Kohus liialdas salastamisega? Austria uurijad lubaks Alaveri toimiku avalikustada\nProkurör kolm nädalat tagasi Õhtulehele - toimiku avalikustamine ei sega teisi uurimisi\nKohus liialdas salastamisega? Austria uurijad lubaks Alaveri toimiku avalikustada (2)\nRisto Berendson, 6. detsember 2019 20:05\nSaladuslikult kinnine - suusatreener Mati Alaver on seni keeldunud avalikest selgitustest. Juhtunusse selgust tuua saanud kriminaaltoimik kuulutati Harju maakohtus aga täies ulatuses kinniseks.Foto: Tiit Tamme\nKas kohus läks Mati Alaveri dopinguloo kriminaaltoimiku salastamisega liiale? Austria prokuratuur, kelle uurimise huvide kaitsmisega Harju maakohus sel nädalal toimiku salastamist põhjendas, teatab, et neid Eesti uurimisandmete avaldamine ei sega. Kohus ei näe jätkuvalt põhjust ümber otsustada.\n„Mati Alaveri uurimise andmete avaldamine Eestis ei ole Austria uurimise jaoks probleem,“ teatas Austrias dopinguuurimist juhtiv Hansjörg Mayr Innsbrucki prokuratuurist. Õhtuleht küsis Mayrilt, kas suusatreener Mati Alaveri kriminaaltoimiku andmete avaldamine Eestis võib segada Austria uurimist.\nONGI KÕIK! Mati Alaver pääses Austria uurimisest puhtalt\nTammjärve sõber: kui Alaver poleks julgustanud, ei oleks Karel dopingut tarvitama hakanud\nMati Alaveri kohtutoimik jääb avalikkusele suletuks


Apartment Viatores, Lviv – 2022. aasta uuendatud hinnad\nPakkumised Ukrainas – Apartment Viatores (Apartement), Lviv\nSelles piirkonnas on praegu suurenenud oht klientide turvalisusele. Peatumise kohta teadliku otsuse tegemiseks vaata palun üle valitsuse juhised sellesse piirkonda reisimiseks.\nBooking.com-i platvormi kaudu tuleks broneeringuid teha vaid siis, kui plaanid sihtkohta külastada ja majutusasutuses peatuda. Alates 1. märtsist 2022 kohalduvad sinu valitud tühistamisreeglid. Soovitame broneerida tasuta tühistamise võimalusega juhuks, kui reisiplaanid peaksid muutuma.\nKui soovid annetada Ukraina humanitaarkriisi leevendamise toetamiseks, siis palun tee seda usaldatud organisatsiooni kaudu. Nii on annetuse mõju kõige suurem.\nJaga majutusasutust Apartment Viatores\nApartement Apartment Viatores\nAkademika Bohomol'tsya Str, 8 App.1, Lviv, 79005, Ukraina – Erakordne asukoht – näita kaardil\nHinnanud külastajad pärast oma peatumist majutusasutuses Apartment Viatores.\nKindlustage parim hind peatumiseks majutusasutuses Apartment Viatores, mis on hiljuti külastanutelt saanud hindeks 8,8.\nKindlustage parim hind peatumiseks majutusasutuses Apartment Viatores, mis on hiljuti külastanutelt saanud hindeks 8,8. Alustamiseks\nKõrge hinne sihtkoha Lviv kohta\n8,8 Ülihea 29 arvustust Külastajate 100% ehedad kogemused\nMajutusasutuses Apartment Viatores kehtib sulle Genius-soodustus. Säästmiseks pead vaid sisse logima.\nApartment Viatores asub Lvivis, 300 meetri kaugusel Bernardine kloostrist ja Volodymyr Ivasyuki monumendist. Linnavaatega Apartment Viatores asub 300 meetri kaugusel Shevchenka avenüüst. Kogu majutusasutuses on tasuta WiFi-ühendus.\nApartemendis on kööginurk. Selles toiduvalmistamise võimalusega majutusasutuses on ka rätikud ja voodipesu. Privaatses vannitoas on dušš.\nSiĕm Réabi-Lewickis palee on 300 meetri kaugusel majutusasutusest Apartment Viatores ning Ruska tänav on 500 meetri kaugusel. Lvivi rahvusvaheline lennujaam jääb 6 km kaugusele.\nApartment Viatores on Booking.com-i külastajaid vastu võtnud alates 8. jaan 2016.\n뀐 See majutusasutus asub otse sihtkoha Lviv südames ja on asukoha eest saanud hindeks 9,6\nMillal soovid peatuda majutusasutuses Apartment Viatores?\nÜlihea · 29 arvustust\nAsukoht Auto Aken Voodi Köök\nTeekond: Lvivi rahvusvaheline lennujaam–Apartment Viatores\nMajutusasutuses Apartment Viatores pakutavad mugavused\nTähtis teada Apartment Viatores võtab vastu erisoove – lisa need järgmisel sammul!\nUAH 120 lapse/öö kohta\nPalume majutusasutusele Apartment Viatores oma eeldatav saabumisaeg ette teatada. Saad oma saabumise aja kirjutada broneeringu tegemisel erisoovide väljale või võtta majutusasutusega otse ühendust, kasutades selleks oma broneeringu kinnituses olevaid kontaktandmeid.\nKKK majutusasutuse Apartment Viatores kohta\nKui mitu külastajat majutusasutus Apartment Viatores majutab?\nApartment Viatores mahutab järgmise suurusega rühma:\nKui kaugel on Apartment Viatores koha Lviv keskusest?\nApartment Viatores asub koha Lviv keskusest 650 m kaugusel.\nMida on võimalik majutusasutuses Apartment Viatores teha?\nMajutusasutuses Apartment Viatores pakutakse järgnevaid tegevusi/teenuseid (kohalduda võivad lisatasud):\nKas majutusasutuses Apartment Viatores on parkimine võimalik?\nMajutusasutuses Apartment Viatores on külastajatele (vabade kohtade olemasolu korral) saadaval järgnevad parkimisvõimalused:\nMillised on sisse- ja väljaregistreerimise kellaajad majutusasutuses Apartment Viatores?\nSisseregistreerimine majutusasutuses Apartment Viatores algab kella 14.00 ning väljaregistreerimine kestab kuni 11.30.\nKui palju maksab majutusasutuses Apartment Viatores peatumine?\nHinnad majutusasutuses Apartment Viatores võivad vastavalt sinu peatumisele (nt valitud kuupäevadele, hotelli reeglitele jne) varieeruda. Hindade vaatamiseks sisesta soovitud kuupäevad.\nKui mitu magamistuba on majutusasutuses Apartment Viatores?\nMajutusasutuses Apartment Viatores on järgmine magamistubade arv:\nKuidas saada majutusasutusse Apartment Viatores lähimast lennujaamast?\nLähimast lennujaamast majutusasutusse Apartment Viatores saamise võimalused:\nKlikka siia, et sihtkohas Lviv populaarsete vaatamisväärsuste lähedal rohkem majutusasutusi leida\nSäästa sihtkohas Lviv


Eelarve '91 | ERR | Digihoidla\nAvaleht → Elu → Eelarve '91\nEelarve '91 (10.12.1990)\nSaade "Eelarve '91": rahandusminister Rein Miller, maksuameti peadirektor Villar Aron, Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, eelarve- ja majanduskomisjoni esimees Ants Veetõusme, Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, majandusteadlane Tiit Made.\nSaade "Eelarve 91": väikeettevõtjate liidu esimees Vello Vallaste, üleminekuvalitsuse kultuuriminister Lepo Sumera, majandusminister Jaak Leimann.\nSaade "Eelarve 91": üleminekuvalitsuse kultuuriminister Lepo Sumera, majandusminister Jaak Leimann, rahandusminister Rein Miller.\nSaade "Eelarve 91": saatejuhid Vallo Toomet ja Mati Talvik, saatekülalised väikeettevõtjate liidu esimees Vello Vallaste, üleminekuvalitsuse kultuuriminister Lepo Sumera, majandusminister Jaak Leimann, rahandusminister Rein Miller, maksuameti peadirektor Villar Aron.\nSaade "Eelarve 91": Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, eelarve- ja majanduskomisjoni esimees Ants Veetõusme, Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, majandusteadlane Tiit Made.\nSaade "Eelarve 91": saatejuhid Vallo Toomet ja Mati Talvik.\nSaade "Eelarve 91": väikeettevõtjate liidu esimees Vello Vallaste, üleminekuvalitsuse kultuuriminister Lepo Sumera, majandusminister Jaak Leimann, rahandusminister Rein Miller, maksuameti peadirektor Villar Aron, Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, eelarve- ja majanduskomisjoni esimees Ants Veetõusme, Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, majandusteadlane Tiit Made.\nSaade "Eelarve 91": üleminekuvalitsuse rahandusminister Rein Miller, maksuameti peadirektor Villar Aron.\nSaade "Eelarve 91": üleminekuvalitsuse majandusminister Jaak Leimann, rahandusminister Rein Miller, maksuameti peadirektor Villar Aron.\nSaade "Eelarve '91": rahandusminister Rein Miller, maksuameti peadirektor Villar Aron, Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, eelarve- ja majanduskomisjoni esimees Ants Veetõusme.


