüride-roolide juures.\nAivar/ 30. jaanuar 2021 16:31\nMiks peab eesti eliit saama esmajärjekorras vaktsiini. Mina olen eesti tōōtaja ja maksan eesti vabariigile makse. Milleks teha erisusi.\nKöh Köh/ 30. jaanuar 2021 16:55\nKas "eliit" ei maksa. Pigem võta neid eesrinde katsejänesteks, et hiljem ei saaks kobiseda et vaktsiin oli toores või kasutu sinu jaoks. Mina neid eliidis ei pea, sest eliit ei käitu nii nagu tihtilugu meie "eliidiks" peetavad käituvad. Kumb on hullem kas lasta maksumaksja kulul liugu, või süüa ära võileib, mis niikuinii oleks prügikasti läinud, hull on asi kui see muutub süstemaatiliseks ja hull on asi kui vaktsineeritakse võõrriigi sulased.\nInga/ 30. jaanuar 2021 17:10\nMa samuti maksumaksja ja mul küll heameel kui eliit esmajärjekorras inimkatsetes osaleb.\n30. jaanuar 2021 16:31\nei oska nii palju lugedagi, et saaks aru, mida pr. Lutsar teeb./ 30. jaanuar 2021 21:33\nArst/ 30. jaanuar 2021 16:29\nIrha Lutsar on ARST! Miks üks aest võib saada vaktsiini,aga ARST Lutsar mitte? Terviseameti juht Lanno oli esireas vakrsineerimas,mida tema töö Lutsari omast erineb?\nHippokratese vanne/ 30. jaanuar 2021 16:32\nArst, kes soosib eliidi päästmist? Kas see nii ka tavapraktikas?\nRefi anent/ 30. jaanuar 2021 16:26\nKas Zuzu oma kesise haritusega soovib Lutsarit teadusnõukogus asendada?\nUhh, kui jube/ 30. jaanuar 2021 16:22\nMida tähendab Lutsari väide "Mina muide pole kunagi varjanud, et ma vaktsineeritud olen. Samas pole ka sellega uhkeldanud kuna PALJUD EESTI INIMESED EI JÕUA VAKTSIINI ÄRA OODATA." Miks? Mis siis nende paljude Eesti inimestega enne vaktsiini saamist juhtub?\ntsutsu - mis nüüd viga ?/ 30. jaanuar 2021 16:12\nmaa külman`d või kärss kärnas.? Paljukirutud lutsar on teinud koroona ajal teinud mõõtmatult rohkem ära eesti rahvale , kui mingid isehakanud lamemaalised . Valimised alles kaugel - praegused sõnavõtud on kuidagi lapsikud .\nAga/ 30. jaanuar 2021 16:48\nMida Lutsar teinud on?\nTooks näite/ 30. jaanuar 2021 17:57\nKui vaktsiin on juba külmutusest välja võetud ja ampull lahti tehtud, tuleb kõik ära kasutada. Kutsuti näiteks täpne arv inimesi, mõni nendest mõtleb ümber ja ei tule kohale, kas viskame üle jääva osa prügisse? Või tuleks tänavale minna ja hõigata, kes tahab vaktsineerimist? Lihtsam ju mõnele tuttavale helistada ja kutsuda kohale.\nmnjaa/ 30. jaanuar 2021 16:05\nšaakalid raipe kallal omavahel kisklemas, kena... lasku samas vaimus edasi,\nSK/ 30. jaanuar 2021 15:53\nMiks peab igast asjast niisuure probleemi tegema,kui sai,siis sai süsti.Mul pole selle vastu midagi.Lihtsalt ei näe probleemi.\nkastan/ 30. jaanuar 2021 15:50\nkas tõesti peab kohe vägisi mõni inimene ennast vastikuks tegema? Kui palju on rohelised Tallinnale kahju teinud? Kogu see jant Reidi teega (projekti peatamine, leppetrahvid, tööseisakud jne.) Tänu hr. Kõlvartile sai asi ikka endistviisi teaoks ja nüüd kõik kiidavad. Zuzu isiklikult valetas koosolekust osavõõtjatele Reidi tee projekti kohta. Ja ikka ei saa see algharidusega mamma rahu. Rohelised ei saa enam koalisatsiooni, ei saa. Leppige sellega ja minge parem metsa istutama.\nise/ 30. jaanuar 2021 17:00\nvõtsid sõnad suust, ah et nüüd siis oleme nii kaugele jõudnud, et algharidusega tibid hakkavad professoreid maha võtma.\nTo kastan/ 30. jaanuar 2021 21:30\nMetsa räägid , kus seda metsa veel on ??? .Surnuaias veel mõni üksik põlispuu . Suurem osa itaalias ja katlas . ikka paju võssa istuma . Eestis sedasi ikka ilma seebita.\n30. jaanuar 2021 15:41\nKuule tibi, ole lihtsalt vait. Niikuinii oled poliitiline laip. Sind lihtsalt pole olemas.\nOnu/ 30. jaanuar 2021 15:12\nRingkaitse on tugev\nKeegi/ 30. jaanuar 2021 15:06\nMis see Lutsar siia puutub.\nLeelo/ 30. jaanuar 2021 15:03\n30. jaanuar 2021 15:01\ntt/ 30. jaanuar 2021 16:48\nMiks Venemaa moslemid, aserid, Kesk--Aasia riikide kodanikud ikka siiamaani lepivad oma venestatuse tunnusega (perenime lõpus-ov, -ova -in, -ina) Lööge selg sirgeks ja olge te ise.\nto:tt/ 30. jaanuar 2021 23:40\nise nad võivad olla vaid Kesk-Aasias,aga millegipärast roomavad kõik Venemaa poole.\nEI SAA ARU/ 30. jaanuar 2021 14:58\nKogu austuse juures jäävad Lutsari väited tihti segaseks. Näiteks tänases Delfis väidab ta, et:"... uskus, et koroonakriis on aastaringi täitudes seljatatud". Aga augustikuu Õhtulehes kirjutas, et "koroonaviirus võib jääda meiega aastakümneteks". Mida ta siis uskus või mida ei uskunud ja kas loodusteadlase väited põhinevad usul? Teisalt kirjutab ta Delfis, et teadusnõukogu teeb ettepanekuid, aga otsuseid teeb valitsus ja siis kohe kurdab, et keegi pole teda selle eest tänanud, et ta suudab Eesti ühiskonda lahti hoida. Kes siis ikkagi otsustab, Lutsar või valitsus ja keda peab tänama?\nAx/ 30. jaanuar 2021 15:25\nTe ei saa tõepoolest aru. Ühel juhul räägitakse kriisist, mis ei kesta igavesti, teise kujul viirusest, mis jääb meiega igavesti.\nHuviline/ 30. jaanuar 2021 15:37\nTehke siis tavainimesele selgeks, millel põhineb teie kindlas kõneviisis esitatud väide "viirusest, mis jääb meiega igavesti"? Kas vaktsineerimise eesmärk ei ole mitte inimkonda viirusest vabastada?\nMari/ 30. jaanuar 2021 16:06\nKeegi ei tea,kaua see koroona kestma jääb.Loomulikult valitsus otsustab,mida teha.See on siililegi selge.Sa peaksid ise aru saama.\n?/ 30. jaanuar 2021 16:45\nKoroonakriis ja koroonaviirus ongi erinevad asjad. Gripiviirused lendavad ka meil ringi, aga gripikriisi (pandeemiat) õnneks pole. Ei ole vaja kogu aeg lahmida, nii et sülge pritsib.\nMhm/ 30. jaanuar 2021 16:51\nMis peaks kõrge suremusega viiruse poolt tekitatud kriisi seljatama, kui viirus meiega aastakümneteks jääb? Võimalused: a) vaktsiin, mille lähikuudel turuletoomist Lutsar veel augustis ebareaalseks pidas, b) läbipõdemine rohkete ohvritega ehk ikkagi kriis. Mõne viiruse puhul ei ole viiruse levik ja kriis paraku eristatavad. Koroonat gripiga võrrelda on kummaline.\nTähenärija/ 30. jaanuar 2021 17:13\nKui aru ei saa, siis ära näri tähti...\ndoh/ 30. jaanuar 2021 14:53\nhuvitav on jah, et neid jääkse saavad, kas kõrged ametnikud või tuntud tegelased. diabeetikud, kopsuhaiged ja nõrga immuunsusega lihtinimene sõimatakse althõlma (vaktsiinijäägi) küsimise peale läbi\n?/ 30. jaanuar 2021 16:47\nKust tead? Kas oled arsti ukse taga kogu aeg istunud, et tead, kes mida saab?\nSuss, mine lõpeta põhikool ära!/ 30. jaanuar 2021 14:35\nJa ÕL ei peaks lollusi avaldama.\nZuzu millal sa Ekrega ühined/ 30. jaanuar 2021 14:30\nSa tahad ju järgmistel valimistel võitjate pool olla\nSmv/ 30. jaanuar 2021 14:59\nEkre ei võta sellist vastu.\nEkre ja võitja :)?/ 30. jaanuar 2021 18:02\nNii palju ..., kuidas nüüd öelda, et tsenseerimisele ei saadeta, nüüd rahva seas ka pole.\nJätke Lutsar rahule/ 30. jaanuar 2021 14:26\nVõi kohe inimelude hind? Mõne pritsi pärast nii palju kaagutamist. Tuleb kevad ja vaktsineeritavad muutuvad defitsiidiks.\nKas/ 30. jaanuar 2021 14:24\nMart/ 30. jaanuar 2021 14:22\nIsmail võiks oma jutuga seenele sõita ei hinda seda mutit\nSmv/ 30. jaanuar 2021 14:19\nIstugu seal enne eestlane kui võõrakultuuri sots roheline.\nSiiri/ 31. jaanuar 2021 19:37\nMina olen artikli autoriga nõus!


Nõva Kooli põhimäärus–Riigi Teataja\nNõva Kooli põhimäärus\nNõva Kooli põhimäärus - sisukord\n1 Õppe ja kasvatuse korraldus\n§ 6 Õppe korraldus\n§ 8 Hariduslike erivajadustega õpilaste rühmad ja klassid\n§ 9 Huvitegevus ja õppekavaväline tegevus\n2 Õpilaste ja vanemate õigused ja kohustused\n§ 10 Õpilase õigused\n§ 11 Õpilase kohustused\n§ 14 Vanema kohustused\n3 Töötajate õigused ja kohustused\n1 Struktuur ning õppe- ja kasvatuskorraldus\n§ 17 Rühmad\n§ 19 Tegevus- ja päevakava\n§ 20 Lahtiolekuaeg\n2 Laste ja vanemate õigused ja kohustused\n§ 21 Laste vastuvõtmine ja väljaarvamine\n§ 22 Lapse õigused\n§ 23 Vanema õigused\n§ 24 Vanema kohustused\n§ 25 Koosseis\n§ 26 Personali õigused ja kohustused\n§ 27 Pedagoogi õigused ja kohustused\n7 Põhimääruse muutmine\nRT IV, 08.06.2018, 74\nVastu võetud 05.06.2018 nr 8\nMäärus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 2, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66 lg 1 ja 2, koolieelse lasteasutuse seaduse § 9 lg 3 ja Lääne-Nigula Vallavolikogu 22.02.2018 määruse nr 9 „Lääne-Nigula Vallavalitsuse hallatava asutuse põhimääruse, struktuuri ja koosseisu ning üldhariduskooli ning koolieelse lasteasutuse arengukava kinnitamise kord“ § 2 lg 5 alusel.\nAsutuse nimetus on Nõva Kool (edaspidi kool).\nKooli asukoht ja aadress on: Kooli, Nõva küla, Lääne-Nigula vald, 91101 Läänemaa.\n(1) Kool on ühe haridusasutusena tegutsev lasteaed-põhikool.\n(2) Põhikoolina on kool üldhariduskool, mis loob võimalused põhihariduse omandamiseks ja koolikohustuse täitmiseks. Põhikoolis toimub õpe I, II ja III kooliastmel.\n(3) Lasteasutuse liigiks on lasteaed, mis võimaldab 1,5 kuni 7 aastastele lastele hoidu ja alushariduse omandamist.\n(4) Kool võib korraldada kursusi, seminare, konverentse, laagreid jms ning vajadusel algatada selleks projekte.\n(5) Kooli pidajaks on Lääne-Nigula vald (edaspidi vald). Kool on Lääne-Nigula Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav asutus.\n(6) Kool juhindub oma tegevuses põhikooli osas põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest ning lasteasutuse osas koolieelse lasteasutuse seadusest, samuti muudest riigi ja Lääne-Nigula valla õigusaktidest, sealhulgas käesolevast põhimäärusest (edaspidi põhimäärus).\n(1) Hoolekogu moodustamise kord ja töökord kehtestatakse kooli pidaja poolt.\n(2) Hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kelle ülesanne on kooli õpilaste, pedagoogide, kooli pidaja, lasteaia ja kooliõpilaste vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus õppe ja kasvatuse suunamisel, planeerimisel ja jälgimisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomine.\n7) kehtestab kooli õpetajate, tugispetsialistide ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute ametikohtade täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra;\n13) annab hinnangu huvitegevuse ja pikapäevarühma vajaduse ning töökorralduse kohta;\n15) otsustab lasteasutuses käiva lapse toidukulu päevamaksumuse;\n1) juhib kooli koostöös õppenõukogu ja hoolekoguga;\n3) vastutab kooli rahaliste vahendite sihipärase ja otstarbeka kasutamise eest;\n4) kehtestab kooli ja lasteasutuse õppekava;\n5) tagab lasteasutuse õppe- ja kasvatuskorralduse vastavuse lasteasutuse õppekavale;\n6) esitab kord aastas vallavalitsusele ja hoolekogule kirjaliku ülevaate kooli õppe- ja kasvatustegevusest, majanduslikust seisust ja raha kasutamisest ning teatab kirjalikult kooli majandusliku seisundi olulisest halvenemisest ja järelevalveorgani tehtud ettekirjutustest;\n7) esindab kooli ja tegutseb kooli nimel ning käsutab kooli eelarvevahendeid seaduste ning valla õigusaktidega antud volituste ulatuses;\n8) kehtestab riigi ja valla õigusaktidele palga miinimummääradele vastavad kooli palgakorralduse põhimõtted, esitades need enne kehtestamist arvamuse andmiseks õpetajatele ja hoolekogule ning koolipidaja kehtestatud korras koolipidajale;\n9) kinnitab koolipidaja sätestatud korras asutuse struktuuri ja koosseisu, sõlmib õpetajate ning teiste töötajatega töölepingud;\n12) koostab lasteasutuse kodukorra projekti ja esitab selle kinnitamiseks hoolekogule.\n13) täidab teisi seadusega või seaduse alusel antud õigusaktidega, sealhulgas käesoleva põhimäärusega talle pandud ülesandeid.\n(3) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss, mille kuulutab välja ja mille läbiviimise korra kehtestab kooli pidaja.\n(6) Direktorit asendab direktori puhkusel või töölähetuses olemise ajal, haigestumise või töölt vabastamise korral kõigi õiguste ja kohustustega isik, kellele on töölepinguga või koolipidaja käskkirjaga tehtud ülesandeks direktori ülesannete täitmine.\n3. peatükk Põhikool\n1. jagu Õppe ja kasvatuse korraldus\n§ 6. Õppe korraldus\nPõhikoolis (käesolevas peatükis edaspidi kool) toimub statsionaarne õpe.\n(1) Kool koostab põhikooli riikliku õppekava alusel kooli õppekava, arvestades piirkonna looduslikku ja kultuurilist omapära ning rahvatraditsioone. Kooli õppekava on kooli õppe- ja kasvatustegevuse alusdokument.\n(2) Kooli õppekava ja selle muudatused esitatakse enne kehtestamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.\n§ 8. Hariduslike erivajadustega õpilaste rühmad ja klassid\n(1) Kooli juures võivad tegutseda õpiabirühmad eripedagoogilise või logopeedilise abi osutamiseks ning pikapäevarühmad.\n(2) Vallavalitsuse nõusolekul võib direktor moodustada hariduslike erivajadustega õpilaste klasse ja rühmi.\n§ 9. Huvitegevus ja õppekavaväline tegevus\n(2) Huvitegevuses kasutatakse erinevaid õppevorme ja -meetodeid, sealhulgas ringid, loengud, stuudiod jms.\n(3) Koolil on õigus korraldada õppekavaväliseid tasulisi tegevusi, mille hinnad kehtestab koolipidaja.\n2. jagu Õpilaste ja vanemate õigused ja kohustused\n§ 10. Õpilase õigused\n1) osaleda õppetöös,\n5) valida oma huvidele ja võimetele vastavaid õppeaineid kooli õppekavas määratletud valikainete piires;\n6) õppida individuaalõppekava järgi lähtuvalt kooli õppekavast;\n7) kuuluda õpilasesindusse ja valida seda;\n8) osaleda valitud õpilasesinduse kaudu õpilaselu küsimuste lahendamisel, olla valitud kooli hoolekogusse;\n9) moodustada ühinguid, klubisid, stuudioid, ringe mille sihid ja tegevus ei ole vastuolus kooli ja kodu kasvatustaotlustega;\n14) vaidlustada hindeid ja sõnalisi hinnanguid (selleks tuleb direktorile esitada kirjalikult vastav taotlus koos põhjendustega kümne päeva jooksul pärast hinde või hinnangu teadasaamist);\n15) saada teavet ainelise abi ja soodustuste saamise võimaluste kohta ning saada soodustusi õigusaktidega kehtestatud ulatuses ja korras;\n16) saada psühholoogilist, sotsiaalpedagoogilist ja logopeedilist abi;\n17) pöörduda oma õiguste kaitseks hoolekogu, koolipidaja, Haridus- ja Teadusministeeriumi, lastekaitseametniku või -organisatsioonide poole.\n§ 11. Õpilase kohustused\n2) osalema õppetöös talle kehtiva päevakava alusel ja täitma õpiülesandeid;\n3) kasutama säästlikult kooli vara;\n4) kasutama mitterahuldava õppeedukuse korral talle määratud tugimeetmeid;\n(2) Õpilaskonnal on õigus valida õpilasesindus, kes esindab õpilaskonda õpilasesinduse põhimääruses sätestatud pädevuse piires.\n(3) Õpilasesinduse põhimääruse koostab õpilaskond, tehes selleks vajaduse korral koostööd direktori või direktori määratud koolitöötajatega. Põhimäärus on heaks kiidetud, kui vastav otsus on vastu võetud kõigil nimetatud klassikoosolekutel.\n(4) Õpilasesinduse valimise õigus on kõikidel kooli õpilastel. Esimese õpilasesinduse valimised korraldab direktor klassikoosolekutel salajasel hääletamisel.\n(5) Võimaluse korral võib kooli eelarves näha ette vahendid õpilasesinduse tegevuse rahastamiseks, arvestades õpilasesinduse ja õpilaste vajadusi.\n2) saada koolilt teavet ja selgitusi koolikorralduse ning õpilase õiguste ja kohustuste kohta;\n3) saada teavet õppeveerandi või kursuse jooksul läbitavatest peamistest teemadest, vajalikest õppevahenditest, planeeritavatest üritustest ja hindamise korraldusest koolis;\n7) taotleda sätestatud korras õpilasele rakendatavaid tugimeetmeid;\n8) taotleda õpilase õpingute jätkamist madalamas klassis, kui õpilane on eelnevalt õppinud välisriigis.\n§ 14. Vanema kohustused\n1) võimaldama õpilasel koolikohustuse täitmist;\n7) teavitama kooli õpilase puudumisest kooli kodukorras sätestatud korras.\n3. jagu Töötajate õigused ja kohustused\nKoolitöötajate koosseisu kinnitab direktor koolipidaja poolt kehtestatud korras.\n(1) Koolitöötajate õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks tööandja poolt kehtestatud töökorralduse reeglite, töölepingu ja ametijuhendiga, pedagoogide osas ka käesoleva põhimäärusega.\n(2) Pedagoogil on õigus:\n3) tööalasele koolitusele tööandja kulul eelarves ettenähtud ulatuses;\n4) saada tööandjalt õppekirjandust ja muid tööks vajalikke õppevahendeid.\n(3) Pedagoogil on kohustus:\n2) korraldada õppekavavälist tegevust;\n3) tegeleda enesetäiendusega;\n4) kasutada säästlikult kooli vara;\n5) mitte avalikustada õpilaselt saadud teavet tema perekonna kohta;\n6) anda teavet vallavalitsuse ametnikule, kelle pädevusse kuuluvad sotsiaaltöö või lastekaitseküsimused, kui on selgunud, et lapse kodune kasvukeskkond on ebarahuldav või kui laps on kehalise, emotsionaalse või seksuaalse väärkohtlemise ohver.\n4. peatükk Lasteasutus\n1. jagu Struktuur ning õppe- ja kasvatuskorraldus\n§ 17. Rühmad\n(1) Lasteasutuse (käesolevas peatükis edaspidi lasteaed) koosseisu kuulub üks liitrühm.\n(2) Vabade kohtade olemasolul osutatakse lapsevanema avalduse alusel ja koolipidaja poolt kehtestatud korras ning hinnakirja alusel lühiajalist lapsehoiuteenust.\n(2) Lasteaia õppekava koostavad ja arendavad lasteasutuse pedagoogid (pedagoog), kaasates vanemaid. Lasteaia õppekava kinnitab direktor õppenõukogu ettepanekul, kuulates ära hoolekogu arvamuse.\n(3) Lasteaia õppekava läbinule antakse koolivalmiduskaart, milles on kirjeldatud lapse arengu tulemused.\n§ 19. Tegevus- ja päevakava\n(1) Lasteaial on oma tegevus- ja päevakava, mille koostamisel arvestatakse lasteaia õppekava ning paikkonna looduslikku ja kultuurilist omapära ning rahvatraditsioone.\n§ 20. Lahtiolekuaeg\n(2) Lasteaed tegutseb aastaringselt. Õppeaasta kestab õppe algusest (õppeaasta algab 1. septembril) ühel kalendriaastal uue õppe alguseni järgmisel kalendriaastal.\n2. jagu Laste ja vanemate õigused ja kohustused\n§ 21. Laste vastuvõtmine ja väljaarvamine\n§ 22. Lapse õigused\n§ 23. Vanema õigused\n5) kasvatamist, õpetamist jms puudutavate vaidluste lahendamiseks pöörduda õppenõukogu, hoolekogu või direktori poole.\n§ 24. Vanema kohustused\n1) aitama kaasa lasteaias laste arenguks ja kasvamiseks vajalike tingimuste loomisele;\n3) andma last lasteaeda tuues ta üle õpetajale või õpetaja abile ning võtma lapse teda lasteaiast ära viies vastu õpetajalt või õpetaja abilt kooli kodukorra kohaselt;\n4) tasuma lapse toitlustamiskulud lasteaias kui vallavolikogu poolt kehtestatud korras pole ette nähtud teisiti. Lapse toidukulu päevamaksumuse otsustab hoolekogu ja kinnitab direktor. Muude kulude (majandamiskulud, personali töötasu ja õppevahendite kulud) katmine osaliselt vanemate poolt toimub vallavolikogu otsusel.\n§ 25. Koosseis\nLasteaia töötajate koosseisu kinnitab direktor koolipidaja poolt kehtestatud korras.\n§ 26. Personali õigused ja kohustused\n(1) Personali õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks tööandja poolt kehtestatud töökorralduse reeglite, töölepingu ja ametijuhendiga, pedagoogide ja tervishoiutöötaja osas ka põhimäärusega.\n§ 27. Pedagoogi õigused ja kohustused\n(1) Pedagoogil on õigus:\n2) saada tööandjalt õppekirjandust ja muid tööks vajalikke õppevahendeid;\n3) tööalasele koolitusele tööandja kulul eelarves ettenähtud ulatuses.\n(2) Pedagoogil on kohustus:\n2) hoolitseda laste elu ja tervise eest lasteaias;\n5) teha tulemuslikku õppe- ja kasvatustööd, lähtudes õppe-, tegevus- ja päevakavadest, kohusetundest ja südametunnistusest;\n(2) Kooli vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub vastavalt vallavolikogu poolt kehtestatud vallavara valitsemise korrale.\n(1) Kooli eelarve tulud moodustuvad eraldistest riigi- ja vallaeelarvest, laekumistest eraõiguslikelt juriidilistelt isikutelt, annetustest ning kooli õppekavavälisest tegevusest (sh. projektitegevustest) saadud tuludest.\n(2) Õppekavavälises tegevuses osalemise eest võetava tasu määrad kehtestab koolipidaja kooli ettepanekul.\n(3) Raamatupidamisarvestust korraldab koolipidaja.\n(1) Kooli asjaajamist korraldatakse põhikooli- ja gümnaasiumi seaduse ja koolipidaja kehtestatud õigusaktide alusel.\n(2) Kooli tegevusega seotud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades kooli ja lasteaia tegevust reguleerivatest seadustest tulenevate erisustega.\n(3) Kool kasutab koolipidaja poolt kehtestatud korras valla teiste haridusasutustega ühiseid info- ja dokumendihaldussüsteeme, andmekaitsesüsteemi ning keskselt korraldatavaid hankeid, tugi- ja kinnisvarahalduse teenuseid.\n(4) Kool esitab aruandeid oma tegevuse kohta õigusaktidega kehtestatud ulatuses, korras ja tähtaegadel.\n(2) Põhikooli ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsusest tuleb Haridus- ja Teadusministeeriumi, kooli, vanemaid, õpilasi ja õpilaste elukohajärgseid valla- või linnavalitsusi teavitada kirjalikku taas esitamist võimaldavas vormis vähemalt viis kuud enne uue õppeaasta algust.\n(4) Koolipidaja tagab tegevuse lõpetanud kooli õpilastele võimaluse jätkata õpinguid muus koolis.\n7. peatükk Põhimääruse muutmine\nPõhikooli põhimäärus kehtestatakse, muudetakse või tunnistatakse kehtetuks vastavalt vallavolikogu poolt kehtestatud korrale.