Riigikogu ToimetisedEelmised numbridNr 30Julgeolekupoliitika: kas valimisratsu või konsensus?\nNagu tõdes juba eelmise Riigikogu Toimetiste vestlusring, on Ukraina sündmused muutnud väga palju julgeolekusituatsiooni maailmas ja Eestis. Need sündmused mõjutavad kahtlemata ka eelseisvaid Riigikogu valimisi. Meenutades kõiki seniseid taasiseseisvunud Eesti Riigikogu valimiskampaaniaid, pole neist üheski võrreldaval viisil käsitletud julgeolekupoliitikat, mida veidi puudutas 2003. aasta kampaania enne Eesti liitumist Euroopa Liiduga.\nNiisugune konsensus [julgeolekuküsimustes erakondade vahel] ei ole mitte lihtsalt vajalik, vaid see on elementaarne, sest on teatud asjad, mille puhul kõikides korralikes demokraatlikes õigusriikides peetakse sõna ja ei torgita teemat – mis on seotud rahvuslike huvidega ja riigi julgeoleku püsimisega. Sestap märkan sellel sügisel ohumärke, mis on seotud loomulikult Ukrainaga. Olen märganud teatud energiat ja energilisust meeste poolt, kes tahavad natuke teisi õrritada ja tegelda ülepakkumisega. See on ohtlik tendents. Räägin seda kui sotsiaaldemokraat ja kui naine.\nMis mõttes ülepakkumistega?\nKes võrreldes teistega tagab rohkem julgeolekut, kes võrreldes teistega elab rohkem kaasa Ukrainale. Mulle tundub, et nii välis- kui ka kaitsepoliitika on sellised, kus tegelikult on mitu tasandit [avalik ja mitteavalik]. Kui me toome valimisvõitlusse kõik selle, mida me teame, siis tähendab see – vabandust väga –, et meie potentsiaalsed vastased võivad noppida üles väga kasulikku informatsiooni.\nMa näen ohumärke, mille puhul ma ei ole ülemäära uhke ega õnnelik, milliseid tuure hakkab valimiskampaania võtma. Praegu, kui me seda juttu räägime, on alles 11. november. Seega vihasem võitlus seisab ees jaanuaris ja eriti veebruaris. Ma kutsun üles kõiki erakondi sellele mõtlema ja pigem pisut end tagasi tõmbama. Siiski mulle tundub, et ennem minnakse [kampaaniaga] edasi.\nMa arvan, et väga oluline on see, et kõik meie suured erakonnad on valimistevahelisel perioodil saavutanud üsna tänuväärse üksmeele välis- ja ka julgeolekupoliitilistes küsimustes. Ma olen töötanud väliskomisjonis kõik need üksteist aastat, mis ma Riigikogus olen olnud ja võin kinnitada, et ma ei mäleta ühtegi korda, et oleksime näiteks väliskomisjonis mingit otsust või küsimust hääletanud.\nTeine asi on loomulikult kõik see, mis on seotud valimistega. Valimiste puhul muututakse kõigepealt rohkem ontlikumaks, printsipiaalsemaks ja must-valgemaks. Minu jaoks on tähtis, et saavutaksime suhteliselt üksmeelse lähenemise pärast valimisi, ükskõik kes moodustavad koalitsiooni või kes jäävad opositsiooni. Mis puudutab seda kuulsat Vene kaarti, siis see kuulub poliitilise tegevuse juurde. See on teema, kus praktiliselt iga kodanik on mõnevõrra asjatundja ja sellega kaasneb suuresti ka kõik praegu Ukrainas toimuv. Kui nii võtta, siis on meil tohutult palju asjatundjaid, kuid neid, kes teavad suhteliselt detailselt Ukrainas valitsevat olukorda, on palju vähem.\nVõin kinnitada hea kolleegi sõnu! Võibolla tuleks kõigepealt vaadata parlamentaarset kultuuri ja parlamentaarset töökeskkonda. Olles nüüd peaaegu kaheksa aastat riigikaitsekomisjoni juhtinud, ma ei näe ohumärke ja neid pole ka nende aastate jooksul olnud ehk siis kõik erakonnad suhtuvad väga tõsiselt ja kaalutletult riigikaitsepoliitikasse. Komisjoni laua taga on kõik need aastad alati leitud üksmeel.Selles mõttes on stabiilsusolemas ning vaadates rahvusvahelist konteksti, siis on see väärtus iseenesest. Samuti on kaitse-eelarve osas üksmeel. Üksmeel ei tähenda arutelude puudumist. Loomulikult toimuvad arutelud, aga positsioon ja lõppotsus on üksmeelne.\nTeisalt, tõepoolest lähenevad valimised ja valimisprotsessiga kaasaskäivad iseärasused. Võibolla Marianne täpsustaks oma mõtet, aga mina tahaksin öelda, et neid väljaütlemisi just nimelt elukutseliste poolt on olnud kõik need kaheksa aastat. Kui avad need vanad lehed, siis oma seisukohti on avaldanud kõik kõrgemad ohvitserid, kes on kaitseväest lahkunud.\nKuidas need praeguses kontekstis välja paistavad? Ja teiseks, kuidas tahetakse neid välja näidata? Siin on erinevad seisukohad, ilmselt heade kolleegidega IRL-ist, et riigikaitse teemat ei tohi puudutada ja see tekib justnagu iseenesest. Tegelikult ei teki ja kõik need aastad on selle [riigikaitselise] mõtte arengul poliitikud kaasas olnud. Julgen hoida oma seisukohta, et me [Riigikogu] ei ole kummitempel riigikaitse valdkonnas. Kõigis kontseptsioonides, kaasa arvatud laia riigikaitse käsitluses, sisaldub väga palju ka meilt Riigikogust tulnud mõtteid ja ideid. See debatt on tegelikkuses elav.\nVõis jääda mulje, nagu oleks IRL-i seisukoht, et riigikaitse teemat ei tohi puudutada ja see tekib iseenesest. Ei teki iseenesest. Meil on läänesuunalise vektori konsensus olemas, nii poliitilises ruumis kui ka ühiskonnas, et tahame olla osa lääneblokist ja me ei alistu vaenlasele.\nEesti praktilisi sõjalisi valikuid – mis on kujunenud konsensuslikult – on püütud kahtluse alla seada, ent need on olnud pigem erandid. Mis need on? Esiteks kaitsekulutuste [sisemajanduslikust koguproduktist] kahe protsendi reegel, teiseks üldise reservarmee põhimõte, kolmandaks Kaitseliidu olemasolu ühe riigikaitse komponendina ning kutselise kaitseväe areng ja lisaks efektiivne panustamine välismissioonidesse.\nSeega – kui kõnelen konsensuse vajadusest, siis see on küll poliitiliste valikute koht, mis ei teki iseenesest. Kui palju raha me Eesti riigikaitsesse paneme ja millised võimed me vastu saame? Kindlasti on ratsionaalne vältida loosunglikku suhtumist, lipu lehvitamist praktiliste otsuste langetamise asemel. Mina arvan küll, et Eestis oleks mõistlik erakondade vahel sõlmida kokkulepe, mis puudutab sõjaliste võimete arendamist.\nMuutunud julgeoleku keskkond võiks pikemas tegevusplaanis, kümneaastases perspektiivis tähendada seda, et me panustame ja arendame välja kiiremini oma iseseisva kaitsevõime sõjalised võimed ja soetame moona. Ja see võiks olla üks konsensus, mis saadaks selge signaali nii ühiskonnale, liitlastele kui ka kaitseväele planeerimise jaoks.\nTeiseks on erinevad seisukohad kodakondsuspoliitika küsimustes, kus on ka julgeolekudimensioon. Kui kõneleme kodakondsuspoliitika põhialuste muutmisest, siis kas sellel on julgeolekupoliitilised kaasmõjud? Seda teemat soovitakse vältida, aga paraku siin on julgeolekupoliitilised mõjud. Vaatame nõndanimetatud Vene kaardi küsimust. Üks asi on sisepoliitiline debatt, milline on erakondade arusaam ja hinnang Vene võimu käitumisele. Peame möönma, et Vene Föderatsioon osaleb oma infooperatsioonidega kindlasti valimistel. Ja suur osa meie kaasmaalastest ja ka meie kodanikest, kes valimistel poliitilist võimu teostavad, on väga selgelt kallutatud ja agressiivse inforuumi mõjuväljas …\nTeise riigi info Eesti ühiskonna mõjutajana\nKuidas Vene Föderatsioon võiks infooperatsioonidega valimistel osaleda?\nTa osaleb infooperatsioonidega nõnda, et esiteks mõjutab avalikult meediaruumi vahendusel kindlasti inimeste ja ühiskonna hoiakut ning ma arvan, et meil seisavad ees ka erinevad konkreetsed provokatiivsed operatsioonid. Seda ei ole mõtet eitada – neid me oleme juba varem ka näinud. Kõik sammud, mis Eesti ühiskonda destabiliseerivad, leiavad aset enne valimisi ja mõjutavad ühiskonda. Eston Kohveri juhtum on paratamatult reaalne aktsioon, mille puhul võime analüüsida selle eesmärki, aga kui räägime luureoperatsioonist, siis selle eesmärk oli destabiliseeriv.\nMa arvan, et tänane situatsioon on tugevam ja parem. Ei poolda, et alustaksime protsessi parlamendierakondade ühise lepingu koostamisest ja allakirjutamisest, mida mitmed riigid on teinud. See soovitus tuleb Euroopa ja NATO poolt, aga ma ei näe selles suurt võitu. Ma tean, et naabrite juures on seda tehtud ja see tulemus on samm edasi, aga see koht, kus parlamendierakond saab otseselt osaleda ja kujundada seda lepingut ehk konsensust, on seesama kümne aasta plaan. See on valitsuse dokument, aga riigikaitsekomisjon muutis vastavat seadust ja see dokument peab käima riigikaitsekomisjoni laua pealt läbi. Kõik parlamendierakonnad tegelevad selle kümne aasta plaaniga ja annavad oma sisendi. Tänasel päeval see protsess toimib. Ja mida ma pean lisama vastuseks kriitikale, et tegelikult kümme aastat on pikk aeg ja praegused muutused julgeolekukeskkonnas on kiiremad, kui me planeerimisprotsessi seadustades ette nägime? Plaan vaadatakse üle igal neljandal aastal.\nInfosõda on tõepoolest uus võitlusväli. Olgem ausad, me oleme rääkinud sellest pikalt, aga pole endale eriti selgeks teinud, kui suur väljakutse see on. Selle vastusena on olemas meie kaitsemehhanism, mida nimetatakse psühholoogiliseks kaitseks. Oleme väga vähe teinud, et see psühholoogiline kaitse oleks üheselt ja positiivselt mõistetud nii meie poliitikute, ajakirjanike kui ka ühiskonna poolt tervikuna. See väljakutse veel seisab ees ja me peame lähiaastatel forsseerima oma koostööd ja ühist jõupingutust, sest surve informatsiooni valdkonnas suureneb pidevalt. Me elame informatsiooniajastul – ja infosõja kontekstis võib hakata murenema meie omavaheline usaldus ja meie kui riigi usaldus partnerite ees.\nMis puudutab seda kümne aasta kava, ma arvan, et Mati Raidmal on õigus, kümneaastane kava on mõistlik ja seda tuleb perioodiliselt üle vaadata. Küll aga on küsimus selles, et kümneaastane kava pandi paika, lähtudes meie olemasolevast ressursist – ühest küljest majanduskasvu nominaalsest tasemest ja sellest eeldusest kahest protsendist [SKT-st] peale. Kas me peaksime mingeid võimeid kiiremini soetama? Näiteks moona soetama, siis mitu päevanormi on meil reservväele ette nähtud, samuti keskõhutõrje ja soomusmanöövervõimekuse väljaarendamine.\nLisaksin sisejulgeoleku ja piiri kindlustamise.\nKümme aastat on samm õiges suunas ja sellesse [konsensuslikku kavasse] peavad sisu andma just fraktsioonid, nende esindajad, seda ka vastavates komisjonides.\nMis puudutab infosõda, siis kahtlemata see on olemas. Meie naaberriik teostab seda üsna jõuliselt, kuid me peame arvestama, et ka Eesti annab panuse oma naaberriigi valikutesse. Asi on lihtsalt selles, et meie võimalused on piiratud, kuna naaberriigi elanikkond ei jälgi meie saateid ega ka meie poliitikute väljaütlemisi. Olgem ausad, need on ju tavaliselt üsnagi jõulised Venemaa suhtes. Ma ei räägi sellest, kas see on õige või mitte – see on natuke teine teema –, kuid ma räägin põhimõttest.