DEODORANT JALGADELE ADIDAS SHOE REFRESH 150 ML HIND | kaup24.ee\nToote kirjeldus: Deodorant jalgadele Adidas Shoe Refresh 150 ml\nKaitseb jalgu ebameeldiva lõhna ja seene tekke eest.\nÜldine informatsioon tootest: Deodorant jalgadele Adidas Shoe Refresh 150 ml\nAdidas, jalgade deodorandid\nSoovitame osta koos: Deodorant jalgadele Adidas Shoe Refresh 150 ml\nSoovitame osta koos Deodorant jalgadele Adidas Shoe Refresh 150 ml\nOlen väga rahul. Ostsin pakkumisega\nMulle väga meeldib selle lõhn. Olen seda varemgi ostnud. Eemaldab ebameeldivad lõhnad.\nРеально удаляет запах пота в обуви, мужу понравился.\nToote nagu, eks\nSaun aroom, kauakestev lõhn\nUmbes teak. Lõhn tugev, kuid siis ventileerida.\nAbikaasa on rahul, võtab higihaisu ära.\nHea lõhn, aitab leevendada halba hingeõhku\nPatiko..vaiku lõhnab paremini kingad :)\nMulle meeldis lõhn deodorant.\nPoeg tänu, kuid hiljuti kasutatud\nKüsimused ja vastused toote kohta: Deodorant jalgadele Adidas Shoe Refresh 150 ml


valitseja - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nBurger King vihastas välja Belgia kuningapere\nBelgiasse laieneva USA kiirtoiduhiiu Burger Kingi veebikampaania, kus nad kutsuvad belglasi hääletama kiirtoiduketi poolt, «kroonimaks» neid riigi tegelikeks valitsejateks, on vihastanud välja kohaliku kuningapere.\nKuigi viha tundmine on üheksa aastat Viljandi vanglas vangivalvuri ja huvijuhina töötanud viha valitseja Sergei Drõgin sõnul normaalne, on oluline vahe, kas inimene muutub nende emotsioonide tulemusel destruktiivseks või leiab hoopis viisi oma emotsioonide juhtimiseks.\nVarsti algab kuke aasta, ka kanad-kuked võivad olla makjavellistid\nIdamaade kalendri järgi algab 28. jaanuaril Kuke aasta, mis kestab kuni 16. veebruarini 2018 ehk siis peaks igasugustel kukkedel, nii päris kui astroloogilistel hästi minema.\nSoome põllult leiti üle 400 viikingiaegse hõbemündi\nSoomes Hämenkoskis leiti viikingiaegne hõbemüntidest koosnev aare, mis on seal viimase kümnendi suurim selline leid.\nArheoloogid leidsid palee, mida Marco Polo nimetas «kõige võimsamaks»\nKui Tšingis-khaani pojapoeg Hubilai-khaan 13. sajandil Hiina vallutas, rajas ta Pekingisse oma pealinna ja võttis rajatud dünastia nimeks Yuan.\nBrunei sultan ähvardas jõule tähistavad moselmid trellide taha saata\nBrunei rikas valitseja, sultan Hassanal Bolkiah keelas oma riigis jõulude tähistamise ning need, kes seda püha avalikult tähistavad, olgu siis moslemid või kristlased, võivad saada kuni viie aasta pikkuse vanglakaristuse.\nSuri Lõuna-Korea endine president Kim Young-sam\nLõuna-Korea haiglas suri 87-aastasena riigi endine president Kim Young-sam.\nDubai valitseja 33-aastane poeg suri südamerabanduse tagajärjel\nAraabia Ühendemiraatide asepresident ning Dubai valitseja šeik Mohammed bin Rashid Al Maktoumi vanim poeg suri südamerabanduse tagajärjel.\nTeadlased lahendasid 700 aasta taguse mõrvamüsteeriumi\nItaalias lahendasid teadlased 700 aastat tagasi aset leidnud mõrva mumifitseerunud surnukeha abil.\nGuatemalast leiti maiade ühe esimese valitseja haud\nOma loodud riigi isehakanud valitseja suri\nMaailma üks kõige kummalisem monarh Paddy Roy Bates ehk prints Roy suri eile.\nKroonprintsess Victoria lapsest võib tulevikus saada Rootsi valitseja\nRootsi kroonprintsess Victoria veel sündimata lapsest võib tulevikus saada Rootsi valitseja.\nKus asub Atlantiumi riik?\nAustraalias New South Walesis asuv Atlantium on mikrovaldus, mis seda valitseva keisri George II sõnul on iseseisev riik.


Koolitused kliendi juures - Tervisekool\nMeilt on võimalik tellida koolitusi oma töökohale. Õppepäeva pikkus on 6-8 tundi, hind sõltub osalejate arvust ja koolituskoha kaugusest, toitumisalaste kursuste puhul ka valmistatavate toitude hulgast. Võimalik on tellida ka lühemaajalisi koolitusi ning loenguid. Rohkem infot ja koolituste tellimine silvia@tervisekool.ee.\nMÕNINGAD NÄITED KURSUSTE/ÕPPEPÄEVADE TEEMADEST:\nPäevamenüü koostamine lähtudes tervislikkusest ning arvestades toiduainete kvaliteeti, mitte ainult kaloreid\nToidurasvad ja nende mõju südame-veresoonkonna tervisele\nKehakaalusõbralik toitumine – kaalulangetaja menüü


MEIE JUTUD :: Isikulised jutud :: Prince Kirameki looming Share |\nPealkiri: Veendumus (3) 22/1/2016, 15:30\nMa olen viimasel ajal väga palju Jane Austeni raamatuid lugenud Ma ei tea veel, mis sellest välja tuleb, aga algus on igal juhul tehtud.\nMiss Everdene’ilt Mrs. Northwoodile\nMu kallis õde, pean veel enne, kui sa selle kirja läbi loed, tungivalt paluma, et sa mulle kohe vastuse kirjutaksid ja selle tagasi saadaksid, kuna olen sattunud kitsikusse, millest suuremat on raske ette kujutada.\nNagu sa tead, oleme Kelly ja mina kolmandat nädalat külas meie ema armsa sõbranna leedi Veronica juures, kes meist kuidagi lahkuda ei taha ja naudib meie seltskonda väga, kuigi minu meelest oleks meil olnud ammu aeg tagasi Churchilli sõita. Kui asjad lähevad nii, nagu nad minevat tunduvad, siis laskub mõni nendest punakuubedest, kes iga balli ajal Kelly ümber keerleb, varsti ühele põlvele ja ma kahtlen sügavalt, et sellel rumalal vasikal oleks oidu talle ära öelda. Ma olen veendunud, et ta ei mõtle sugugi, ei, pole isegi võimeline mõtlema selle peale, et temasugusel tüdrukul ei ole sobilik siduda ennast lihtsa sõjaväelasega, kellel pole sadat naelagi hinge taga! Mis loeb mehe ilus näolapp, kui ees ootavad rasked aastad täis vaesust ja kannatusi? Aga mitte Kellyst ei tahtnud ma sulle kirjutada, seda tead sa juba isegi, kui palju ta mulle muret valmistab. Asi on kaugelt hullem, kui sa ette oskad kujutada, nüüd pean ma muretsema ka Edwardi pärast, kuna võrreldes Edwardi tulevikuga tundub Kelly oma nagu lust ja lillepidu!\nOlime äsja koos leedi Veronicaga ja lord Williamiga lauda istunud, kui ootamatult saabus Edward ühes oma sõprade Mr. Denveri ja Mr. de Lacey’ga, ilma et oleks meile oma tulekust teada andnud. Edward ja Mr. Denver olid ülevas meeleolus, ilmselgelt liigsest pudeli põhja vaatamisest, ja iga teise külalise oleks leedi Veronica selle eest välja viskanud, sest et ta purjus inimesi sugugi ei talu, aga nagu sa tead, on Edward alati tema lemmik olnud, nii et ta võttis Edwardi ja tema sõbrad lahkelt vastu ning päris nendelt, millega me nende külaskäigu au ära oleme teeninud. Siis kuulsimegi me kõik seda, mille pärast mu süda sees lõhkeda tahab!\nEdward teatas pehmel keelel, et on otsustanud ühes Mr. Denveri ja Mr. de Lacey’ga ülikooli pooleli jätta ja Aafrikasse misjonäriks minna! Saad sa aru, Edward ja misjonäriks! Tema, kes ta pühapäeviti kirikusse minnes iga jumalateenistuse ajal magama jääb ja kellel ainult õigusteaduse peale annet on! Ma vaatasin õudust täis pilguga kõigile lauas istujaile otsa ja nägin oma suureks meelehärmiks, et keegi ei võtnud Edwardit tõsiselt. Nad pidasid seda tema järjekordseks kapriisiks, aga midagi Edwardi silmades ütles mulle, et tegemist ei ole pelgalt kapriisiga ja et ta kavatseb teha seda, mida ütleb. Mul tuli ka endal tahtmine lasta valada oma veiniklaasi rohkem märjukest kui paslik, kuid nägin siis samasugust õudust täis pilku nagu mu enda silmis vaatavat mulle vastu Mr. de Lacey silmadest. Näis, nagu poleks ta Edwardi plaanist mitte midagi teadnud ja tundis ennast häirituna, et see plaan teda puudutas, aga ta ei öelnud midagi. Ta oli terve ülejäänud õhtu vaikne, samal ajal kui Edward ja Mr. Denver, kelle eesnimi tundub samuti Edward olevat, kõikidele oma suurejoonelistest plaanidest rääkisid, ja ma ei kahtle hetkegi, et oma peas olid nad selleks hetkeks juba terve Aafrika ristiusustanud. Mr. de Lacey kuulas neid vaikides, vangutas aeg-ajalt pead ning rüüpas samuti punast veini, kuid erinevalt oma kahest sõbrast oli ta silmanähtavalt kaine ja jättis mulle üsna mõistliku mulje, osaliselt ka seetõttu, et mulle meenus, et kohtasin paar kuud tagasi tema ema, kes on väga auväärne daam.\nTõenäoliselt ei ole sa Mr. de Lacey’ga varem kokku puutunud, nii et siinkohal pean sobivaks teda pisut kirjeldada. Erinevalt Edwardist, kellel on kahvatu nahk, heledad juuksed ja sinised silmad, on Mr. de Lacey sootuks teistsuguse väljanägemisega. Tal on tervisest pakatav pruun jume, süsimustad juuksed ja tumepruunid silmad, mis võiksid teha temast täiuslikkuse kehastuse, kui need ei oleks nii külmad, et ajavad igaühele, kes neisse vaatab, hirmu nahka. Temast õhkus täiskasvanulikkust, mida ma Edwardi juures kunagi täheldanud ei ole, ja mulle jääb mõistetamatuks, kuidas on Edward suutnud leida endale nii tasakaaluka sõbra, kui Mr. Denver on oma käitumise poolest täpselt samasugune nagu Edward. Mingil hetkel hakkas mul lausa piinlik vaadata, kuidas Edward ja Mr. Denver ainult jaurasid ja lasid kogu aeg endale veini juurde kallata, samal ajal kui Mr. de Lacey nägi välja nii, nagu oleks ta parema meelega kuskil mujal, neist kahest võimalikult kaugel, ning mulle sai selgeks, et Mr. de Lacey’l pole mingit kavatsust Edwardi ja Mr. Denveriga Aafrikasse kaasa minna, kuid ometi ei öelnud ta seda neile kordagi, mis hakkas mulle väga kahtlane tunduma.\nÜhel hetkel saabus uksehoidja, kes teatas, et Mr. de Lacey’le on kiri, ning ta tõusis lauast, vabandas meie ees ning läks uksest välja, et oma kirja lugeda. Kasutades juhust, et kõik olid hõivatud Edwardi jutu kuulamisega ning Kelly Mr. Denverile silmi tegi, järgnesin ma Mr. de Lacey’le esikusse, kus talle juba mantlit selga aidati.\n„Kas te lähete ära?“ küsisin ma temalt.\n„Kahjuks küll,“ vastas ta, „mul on kiireid asjatoimetusi.“\nMa andsin uksehoidjale ja ülemteenrile käega märku lahkuda ning kui olin veendunud, et keegi ei kuule meid, pöördusin ma Mr. de Lacey poole.\n„Te peate Edwardi peatama, ta ei tohi Aafrikasse minna! See on liiga ohtlik!“\nMr. de Lacey köhatas. „Mida ma teie meelest tegema peaksin, miss...“\n„Everdene, Edwina Everdene.“\n„Miss Everdene, mina olen viimane inimene, keda Edward kuulab, nii et kui te tahate teda peatada, peate seda ise tegema“\nTema pilk oli veelgi külmem ja ma tundsin, nagu oleks minu südamesse löödud tuhat nuga, aga ma ei kaotanud julgust, vaid haarasin selle noormehe käed oma pihku, et teda tema abi vajalikkuses veenda.\n„Kuidas te võite seda öelda, kui Everdene’i perekonna naised on valmis oma õnne teie kätte usaldama?“\nNeid ridu lugedes pead sa mind ilmselt väga häbematuks ja autuks, aga ma kinnitan sulle, et soovisin vaid rõhutada seda, et kui Edward Aafrikas õnnetul kombel surma peaks saama, pärib meie onupoeg John kogu meie perekonna varanduse ja me satume tema armu alla. Kahjuks ei teadnud Mr. de Lacey, kui väga me kõik Johnist sõltuvusse sattumist kardame, ning tõmbas oma käed järsult ära.\n„Head õhtut,“ soovis ta mulle, heites neid sõnu öeldes mulle pilgu, mis ütles selgesti, et ma olin langenud tema silmis labase karjatüdruku tasemele, kes soovis end tema käte vahele heita, ning läks uksest välja.\nMul ei ole rohkem sõnu, et väljendada seda, mida ma praegu tunnen, ja mu mõtted on liiga segased, et enam ridagi paberile panna, nii et ma jään ootama sinu nõuandeid selle kohta, mida ette võtta.\nKallistan ja suudlen\nViimati muutis seda Prince Kirameki (16/2/2016, 23:17). Kokku muudetud 5 korda\nPealkiri: Re: Veendumus (3) 25/1/2016, 12:44\nMina ootan huviga, mis edasi saama hakkab. Täpselt nagu loekski raamatut. Nii hea.\nPealkiri: Re: Veendumus (3) 25/1/2016, 13:34\nMulle jättis ka suurepärase mulje. Ega meiegi veel aimu ei saanud, mis edasi saama hakkab, aga ootame siin siis suure huviga.\nMulle meeldib kogu see sõnavara. Minujaoks oli palju selliseid sõnu, mida vähemalt minu tutvusring igapäevaselt ei kasuta. Kuid seda lugedes jäi mulle mulje, et jutt ei hakka ka päris meie ajas olema vaid kuskil varasemas. Või ma eksin?\nIgaljuhul kiitus, et kirjutad ja meile põnevat lugemist pakud!\nPealkiri: Re: Veendumus (3) 27/1/2016, 21:02\nAitäh teile tagasiside eest Olen uut osa juba alustanud, aga täna seda ilmselt valmis ei saa.\nTegevus toimub 18. sajandi lõpus või 19. sajandi alguses - ma pole veel otsustanud - ja kuna tegemist on sellise ajastuga, on ka sõnavara natuke vanaaegsem\nPealkiri: Re: Veendumus (3) 3/2/2016, 14:26\nMu armas, pean sinu ees kogu südamest vabandama, et mu vastus viibis, ja loodan, et sa ei ole veel hakanud ärevusest küüsi närima. Olin valmis kohe, kui su kirja läbi lugesin, sinu juurde sõitma, kuid George’i podagra on viimastel päevadel halvenenud ning ma ei saa teda üksi jätta, nii et sa pead leppima pelga kirjaga ja seegi võib tulla liiga hilja, et sulle minu nõust kasu oleks. Tunnistan sulle ausalt, et olin George’i tujudega nii hõivatud, et paber ja kirjasulg seisid puutumatuna minu toas laual ning kui Mr. Thorne ei oleks enne Londonisse sõitmist oma tõllaga meie juures peatunud ja küsinud, ega kellelgi meist Londonisse asja ei ole, ei oleks ma veel praegugi sulle vastamiseks aega leidnud.\nMr. Thorne on just selline naaber, keda igaüks endale soovida võib, ja ma olen väga õnnelik, et George ja mina saame elada sellise mehe läheduses, kuigi ma ei saa salata, et mõnikord valmistavad pilgud, millega ta mind vaatab, kui George ei näe, mulle piinlikkust. Mul tekib siis tunne, et olen teinud midagi keelatut, kuigi kahtlemata pole see võimalik, sest ma ei teeks kunagi teise mehega midagi sündsusetut, isegi kui see mees on selline dändi nagu Mr. Thorne. Sul võib tekkida küsimus, kuidas saab dändi olla selline naaber, keda igaüks endale soovida võib, eriti kui ta suudab panna korraliku abielunaise häbi pärast punastama, aga ma kinnitan sulle, et kui Jumal annaks mulle võimaluse George’ile ja mulle naabreid valida, valiksin ma just Mr. Thorne’i.\nSee, mida sa mulle Kelly kohta kirjutasid, valmistab mulle sama palju muret kui sulle, arvestades seda, kui tundeline Kelly on, aga olen sinuga nõus, et pole pakilisemat probleemi kui see, millega te Edwardi pärast silmitsi seisate. Kui ma oleksin koos teiega – kui vaid George nii haige ei oleks, oleksin ma kõhklemata Mr. Thorne’i tõlda istunud ja koos temaga Londonisse sõitnud! – , asetaksin kindlasti talle käe otsaesisele ja katsuksin, ega tal palavikku ei ole, sest ainult palavikust vaevatu võib niimoodi jampsida nagu Edward sinu kirja järgi otsustades jampsis. Aafrikasse misjonäriks? Tule taevas appi! George ja Mr. Thorne leiavad mõlemad, et see on puhas hullumeelsus ja seda tuleb ravida. Mille muu kui puhta hullumeelsusega seletada seda, et meie ainuke vend korraga oma nooremad õed, kes ei ole veel tanu alla saanud, kõrvale heidab, et sõita Mustale Mandrile, kus võib nii kergesti elu kaotada? Kahjuks ei piisa sellest, et ma emaüsast enne teda väljusin, minu kaksikvenna muutmiseks, kuna ta on samavõrra põikpäine kui sina oled tormakas.\nMa olen sind korduvalt tormakuse eest hoiatanud ja praegu on lord de Lacey – tema isa on Lochbottomi krahv ning lord de Lacey’le kuulub vikonditiitel! – aumehelik käitumine ainus, mis sind ja tervet meie perekonda häbist päästa võib, kuid sinu õnneks on lord de Lacey tuntud mehena, kes armastab õiglust ja laidab ebaõiglust, kus aga seda näeb, eks selle pärast õpib ta ka õigusteadust. Kuulsin seda kõike Mr. Thorne’i käest, kes kasvas üles Marlboroughs ja kes oli enda jutu järgi lapsepõlves lausa lord de Lacey südamesõber, aga kuna Mr. Thorne’il on kombeks liialdada, ei usu ma sugugi kõike, mida ta räägib. See, et tema ja lord de Lacey on omavahel tuttavad, peab siiski olema tõsi, sest Thorne’ide perekonna valdused piirnesid de Lacey’de perekonna omadega. See oli enne seda, kui Mr. Thorne’i isa jahil õnnetult surma sai ja pärandas oma pojale ainult võlad, nii et Mr. Throne pidi müüma maha nii oma perekonna mõisa kui oma isa kallid jahikoerad, kellest tema vaene isa eluilmaski loobunud ei oleks! Sellest on nüüd neli aastat, kui Mr. Thorne Waverly Parki maha müüs ja viimase nelja aasta jooksul ei ole lord de Lacey’t kordagi näinud, aga George ja Mr. Thorne oletavad mõlemad, et neli aastat ei ole piisavalt pikk aeg, et inimest tundmatuseni muuta. Toetudes sellele, mida Mr. Thorne mulle lord de Lacey kohta rääkis, olen ma veendunud, et sul õnnestub lord de Lacey’le oma kavatsusi selgitada ning tuua ta mõistmiseni, et tegemist oli arusaamatusega, ja lord de Lacey juures heas kirjas olemine võib tuua meie perekonnale rohkem kasu kui see, et Edward Johni pika ninaga jätab. Mr. Thorne’il puuduvad andmed, kui palju Lochbottom de Lacey’dele sisse toob, aga et see on nii suur mõis, peab see summa olema vähemalt 20 000 naela aastas. Kuna lord de Lacey on ainus laps – ükski tema õdedest ja vendadest ei elanud lapseiga üle – , pärib ta selle kõik, kui krahv de Lacey ühel päeval sureb, ning nagu iga mees, kellest saab tulevikus suure varanduse pärija, vajab ka tema oma kõrvale naist, kes aitab tal seda rasket koormat kanda.\nMa loodan kogu südamest, et selleks ajaks, kui sinu vastus minuni jõuab, oled sa leidnud võimaluse lord de Lacey’ga uuesti kohtuda ning et teie halvasti alanud tutvusest võrsuvad kõige südamlikumad tunded, mis ühe mehe ja naise vahel olla võivad.\nTervita minu poolt Kellyt ja Edwardit ning ütle neile, et ma armastan neid väga ning tulen neid vaatama niipea, kui George’i tervis lubab.\nSind igatsev õde Evelyn\nP.S. Kas annad mulle andeks, et ma kõik George’ile ja Mr. Thorne’ile ära rääkisin?\nP.S.2. Sellise tulevikuga mees nagu lord de Lacey ei hakkaks iial koos Edwardiga Aafrikasse sõitma, ükskõik kui lähedane Edward talle ka poleks, ning sellest, et ta ei ole seda veel Edwardile selgitanud, võib välja lugeda, et tal on selleks omad põhjused.\nPealkiri: Re: Veendumus (3) 3/2/2016, 20:09\nMa tunnen ennast nüüd täieliku pubekana, et ma sulle nüüd siia niimoodi kirjutan, aga tõega ma pean.\nKUIDAS SA SEDASI KIRJUTADA OSKAD??\nMul praegu selline tunne nagu loeks...ma ei teagi mida. Oma vanaema kirju!\nMis siin ikka, tuleb tunnistada, et mulle kohutavalt meeldib. Nii tihedat teksti kaldkirjas lugeda on muidugi veidi raske, aga ilmselt on see vajalik.\nKui ma seda juttu loen, jooksevad silme eest läbi isa vanast kapist leitud must-valged pildid, mida mulle väiksena hullult meeldis uurida ja sorteerida. Küsida pildil olevate inimeste kohta veidraid küsimus ja kuulda lugusi, mida mulle nende kohta osati rääkida. Sinu lugu tuletas mulle meelde, et sellised pildid peaksid siiani kuskil maamajas alles olema ja nüüd tekkis mul küll huvi neid jälle vaadata.\nPealkiri: Re: Veendumus (3) 16/2/2016, 23:16\nMulle meeldib ka vanu mustvalgeid pilte vaadata, aga seda, kes nendel piltidel on, teab veel ainult minu vanaema, ja kui teda ühel päeval enam ei ole... Siis on need kõigest pildid, mille taga ei ole enam mingit lugu.\nMulle on kirjutamisel suurimaks eeskujuks Jane Austen, kelle stiili ma jäljendada püüan. Ega see kerge ei ole, selle loo kirjutamine võtab rohkem aega kui mõne teise loo kirjutamine Mingi aeg kavatsen ma ka teiste 18. ja 19. sajandi kuulsate naiskirjanikega tutvust teha.\nVõtsin kaldkirja ära, kas nüüd on parem?\nMinu viimasest kirjast sinule ja Billile on möödas juba kaheksateist päeva. Ma tean, et just kaheksateist, sest täpselt nii palju on möödunud päevast, kui Mr. Everdene, keda ma selles kirjas edaspidi Edwardiks nimetan, seda tema tungival nõudmisel, õhtul minu toa uksele koputas ning ütles, et tahab mind tänada. Edward ja mina võtsime kõrtsis paar klaasi viskit, sellist, nagu ka sina armastad. Kuna Edward oli sellel õhtul väga helde käega, läksin ma pisut liiale ning avastasin ühel hetkel, et Mr. Denver on meiega liitunud ja me ei ole enam kõrtsis, vaid ühes nendest asutustest, kus korralikud noormehed, keda on üsna vähe alles jäänud, ei käi, ning et ma olen kaotanud kaardimängus nii suure summa raha, et ei ole võimeline seda korraga välja maksma. Edward andis minu võla tasumiseks ära oma kullast uuri ning et ma langesin selle vahejuhtumi tõttu melanhooliasse, ei pöördunud Edward tagasi oma tuppa, vaid põetas mind terve öö, aga ära arva, et ta on selle pärast hea samariitlane, vastupidi. Minu jampsimine külvas tema hinge uudishimu seemne, mis hakkas seal idanema, ning kui ma lõpuks vastu hommikut magama jäin, soris Edward läbi minu lauasahtlid ja luges läbi kõik kirjad, mis sa mulle saatnud olid, ning minu suurimad hirmud läksid täide.\nEdward teab sinu ja Billi kohta ning kuna ta ei ole pooltki nii rumal nagu Mr. Denver, keda pole tõenäoliselt ülikoolist ainult selle pärast välja visatud, et tema vanemad on ühed ülikooli heldemad patroonid, ei olnud tal raske ära arvata, et kui mina kaotan kõik, juhtub sama ka sinu ja Billiga ning et see poiss on minu nõrk koht. Sa tead väga hästi, kui väga ma vihkan enda teiste ees alandamist, aga ometi laskusin ma Edwardi ees põlvili, samamoodi nagu Edward oli teinud nädal varem minu ees, ja anusin, et ta ei räägiks sellest kellelegi. Ma pakkusin tema vaikimise hinnaks tuhat naela aastas, aga Edwardi kiituseks peab ütlema, et tal on üks voorus, mida ma poleks osanud ühelt alamaadli hulka kuuluvalt noormehelt oodata. Raha ei tähenda Edwardile midagi, nii et teda ei saa ära osta, ning ükskõik kui palju ma ka ei anunud, keeldus Edward seda raha vastu võtmast ning nimetas oma vaikimise hinnaks midagi sellist, mis täidab minu südame kirjeldamatu valuga iga kord, kui ma sellele mõtlen, ning see peab olema kaugelt suurem valu kui see, mida sina Billi sünnitades tundsid.\nEdward on endiselt mässumeelne ning otsib ikka veel võimalust, kuidas kõik Mr. Everdene’i juuksed halliks ajada, ning ta on otsustanud, et tema, Mr. Denver ja mina astume augustis Campione pardale ning sõidame sellega Kaplinna, kust liigume edasi Aafrika sisemaale, et seal aafriklasi ristiusustada. Edward tegi mulle ettepaneku tema ja Mr. Denveriga kaasa minna juba paar päeva enne seda, kui juhtus see, millest kirjutasin sulle oma eelmises kirjas, ning kui tookord keeldusin ma sellest hullumeelsest plaanist, siis nüüd pole mul selleks enam võimalust, nii et ma pean tegema seda, mida Edward tahab, jätma kõik ning minema koos nendega üle mere.\nPaganate hingedest, mille Edward ettekäändeks tõi, ei hooli ta halligi, ma olen veendunud, et niipea, kui Mr. Everdene järele annab, pühib Edward Aafrika tolmu oma jalgadelt, aga kuna tegemist on väga ohtliku kohaga, kus valgeid suure umbusuga vastu võetakse, võib juhtuda, et meid kõiki saadetakse tagasi koju kirstus. Milline häda! Ma ei taha minna, sest see tähendaks teist lahkumist, aga kui ma ei lähe, ei saa ma teid enam majanduslikult toetada, nii et mul ei ole valikut! Kui ma elusana tagasi ei tule, ära lase mind surnuaeda matta, vaid sängita mind hoopis selle hõbepaju alla, mille ladvas turnides ma kunagi ammu oma käeluu murdsin. Kas sa mäletad veel seda paju? Mata mind selle alla ning kui Bill on piisavalt vana, räägi ka talle seda lugu, et ta saaks mind tundma õppida isegi siis, kui mind enam ei ole.\nPärast seda, kui ta oli Mr. Denverile teada andnud, et ma olen nõus nendega koos Aafrikasse tulema, tegi Edward visiidi leedi Veronica Beauforti juurde, kes võõrustab hetkel kahte Edwardi kolmest õest, ning kuna mina ja Mr. Denver pidime juures viibima, kui ta oma õdedele oma plaanid teatavaks teeb, avanes mul võimalus nii vanima kui noorima Miss Everdene’iga tutvuda. Peab ütlema, et kiidusõnu mul nende kohta kahjuks öelda ei ole. Miss Kelly Everdene on vaevu lapsekingadest välja saanud ja oleks pidanud veel mõneks aastaks nendesse jääma, sest kuigi tal on käsil esimene Londoni hooaeg, piisas mul vaid paari minuti jagu tema ja Mr. Denveri vestlust kuulata, kuni sai selgeks, et ta suhtub Londoni elusse nagu laps, kes esimest korda elus laadale viiakse, mitte nagu noor naine, kellel seisavad ees võimalused, mida ei pruugi teist korda elus enam tulla ja millest tuleb kinni haarata. Miss Edwina Everdene seevastu pole enam ammu mingi debütant, vaid peaks vanuse poolest juba ammu vanapiigatanu pähe panema ning mind hämmastas, et leedi Veronica ei ole veel käskinud tal seda teha. Õhtusöögilauas lasi vanem Miss Everdene mul alguses arvata, et Edwardi kavatsused on tema jaoks sama mõistusevastased kui minu jaoks ning ma olin valmis andestama selle, et ta ei katnud oma juukseid nagu kord ja kohus, aga kui me üürikesteks hetkedeks üksi jäime, paljastas ta mulle oma kerglased kombed, käitudes viisil, mida ma sulle kirjeldama ei hakka, kuna selle kirja valedesse kätesse sattumine võib riivata tema au, ning meile kõigile on parem, kui kuulujutud Miss Everdene’i kohta Edwardi kõrvu ei jõua. Edwardi keskmise õega, kes abiellus kaks aastat tagasi ning on nüüd Mrs. Northwood, ma sellel õhtul ei kohtunud, aga ma olen veendunud, et kui üldse mõnel Everdene’i perekonna naisel mingit klassi on, siis peab see olema tema, kuna ma olen Mr. Northwoodiga varem kohtunud ja ta jättis mulle äärmiselt meeldiva mulje.\nLoodan teid mõlemaid varsti näha ja palvetan kogu südamest, et see ei oleks viimane kord.\nSinu Twig (Philippe de Lacey)\nPealkiri: Re: Veendumus (3) 23/2/2016, 23:33\nNüüd oli tunduvalt parem lugeda.\nSamas tekkisid nüüd mul hoopis teistsugused probleemid. Mul hakkavad nimed kõik vussi minema. Kes on kes ja kes kellele kirjutab. Peab vist otsast peale tähelepanelikumalt lugema.\nJa siis veel küsimus, et kas terve lugu hakkabki kirjavahetusena toimuma?\nMuidu endiselt meeldib ja väga.\nPealkiri: Re: Veendumus (3) 29/2/2016, 19:31\nEsialgu on mul kolm tegelast, kes kirjutavad, võib-olla tuleb mõni veel juurde, aga neid ei ole palju. Teised tegelased, kellest vahepeal möödaminnes juttu on, võivad küll sassi minna\nTerve lugu toimub kirjavahetusena... ja praegu ei oska ma öelda, millal järgmine kiri tuleb. 19. sajandil liikus post aeglaselt\nPealkiri: Re: Veendumus (3)\nMEIE JUTUD :: Isikulised jutud :: Prince Kirameki looming