\nVenemaaga on see eripära, et Eestis elab üsna palju venekeelseid inimesi ja nad on selles mõttes tunduvalt kergemini mõjutatavad. Mis puudutab infosõda, siis ma usun, et kõik erakonnad on selles ühte meelt, et meie küberturvalisus on ääretult oluline. Katsed kõiksuguste võtetega meie inforuumi rünnata või mõjutada peaksid olema välistatud. Ma kuulun nende hulka, kes arvavad, et sellesuunalist tööd peaks rahastama võimalikult heldelt.\nKui tulla selle juurde, kas parlamendiparteide ülest ühiskondlikku lepet oleks vaja, siis ma leian sarnaselt Mati Raidmaga, et see kümne aasta kava on päris hea. Tegemist on strateegilise dokumendiga, mille puhul lisapabereid tekitada – nii-öelda dokumenti dokumendi pärast – ei ole vaja. Mitte alati ei ole vaja võile rasva peale määrida, et võileib toredamaks muutuks.\nMuutunud julgeolekukeskkonna osas liigub mu mõte selles suunas, et me ei peaks tegelema oma vastase ja tema tugevusega ehk rääkida pidevalt hundist, ükskõik mis nimega teda nimetada. Pigem tegeleksime oma võimekuste arendamise ja nende harmoneerimisega meie liitlastega. Peaksime tegema kodutööd, et valmisolek hetkel x oleks maksimaalne. Ma ei taha Vene hüsteeria nii-öelda üles piitsutamist ja öelda, et seal on vaenlane. Sest kampaania olukorras on vastandumine kõige lihtsam.\nMa olen positiivsete võimekuste väljatöötamise suur eestkõneleja. Selleks on väga hea taust Walesi tippkohtumiselt sellest sügisest, mille tulemusse on kiirreageerimine sisse kirjutatud. Olen selle üle ülimalt õnnelik.\nNüüd psühholoogilisest sõjast. Jah, ma leian, et mõte venekeelse kanali tegemiseks Eesti Vabariigis on õige mõte – ainult et vabandust väga, siiski kümme-kaksteist aastat hilinenud mõte –, aga sellest hoolimata tuleks mõte ellu viia ja mitte ressurssi kokku hoida.\nÜks asi veel, mida me ei ole puudutanud, on meie kaitsetahe ja meie valmisolek kõige laiemas mõttes. Kas meie kaitsejõud on optimaalsed? See debatt on sellel suvel ja sügisel alanud seoses Norra kaitseväe muutustega, kus kohustuslik ajateenistus puudutab nii mehi kui ka naisi. Sotsiaaldemokraatide valimisprogrammi kirjutame julgelt sisse, et naiste osakaal ajateenistuses, vabatahtlikus ajateenistuses oleks viidud kümne protsendini. Praegu on see umbes üks protsent.\nTeisalt peaks naistel lisaks käe valgeks saamisele sõduri baasõppel olema võimalus meeste kõrval tõusta tegevväelastena hierarhias. Praegu on pagunikandjatest naisi üksteist protsenti ja meie mõte on, et peaks olema vähemalt 15–20. Teatud heidutusvahendid on inimliku dimensiooniga ning vastasele mõjuks heidutavalt, kui ta näeb, et selles riigis mobiliseeritakse kõik jõud – nii mehed kui naised.\nLoomulikult on küberturvalisus see, mille poolest me oleme mitte ainult NATO-s kuulsad, vaid tegelikult ka üle maailma. Ja sellega on oluline edasi minna.\nRäägime laiast riigikaitsest\nLugupeetud vestlusringis osalejad, teie kõigi jutust on läbi jooksnud motiiv, et meil on vaja arendada teatud võimeid. Selles kontekstis oleme kuulnud novembri keskel huvitavat uudist, et Venemaa kavatseb käivitada aastal 2015 eestikeelse propagandakanali. Kui selles RiTo numbris on juttu Eesti loodavast venekeelsest kanalist, siis kuidas kommenteerite Venemaa kava luua eestikeelne kanal?\nMa arvan, et kõigi väga tõsiste küsimuste lahendamine algab ennekõike probleemi püstitamisest. See probleem seisneb selles, et Venemaa teeb mõjutustegevust, sealhulgas ka meediakanalite kaudu Eesti territooriumil, hõlmates ja kontrollides ühte osa meie meediaväljast. See on agressiivne ja selgelt vaenuliku iseloomuga tegevus.\nLihtsalt mul on kahju sellest, et me kevadel tegime ettepaneku parlamendile [Kremli propagandaga tegelev] probleemkomisjon kokku panna, mis käsitleks mitmeid tahke. Need tahud on: esiteks, millised on üldse õiguslikud võimalused sellise tegevuse tõkestamiseks? Teiseks, millised on antud juhul võimalused positiivseks vastutegevuseks ja negatiivsete mõjude leevendamiseks?\nHäda on selles, et teema kuulub mitme ametkonna valdkonda. Ka otsuse eelnõu arutamisel tuli välja, et ühelt poolt tegeleb Rahvusringhääling ühiskonnas eri rahvusest inimeste informeerimisega, Kaitsepolitseiamet tegeleb põhiliselt korrakaitseprobleemidega …\nKindlasti on siin hästi oluline koostöö Läti ja Leeduga, kes on täpselt analoogilises situatsioonis, koos tuleb need lahendused välja pakkuda. Kui me käsitleme üksiklahendust – piltlikult öeldes, et paarsada tuhat eurot tuleks juurde anda ERR-ile, et see saaks paar saadet teha, siis see ei lahenda vaenuliku propaganda mõjuprobleemi.\nAga mis lahendaks?\nMa tahan öelda seda, et mõju lähtekoht peaks olema meie julgus ühiskonnana sellele tegevusele vastu seista ja olla valmis kehtestama ka seda selgelt vastustavad reeglid. Liberaalses ühiskonnas peab ühelt poolt olema tagatud sõnavabadus, aga sõnavabadus ei tohi muutuda selleks, mis rikub ja ohustab avalikku korda, põhiseaduslikku korda.\nMa arvan, et väga paljude asjade puhul algab ohu ja probleemi mõtestamine ausast diagnoosist. Kui jääme ähmaseks ka Eesti enda inimeste seas, siis on meil raske kommunikeerida probleemi lahendust nii endale kui ka liitlastele. Kas või seesama Kohveri küsimus, kus on antud diagnoos – ma arvan, et see oli eksitav diagnoos –, et tegemist ei ole poliitilise küsimusega. See on küll poliitiline küsimus! Tegemist oli selgelt poliitilise aktsiooniga, millel on loomulikult omad juriidilised järeldused, aga see on poliitilise tähendusega samm Venemaa poolt.\nJah, ma olen täiesti päri, et täna ei saa keegi kahtluse alla seada informatsiooni ja infosõja olulisust. Astuksin sammu kaugemale ja tuletaksin ikkagi meelde, kui oluline on praegu meie käsitlus laiast riigikaitsest. Ehk me oleme oma ajaloos teinud vigu, keskendudes vaid ühele meie ees olevale probleemile. Aga võib-olla keeratakse hoopis gaasikraan kinni. Siis on meil tegemist hoopis teise valdkonnaga ja oleme jälle mure ees, ent sellele keskendudes tuleb järsku kübertemaatika. Seega – lai riigikaitse käsitlus annab meile uue platvormi.\nEhk et me ei peaks väga konkreetsetele võimekustele keskenduma?\nKeskenduda tuleks justnimelt komplekssetele võimekustele ehk siis peame tekitama meie ühiskonna, meie riigi ja rahva ümber kaitsekilbi, kuhu kuulub nii sõjaline kaitse kui ka tsiviilsektori toetus sõjalisele kaitsele. Samal ajal peavad inimestele olema tagatud elutähtsad teenused erinevates kriisisituatsioonides kuni sõjani välja. Siia lisandub veel sisejulgeolek, küberkaitse jms. Nende kompleksmeetmete üle peame poliitilises kontekstis arutlema ja saavutama ühise konsensuse, see on prioriteet.\nKas vajame venekeelset meediakanalit?\nVenekeelse kanali puhul olen isiklikult pisut skeptiline, sest kõik algab huvist. Ma ei ole täheldanud, et näiteks venekeelse „Aktuaalse kaamera” vaatajaskond oleks väga suur või et sihtauditoorium januneks ilmselgelt veel enama informatsiooni järele. Ma mäletan seda, kui kuulasin Ameerika Häält ja Jüri Nõges rääkis Washingtonis uudiseid; sama lugu oli siis, kui kuulasime rohkem Soome raadiot kui Eesti raadiot, sest tahtsime saada ausamat informatsiooni.\nKunagi, kui alustasime mälumängudega ETV-s, siis oli tegijatele tähtis teada kõiksuguseid maailmaasju, sündmusi ja inimeste daatumeid. Praegu on palju tähtsam see, et sa teaksid, kust otsides saad õiged vastused. Ehk tasuks mõelda Eesti Rahvusringhäälingu rikkalikule videoarhiivile, millele võiks lisada tiitreid vene keeles? Näiteks saatele Anne Veskist või Jaak Joalast või Urmas Otist, nendest inimestest, kes nendele [venekeelsele 22 auditooriumile] väga korda lähevad. Ma ei ole päris kindel, et hommikust õhtuni venekeelse programmiga kanali avamisel oleks selle vaadatavus üleliia suur, teades, et meie venekeelsel elanikkonnal on võimalik vaadata kümneid Venemaa kanaleid.\nMa vaataksin veelgi kaugemale. Mina ootan seda aega, millal näiteks korralik uudiste kanal Euronews annaks ka eestikeelset teavet maailmast ja Euroopast, sest ega kõik eestlased ja lätlased ole suured keeletundjad, kes saavad kogu informatsiooni kätte näiteks inglise keeles. Tõene informatsioon on olemas, tuleb ainult kaevata ja üles otsida.\nTõepoolest pole mõtet alustada nii-öelda poolikult: kui teha asja sahtlisse või väga kitsale segmendile, kes niikuinii seda informatsiooni ka mujalt saab. Pole midagi öelda, tänapäeva televisioon on ikkagi ju meelelahutuslik, nagu mõistate – siin [osa ümber laua istujatest tausta poolest] on ju kõik ajakirjanikud. On hästi oluline, et me kanname selle meelelahutusliku poole nii välja, et suudame tagada auditooriumi numbri.\nMa ainult ei taandaks inforuumi küsimust üksnes telepõhiseks. Õige on see, et venekeelne auditoorium Eestis vaatab televiisorit ligi tund rohkem kui eestikeelne auditoorium. Meil on suurim venekeelse levikuga leht [Baltimaades], ma ei tea, palju levib Stolitsa [Tallinna linnavalitsuse kirjastatav tasuta venekeelne leht]. Kui räägime kaasmaalastele tasakaalustava ja positiivse informatsiooni andmisest Vene-Ukraina tundlikes küsimustes, siis Stolitsa rolli vaadates pole see sugugi mitte ühene. Eesti maksumaksja raha eest keerutatakse katlasse veel hagu alla, mitte ei anta rahustavat ja objektiivset infot. Vastupidiselt näiteks Põhjarannik/Severnoje Poberežje teeb väga head tööd. Nad teevad Euroopa Liidu projekti toel ka tasuta levitatavat lehte, panevad seda postkastidesse korra nädalas. Selles antakse head infot. Aga õige on see, et nende [maakonnalehtede] teedele ilmuvad uued probleemid. On tõstetud maakonnalehtede kojukandetasu, see lööb neid, tekitab väga tõsise puudujäägi. Kui me teise käega lülitame inimesi sellest [Eesti-meelsest] infoväljast välja või teeme meediale takistusi, siis tulemus ei ole see, mida me soovisime.\nJah, Äripäeva peadirektor Igor Rõtov on öelnud oma tähelepanuväärses kolumnis, et Eestisse võiks tuua rohkem sisse neid kanaleid, mis Venemaal ilmuvad ja on osa sellest vähesest, aga säilinud demokraatlikust meediast, nagu telekanal Dožd, mida näiteks mõnedes Eesti kaabeltelevisiooni valikutes on juba võimalik vaadata.\nMa ei ole päriselt nõus Enn Eesmaa öelduga, et venekeelsele „Aktuaalsele kaamerale” ei ole tekkinud juurde vaatajaskonda. Ma olen selle [Eesti venekeelse] kanali pooldaja selles mõttes, et vaatajal oleks olemas kanal ja ta saaks sinna jääda, selle asemel et kanalinuppe kruttida. Tõepoolest sada korda suurema rahvaarvuga riik annab massiivselt välja asju, mille puhul on tase kõrgem – aga me peaksime püüda informeerida oma venelasi läbi meie pilgu ja meie kanali vahendusel, mis oleks ka tema kanal. Selle asjaga oleme kaotanud juba kümme-kaksteist aastat ja mul on selle üle väga kurb meel.