WRC-sarja juht rahustas fänne: etapid toimuvad, eesmärk on jätkuvalt 12 rallit - WRC - Autoralli MM 2021 - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nWRC-sarja juht rahustas fänne: etapid toimuvad, eesmärk on jätkuvalt 12 rallit\nIsegi paljukardetud Safari ralli on Thuli sõnul jätkuvalt päevakorral\n16. märts 2021, 14:58\nAutoralli MM-sari on tänavu tõusnud õhku ning esialgne plaan 12 etapiga on jätkuvalt päevakorral. Foto: Reporter Images/EPA/Scanpix\nPraeguseks on autoralli MM-kalendrist sõidetud kaks etappi, Monte Carlos ja Lapimaal, järgmisena siirdub MM-sari Horvaatiasse (22. – 25. aprill) ning seejärel on kavas veel kaks Vana Maailma etappi: Portugalis (20. – 23. mai) ja Sardiinias (3. – 6. juuni).\nEuroopast kiigatakse esimest korda välja juuni teises pooles, kui on kavas Keenias sõidetav Safari ralli. Kuigi Musta Mandri võidukihutamise osas on kuluaarides ringlemas palju ärevaid spekulatsioone, kinnitas Thul Autospordile antud usutluses, et praeguste plaanide kohaselt saadakse ralliga kenasti maha.\n«Meil on ürituse korraldajad, kes on sarnaselt Monte Carlo tiimile äärmiselt pühendunud sellele, et võistlust korraldada ilma pealtvaatajateta ning fantastilisel moel. Hiljuti toimunud Arctic Rally oli samamoodi suurepärane pealtvaatajateta etapp,» sõnas ta.\n«Praegusel hetkel näivad asjalood Keenias päris head, kuid sa ei tea kunagi, mis juhtub, kuivõrd kellelgi ühtegi kristallkuuli pole. Aga nad pingutavad selle nimel, et legendaarne ralli saaks uuesti hinge sisse. Kui kõik on turvaline ja korras, siis kindlasti me sinna ka läheme,» jätkas Thul.\nPeter Thul. Foto: WRC.com\nEelseisva Horvaatia ralli osas pole Thuli sõnul veel selge, kas see toimub publikuga või mitte. «Nad saaksid hakkama ka rahvata, kuid loodavad siiski teatud pealtvaatajatele. Kuid sõltumata sellest, see toimub,» jätkas WRC-sarja uus ninamees ning lisas, et sama jutt kehtib ka Portugali ralli kohta.\nSardiinia MM-etapi pärast Thul samuti südant ei valuta, sest itaallased näitasid juba mullu oktoobris, et nad saavad praegusel koroonaajal ürituse korraldamisega väga hästi hakkama.\n«Teeme esimesed viis etappi, mis kindlasti töötavad, kõigepealt ära!» manitses Thul taas rallisõpru kergelt äraootavale seisukohale. «Igal juhul on meil ka väga häid varuvariante rallide näol, kes on valmis igal hetkel pardale hüppama. Meie eesmärk on tänavu maha saada 12 etapiga, kuid ma ei saa teile rääkida midagi võimalikest ärajäämistest, sest keegi ei tea, mis tulevik toob. Aga me oleme igal juhul valmis ka äkilisteks kalendrimuudatusteks.»


Bulletproof Kohv poleb rasva - Miks bulletproof kohvi on teie tervisele halb\nBulletproof Kohv poleb rasva,\nUus poiss on majas ja populaarse ketogeense toitumise austajad väidavad, et see aitab kaalust alla võtta, vahendab Reader's Digest. Kuigi selle tervisemõjud on väga vaieldavad ja pole kindlalt tõestatud, soovitavad ametlikud juhised siiski küllastunud rasvade tarbimise piiramist. Samuti tuleb ei öelda teraviljale. Nägema Rasvakohv panevat aju täiskiirusel tööle ning tekitavat suurepärase vaimse selguse. Inimeed on juba pikka aega lootnud kohvile, et neile hommikul korralikult virutada, kuid nüüd on mõned tervit otivad iikud java uude äärmue viinud.\nMis on MCT õli ja mida see teeb? MCT tähistab keskmise ahelaga triglütseriidi, rasvatüüp, mida leidub piimas, palmituumaõlis ja kookosrasvas. Kuna suurt hulka MCT õli pole lihtne saada, võivad sellised tooted nagu Brain Octane maksta 24 dollarit ja rohkem.\nPooldajad peavad MCT-d "efektiivsemaks" kui pika ahelaga triglütseriide, selliseid, Bulletproof Kohv poleb rasva leidub toidurasvasisaldusega toidus. Nende struktuuri tõttu on keskmise ahelaga lülide seedimine võtab vähem aega kui nende pikemad nõod. Selle asemel, et minna oma seedetraktist vereringesse ja seejärel neid rasvamolekule kasutavatesse organitesse, lähevad nad otse teie maksa. See nõuab, et teie keha kasutaks rohkem energiat, mistõttu õli esitatakse arvena kui "rasvapõletus".\nPerifeersetest kudedest mööda minnes on MCT-d vähem tõenäoline, et teie kehas rasva ladustatakse. Selle kiirema seedimisaja tõttu võivad kliinikud kasutada MCT õli ensüümipuuduse, seedetrakti vähi ja autoimmuunhaiguse, näiteks IBS ja tsöliaakia all kannatavatel patsientidel.\nKuulikindel kohv võib kirjeldada ka teisi retsepte, mis ühendavad kohvi ja rasvu, näiteks neid, mis vahetavad MCT õli kookosõli või ghee vastu või vastu. Mis on MCT õli ja mida see teeb? MCT tähistab keskmise ahelaga triglütseriidi, rasvatüüp, mida leidub piimas, palmituumaõlis ja kookosrasvas.\nTeisisõnu, sama õli, mida mõned inimesed kasutavad "rasva põletamiseks", aitab ka meditsiiniliste seisundite all kannatajatel peal kaal malabsorptsiooni tõttu kaotatud. Aga või?\nSelles keedus rohusöödetud või annab veel kalorit. Kohv ise on põhimõtteliselt kalorivaba.\nVõi sisaldab enamasti küllastunud rasva, kuid sisaldab erineva pikkusega triglütseriide, kuid kuulikindla kohvi pooldajad armastavad rikkalikku kreemisust, mis sarnaneb poolele Bulletproof Kohv poleb rasva teisele, kuid keto-sõbraliku kõrge rasvasisaldusega. See võib muuta jooki seedimise ja imendumise aeglasemaks pikendades kofeiini toimet.\nMis puudutab rohusöödetud vahet, siis pooldajad poolitavad veidi rohelisema Saunakaalu langemise eelised Bulletproof Kohv poleb rasva lehmadelt saadud oomegarasvhapete ja mõningate vitamiinide kontsentratsiooni. Kas see tegelikult töötab?\nKui see tundub segane, siis sellepärast on natuke vastukäiv! Aga teaduslikust POV-ist on peamine probleem andmete puudumine.\nKuigi kõiki koostisosi on uuritud iseseisvalt, kuid tulemused on erinevad, "kuulikindel kohv" kui tema enda üksus ei oma selle kasulikkust null suuremahuliste inimuuringutega. Tegelikult tugineb Bulletproof rottidega tehtud uuringutele, et esitada oma väited ainevahetuse ja energia põletamise kohta. Olgu, aga kas see aitab mul kaalu langetada? See sõltub täielikult sellest, kes te olete ja mida te praegu hommikusöögiks joote ja sööte.\nKuulikindel kohv võib aidata teil kaalust alla võtta, kui kasutate seda igapäevase suhkrulise lühikese koguse asendamiseks või kui te ei söö praegu üldse hommikusööki. Sellisel juhul võib BPC tekitada täiskõhutunde, mida te poleks muidu kogenud.\nPikema kestvusega energiaallikatest suurema hulga kalorite söömine aitab teil hiljem juhuslikku karjatamist vähendada. Musta kohvi, tee või madala rasvasisaldusega latte asendamine kuulikindla seguga lisab teie päevasele tarbimisele rohkem kaloreid ilma erilise erinevuseta.\nTegelikult võib kalorite närimise asemel kalorite joomine järgmise söögikorra ajal end raevukamalt tunda - ja selle asemel on nii palju teile sobivamaid toite! Selleks ma arvan kuulikindla lähenemise tegelik probleem on see, et see julgustab liikumist ühest äärmusest teise. Bulletproofi sait räägib "Kurvast Ameerika dieedist" kui sellisest, kus on palju rafineeritud süsivesikuid ja lisatud suhkrut - USA tervishoiu- ja inimteenistuste osakonna andmetel on see liiga palju tarbitud toitaine.\nSee uusim ja suurim tervisehäire pärineb kaubamärgiga nimega "Bulletproof kohv" ja see on kohvi, rohuga toidetud või ja keskmise ahelaga triglütseriidide MCT õli, mis on saadud kookos ja palmiõlitest. Toetajad väidavad, et tavapärase hommikusöögi asendamine selle suure rasvasisaldusega tooniku kruusega annab teile enneolematu energiakõrguse, suurendab vaimset keskendumist ja aitab teil kogu päeva rohkem kaloreid põleda. Bullet-resistant kohvi looja Dave Asprey toetab joogi joomist osana on rasvavaba, ning rohusööta liha ja teatud köögivilju. Millised on kaks head põhjust, miks see rikas hommikul toitu valmistada? Suur küllastunud rasvkoormus ja selle nõrk toitumisprofiil.\nTeema: Kuna enamik meist tarbib oma praegustes söömiskavades juba ka küllastunud rasva, on jookide kaudu lisamine lihtsalt tarbetu. Mis puudutab ketoosi esilekutsumist kehakaalu langetamiseks: on tõsi, et mõned uuringud seovad ketogeenseid seisundeid söögiisu vähendamisega, kuid pole pikaajalisi andmeid, et hinnata, kas ketogeensed dieedid on ohutud, kõigile sobivad ja sobivad, arvestades, et peate kõiges arvestama.\nMiks bulletproof kohvi on teie tervisele halb - Toit\nMida peaksin hoopis hommikusöögiks sööma? Kuna küllastunud rasvade sisaldusega dieedid võivad siiski suurendada teie südamehaiguste riski, on teie parim valik järgida Vahemere stiilis söömisstiili, kus esikohale seatakse köögiviljad, puuviljad, lahjad valguallikad, näiteks kala ja munad, ja võita kohv - eriti kujul maitsvat espressot või cappuccinot!\n3 kuulikindla kohvi potentsiaalsed varjuküljed | Toit | May\nAlumine rida Kuulikindel kohv on kõrge kalorsusega kohvijook, mis on mõeldud hommikusöögi asendamiseks.\n💄 Miks õrn kohv on järgmine suur hullus -\n2 head põhjust kuulikindel kohv on tervisele kahjulik - Healths -\nKiudainerikas proteiinisisaldusega hommikueine aitab kaalust alla võtta pidevalt ja pikema aja vältel.\nAlumine rida Kuulikindel kohv võib maitseda maitsvalt, kuid selle eeliseid ja ketogeenseid dieete toetavaid andmeid lihtsalt pole! Joo seda, kui naudid maitset, mitte selle väidetava kaalukaotuse või tervisemõjude pärast. Nägema


Kõmsi Rahvamajas toimub noortele suunatud projekt "Meedia Õhtu" - Lääneranna noored\nKõmsi Rahvamajas toimub noortele suunatud projekt “Meedia Õhtu”\nKõmsi Rahvamajas toimub noortele suunatud…\nLihula Gümnaasiumi 7. klassi õpilane\nMis on meedia ja sotsiaalmeedia? Kuidas käituda internetis? Milline on turvaline parool? Kuidas vältida küberkiusamist ning mida teha, kui sind või sinu sõpra kiusatakse? Seda kõike saavad noored teada 22. septembril Kõmsi Rahvamajas toimuval Meedia Õhtul.\nKõmsi noored Kai Urb, Karl-Kristian Nõmm ja Elisabeth Carolyn Kelder korraldavad 22. septembril algusega kell 16:30 noortele suunatud projekti, et tõsta noorte teadlikkust meedias toimuvast. Kuna meedia on laialdane mõiste, on üles astumas inimesi erinevatest tegevusvaldkondadest.\nKülla tuleb noorte seas tuntud juutuuber Andrei Zevakin ning näitleja, sportlane ja treener Sharlotte Parvei. Küberturvalisus on teema, millest tuleb kõnelema oma ala spetsialist Rando Kesküla. Suhtlemisest ajakirjandusega ja lugude avaldamisest tuleb rääkima Lääneranna valla avalike suhete spetsialist Kristina Kukk. Samuti ootab noori ees kohtumine netipolitseiga ja üks vinge töötuba.\nProjekti rahastavad Ideeviit ning Haridus- ja Teadusministeerium. Eesmärk on noorte ettevõtlikkuse ja osaluse toetamine.\nSündmus on tasuta ja oodatud on kõik noored!\n❗ Seoses praeguse olukorraga palume väiksemategi haigustunnuste esinemisel koju jääda. Hoiame enda ja teiste tervist!\nTeemad: Noorteinfo, Noorteüritused, Uudis 15. sept. 2020\nEelminePrevious post:INTERVJUU | Kertu Kangur: „Kasvõi üks naeratus päevas teeb tuju palju paremaks”JärgmineNext post:Matsalu Loodusfilmide Festival pakub noortele põnevaid tegevusi


KAMPAANIA „Osta Vivacolori tervisele ohutuid Interior värve ja võida Smeg mahlapress“ (1.04.-21.06.2017)\n1. Kampaania korraldaja on Bauhof Group AS (edaspidi: korraldaja), reg.nr. 10636638, J. Smuuli tee 41, 11415 Tallinn, info@bauhof.ee. 2. Kampaanias on võimalik osaleda 1.04.-21.06.2017. 3. Kampaania toimub kõigis korraldaja Eesti kauplustes, ei toimu korraldaja e-poes. 4. Kliendid, kes ostavad ükskõik millise Vivacolor Interior sarja värvi kasutades ostuks Bauhofi Meistriklubi kaarti, osalevad kolme Smeg mahlapressi (1 mahlapressi väärtus 499,00) loosimises.5. Kampaanias võivad osaleda kõik eraisikud, kes 1.04.-21.06.2017 ostavad Bauhofi kauplusest Vivacolor Interior seeria värvi, tasudes kauba eest koheselt kassas, kas sularahas või maksekaardiga. 6. Kampaanias ei saa osaleda järgmised tehingud: ettemaks (sh ettemakstud eritellimused), järelmaks, krediidimüük. 7. Loosimine toimub elektrooniliselt 3 korda, iga kord loositakse välja 1 mahlapress kõikide Meistriklubi liikmete vahel, kes on selleks ajaks nimetatud ostu sooritanud. Loosimiste kuupäevad on: 1.loosimine: 28.aprill 2.loosimine 29.mai 3.loosimine: 22.juuni8. Loosimisel võitjaks osutunud isikut informeeritakse võidust telefoni või e-maili teel lähtudes meie andmebaasile antud kontaktandmetest 3 tööpäeva jooksul alates loosimise päevast. Võitja nimi avalikustatakse Bauhofi reklaamkanalites.9. Kampaania teostatakse müügiedendamise eesmärgil. 10. Kampaanias osaleja poolt kampaania tingimuste eiramise, samuti muude ebaõnnestumiste korral, mis ei ole tingitud korraldaja süüst, ei vastuta korraldaja kampaanias osaleja loosiauhinna kätteandmisest kõrvalejäämise eest.11. Vääramatu jõu (force majeure) asjaolude ilmnemisel on korraldajal ühepoolne õigus katkestada kampaania, teatades sellest koheselt kampaanias osalejatele meedia vahendusel. 12. Kampaania läbiviimise kord on kehtestatud käesolevates reeglites. Kõik korraldaja otsused kampaania läbiviimisel on lõplikud ning kõigile kampaanias osalejatele kohustuslikud. 13. Kõik kampaaniast tulenevad vaidlused lahendatakse vastavalt Eesti Vabariigis kehtivale seadusandlusele. 14. Kõik pretensioonid seoses kampaania korraldamise ja/või läbiviimisega tuleb saata kirjalikult kampaania korraldaja asukohta: Bauhof Group AS, J. Smuuli tee 41, 111415 Tallinn või meiliaadressile info@bauhof.ee märksõnaga ”Vivacolor”. Kampaania lisainfot saab samuti meiliaadressilt info@bauhof.ee või Bauhofi infotelefonil 6061 444. 15. Pretensioonidele vastab korraldaja hiljemalt 10 tööpäeva jooksul alates pretensiooni kirjalikust laekumisest.16. Kampaanias ei saa osaleda juriidilised isikud ja järgmised tehingud: ettemaks (sh ettemakstud eritellimused), järelmaks, krediidimüük. Samuti ei saa osaleda Bauhof Group AS-i ja Tikkurila AS-i töötajad ning alla 18-aastased isikud. Tooteid kokku: 35\nSEINAVÄRV VIVACOLOR INTERIOR KITCHEN 2,7L VALGE POOLMATT\n19,95 € /tk\nSEINAVÄRV VIVACOLOR 7 2,7L VALGE MATT\nSEINAVÄRV VIVACOLOR ACRYLATE MATT 2,7L VALGE MATT\nMÖÖBLIVÄRV VIVACOLOR SPECIAL FURNITURE 0,225L VALGE POOLMATT\n27,61 € /L\nSEINAVÄRV VIVACOLOR INTERIOR BATH 2,7L VALGE POOLLÄIKIV\n8,59 € /L\nSEINAVÄRV VIVACOLOR 7 18L VALGE MATT\nSEINAVÄRV VIVACOLOR 12 9L VALGE POOLMATT\nMÖÖBLIVÄRV VIVACOLOR SPECIAL FURNITURE 2,7L VALGE MATT\nMÖÖBLIVÄRV VIVACOLOR SPECIAL FURNITURE AKVA 2,7L VALGE POOLMATT\n10,29 € /L\nSEINAVÄRV VIVACOLOR 12 18L VALGE POOLMATT\nSEINAVÄRV VIVACOLOR ACRYLATE MATT 9L VALGE MATT\nSEINAVÄRV VIVACOLOR 7 0,9L VALGE MATT\nSEINAVÄRV VIVACOLOR INTERIOR WHITE 3L VALGE TÄISMATT\n5,46 € /L\n12,66 € /L\n8,06 € /L\nKRUNTVÄRV VIVACOLOR 1 9L VALGE TÄISMATT\nSEINAVÄRV VIVACOLOR INTERIOR SATIN 2,7L VALGE SIIDJASMATT\n6,44 € /L\n3,87 € /L\nMÖÖBLIVÄRV VIVACOLOR SPECIAL FURNITURE AKVA 0,9L VALGE POOLMATT\nMÖÖBLIVÄRV VIVACOLOR SPECIAL FURNITURE 0,9L VALGE POOLMATT\n12,88 € /L\nRADIAATORIVÄRV VIVACOLOR SPECIAL RADIATOR 0,9L VALGE POOLMATT\nSEINAVÄRV VIVACOLOR ACRYLATE MATT 0,9L VALGE MATT\n9,83 € /L\nSEINAVÄRV VIVACOLOR 7 9L VALGE MATT\nSEINAVÄRV VIVACOLOR INTERIOR KITCHEN 0,9L VALGE POOLMATT\n10,17 € /L\nSEINAVÄRV VIVACOLOR INTERIOR SATIN 0,9L VALGE SIIDJASMATT\nSEINAVÄRV VIVACOLOR INTERIOR WHITE 1L VALGE TÄISMATT\nMÖÖBLIVÄRV VIVACOLOR SPECIAL FURNITURE AKVA 0,225L VALGE POOLMATT


VIDEO: Miinijahtija Ugandi leidis Vabadussõjas hukkunud Briti sõjalaevad - DELFI\nVIDEO: Miinijahtija Ugandi leidis Vabadussõjas hukkunud Briti sõjalaevad\nMiinijahtija Ugandi leidis möödunud nädala lõpus Saaremaa lähistel läbi viidud operatsiooni käigus Vabadussõjas hukkunud Briti sõjalaevade HMS (Her MajestyŽs Ships) Cassandra, HMS Myrtle ja HMS Gentiani vrakid.\nVrakid asuvad 60-100 meetri sügavuses ja kuuluvad vastavalt rahvusvahelistele tavadele Ühendkuningriigile. Laevade otsimisoperatsioon viidi läbi koostöös Eesti Meremuuseumiga.\nOleme kindlad, et tegemist on just Vabadussõjas hukkunud Ühendkuningriigi alustega, ütles Mereväe staabi ülem kaptenmajor Ivo Värk. Ugandi otsis laevu tollase Briti admirali Alexander-Sinclairi antud viimaste koordinaatide alusel, mis olid arvestades tolleaegseid navigatsioonivahendeid- ja võimalusi, üllatavalt täpsed.\nUgandi komandöri vanemleitnant Villu Klesmanni sõnul oleks vrakkide leidmine mõned aastad tagasi olnud oluliselt raskem, kuna tänastel mereväe laevadel on kasutada palju kaasaegsem tehnika. Sonaripildi järgi võime üsna kindlad olla, et tegemist on just Cassandra, Gentiani ja MyrtleŽga, ütles vanemleitnant Klesmann.\nNATO mereväeüksuses hakkavad teenima ka ajateenijad 09.02.2017\nHMS Myrtle ahtriosa leiti juba 1937. aastal. Tema hukkumise kohta on tehtud film Tema Majesteedi sõjalaev. 2000. aastal asetati laeva pardale mälestustahvel. HMS Cassandra, HMS Gentiani ja HMS Myrtle vööri asukoht oli seni teadmata. Kõik kolm laeva on märgitud ka Meremuuseumi seinal asuval mälestustahvlile. Ühendkuningriigi laevastik kaotas Eesti vetes ühe kergristleja, kaks hävitajat, ühe allveelaeva, kaks traalerit ja kaheksa torpeedokaatrit.\nBriti eskaadri saabumine Tallinna mõjutas oluliselt Vabadussõja kulgu. Laevastiku toetus oli oluline nii poliitiliselt, majanduslikult kui ka sõjaliselt. Eestisse saabus 1918. aastal viis ristlejat, üheksa hävitajat, seitse miinitraalerit ja üks transpordilaev. Lisaks sõjalisele koostööle tõid laevad kaas relvastust ja laskemoona Eesti rahvaväele. Nende kohaleolek aitas elimineerida Punalipulise Balti laevastiku tegevust ja avaldas poliitilist toetust vastloodud Eesti Vabariigile.


Malco Nano Ceramic Coating EPIC ( 2-3 aastat) - autogavanni autopesulad\nMalco Nano Ceramic Coating EPIC ( 2-3 aastat)\nKeraamiline kaitse (rahvasuus ka – keraamiline vahatamine) annab autole kauakestva kaitse, hüdrofoobsuse ning läike.\nEt oma klientidele jagada veidi sisukamaid nõuandeid, oleme teinud päris mitmeid katseid keraamilise kaitse vastupidavusele ja üldisele käitumisele. Tehas lubab kestvust autol 2 aastat. Nüüdseks on meil ka Ma-Fra STC keraamilise kaitse paigaldamisi üle 100 auto ja esimesed Ma-Fra STC keraamilise kaitse projektid on ka pea 2 aastat vanad. Sellest tulenevalt julgeme öelda, et Ma-Fra STC keraamiline kaitse kestab ka Eesti tingimustes 2 aastat, kui autot mõistlikult pesta ja hooldada.