\nArvan, et Lääs on kaotanud propagandasõjas kogu selle aja, mil Putin on olnud võimul. Sest need kanalid, mida Venemaalt infokanalite pähe pakutakse, on tegelikult propagandakanalid, mis on salakavalalt üles ehitatud, kus dünaamiline montaaž ajab mingit väga selget asja, kuigi samal ajal jääb tunne, et tegemist on informatsiooniga. NATO analüütikute hulgas pole inimest, kes ei ütleks, et midagi tuleb ette võtta. Meie küsimuseks jääb, kas sõnavabadust ja liberaalse Lääne väärtuseid hakata ohverdama või mitte. See on väga tõsine dilemma: kas vastata samaga [propagandaga] või näiteks panna kinni ja mitte lasta sisse Vene kanaleid – nagu ma saan aru, et IRL tahaks – ma ei ole selle poolt. Samas vaadates, kuidas on süstemaatiliselt vägistatud informatsiooni, siis tuleb nentida, et teine „külm sõda” on alanud ja julmemate võtetega kui „raudse eesriide” ajal, kui eksisteerisid selgemad mängureeglid.\nRääkides infosõjast on selge, et me peame olema suutelised kaitsma seda, mis meile tähtis on. Meil ei ole võimalik võtta hoiakut öeldes, et me oleme kaotanud selle lahingu, et oleme passiivsed ohvrid ja et ei julge vastu seista nende vahenditega, mis on meie käsutuses demokraatlikus õigusriigis. Sest Marianne Mikko ütles väga selgelt ise – tegemist ei ole mitte informeerimisega ega infokanalitega sõnavabaduse kasutamisega, vaid et see on jõhker propaganda.\nMa ei öelnud jõhker propaganda, vaid et see on propaganda informatsiooni elementidega.\nMinu seisukoht on, et pärast diagnoosi panemist peame julgema kasutada neid meetodeid, mis riigi käsutuses on.\nMe elame infoühiskonnas ja näeme, et meie idanaabril on meeletult suur võime riiklikult infot mõjutada, infot toota ja edastada. Tema käsutuses on väga palju kanaleid. Ma kahtlen, kas ühe kraani kinnikeeramine meid aitab, sest kraanide paljusus on muljetavaldav. Vajalik on alternatiiv. Kui räägime kanalite paljususest, siis lisaks enda tegemistele võiksime tuua juurde kanaleid mujalt maailmast, millest veidi oli juba juttu. Miks mitte tuua ka meie vaatajateni kanaleid näiteks Ukrainast?\nTeiseks – meil seisab ees suur töö õpetamaks inimesi. Tuleme ühiskonnast, kus praegused vanemad põlvkonnad teadsid, et lehes oli tõde. Nad on tänaseni natuke seda usku ehk me peame oma ühiskonda õpetama, kuidas käituda meediaga, kuidas ära tunda valet ja kuidas võrrelda erinevaid kanaleid.\nLoomulikult nii Mati Raidma kui ka kõik meie oleme huvitatud sellest, mis sünnib Ukrainas ja ka tõesest informatsioonist, kuid samas sa jätsid ütlemata, et juba praegu on meil kodudes võimalik jälgida vähemalt kahte Ukraina kanalit. Ehk nagu ma ütlesin: kõik informatsioon on igal hetkel olemas, ole ainult mees ja otsi üles!\nKui ma rääkisin meedia olukorrast, siis pidasin silmas laiemat pilti, mitte ainult televisiooni. Minu kogemus, kaasaarvatud valimistel kandideerimine näitab seda, et kui venekeelse elanikkonna huvi ka ei ole nii suur selles suhtes, mis toimub Eesti riigis, siis seda suurem on soov teada saada ja olla informeeritud kohalikul tasandil. Teisisõnu, ma tean, et paljudes linnades on kohalikud ajalehed, paljudes linnades on raadiojaamad ja näiteks Kohtla-Järvel on ka kohalik linnatelevisioon. Panustaksin sellele kohaliku tasandi meediale, soodustaksin seda ning nende lehtede ja kanalite vahendusel tooksin auditooriumini võimalikult palju artikleid ja saateid, mis räägiksid kogu Eesti sündmustest.\nMida tuleb teha eelseisva nelja aasta jooksul\nLugupeetud vestlusringis osalejad, pöördume kolmanda teema juurde. Vestlusringis on mainitud mitmesuguseid asju, mida Eesti võiks või peaks julgeoleku vallas tegema. Aga ilmselgelt ka see Eesti kaks protsenti SKT-st, mis on NATO-s üsna hea, ei ole absoluutarvuna väga palju. Me peame tegema mingi valiku. Mis oleksid need kolm asja, mida me peaksime kõigepealt ära tegema eelseisva nelja aasta jooksul?\nSõjalise riigikaitse puhul peaksime järgmise nelja aasta perspektiivis esiteks panustama teise brigaadi loomisesse. Teiseks, mehhaniseerima meie esimese brigaadi täielikult soomusmanöövervõimega. Kolmandaks, soetama Eestile keskmaa õhutõrje võimekuse. Need on kolm keskset ülesannet. Need on kirjas konsensuslikult vastuvõetud kümneaastases riigikaitse arengukavas, kuid me peame ajalises perspektiivis tooma need võimekuse soetamised ettepoole.\nOlen seisukohal, et võiksime sellel teemal sõlmida rahvusliku riigikaitsekokkuleppe ja see kokkulepe ei ole mitte kümneaastases arengukavas sisalduva kordus, vaid ülevaade, millises ajalises perspektiivis me kümneaastases kavas ettenähtuks võimelised oleme. On mitmed võimed, mille puhul konkreetseid kuupäevi kümneaastases kavas ei ole, see [tähtaegade täpsustamine] võtab lisaressurssi ning nõuab täiendavate poliitiliste otsuste tegemist.\nRiigi finantspoliitika on väga selgelt seotud sellega, mis on riigikaitsepoliitika, nad ei ole lahus. Meie rahalised võimalused ja iseseisva kaitsevõime jaoks vajalikud võimed ei ole teineteisest lahus. Rahanduspoliitika on 24 siin julgeolekupoliitika, nagu Lennart Meri on öelnud, väikeriigi jaoks peab välis- ja julgeolekupoliitika defineerima sisepoliitikat ja vastupidi.\nKüsimus nelja aasta perspektiivis eeldab nüüd iseenesest valimistekeskset vastust, nagu ma aru saan. Reformierakond on oma platvormi välja töötanud nime all „Rahvusliku julgeoleku strateegia” ja see on ka trükivalgust näinud. Platvorm kirjeldab põhimõtteid, millest tuleb jätkuvalt kinni hoida ning samuti uusi mõtteid, mida arendada.\nTulles nüüd laiema pildi juurde, siis ma ei läheks praegu otsese sõjalise kaitse ja moonaostu vajaduse juurde. Arvan, et Riigikogul on ülioluline menetleda ja vastu võtta riigikaitseseadus, mis paneb paika uue laia riigikaitse põhimõtte. Selle realiseerimiseks peame üle vaatama täitevvõimu koordineeriva rolli, mis tuleneb uuest seadusest. Mõni aasta tagasi muutsime põhiseadust ja kandev roll riigikaitses suundus presidendilt täitevvõimule, aga täitevvõimu jaoks on see roll veel nõrgalt sisustatud.\nMinu jaoks on ülioluliseks eesmärgiks see, et igaüks meist ühiskonnas peaks enda jaoks lahti mõtestama oma personaalse rolli Eesti riigikaitses, mida riik vajadusel saaks toetada. Praegu on riigikaitselised rollid klassikaliselt seotud sõjalise kaitsega, aga me teame, et inimesed on väga erinevad. Ja need, kes ei ole ennast sõjalise kaitsega seostanud, võivad küll tunnetada reaalset julgeoleku keskkonda ja ohtusid, aga nad ka tunnetavad kuidagi, et on justnagu liigsed.\nRiigikaitse küsimustes võib aga igaühel olla oma roll. Riigikogu liikmel on oma roll mitte rindele minnes, vaid tulles Toompeale ja võttes vastu vastavad otsused ja seadused. Omavalitsuse ametnikul on roll ja vastutus elanikkonna ees, kes jääb kriisitsooni jne. Ehk siis tuleks teadvustada, et ka need rollid on riigikaitselised rollid.\nSotsiaaldemokraadid on välja pakkunud, et riigikaitse arengukavas ettenähtud suuremad võimearendused peaks selle nelja aastaga viima lõpule. Need on soomusmanööverüksus, kolmanda põlvkonna tankitõrjevõimekus ja iseliikuvad haubitsad. Veel on olulised rannakaitse ja keskmaaõhutõrje.\nOmalt poolt tahan sisse tuua sotsiaaldemokraatidele tähtsa teemana, et meie kaitsevalmisolek peaks olema nii naise kui ka mehe näoga. See on ülioluline näitamaks nendele, keda me peame oma vastaseks, et vajadusel oleme kõik suutelised oma maad kaitsma. Seega võiks ajateenistus erinevalt mõne teise erakonna arvamusest jääda kohustuslikuks ajateenistuseks ning hõlmama nii poisse kui ka tüdrukuid. Kaitseteenistuses naiste hulk peaks eesmärgina nelja aasta jooksul saavutama kümne protsendi piiri.\nJulgeoleku alus on sotsiaalselt turvaline ühiskond\nAga kaitseteenistus poleks ju naistele kohustuslik, eks ole?\nHetkel räägime sellest seadusest, mis jõustus 1. aprillist 2013. See on vabatahtlik ajateenistus. Aga me tahame suurendada ajateenistuses osalevate naiste arvu paarikümnelt ikkagi paarisajale.\nMina kuulun inimeste hulka, kes kirjutasid – ja kirjutavad – Keskerakonna valimisprogrammi ja meie lähenemine on samasugune, millest rääkis Mati Raidma. Me räägime võibolla vähem haubitsatest ja rakettidest, küll aga rõhutame seda, et nii välis- kui ka siseturvalisuse julgeolek on tänapäeval Eestis erakordselt tihedasti seotud. Me tõenäoliselt toome välja ka sellise teema, et vajadusel peab riik jõudma igale poole kiiresti appi, mis seobki nii välis- kui sisejulgeoleku ja ka turvalisuse. Ma eeldan, et meie lõplikus valimisprogrammis, mille võtame vastu valimiskonverentsil alles jaanuaris, jääb turvalisuse ja sisejulgeoleku peatükki tosin punkti, mis sisaldavad nii riigikaitset kui ka küberturvalisuse ja küberjulgeoleku teemasid, samuti senisest enam riigikaitse elementide rõhutamist meie koolihariduses.\nSotsiaalselt turvaline ühiskond on esimene samm turvalise eksistentsi poole nii sise- kui ka julgeolekuküsimustes. Kui inimene ei ole rahul oma eluga, siis sellest inimesest võib kujuneda indiviid, kes ei mõtle väga aktiivselt riigikaitsele. Ta mõtleb, et mul on palju tähtsamaid tegevusi kui osaleda kasvõi Kaitseliidu töös või minna Eesti kaitseväkke. Kuid olgem ausad, paljud inimesed ju mäletavad, kuidas suhtuti armeesse nõukogude ajal. Nii et edasiminek kõigil rinnetel Eesti ühiskonnas ennekõike sotsiaalsetes küsimustes tagab selle, et rahvas on valmis seda heaolu ja oma elu ja riiki ka kaitsma.\nMa olen sunnitud ühe repliigi ütlema, kuna kaks erakonda suutsid mainida ajateenistust ja Reformierakonda. Tahan tähelepanu juhtida sellele, et ei eelmistel ega ka nendel valimistel ole meie valimisplatvorm rääkinud midagi ajateenistuse kaotamisest, vaid pigem ajateenistuse jätkuvast tugevdamisest. Pigem on see meie heade kolleegide näide valimiskampaaniast, kus püstitatakse ülesanne, mida on väga hea täita, kuna ette võtta ei olegi nagu midagi vaja ja pärast saab lihtsalt deklareerida, et tänu meie raskele tööle on ajateenistus säilinud.\nJulgen lubada Reformierakonna nimel, et nii eelnevates valimisplatvormides kui ka tänases rahvusliku julgeoleku strateegias on väga üheselt ja selgelt kirjas ajateenistuse ülioluline roll Eesti riigi kaitses. Seega: kui kuulete jälle teemasid, kuidas võideldakse ajateenistusega, siis pigem on tegemist mõne teise erakonnaga.\nVaatamata valimisvõitluse elementidele näeme, et erakondadel on täiesti piisav baas konsensuseks julgeolekuküsimustes. On meeldiv kuulda, et erakondadel on nii ideid, pädevust kui ka konkreetseid ettepanekuid – ja eeskätt head tahet. Soovime selleks meie kõigi nimel jõudu!