Boston Terjeril allergia - Koer.ee foorum | Koer.ee\nTEEMA: Boston Terjeril allergia\n5 aastat, 2 kuud tagasi\nMeil on kodus pisike preili nimega Soffi ning juba 5 kuune.Kuna Boston on suhteliselt haruldane koer siis ei ole leidnud foorumitest lahendust meie murele.Nimelt on 2 kuud olnud meil tugev allergiale sarnanevad tunnused , mis läheb järjest hullemaks kuigi oleme saanud arstilt abi tervelt 2 kuud. Minu eesmärgiks oleks välja selgitada kas tegu on siiski allergilise kutsikaga või on see mure minu põhjustatud? Algselt kui sai Soffi võetud siis kergelt andsime kõrvalt mõnda kana konservi (mõeldud kutsikale) ning maiuseks juustu. Söögiks siis algselt Royal Canin Mini Junior , mida ei lubatud kindlasti ära lõpetada ega millegi muu söögi vastu vahetada.Hakkas mure siis pihta niimoodi , et esialgu hakkasid silmad vett jooksma ja kergelt tuli ninast tatti ja loomulikult olid kerged aevastused.Nüüdseks on juba koonu kortsu vahel selline pruun karv ja kärnad mida siis 2 kuud järjest olen puhastanud spetsiaalse vahendiga (Koonu juures kasvas pärm seen)\nja paremaks ei ole läinud.Täna 24.03.2015 avastasime siis praktiliselt üle kogu keha ,et on välja löönud lööve , mis punetab korralikult.Juba 2 kuud olen ma andnud täpsete kogustega krõbinaid ja mitte tilkagi rohkem kõrvalt.Ehk on keegi sellega kokku puutunud ning oskaks mind targa nõuga aidata , sest mure on juba tõesti suur.\nSarnane lugu : www.koer.ee/Bostoni_...tsikal_allergia.html\nKuid kahjuks ei oska loo kirjutajaga ühendust võtta , et uurida kuidas nad enda Bostonile abi said anda.\nKalamaksaõli on tegelikuses koerale väga kasulik ja just karva ja naha probleemide puhul!\nPaari korra andmise järel ei saa miskit muutuda kui on juba mingid erinevad probleemid ,aga iga päev või üle päeva andes on selged tulemused 4-6 nädala pärast näha!\nSeda kas allerkikule anda või mitte ei oska kommenteerida,aga kaldun arvama ,et liiga see ei tee kuna erinevate kvaliteet toitude sees on kõik need samused õlid ja rasvad olemas!\nKõõma üks pealmisi tekke põhjuseid on kütteperiood korterites .Kesküte kuivatab osadel koertel meeletult nahk ja see hakkab kestendama parim ravi on õues koera niiskete ilmadega kammida ,et nahk saaks õhku!\nViimane muutmine: 25.03.2015 14:03 Lisas herdaavis.\nSuured tänud Teile vastamast , kuid probleemiks ei olegi väga kõõm vaid pigem on üle keha täis löövet , mis tal jubedalt sügeleb Loomulikult proovin järgi kalamaksaõli kuid kas see võtab tõesti silma vesitsemise ja lööve ära ?\nEi ole asjatundja aga olen kuulnud vale toidu ja pärmseene vahelisest seosest. Kas koera kõrvad ja varbavahed on puhtad? Mis arsti juures olete käinud ja kuidas koera ravitud on?\nSoojalt soovitan läbi teha välistusdieedi, millest räägib Tiina Toomet Teie viidatud postituse vastuses. Ise olen selle oma koeraga läbi teinud (samuti Tiina Toometi jälgimise all).\nKui on huvi, siis selgitan pikemalt.\nPS. Looduslik abivahend pärmseene vastu on kookosõli Segan ise kookosrasva koera toidu sisse (krõbinate peale), teinekord aitab kiiresti punetavate kohtade määrimine sellega.\nsry sofi ... mina vastasin kogematta sinu postituses antud lingile milles oli sarnane teema!\nMulle tundub pigem, et Te ei ole abi saanud, samuti tekitab väga suuri küsimusi, kuidas saab keelata mingi toidu andmise lõpetamise allergiakahtlusega koeral.\nEespool on soovitatud pöörduda dr. Toometi poole, kes ongi spetsialiserunud nahahaigustele ( kui ma ei eksi, siis ka Bostoni terjeri omanik, nii et tõu probleemidega kursis). Peale võimaliku allergia ei saa ju välistada ka muid probleeme ( nahahaigused, parasiidid jne. , mida kuidagi ise diagnoosida ei ole võimalik ja sellises olukorras tuleks arvestada kõigi võimalustega. Samuti tasuks kasvatajalt uurida, mida koer varem sõi, kas suguvõsas on allergilisi koeri, ega kutsikal varem probleeme ei ole olnud.\nKalamaksaõli on hea küll karvastikule, aga antud juhul haiguse algpõhjust ta kuidagi kindlaks teha ei aita.\nKui on mingi kahtlus ikkagi selle kana suhtes, siis tuleks menüüst igasugune kana välistada, ka kuivtoit ( eeldusel, et praegune on kana baasil) vahetada nt. lamba vms. toidu vastu välja. Ja ausalt öeldes, arvatavasti ei teeks sellele koerakesele midagi paha, kui ta mõne päeva ka nt. riisi- jogurtit-muu looma hakkliha vms. sööks, kui kohe sobivat kuivtoitu ei leia.\nOluline on ikkagi kohe millegagi alustada, sest võimalike põhjuste leidmine võib aega võtta.\nSuured tänud kõigile kes vastasid! Viljandi männimäe kliinik oli esimene koht kus käisime ning paluti välistada kõik kõrvalised toidud peale Royal Canini krõbinate. Esialgu kui käisime siis olid kärna taolised kohad kõrvades ning saime selle vastu kohe ka rohtu.Kui see välja sai ravitud hakkasid silmad vett jooksma pidevalt ja pisarad voolasid siis koonu kortsu vahele.Käisime uuesti sellega siis arstil ning saime proovi vastuseks pärmseen ning seda ma ravin juba ligi kuu kuid tulemuseta Järgmiseks käisime Viljandi Kesklinna loomakliinikus ja paluti koera toitumist muuta riisi ja tatra peale kuid kui paar päeva seda tegin siis läks asi hullemaks ning nüüd on igapäev asi üha hullem. Kogu keha on löövet täis ning koonu vahel on pruun ning kergelt katki ja loomulikult käpa vahelt on samuti kerged kärnad.Ostsime hijuti loomakliinikust shampooni ja oleme kutsat pesnud 2 korda ja tulemus on tõesti hämmastav. Silmad ei puneta (kui ringi marutab siis jälle punased ja pisarates) kõhu all on ilus hele nahk ja tundub , et kutsal samuti parem enesetunne aga ega ma ei saa koera nädalas 3 korda pesta.Allergiast nii palju , et olen helistanud kennelisse ja kes tahaks mulle ausalt öelda , et pesakonnas on allergia? Loomulikult ütlevad nad mulle , et allergiat ei ole kellegil kuskil pesakonnas kohe kindlasti sees ja nemad aidata ei oska Olen täitsa mures. Keegi kes tõesti asja jagab võiks kutsa üle vaadata ning meile reaalset abi anda. Annan endast maksimumi ja olen nõus kõike proovima kutsa heaolu nimel. Täna ostsin tursamaksaõli ja loomulikult proovin selle ära ega see paha ei tee aga mul endal sellesse usku ei ole , et kutsa nüüd täitsa terveks ravib... loomulikult mitte, teha on vaja suur muutus koera elus.\nIsikud, kes reaalselt asjast midagi jagavad, kahjuks ei istu koerafoorumis, vaid nende vastuvõtule tuleb registreerida kuskile kliinikusse. Kui Tallinn on liiga kaugel, tasuks ehk pöörduda Tartusse Maaülikooli kliinikusse, loomulikult tasub enne küsida, kas seal on spets nahahaigustele spetsialiseerunud arsti, muidu peaks olema seal paremad diagnostikavõimalused jms.\nAllergiad võivad olla ka kodutolmulestade, õietolmu jms. suhtes, praeguse koera toidusedeli ja haigusloo suhtes oleks soovitav märkmed teha, samuti tuleks võtta kaasa toidupakend, et arst saaks mingi toidusedeli määrata. Ja ega keegi ei tea, kas tegemist ongi allergiaga, lõpuks võib ka olla mingi kärntõbi vms., seega igal juhul on vajalik minna võimalikult hea spetsialisti juurde ja teha vajalikud analüüsid ja uuringud.\nSuured tänud vastamast koeruke. Kliinikutes olen juba nii pettunud , et siiani on nad ainult raharöövlid.Olen saanud 2 spetsialisti numbrit ,kes nahahaigustega tegelevad ja kindlasti võtan ühendust Kärntõbi oli minu esimene arvamus asjast kuid asja tegi imelikuks see , et reaalselt ei ole meie Soffi kordagi ühegi koeraga kokku puutunud ning kärntõbi korral minu arusaama järgi ei tohiks pesemine paremaks asja teha kuid meil teeb kerge vann asja täitsa ideaalseks.Hetkel teen igapäevaselt märkmeid koera haigusloo kohta ning loodetavasti see tasub mingil hetkel ära.\nMinu koeral olid kutsikaeas samalaadsed probleemid.Ehk need paar nouannet voiks Teile kasulikuks osutuda.\nAkki on Teie koeral nn kontaktallergia? nimelt,vahetasin ara metallpandlaga kaelarihma plastikust pandlaga rihma vastu.Proovige,ehk on abi!\nSugeluse vastu kasutasin inimestele moeldud loodustoodet Allergostop,mida saab igast apteegist.Tulemus oli hammastav!Kahju vist koerale ei saatekkida,set minu koer sai katte terve tuubi ja pistis nahka..\nkarvahooldus koera käitumine koerad ja lapsed kuut käitumisprobleemid silmahaigused süda turvalisus


Teise generatsiooni Audi Q5 jõuab uue aasta alguses müügile. Hind teada! - Forte\nTeise generatsiooni Audi Q5 jõuab uue aasta alguses müügile. Hind teada!\nAudi esitles äsja Pariisi autonäitusel Q5 linnamaasturi teist põlvkonda. Uus mudel on eelmisest sportlikum ja ruumikam ning eelkäijast 90 kilogrammi kergem. Müügile tuleb Q5 neljateistkümnes värvitoonis ja viie varustustasemega.\nViis jõuallikat ja viis varustustaset\nMüügile jõuab ka Eestis 2017. aasta alguses\nHind alates 45 100 eurost\nMÕÕDUD Uus Audi Q5 on 4,66 meetrit pikk, 1,89 meetrit lai ja 1,66 m kõrge ning sellel on 2,82 meetrine teljevahe. Võrreldes eelmise mudeliga on uus Q5 kõigis mõõtmetes kasvanud. Samaaegselt vähenes auto tühimass mootorist sõltuvalt kuni 90 kg.\nParandatud on sõiduki aerodünaamikat. Neljasilindriliste versioonide cd tegur (tuuletakistustegur) on ainult 0,30. Tuulemüra on madal ja vibratsiooni summutamine kõrge – uus Audi maastur on omas klassis väidetavalt parima siseakustikaga.\nJÕULINE DISAIN Tugevalt rõhutatud rattakoopad on viide quattro nelikveole.Uuel Audi Q5-l on standardis 17-tollised kergmetallveljed. Disain ja sport varustusega variantidel on 18-tollised veljed ning S line sportpaketil ja Audi disain selection -mudelil on 19-tollised veljed. Lisavarustuses on saadaval kuni 21-tollise läbimõõduga veljed.\nMadal katus muutub sujuvalt tagaosaks. Ees ja taga rõhutavad horisontaalsed jooned sõiduki laiust. Tagaluuk on vormitud ümber Audi Q mudelitele iseloomulike C-piilarite. Difuusor ühendab heitgaaside väljalasketorud. Lisaks leed-esituledele, pakub tootja lisavarustusena dünaamilisi tagatulesid.


Eterniidijäätmete tasuta kogumine Peipsiääre vallas - Uudised ja teated - Peipsiääre Vallavalitsus\nValimisringkonnad ja vallavolikogu liikmete arv\nHüvitiste maksmise alused\nStruktuur ja tegutsemise alused\nEaka tähtpäeva toetus\nLaste- ja noortelaagri toetus\nLaste ravimite ja abivahendite toetus\nPerekonnas hooldamisel oleva lapse toetus\nPuudega inimeste igakvartaalne toetus\nTäiskasvanute ravimite ja abivahendite toetus\nÕpetajale ja haridusjuhile\nNoorele ja noorsootöötajale\nTartu 2024 koostöölepingu sõlmimine\nTartu 2024 infopäev\nSeltsi- ja külamajad\nTeave ja kontakt\n2021. aastal toetuse saajad\n2020. aastal toetuse saajad\n2019. aastal toetuse saajad\n2018. aastal toetuse saajad\nPeipsiääre valla ettevõtjad\nEterniidijäätmete tasuta kogumine Peipsiääre vallas\nPeipsiääre vald soovib korraldada kodumajapidamistes tekkinud eterniidijäätmete kogumist Keskkonnainvesteeringute Keskuse toel. Eterniidi üleandmiskohtadeks saavad Alatskivi jäätmejaam, Pala küla Parkla kinnistu, Vara küla Katlamaja kinnistu ja Kolkja kalmistu vastas olev kinnistu Aia tn 4.\nEterniidijäätmete kogumiseks tuleb täita registreerimisleht! Etteregistreeritud isikud saavad eterniidi üle anda tasuta. Määratud kogumispunktides võetakse eterniidijäätmeid tasuta vastu registreeritud koguses. Kui isik ei ole eelnevalt eterniidikogust registreerinud, siis kogumispäeval seda vastu ei võeta!\nEelregistreerimine on abiks positiivse rahastamisotsuse saamisel. Hinnanguliselt toimub eterniidijäätmete kogumine 2022. aastal esimesel poolel.\nEelregistreerimisel täidetud registreerimisvorm palume täita ja saata hiljemalt 26.09.2021 Peipsiääre Vallavalitsuse e-posti aadressile vald@peipsivald.ee või tuua vallavalitsusse aadressil Tartu mnt 4, Alatskivi alevik, teeninduskeskustesse (Vara, Kolkja, Kallaste) või raamatukogudesse (Pala, Koosa).\nRegistreerimiseks palume täita eterniidi tasuta ära anda soovijal REGISTREERIMISLEHT , REGISTREERIMISLEHT_RUS\nLisainfo: Gerda Ustimenko, gerda.ustimenko@peipsivald.ee, +372 5700 0004\nPeipsiääre Vallavalitsus - Tartu mnt 4, Alatskivi alevik, Peipsiääre vald,\nTartumaa 60201 Registrikood 77000192\nTel: +372 730 2370