Kommentaarid: Armata – venelaste imerelv või hoopis mängutank\nArmata – venelaste imerelv või hoopis mängutank\nMikk/ 9. mai 2015 11:04\nNeid jutte Vene sõjatehnika imedest olen ma oma elu jooksul kuulnud kümneid ja siiani ei ole MITTE ÜKSKI neist saanud lahinguvalmis või vähemalt saanud valmis selleks ajaks, kui nad andnuks mingigi eelise. Võib-olla tõesti sellest katsetusest midagi tuleb...aastaks 2025-2030, kui Lääneriikide tehnika on jälle astunud väheke pikema sammu edasi.\nsee/ 9. mai 2015 10:44\nrumala sõduri jutt eeldab, et selle oskamatu sõduri saatis sinna mitte eriti tark ülemus. Kala hakkab ikka peast roiskuma, mitte sabast.\nvenelased ise arvavad/ 9. mai 2015 10:40\nVenelased ise kirjutavad , et Punasel väljakul väljasurnud tanki torn KÕMISES KUIDAGI KAHTLASELT VINEERISELT . Tankitootjal Uralvagonzavodil on tohutud võlad Alfa panga ees ja selle nn. TANGI hind on meeletu , võrreldes Abramsi ja Leopard 2 -a võrreldes . Võib arvata , et järjekordne suurepäraselt teostatud-ajastatud pakasuhha rumalale vene pööblile ja suur peen otkat , see tähendab riigi raha varastamine .\nAlar1/ 9. mai 2015 10:16\nRumal on irvitada vaenlase üle. Kui see "mängutank" ükskord autori õuel on, räägib autor juba teist juttu. Kui üldse veel räägib. On viga alahinnata vaenlase sõjatehnikat.\nÄrbert/ 9. mai 2015 08:23\nMIks peab igas tankis olema ka üks kõ vera kaela ja konksus käega mees? Ja veel niimoodi märklaua moodi püsti? Mida need teevad?\nsnaiper/ 9. mai 2015 08:17\nNeid venelaste potjomkineid on aegajalt ikka reklaamitud, aga hiljem taipavad isegi, et feodaalyhiskond pole nende loomiseks valmis. Venelased peaksid panema röhku söiduvöimelise auto vöi kaasaegse jalgratta väljaarendamisele, seda enne aga muutuma arenemisvöimeliseks ja demokraatlikuks riigiks.


29 Jan HC Tallinn kaotas Balti liigas Minski SKA-le\nPosted at 12:19h in Kõik uudised\nKäsipalli Balti liigas peeti laupäeval üks kohtumine Valgas, kus HC Tallinn võõrustas Valgevene suurklubi Minski SKA-d. Pealinlastest debütantidel jätkus jõudu kolmekordse Balti liiga võitja vastu võidelda pisut enam kui pool tundi, kuid lõpuks jäädi 22:35 (12:15) alla. Jüri Lepa hoolealused alustasid hästi ja olid kuuendaks minutiks...\n24 Jan Revanšinäljas kehralased võõrustavad HC Tallinnat\nPosted at 07:45h in Kõik uudised\nMeeste meistriliiga põhiturniiri lõpuni jääb veel kaks vooru ning heitlus vaheturniiriks nelja parema hulka pääsemiseks kestab ilmselt lõpuni. 13. voorus toimuvad eeldatavalt kaks põnevamat kohtumist kolmapäeval Kehras ja Viljandis. Põlva Serviti ja Viljandi HC – vastavalt 24 ja 17 punktiga – on koha esinelikus kindlustanud. HC...\n22 Jan HC Tallinn osales 6 võistkonnaga Eesti D2-klassi poiste meistrivõistlustel\nPosted at 07:32h in Kõik uudised\nKehras ja Viimsis mängiti nädalavahetusel esimene etapp noormeeste D2 (2006. sündinud ja nooremad) vanuseklassi EV100 meistrivõistlused käsipallis, kus osales 16 meeskonna hulgas ka 6 HC Tallinna võistkonda ja klubi süsteemi kuuluv HC Pärnu. Võistlustel osaleb 16 meeskonda, kes on jagatud kahte liigasse vastavalt Eesti karikavõistluste tulemustele. Kehras mängisid...\n22 Jan HC Tallinn hakkas võõrsil Põlva Servitile korralikult vastu\nPosted at 07:28h in Kõik uudised\nKäsipalli Balti liiga B-alagrupi kohtumises alistas Põlva Serviti kodusaalis HC Tallinna 33:29 (14:13). Tegu oli kahe meeskonna kuuenda mänguga erinevates sarjades sel hooajal, seni on kõik võitnud põlvalased. Järgmisel nädalavahetusel külastab Balti liiga raames mõlemat Eesti klubi kolmekordne liigavõitja Minski SKA. Alles teisipäeval Eesti meistriliigas kohtunud tiimid...\n17 Jan Põlva Serviti alustas 2018. aastat võiduga HC Tallinna üle\nPosted at 12:03h in Kõik uudised\nTeisipäeval algas meeste meistriliigas 12. voor – 2018. aasta esimene – ühe kohtumisega Kalevi spordihallis, kus liider Põlva Serviti oli kindlalt üle võõrustaja HC Tallinnast 42:28 (18:14). Põlvalased jätkavad punktikaotuseta liidrina, pealinlased on enne ülejäänud kolme 12. vooru mängu 14 silmaga kolmandal kohal. HC Tallinn täienes...


Hiina alumiiniummärgid tootjad ja tarnijad ja tehased - customiseeritud alumiiniummärgid hulgimüügiks - AUSIGN\nKodu > Toode > Alumiiniumi märgid\nValge alumiiniumist viittähed\nOutdoor alumiiniumist märgid pakuvad professionaalset esitlust mis tahes poe või ettevõtte jaoks. Kvaliteetse vinüüliga disainitud alumiiniumist märgid võivad kesta mitu aastat, säästesid aja jooksul raha. Kerged ja vastupidavad,...\nÜhepoolsed harjatud alumiiniummärgid\nHarjatud või tuhm poleeritud metall on ühesuunaline satiinpinnaga metall. Seda toodetakse metalli poleerimisega 120-180 lõõtsade turvavööga või ratastega, seejärel pehmendatakse 80-120 rasvavaba koostisega või keskmise mittekootud abrasiivrihma või...\nMõlemad küljed, harjatud alumiiniummärgid\nHarjatud alumiiniumist ukselinkid\nHarjatud või tuhm poleeritud metall on ühesuunaline satiinpinnaga metall. Harjatud viimistlus on kahjustatud. Harjatud viimistlusel on tavaliselt ka kahjulik korrosioonikindlus. Eelkõige piirab harjatud tekstuur vedeliku võime...\nHarjatud Alumiinium Ada Märgid\nTriangle Aluminium Signs Blanks\nVäljumisnumber on avalikus rajatises (nt hoone, õhusõiduk või paat) seade, mis tähistab tulekahju või muu hädaolukorra puhul sulgemistähtajaga väljumist. Enamik asjakohaseid koode (tulekahju, hoone, tervis või ohutus) nõuavad väljumismärkide...\nHapendatud õlitatud alumiiniumi märgid\nSee Acid Etched tootmine annab väga täpse ja klassikalise viimistluse, mis on stiilse välimuse tõttu laialdaselt kasutatav juriidilises ja meditsiinilises elukutses.\nAnodiseeritud alumiiniumist välistähised\nAnodeerivaid kileid saab kasutada ka mitmete kosmeetiliste mõjude jaoks kas paksude poorsete kattekihtidega, mis võivad absorbeerida värvaineid või õhukese läbipaistva kattega, mis lisavad "interferentsi" mõjusid peegeldunud valgusele.\nAnodeeritud oksiidistruktuur pärineb alumiiniumist substraadist ja koosneb täielikult alumiiniumoksiidist.\nTere tulemast meie tehase hulgimüügi alumiiniumist märkidele siin. Nagu üks juhtivaid alumiiniumi märkide tootjaid ja tarnijaid Hiinas, toetame ka kohandatud teenust.


[quote="rokikas"]Kuna asjadel on omadus kaduda ... http://www.ehitusfoorum.com/viewtopic.php?f=1&t=45065#p257477 [quote="lepp"]Messil pidavat esitlusele tulema ka kütteelemendiga veepump kivisaagidele.[/quote] [quote="kaminahi"]Võin omalt poolt lisada ka ahjupottide plasmalõikuri, mis lõikab glasuurpotid vajalikus mõõdus ja sulatab glasuuri lõikepinnale.[/quote] [quote="motamees"][quote="kaminahi"]Võin omalt poolt lisada ka ahjupottide plasmalõikuri, mis lõikab glasuurpotid vajalikus mõõdus ja sulatab glasuuri lõikepinnale.[/quote] Mul pole lubatud küll õpetaja keeldudest üle astuda, aga siiski edevus sai seekord võitu - nägin Kaminahjul kodus seda plasmalõikurit. No kosmosetehnoloogia minu jaoks. Mulle jäigi arusaamatuks, kuidas masin sai kätte selle äralõigatud tüki küljest galsuuri ja suutis selle ümber panna lõigatud pinnale. Aga mis teha, laser/plasmatehnoloogia pole minu tugevam külg. Ja tolmu pole üldse :good:[/quote] [quote="looder54"]Juma jumal! Mida kõikke ära ei tehta, isegi suure õpetaja suured kosmosetehnoloogia saladused reedetakse. Kohe näha, et kaks endist keevitajat! Nüüd siis keevitaja uuemaaja abimees plasmalõikur pottsepahuvisid teenima pandud. Nojahh, kui nüüd suudate ikka põhiliselt metallide lõikamiseks kasutatava tehnoloogia teenima panna ahjundust ja sellega glasuurpoti lahti lõigatagi mida edasi? Oletame, et saate selle poti ahjust ka kätte, mida siis edasi, ahju sisule ikka juurde ei pääse. Küsige nõu mõne restauraatori käest, mida peab tegema ahju restaureeerimiseks. Tänapäeva kollete puhul ikka ahju sisu kestvus vägagi küsitav, veelenam märgistamata materjalist, nagu teil kombeks. Okey lõikasite potid välja vahetasite sisu, kuidas teie need potid jälle kokku keevitate, rääkimata glasuuri sulatamisest, mis nagunii jälje jätab. Ja kokkuvõtteks tuleb ikka uus ahi odavam ja ilusam või ehitada tema ikkagi koheselt väljakujunenud tavavõtetega ja segudega. Tants aurukatla ümber, mida kõikke ei pea tegema, et oma töövõtteid õigustada. Erinevus kaunistab maailma :)[/quote] [quote="kaminahi"]Aurukatlaga ei saa seda võrrelda. Austria pottsepad kasutavad sellist tehnikat juba mitmendat aastat. Ehitusmessil saab juba homsest selles kõiges veenduda.[/quote] [quote="looder54"] Austria käsitöömeistrid võivad kasutada igasuguseid tehnoloogiaid, kui seda nõuab eriti kalli pglasuurpoti restaureerimine, kuna selleks neil võimalused ja raha olemas. Hoopis teine jutt on sinu ahjudega. Küsimus ikkagi otstarbekuses. See, tähendab seda, et otstarbekam oleks ehitada õigete võtete ja materjalidega. Pärast ka lihtsam remontida. [/quote] [quote="motamees"] Miks siis Raivo ahjudega hoopis teine jutt? Raha tehnoloogia soetamiseks oli olemas. Mitte nii nagu sul, et pead lihtsalt vesise suuga pealt vaatama. Oi kadedus, kadedus. See ajab sind varsti lõhki.[/quote] [quote="looder54"] ...no ära muutu lapsikuks. See tähendab, et sa ikkagi ei saa aru millest siin teemas räägitakse. Räägitakse otstarbekusest. Püüan kursis olla mujal toimuvaga ja saan ka aru mida milleks kasutatakse. Minule pole vaja hirmkalleid tehnoloogiaid, sest ehitan võtetega, millega ahju hilisem remont lihtsustatud. Kui vaja restaureerida mõni väga hinnaline pott, sõidan kasvõi Viini ja saan kõik tehtud, mis vaja. Mina pole kaminahju plasmalõikurit näinud ja ei tea tema hindagi, rääkimata huvist selle vastu, kuna räägiti ju lõikurist. Tobe oleks ju osta mingi seade, kui teda vaja ei lähe, on nii või. Igamees teab mida oma rahaga teeb, selge on see, et sellised väljaminekud klient kinni maksab. Minule pole seda jama vaja, austan niipalju oma kundesid.[/quote][/quote]\nDSC_0012_v2ike.jpg (128.54 KB) Vaadatud 9055 korda


24. märts 2016 - Läänlane.ee\nTallinn-Helsingi reisiliinil kiirlaevadega sõitev Linda Line alustas täna hommikul reisijateveo hooaega. Tavaliselt on jääolud sundinud kiirlaevu sadamase jääma kuni aprilli keskpaigani. Linda Line’i juhataja Enn Rohula sõnul alustab laevafirma esialgu navigeerimist katamaraaniga Merilin ning sõidugraafikut tihendatakse teise laevaga veidi hiljem. „Vaatame, kuidas reisijad sedavõrd varase hooaja alguse vastu võtavad. Kui muidu oleme liinile läinud aprilli keskpaiga ja lõpu vahemikus ning eelmise […]\nViljandis elab kaks noort naist, kelle hobi on teha kiirabile ja politseile valeväljakutseid. Politsei on nad teolt tabanud ja kohtu ette saatnud, kuid see naisi ei peata ning taas maandusid nad arestikambris põhjuseta helistamise eest numbril 112. 28-aastane Sirli ja 19-aastane Sandra on politseile ja kiirabile väga tuttavad. Nad suudavad häirekeskusesse helistades välja mõelda traagilisi […]\nLeedu muutis Rail Balticu külavaheraudteeks – Eesti – Postimees +\nBy Ivar Soopan on 24. märts 2016 Kõik uudised, Välismaa\nSellal kui eestlased ja lätlased punnitavad 240-kilomeetrise maksimumkiirusega kiirraudtee rajamise nimel, lasid leedukad projekti juba eos põhja – Kaunase ja Poola piiri vahel saab sõita kaks korda aeglasemalt. Tegu on juba tehtud – mullu sügisel avasid üleaedsed 123-kilomeetrise Euroopale sobiva rööpmelaiusega raudtee Kaunasest Poola piirini ja olid selle üle väga uhked. Meie tegime Rail Baltica […]\nKeskerakonna kontrolliköis libiseb Savisaarel aina peost – Eesti Päevaleht\nEdgar Savisaare tiib sai eile Kadri Simsoni leerilt lüüa. Oma sõnumi esitasid ka Tallinna abilinnapead. „Õnnega polnud siin midagi pistmist. Puhas taktika,” öeldi Keskerakonna fraktsioonist pärast seda, kui Kadri Simsoni leer oli saanud fraktsiooni juhatuse valimisel oma tahtmise ja Simson valiti Jaanus Karilaiu ees tagasi fraktsioonijuhiks. Nagu sellest Edgar Savisaarele vähe oleks, külastasid teda paar […]\nIslamiäärmuslaste uurija: vennaskondade side on tugevam, kui oskame ette kujutada – Eesti Päevaleht\nTaani ajalehe Politiken ajakirjanik Jakob Sheikh on pühendunud radikaliseerumise ja terrorismi uuringutele. Viimase sõja jooksul on ta neli korda käinud Süürias lugusid tegemas. Hiljuti võttis ta vaatluse alla just Brüsseli džihadistid, kirjutab Eesti Päevaleht. Allikas: Islamiäärmuslaste uurija: vennaskondade side on tugevam, kui oskame ette kujutada – Eesti Päevaleht


USA kohus ei võtnud arutusele kaasust Herbalife'i vastu - Äriuudised - Majandus\nUSA kohus ei võtnud arutusele kaasust Herbalife'i vastu\n19. märts 2015, 16:33\nKauplemine Herbalife'i aktsiatega New Yorgi börsil.\nUSA kohus ei võtnud menetlusse kahe pensionifondi kaebust kaalulangetus- ja toidulisandite tootja Herbalife'i vastu. Kaebuse sisu oli, et Herbalife jätab endast ausa ettevõtte mulje pettusega ning aktsionärid kaotasid raha illegaalse püramiidskeemi tõttu.\nKahe pensionifondi aktsionärid ei suutnud tõestada, et Herbalife kergitas kunstlikult aktsia hinda, ütles USA ringkonnakohtu kohtunik Dale Fischer, vahendab Reuters.\nPershing Sqare Capital Management LP fondijuht William Ackman on olnud Herbalife'i vastu aastast 2012. Ta on seejuures ka ise Herbalife'i investeerinud. Ta on eri aegadel öelnud, et Herbalife on «ajaloo efektiivseim püramiidskeem.» Herbalife on süüdistusi eitanud.\nHerbalife'i aktsia kerkis uudise peale 9,4 protsenti 37,68 dollarini. See on tunduvalt madalam läinud aasta jaanuari tipust, mil aktsia maksis üle 83 dollari.


"Te peaksite olema uhked! Minu arvates on Eesti teinud oma ausa osa ja tal on põhjust olla uhke. Mudel, mille järgi turvakontrollid tehakse juba enne ümberpaigutamist ära ja vaadatakse, et tulevad inimesed vastaksid pagulasstaatuse kriteeriumitele, on järgmine samm, mille peaks ka EL astuma. Usun, et leidub riike, kes vaatavad, kuidas Eesti oma asju on ajanud," rääkis Phiri usutluses Postimehele, vahendas BNS.\n"[Euroopa Liidus kokku lepitud] Ümberpaigutamine oli mõeldud varjupaigataotlejatele, aga Eesti võtab kohe vastu pagulased, mis tähendas, et neid saab kohe integreerima hakata. See on väga positiivne asi EL-i sisesolidaarsuses – teil on kvoot ja te paigutate ümber inimesi, kes on juba tunnustatud pagulastena, neile on tehtud turvakontroll ja nad on registreeritud ühisesse süsteemi. Tänu sellele saab teada, kes on EL-is ja pagulased," lisas UNHCR-i ametnik.\nSamas kutsus Phiri Eestit üles jätkama EL-i kokkulepitud pagulaste vastuvõtu kvootide täitmist.\n"Arvude mõttes peate jätkama sisesolidaarsuse kvootidega. Põhimõtteliselt on see teie endi huvides. Kõik riigid – mitte ainult Eesti – peaksid seda tegema iseenda huvides, sest mitte kunagi ei tea, mis järgmisena juhtub. Ka teie olete piiririik. Ka teil võib vaja olla Euroopa tuge samamoodi nagu praegu Itaalial, Kreekal ja Hispaanial. Seepärast ütlemegi, et heade standarditega ühine Euroopa süsteem viib edasi," rääkis Phiri.\nAmetnik tunnustas ka Eesti arengut pagulaste vastuvõtukeskuste rajamisel ja ülesehitamisel.\n"Nende viie aasta jooksul, mil ma UNHCR-i Põhja-Euroopa esindaja ametit olen pidanud, olen Eestis näinud väga palju positiivset arengut," kinnitas Phiri tuues esile oma kogemuse Illuka ja Vao keskuste külastamisest.\nPhiri tõstis esile ka Eesti toetuse märkimisväärset kasvu UNHCR-ile, mis on tema sõnul kasvanud aastate jooksul "peaaegu eimillestki täiesti tuntavate summadeni, kui arvestada teie seisu".\n"Te olete ju väike riik väikse rahvaarvuga. Te olete andnud abi Ukraina kriisi haldamiseks, et aidata sealseid sisepõgenikke, aga ka Süüria ja isegi Kesk-Aafrika Vabariigi jaoks. Me näeme, kuidas Eesti, kes on väike riik, on rahvusvaheliselt üsna nähtav ja aktiivne. Ning nüüd taotleb ka kohta ÜRO Julgeolekunõukogus – see on suur asi väiksele riigile! Ja ka suur märk sellest, et Eesti tahab endale ruumi rahvusvahelises kogukonnas," rääkis ÜRO pagulasameti Põhja-Euroopa esindaja Postimehele.


Eesti Vabariigi põhiseadus / paragrahv 124\nKui seadus ei näe teenistuse erilaadi huvides ette teisiti, on kaitseväes ja asendusteenistuses olevatel isikutel kõik põhiseaduslikud õigused, vabadused ja kohustused. Piirata ei tohi põhiseaduse paragrahvides 8 lõiked 3 ja 4, 11–18, 20\nlõige 3, 21–28, 32, 33, 36–43, 44 lõiked 1 ja 2 ning 49–51 ettenähtud õigusi ja vabadusi. Kaitseväes ja asendusteenistuses olevate isikute õigusliku seisundi sätestab seadus.\nPS § 124 lg-d 1 ja 2 määravad kindlaks riigikaitse keskse põhimõtte: riiki kaitsevad Eesti kodanikud üldise põhiseadusliku kohustuse alusel. Seega ei ole riigikaitsest kohustatud osa võtma ainult elukutselised sõjaväelased. Nimetatud põhimõte on väikeriigi puhul ülioluline. Paragrahv 124 ei nõua seadusega üldise teenistuskohustuse kehtestamist, mille peaks läbi tegema kõik kodanikud, vaid annab võimaluse rakendada riigi julgeoleku tagamiseks riigikaitse laia käsitust, kus kõik kodanikud on kaitsetegevusse kaasatud. Riigil on ka kõik muud võimalused kaitsestrateegia korraldamiseks ning seadusega võib lg-tes 1 ja 2 nimetatud kohustused kehtestada väga piiratult, ilma isiklikku kaitsetegevusest osavõttu nõudmata. Nii näiteks ei pea isik otseselt sõjalises kaitses osalema, kuid annab oma panuse riigi kaitsesse läbi sundkoormiste, töötamisega riigikaitselisel töö- või ametikohal, samuti läbi vabatahtliku panustamise Kaitseliidu liikmena või abipolitseinikuna. Paragrahv ei määra, kas õigus laieneb mees- või naiskodanikele, sest igal Eesti Vabariigi kodanikul, olenemata soost, on õigus ja kohustus võtta osa riigikaitsest. Osavõtt ei tähenda ainult teenimist Kaitseväes, sest riigikaitsest osavõtu määratlemisel tuleb lähtuda riigikaitse laiast käsitusest ning arvestada, et riigi kaitsmises osalevad kõik isikud, asutused ja organisatsioonid oma pädevuse piires. Riigi kaitsest osavõtt ei sõltu kaitseväekohustuse olemasolust, sest väikeriigi puhul on äärmiselt oluline, et panustaksid kõik riigi kodanikud. Seadusega saab täpsustada, milliseid konkreetseid tegevusi erinevad sihtrühmad täita saavad.\nRiigikaitset lg-te 1 ja 2 tähenduses mõistetakse laiemalt kui sõjategevuses osalemist ja selleks valmistumist. Tänapäevases muutuvas julgeolekukeskkonnas tuleb arvestada, et riigikaitse ei tähenda enam ainult sõjalist kaitset. Sõjalisele konfliktile eelneb sageli ka mittesõjaliste mõjutusvahendite ja meetmete kasutamine. Riigil on õigus kasutada kaitseks kõiki olemasolevaid vahendeid ja võimalusi. Riigikaitse tähendab seega kõiki täidesaatva võimu poolt elluviidavaid tegevusi eri valdkondades, mille eesmärk on hoida ära ja vajadusel tõrjuda Eesti-vastaseid rünnakuid. Kuna tänapäeva konfliktid hõlmavad lisaks sõjalisele tegevusele ka muid eluvaldkondi – küberrünnetest diplomaatilise tegevuseni –, peab efektiivne riigikaitse olema laiem vaid sõjalisest tegevusest. Nii hõlmab riigikaitse sisejulgeolekut, rahvusvahelist tegevust, elutähtsate teenuste pideva toimimise kindlustamist, tsiviilsektori toetust sõjalisele kaitsele ja muid valdkondi. Nimetatud säte annab võimaluse kaasata Eesti kodanikke mitte ainult sõjalisse kaitsesse, vaid ka muudesse valdkondadesse, mis on seotud riigi kaitsmisega nii sõjaseisukorra ajal kui selleks valmistumisel. Seega annab PS võimaluse seadusega ette näha, milliseid isikute gruppe ja kuidas kohustada riigikaitsest osa võtma.\nPS § 124 lg-s 1 sätestatud kohustus ei ole territoriaalselt piiratud Eestiga. Kaitseväeteenistuses viibiv isik on kohustatud lahingutegevuse käigus vajadusel lahkuma sõjalise operatsiooni läbiviimiseks väljapoole Eesti territooriumi. Kollektiivse enesekaitse põhimõttest lähtuvalt on võimalik kohustada osalema teenistuses olevaid isikuid välisriigis aset leidvas operatsioonis või väljaõppel kollektiivse enesekaitse eesmärgil. Kaitseväeteenistuses olevate isikute kasutamise rahvusvahelistel sõjalistel operatsioonidel sätestab seadus.