Merks pani nurgakivi korteriarendusprojektile Merks Viesturdārzs — Merko\nAvalehtKõik uudisedLätiMerks pani nurgakivi korteriarendusprojektile Merks Viesturdārzs\nMerks pani nurgakivi korteriarendusprojektile Merks Viesturdārzs\nKorteriarendusprojekti Merks Viesturdāzs vundamenti, mis on sümboolne nurgakivi edukatele ehitustöödele, müüriti täna kapsel sõnumiga tulevastele põlvedele koos projekti ja infoga selle elluviijate kohta.\n„Me näeme, kuidas see eriline, kuid veel korrastamata koht Riias Andrejosta ja Klusa Centra vahel muutub lähitulevikus elavaks, atraktiivseks ja mugavaks – nii elukohana paljudele perekondadele kui tegevuskohana väikeettevõtetele. Meie eesmärk on arendada linna, luues kasvu- ja inspiratsioonikeskkonna, nii et meie elamuprojektid ei ole kunagi vaid üks hoone – olgu see siis Skanste või Gailezers – me arendame ja heakorrastame keskkonda,” ütleb Merks’i juhatuse esimees Oskars Ozoliņš. „Kui Merks Viesturdāzs majutab rohkem kui 350 perekonda, siis kahtlemata saavad siin oma koha ka väikesed jaemüügi- ja teenindusettevõtted, mis muudavad selle kvartali veelgi mugavamaks elukohaks.“\nMerks Viesturdāzs on uusim ehitusfirma Merks arendatud elamuprojekt, mille raames on plaanis ehitada kolm hoonet kokku rohkem kui 350 korteriga. Esimesse hoonesse, mille ehitustööd juba käivad ja mis asub pargile kõige lähemal, rajatakse 96 korterit.\n„Selle projektiga oleme mõelnud kõige erinevamate klientide soovidele – saadaval on nii kompaktsed stuudiokorterid, 2-toalised ja 3-toalised erineva suurusega korterid kui ka avarad 4-toalised korterid. Kõige unikaalsematena tahaksin esile tõsta pargile avaneva vaatega kahekorruselisi kortereid – hea alternatiiv neile, kes soovivad maja, kuid samas elada kesklinnas,” ütleb Dace Tumšā, Merks’i elamuprojektide müügijuht. „Igal korteril on rõdu või terrass, et nautida Viesturdārzs´i lähedust ka kodust lahkumata. Kuid kodu ei lõppe siin korteri ukse taga – hoovi rajatakse haljastatud puhkeala, laste mänguväljak, jalgrataste hoiupaik. Merks’i projekte iseloomustab just see, et me loome mitte ainult mugavaid kodusid, vaid ka nende ümber hästi korraldatud keskkonna.”\nErilise mugavusena, mis on kesklinna elamuprojektides harva saadaval, on Merks Viesturdārzs’i maa-alused parkimiskohad – nende ehitustööd on just praegu käimas ja parkimiskohtadest korteritesse viivas trepikojas on edaspidi näha täna vundamenti müüritud kapsel. Keldrikorrusel on võimalik osta ka panipaik isiklike asjade hoiustamiseks, lisaks on hoone esimesel korrusel igas trepikojas lukustatavad vankrite ja jalgrataste hoidmiseks mõeldud ühiskasutatavad ruumid. Korterid on saadaval täieliku ja kvaliteetse siseviimistlusega.\nÖkoloogiat ja keskkonda silmas pidades on Merks Viesturdārzs kavandatud vastavalt A-klassi energiatõhususe nõuetele. Korterite broneerimine on juba alanud ja esimene hoone on plaanis anda kasutusse vähem kui aasta pärast. Ehitusfirma Merks on projekti arendaja, ehitaja, müüja ja garantii tagaja ühes isikus.


Apoloogia RIFFile — Sirp\nEesti film Rotterdami filmifestivalil\nMilleks kirjutada festivalist, kus keegi ei käi, ja filmidest, mida keegi ei näe? Samal põhjusel, miks Eesti ajakirjanduses kirjutatakse ka Cannes’ist, Berliinist ja Karlovy Varyst: tegemist on olulise festivaliga, mis näitab oluliste tegijate väärt filme. Hoopis vähem või üldse mitte kirjutatakse Veneetsiast, Göteborgist, Torontost, Busanist, mis filmifestivalidena pole mitte vähem tähtsad. Kui poleks Rotterdami ja filantroop Hubert Balsi, oleks paljudel underground-autoritel ja ka alles oma filmitööd alustavatel andekatel kineastidel hoopis raskem maailma kaugematest kolgastest esile pääseda.\nEelkõige šokeeriva „Nekromantiku“ sarja järgi tuntud Jörg Buttgereit on kolmest osast koosneval horror-kassetil „Saksa äng“ lavastanud episoodi „Viimane tüdruk“, mis viitab õudusfilmi viimasele ellujääjale. Pildil nimitegelane (Lola Gave).\nRotterdami filmifestivali (RIFF) on peetud juba 44 aastat. Rotterdami trump, millele RIFF on oma tuntuse rajanud, on uudsus, uuenduslikkus ja julgus näidata filme, mida teised festivalid oma kavasse ei pane. Rohkem kui nelja dekaadi jooksul on toimunud muudatusi ka siin: festival on pööranud pilgu arengumaade poole ja Hubert Balsi Fond, mis on 1989. aastast andnud festivalile finantsabi, aitab rahastada Lähis-Ida, Aafrika ja Ladina-Ameerika kineastide tegevust. Võib ju vaielda selle üle, kas HBFi rahastatud filmid on liiga üheülbalised või mitte ja järgivad mõnede kriitikute sõnul teatud kindlat festivalifilmi malli. Räägitakse ka sellest, et festival on kaotanud oma teravuses ja programmi on hakatud lisama rohkem arengumaade filme. Kuigi vaatajate hulga hoidmise eesmärgil on kavva võetud levipotentsiaaliga menukeid, on RIFFil siiski oma nägu ja see peegeldab ka ajastule iseloomulikke jooni. Filmide süüdistamine ühetaolisuses on pigem üldistav liialdus, sest igal aastal võib HBFi toetusel valminud filmide seast leida ka omanäolist ja kompromissitut filmikunsti. Selliste filmide leidmiseks tuleb programmikomisjonil rohkem vaeva näha. Suured festivalid ei viitsi aga oma kavade koostamisel seda tihti teha, sest lihtsam on valida juba tuntud filmimaade toodangu hulgast või toetuda teiste festivalide filtrile. Seega ähvardab Rotterdami teatud isolatsiooniprobleem, kuid nii on see olnud alati. Kes veel, kui mitte RIFF oleks esile tõstnud näiteks sellise saksa underground-filmi tähe nagu Jörg Buttgereit, kellelt võis tänavusel festivalil näha isegi kahte filmi: esimest ja ainukest Ida- ja Lääne-Saksa põrandaaluste filmitegijate ühistööd „Jeesus. Film“ („Jesus – Der Film“, 1986) ja tänapäeva Saksa B-kino tegijate kogumiktööd „Saksa äng“ („German Angst“, Jörg Buttgereit, Michal Kosakowski, Andreas Marschall, 2015), mis tõi ilmselt ainukese filmina kaasa osa vaatajate vihase reaktsiooni ja demonstratiivse saalist väljamarssimise. Kui „Saksa ängi“ võtavad oma kavasse eeldatavasti ka arvukad žanrifestivalid nagu näiteks Haapsalu õudus- ja fantaasiafilmide festival (HÕFF), siis „Jeesus. Film“ on just selline teos, milliste pärast tasub Rotterdami sõita. 1986. aastal palus filmiprojekti algataja Michael Brynntrup oma sõpradel ja aatekaaslastel valmistada uue testamendi peatükkide põhjal oma nägemus Jeesuse loost. Ainukeseks tingimuseks oli sama peategelane, see aga ei seganud näiteks lahendamast Maarja kuulutamise episoodi juurviljadega. Brynntrupi projekt on näide sellest, kuidas anarhistlik ja naivistlik isetegevuslik lähenemine leiab otsetee pühakirjani, minnes mööda sealt, kuhu takerduvad tõsimeelsed professionaalid. Muidugi ei ole „Jeesus. Filmil“ sellist mõjusust nagu Pier Paolo Pasolini „Matteuse passioonil“ („Il vangelo secondo Matteo“, 1964) või üle võlli koomikat nagu Monty Pythoni „Briani elul“ („Life of Brian“, 1979), kuid saksa ja austria avangardfilmist ning 1980ndate esteetikast mõjutatud noorte kompromissitu lähenemine toob tähenduste ja konventsioonidega mängides välja pühakirja alternatiivsed tõlgendusvõimalused (Doris Kuhni Maarja Magdaleena, keda ahistavad sekspesus vambid, või Buttgereiti Jeesus-vampiir). See on kutse mängule, piiridest vaba mõtlemise lubadus, mis on võrreldav ka keskaja teoloogiatudengite mustade missade ja pühakirja paroodiatega, mida nad oma lõbuks lavastasid.\nEhkki Rotterdami festivali filmidele jagus igas vanuses vaatajaid ka varastel, hommikul kell üheksa toimunud seanssidel, on festivalipubliku nappus ja kinoskäijate vähenemine üleilmne trend, mis on jätkunud juba rohkem kui dekaadi. Põhjuseks peamiselt kodukino pealetung ja paljundustehnika kättesaadavus. Üks festivali kaastootmisturul CineMart arutuse all olnud teemasid oligi üleeuroopaline autoriõiguste seadus. Ehkki seadusest on seni olemas vaid eelnõu, kardavad kineastid, et Euroopa komisjoni plaan ühtlustada liikmesriikides autoriõiguste reeglid kärbib suuresti ka kaastootmisvõimalusi, see aga oleks karuteene filmisektorile. Senist vabadust kasutades seadis RIFF ajaga kaasaskäimiseks paari aasta eest sisse oma YouTube’i konto, kuhu festival laadib üles lühifilme ja valikuliselt ka võistluskavades olnud täispikki mängufilme; sellest aastast on RIFFil ka oma VoD (Video on Demand) platvorm, millega liitunud linnades linastati festivali ajal kavas olnud filme ja vaatajad said digiplatvormi kaudu osaleda ka kohtumistel tegijatega. Järgmine samm on koostöö iTunesi, Google Play ja Vimeo VoD platvormiga, et levitada festivalifilme ka nende kaudu. Online ei saa ilmselgelt asendada kinosaalides toimuvat festivali ja seda ühtsust, mis tekib vaatajate vahel, kuid selles väljendub tänapäeva kultuuritarbija nõudlus, mida ei saa eirata.\nAja märk olid ka RIFFi kaks alaprogrammi, mis pühendatud propagandale ja sürrealismile. Mõlemas programmis linastus ka Eesti film: propagandaprogrammis Ene-Liis Semperi ja Tiit Ojasoo „Kust tuleb tolm ja kuhu kaob raha?“ (2013) ning sürrealismikavas Jaan Toomiku „Maastik mitme kuuga“. NO99 dokumentaalfilm poliitilise teatriprojekti „Ühtne Eesti“ saamisloost oli Hollandi publikule paras üllatus. Filmi võiks näidata uuesti ka Eestis, kus taas seisavad ees riigikogu valimised. Semperi ja Ojasoo film demonstreeris ilmekalt propagandistlike mehhanismide võimsust lagunevate ideoloogiate taustal. PR (PR = propaganda = avalikud suhted) on kardinal, kelleta kuningas on võimuta. Nii nagu see juhtus „Ühtse Eestiga“ Eestis neli aastat tagasi, jäi ka nüüd Rotterdami vaatajatele esialgu segaseks, kas tegemist oli päris poliitika või näitemänguga. Ehk siis küsimus on, kust jookseb reaalsuse piir poliitikas ja massidega manipuleerimises. „Kust tuleb tolm … “ paljastas meisterlikult poliitika lavatagused mehhanismid ja see läks korda ka Hollandi publikule. Hämmastust tekitas NO99 sotsiaalne julgus ja halastamatu teravus igapäevapoliitika demagoogia ning populistlike meetodite käsitlemisel. Seletuste ja taustainfo järele oli selge vajadus, kuid kahjuks ei selgitanud ka keegi festivali poolt, et NO trupp on hõivatud uue poliitilise alatooniga suurlavastusega. Võib-olla festivali korraldajad lihtsalt ei teadnud seda.\nJaan Toomiku filmil „Maastik mitme kuuga“ (2014) oli Rotterdami festivalil rahvusvaheline esilinastus. Alaprogrammi „Signaalid. Tõesti? Tõesti.“ („Signals: Really? Really.“ koostaja Olaf Mölleri hinnangul on „Maastik mitme kuuga“ üks silmapaistvamaid täispika mängufilmi debüüte läinud aastal. Oluline on see kiitus juba seetõttu, et RIFF ongi olnud eelkõige uuendusliku ja värske lähenemisega esikfilmide festival. Toomik jäi Möllerile silma juba Oberhauseni lühifilmide festivalil 2010. aastal, kui lühifilm „Oleg“ (2010) võitis žürii eriauhinna. Möller tunnistas, et isegi „Olegi“ potentsiaal ei lasknud aimata seda kunstilist taset, millega Toomik üllatab oma esimeses täispikas filmis. Rotterdami paljunäinud publikut ei hämmastanud aga mitte niivõrd Toomiku filmi sürrealistlik alatoon – unenäo ja reaalsuse piiril kõikuva peategelase maailm –, vaid pigem võttepaigad, eelkõige Eesti rabamaastik, ürgse vaikuse puutumatu reservuaar. Ehkki autorile endale oleks võib-olla rohkem pinget pakkunud esinemine võistlusprogrammis, oli festivali otsus linastada see kõrvalprogrammis filmile konteksti mõttes isegi parem. Võistluskavas oleks ta pidanud konkureerima Hubert Balsi Fondi rahastatud linatöödega, sürrealismi kõrvalprogramm andis aga võimaluse olla juba äravalitud: linastus ju Toomiku film samas kavas Roy Anderssoni, Shinya Tsukamoto, Quentin Dupieux’ ja Jörg Buttgereiti uuemate töödega. Möller leiab Toomiku filmis elemente Luis Buñuelilt ja Georges Franjult. Ehk siis, meistrid pole unustatud, ehkki unustamine oleks justkui moodsa tarbimisele suunatud klõpsuajastu ideoloogiliseks aluseks.\nKahjuks pole eesti film Rotterdamis esindatud mitte igal aastal, viimati näitas RIFF eesti filmikunsti 2007. aastal, kui linastus Kadri Kõusaare toona siin kohtumenetlusega keelatud „Magnus“.