\nPS § 124 lg-s 2 sätestatud asendusteenistus on kaitseväeteenistuse alternatiiv. Kuigi isik on seaduse alusel kaitseväekohustuslane, ei saa teda PS §-s 40 sätestatud usu- ja mõttevabaduse tagamiseks sundida tema veendumuste vastaselt tegevuseks, mis hõlmab relvade ja muude sõjapidamisvahendite käsitsemist, harjutama nende hooldamist ja kasutama muid vahendeid või aineid, mis on mõeldud inimese surmamiseks või vigastamiseks. Keeldumine kaitseväeteenistusest usulistel põhjustel on rahvusvahelises praktikas laialt levinud. Kaitstud ei ole mitte ainult usulised, vaid ka kõlbelised veendumused. Kummagi puhul ei saa kaitseväeteenistusest keeldujalt nõuda, et ta tõendaks oma veendumuste olemasolu muul viisil peale oma ütluste, sest veendumused ei ole seotud ühingusse (sh kiriklikku ühendusse) kuulumisega. Riigil on kohustus hinnata, kas isiku ütlused on põhjendatud.\nKaitseväeteenistusest keeldumist ei tuleks vaadata kui keeldumist riigikaitsest, vaid üksnes relvi käsitsevast tegevusest. Õigust keelduda kaitseväeteenistusest ei saa siduda konkreetse situatsiooniga. Nii ei saa rahvusvahelise praktika kohaselt veendumused olla üldjuhul seotud kindla sõja või teatud tüüpi sõjaga või teatud tingimustel või teatud tüüpi relva kasutamisega. Asendusteenistusega pannakse isikule, kes keeldub usulisel või kõlbelisel põhjusel kaitseväeteenistusest, kohustus läbi teha riigikaitselise suunitlusega teenistus, vabastamata teda kohustusest riigi ees. Sellest tulenevalt võib väita, et asendusteenistus on ette nähtud üksnes erandjuhtudel ning selle eesmärk ei ole luua soodsamat võimalust kohustuslikuks teenistuseks. Kaitseväeteenistuse asendamine asendusteenistusega on mõeldud üksnes neile kaitseväekohustuslastele, kes usulistel või kõlbelistel põhjustel ei soovi asuda teenistusse, mis eeldab relvade ja jõu kasutamist, kuid vaatamata sellele on tal kohustus läbi teha asendusteenistus ja panustada läbi selle riigi kaitsesse. Seetõttu peaks asendusteenistuse koormus olema ajateenistusega võrreldav. Asendusteenistus ei pea olema vaid ühekordne teenistus vaid sarnaselt ajateenistuse läbinutega võib asendusteenistuse läbinuid rakendada ka hiljem. Seda jätkuvalt tingimusel, et isikut ei kohustata tema veendumuste vastaselt tegevusse, mis eeldab relvade ja jõu kasutamist.\nAsendusteenistuse eesmärgid peavad olema seotud riigikaitsega laiemas tähenduses. Kogu peatüki eesmärk on sätestada riigikaitsega seonduvat ning lg 2 kohustus ei saa olla seega teistsuguse eesmärgiga. Ka tulenevalt PS §-st 54 on veendumustest sõltumata kõik Eesti kodanikud kohustatud kaitsma riigi iseseisvust. Seadusandja peab looma asendusteenistujale võimaluse mitte tegutseda teiste inimeste tapmisele kaasa aitaval viisil. Võimalik on näiteks asendusteenistujaid kasutada tagalas tsiviilelanike kaitsmisel ja abistamisel, päästetöödel ning anda neile vastav väljaõpe rahuajal. Kuna riigikaitse lai käsitus hõlmab erinevaid valdkondi, mis ei ole otseselt seotud relvade käsitsemisega, siis saab asendusteenistujaid vastava väljaõppe andmisel kasutada erinevates laiapindse riigikaitse tegevustes. Nimetatud tegevused on hädavajalikud, tagamaks riigi kaitset ükskõik millistes väljakuulutatud või välja kuulutamata olukordades.\nAsendusteenistuse raskus peab olema kaitseväeteenistusega võimalikult võrdväärne, et kaitsta §-s 40 sätestatud põhiõigusi. Veendumuse tõttu kaitseväeteenistusest keeldumine ei tohi isikule kaasa tuua olukorda, kus tema riigikaitselised kohustused selle võrra suurenevad või vähenevad.\nIsik on vaba igal ajal oma veendumusi muutma, seetõttu võib ette tulla olukordi, kus ajateenistuses olev isik soovib minna asendusteenistusse või vastupidi. Isiku veendumused pärast asendusteenistuse läbimist võivad muutuda ning isik võib soovida osa võtta ka reservteenistusest või asuda tegevteenistusse. Samuti võib ette tulla juhtumeid, kus ajateenistuse läbinud isik enam ei soovi tegeleda relvadega ning osaleda oma veendumuste tõttu õppekogunemistel. Nimetatud olukorrad tuleb reguleerida seadusega.\nKaitseväeteenistuskohustust ei loeta täidetuks ajateenistuse läbimisega. Riigil on õigus kutsuda isik kordusõppustele, et värskendada tema teadmisi, õpetada uute relvatüüpide käsitsemist ja harjutada üksuste koostegevust. Samuti on riigil õigus kutsuda ajateenistuse läbinud isikuid lisaõppekogunemisele või neid mobiliseerida. Ka asendusteenistuse läbinuid saab vajadusel riigi poolt kohustada. Vastasel korral oleks tegemist ajateenijate ja asendusteenistujate ebavõrdse kohtlemisega. Seadusega tuleb lahendada asendusteenistuse läbinute kaasamine pärast asendusteenistust ning mobilisatsiooni või sõja korral.\nSamas ei tuleks riigikaitse laia käsitust silmas pidades käsitleda riigikaitses osalemise kohustusena vaid isiku tegevusena Kaitseväe koosseisus. Isikute riigikaitseline kaasamine võib olla ka ameti- või töökohapõhine. Nii on hetkel RiKS-s sätestatud riigikaitseline ameti- või töökohustus ja sundtöökohustus ning HOS-s ja PäästeS-s sundtöökohustus. RiKS kohaselt tuleb määratleda riigi toimimiseks vältimatult vajalikud tegevused ja elutähtsad teenused, mille raames saab ette näha isikule töökohustust. Seega omab tänapäeval riigi kaitsesse panustamine palju laiemat tähendust kui vaid riigi sõjalist kaitsmine.\nPS § 124 lg 3 sätestab ajaloolise põhimõtte, mille kohaselt tagatakse kaitseväelaste põhiõigused. Riik peab võimalusel looma kaitseväelastele tsiviilisikutega samasugused tingimused. Kuna isik ei kaota oma põhiõigusi, kui ta liitub Kaitseväega, siis on ka kaitseväelasel ja asendusteenistujal kõik põhiõigused ja vabadused. Kaitseväelast ja asendusteenistujat ei või kohelda meelevaldselt ning tema põhiõigusi võib piirata nagu teistegi kodanike puhul ainult seadusega. Teenistussuhte reguleerimisel tuleb küll arvestada, et kaitseväelase seadusega sätestatud õiguslik seisund väljendab juba iseenesest mõningate põhiõiguste piiramist, kuid sellised piirangud peavad nähtuma seaduse regulatsioonist. Teenistuses olemise fakt iseenesest ei või olla alus põhiõiguste piiramiseks. Olulisemad kitsendused tuleb seaduses sätestada otsesõnu.\nLõige 3 annab täiendava aluse põhiõiguste piiramiseks lisaks PS II peatükis sätestatud alustele. Välja on toodud põhiõigused, mida ei või piirata ei rahu ega sõja ajal. Teisi põhiõigusi, mida lg-s 3 ei ole välja toodud, võib piirata lähtuvalt teenistuslikust vajadusest ja olukorrast.\nLõikes 3 kasutatud väljendit “kaitseväes või asendusteenistuses” tuleb mõista kui “kaitseväe- või asendusteenistuses”. Kaitseväelane, kes täidab teenistusülesandeid väljaspool Kaitseväge, näiteks Kaitseliidus, Kaitseministeeriumis, välisriigis või muus teenistuskohas, peab alluma ka teenistuskohas kehtivatele reeglitele. Kaitseväelaste erinev kohtlemine saab olla seotud vaid organisatsioonide olemusliku erinevusega.\nLõike 3 teises lauses on loetletud põhiõigused, mille piiramine teenistuse erilaadi huvides ei ole lubatud. Nende põhiõiguste piiramine on võimalik, kuid ainult II peatükis sätestatud juhtudel ja korras. Ka lõikes loetlemata põhiõiguste piiramine ei ole alati võimalik: näiteks § 8 lg-tes 1 ja 2 sätestatud põhiõigusi ei ole nende olemusest tulenevalt võimalik kaitseväelastel teenistuse erilaadi huvides piirata; aktiivset valimisõigust või rahvahääletusel osalemise õigust ei ole aga võimalik piirata valimiste üldisuse põhimõttest tulenevalt ja ka ajaloolisest tõlgendusest lähtudes, kui arvestada, et Põhiseaduse Assamblee soov oli kaitseväelastele valimisõigus anda. Riigikogu liikmeks kandideerimise õigust ei ole RKVS kohaselt tegevväelastel.\nKesksemad põhiõigused, mida teenistuse erilaadi huvides piiratakse, on isikuvabadus (§ 20 lg-d 1 ja 2), liikumisvabadus (§-d 34 ja 35), väljendusvabadus (§ 45), kogunemisvabadus (§ 47), ühinemisvabadus (§ 48), ettevõtlusvabadus (§ 31) ja õigus valida tegevusala (§ 29). Piirangute kehtestamisel tuleb eelkõige arvestada, et tegemist oleks vajalike piirangutega teenistuse jätkusuutlikkuse tagamisel ja piirangu puudumine ei kahjusta riigi huve relvastatud tegevuse planeerimisel ja rakendamisel ning oleks välistatud avaliku võimu vahendite (sh käsuõiguse) omakasu eesmärgil rakendamine.\nKaitseväelaste ja asendusteenistuses olevate isikute põhiõigusi nagu ka kõikide teiste isikute põhiõigusi võib piirata erakorralise või sõjaseisukorra ajal veel lisaks §-s 130 sätestatud juhtudel. Sellised põhiõigused on loetletud §-s 21, § 24 lg-tes 1, 3 ja 5, §-des 26, 32 ja 33, § 36 lg-s 1, §-des 37–39, 42–44 ja 50 ning § 51 lg-s 2.\nKõrvuti kaitseväelaste põhiõiguste piiramisega on oluline nende põhiõiguste riigipoolne kaitse. Oluline ei ole üksnes õiguste rikkumise korral kohtusse või õiguskantsleri poole pöördumise võimaluse loomine, vaid riigi algatusel toimuv pidev järelevalve, mis ainsana suudab tagada piisava põhiõiguste kaitse Kaitseväes. Relvadega seotud tegevuse juures, samuti sõja puhkemisel on oht kaitseväelaste elule ja tervisele suurim. Siin peab riik looma piisavad abinõud, kaitsmaks kaitseväelast selliste ohtude eest. Sarnaselt tsiviilisikute kaitsega sõjaajal reguleerib sõjaväelaste kaitset sellistel juhtudel rahvusvaheline humanitaarõigus.\nLõike 3 kolmas lause nõuab kaitseväe- ja asendusteenistuse korra sätestamist seadusega, et oleks tagatud põhiõiguste ja -vabaduste piiramised ning muud õigused ja kohustused. Praegu on nendeks seadusteks KVTS, KKS, RiKS ja Kaitseliidus teenistuses olevate tegevväelaste osas ka KaLS.\nPS § 124 järgi on riigikaitsest kohustatud osa võtma Eesti Vabariigi kodanikud. Eesti Vabariigi territooriumil viibivatele välismaalastele ja määratlemata kodakondsusega isikutele võib panna kohustusi erakorralise ja sõjaseisukorra ajal (PS § 130). See ei piira aga riigi õigust võimaldada neil isikutel osaleda riigikaitses seaduses sätestatud alusel vabatahtlikult. Paragrahvi selline tõlgendamine lähtub asjaolust, et Eesti territooriumil elab 2017. aasta seisuga umbes 80 000 määratlemata kodakondsusega isikut. Kui neil isikutel on tahet ja võimalust osaleda vabatahtlikult riigikaitses rahu-, erakorralise või sõjaseisukorra ajal, siis riik saab neile sellist võimalust tagada, tuginedes laia riigikaitse kontseptsioonile. Selline võimalus saab olla aktuaalne ka Eestis viibivate teiste riikide kodanike suhtes, kui nemad soovivad osaleda riigikaitses ja riik peab seda vajalikuks. Mittekodanikest isikute vabatahtlik osavõtt riigikaitses peab olema seadusandja poolt selgelt reguleeritud.


Leia endale lemmiklõhn selle sügise uute parfüümide seast | Mood\nLeia endale lemmiklõhn selle sügise uute parfüümide seast\n19. sept. 2017 kell&nbsp16:47\nEelistad mehelikku lõhna? Proovi Calvin Klein Obsessed parfüümi\nKultuslik parfüüm Obsession on saanud endale uue järje. Loodud on lõhn, mis meenutaks kunagist Obsessionit. Seda lihtsal põhjusel, et kõik väärt mälestused parfüümi kasutades meelde tuleksid.\nObsessed on aromaatselt idamaine, milles on peamine rõhk valgel tähklavendlil, mida on pehmendatud kreemise muskusega. Obsessed on sensuaalselt naiselik, mis sobib ideaalselt neile, kes eelistavad meeste parfüümide tugevust.\nCalvin Klein Obsessed for Women 53,99 € (Kaubamaja)\nGabrielle Chanel: sobib tsitruselise ja naiseliku lõhna austajale\nParfüüm, mis kehastab Chaneli poolt loodud fantaasialille. Gabrielle Chanel on värske ja särtsakas lõhn, milles on tunda erinevate lillebukettide nüansse. Esmalt on tunda apelsiniõie ja mustsõstra aroomi, millele sekundeerib greip ja eksootiline jasmiin.\nSobib neile, kes austavad naiselikult tsitruselisi parfüüme.\nGabrielle Chanel 112 € ( chanel.com)\nMagusalt puuviljane Boss The Scent\nÜdini naiselik parfüüm, milles on kombineeritud lilleline ja puuviljane lõhn tummisema alatooniga. Boss The Scent on sametine lõhn, milles on peamiselt tunda aprikoosi mahlasust ja freesiaõite värskust, samal ajal ka kakao magusust.\nSobib eelkõige neile, kes armastavad karakteriga magusaid lõhnu.\nBoss The Scent for Her 57,95 € (mylook.ee)\nMärksõnad: Boss The Scent, Calvin Klein Obsessed, Gabrielle Chanel, Ilu, magus lõhn, parfüüm, sügis, värske lõhn


Tallinna muistne uhke ajalugu võib olla müüt - www.virumaa.ee\nTallinna muistne uhke ajalugu võib olla müüt\nAutor: Riho Laurisaar\nJaani kirikust kuni Sõpruse kinoni loksus kunagi ilmselt järveke, mille kaldal elasid meie esivanemad, kes kasvatasid karja ja harisid põldu. Ohu korral punusid nad Lindanise linnusesse. Selle järvekese kaldal asunud elupaigani loodab arheoloog Vladimir Sokolovski Vabaduse väljaku ümbrust läbi kaevates jõuda.\nTallinn on üks põhjalikult läbi uurimata piirkond, mille vanem ajalugu toetub tegelikult vaid müütidele. Tallinna kesklinn on arheoloogidele üsna tuttav, kuid ühtlasi pole keegi vaevunud maapõuest välja tulnud leidude põhjal midagi tõsisemat järeldama.\nMida siis võib arvata? Kultuurikiht enne taanlaste saabumist ütleb, et eestlaste asustus Toompea ümbruses, täpsemalt just Vabaduse väljaku piirkonnas, oli olemas. Aga kui tihe, selle kohta andmed puuduvad. Sokolovski on kindel, et just kuskil Tõnismäe idanõlval peaks olema märgid nende kunagiste asukate kohta.\n“Aga isegi, kui me mingisuguse ime läbi leiaksime üles kunagise Lindanise linnusepaiga, ei ütleks see meile midagi uut,” arvab Sokolovski. “Tallinn arenes nagu iga teinegi linn. Enne taanlasi oli siin kindlustatud osa ja selle ümber põllud ja talud. Ega inimesed kuskil mäe otsas armastanud elada, nemad tahtsid ikka seal olla, kus on mage vesi ja sobiv põllumaa. Leitud keraamika ja viskeodad lubavad kinnitada, et otsitav muistne asulakoht ei tohiks praegusest kaevekohast kaugel olla.”\nMiks see Sokolovskit eriliselt ei vaimusta? Põhjus peitub peaaegu et dogmaatilistes arusaamades Tallinna ajaloo kohta.\n“Meil on vaid müüdid, mis algavad sõnadega: “Tallinn oli tähtis kaubanduskeskus Läänemere rannikul.” Aga mis ajast? Muinasajast? Aga kes ütles, et siin mingi kaubanduskeskus oli? Kes õieti kinnitab, et Tallinna piirkonda üldse Läänemere rahvaste seas eriti tunti? Mingeid märke sellest, et siin oleks mõni suurem sadam olnud, ei ole. Suurem asustus oli hoopis rohkem sisemaal,” sõnab Sokolovski.\nKeeleteadlased ja ajaloolased on varem araabia geograafi Al-Idrisi kaardilt välja lugenud nime Kolõvan ja peavad 1154. aastat Tallinna esmamainimise aastaks. Tänapäeval ei taheta seda teooriat eriti tõsiselt võtta ja arvatakse, et Al-Idrisi kaarti on lihtsalt meelevaldselt tõlgendatud.\nTeine asi on taanlaste maabumisega Lindanise linnuse juures 1219. aastal. Üldine käsitlus ütleb, et taanlased tulid sakslaste kombel haukama oma tükki Eestimaast. Sokolovski usub aga, et taanlased jõudsid Toompeani lausa juhuslikult. Samahästi oleks nad võinud ennast sisse seada hoopis Jägala joal.\n“Taanlastel oli tüli ojamaalaste ja toona võimsa Visby hansalinnaga, mis kontrollis omal moel kaubandust ida ja lääne vahel. Taanlased otsisid endale lihtsalt kaubanduslikku tugipunkti. Ka “Hamletis” ju öeldakse, et mingi maalapike, mis midagi ei maksa, aga kui juba võtta, siis võtta. Leidsid koha randumiseks ja otsustasid siia tulla. Hiljem on see asi jälle mütologiseeritud. Kui nad oleks sõitnud edasi, oleks nad jõudnud juba hoopis suurema Jägala linnuseni, kus oli hea laevatatav jõgi ja hea sadam. Ja kui nad oleksid seal kanda kinnitanud, võinuks kogu Eesti ajalugu teistsugune olla ja räägiksime ka sootuks teisi legende,” tõdeb Sokolovski.\nTallinna tähtsus on üle hinnatud\nSellega Sokolovski müüdipurustamine ei lõpe. Kuidas tõlgendada 13. sajandil Läti Henriku poolt kirja pandut?\nSee, et Tallinna kohal oli linnus, ei tähenda, et see oleks tingimata väga tähtis olnud. Henriku kroonikas öeldakse, et taanlased sõitsid laevadega Revala rannikule. Aga kuskil ei öelda, et nad Lindanise lähedal oleks randunud. Kroonikas öeldakse, et nad tulid selle juurde hiljem, linnus oli tühi ja hüljatud. Taanlased lammutasid selle maha ja asusid uut ehitama. Aga kui see nii tähtis linnus oli, kuidas tuli eestlaste malev alles viie päeva pärast sõdima, küsib Sokolovski.\n“Oleks aeg hakata meie pealinna ajaloo kohta rohkem küsimusi esitama ja püüda neile ka vastata. Alates sellest, mida kujutas Tallinn endast enne taanlaste tulekut. Milline oli siinne asustus? Kust käisid siinsed kaubateed ja kas üldse käisid? Araabia müntidest koosnevaid leide tuleb näiteks Soome lõunarannikul esile riburada pidi, Kotka juures kaovad nad ära ja tulevad esile hoopis Eestis. Aga mitte Tallinna, vaid Virumaa lähedal. Sellest võiks mingisuguseid järeldusi tegema hakata,” võtab Sokolovski asjad kokku.\nKas Tallinna vanema ajaloo kohta oleks peale kunagise asulakoha leidmise veel võimalik midagi märkimisväärset, esemelist avastada? Sokolovski vangutab kahtlevalt pead.\n“Esiteks ehitati linn juba 14.–15. sajandil hirmus täis ja pealegi käib pärast taanlaste tulekut siin üks igavene madin. Käivad saarlased, käivad venelased, järvalased ja lõpuks veel kaklevad sakslased ja taanlased omavahel ning nõutavad kumbki veel õigust paavsti juurest. Pidevalt on käinud üks piiramine ja lammutamine ja põletamine. Seetõttu on vanematest kihistustest väga raske midagi leida. Ja me oleme juba praegu siia nii palju peale ehitanud,” ütleb Sokolovski.\nKalmistud, müürid, tornid ja seegid on Tallinna maapõu viimaste aastate jooksul arheoloogidele juba välja andnud. Mis oleks aga arheoloogi unelmate leid? Sokolovskil on vastus kohe valmis.\n“Uskumatu leid oleks kasetohukiri. Eestikeelne oleks muidugi jalustrabav, aga olgu see kas või taani- või saksakeelne. Novgorodist on näiteks kaevamiste käigus avastatud karjalakeelseid kasetohukirju, kus peal on lausa loitsusid. Need olid arvatavalt 13. sajandist. Mispärast eestlased halvemad olid? Aga ma kahjuks arvan, et sellist asja me ei leia. Esiteks kasutati siin kasetohtu vähem kui sealmail. Teiseks oli karjalakeelne kasetohukiri üles märgitud kirillitsas, mida on märksa lihtsam kasetohule lõigata. Gooti kirja, mida kasutasid sakslased ja taanlased, kanti paberile tindiga, sest tähed olid võrreldes kirillitsaga palju keerulisema kujuga ja neid kasetohule lõigata oleks olnud väga raske. Aga väikest lootust annab see, et arhiividest on tulnud välja vist 15. sajandist pärit saksakeelne kasetohuraamatuke.”\nLeiud Tallinna maapõuest\n•• Viimaste aastate jooksul on Tallinna kesklinna maa seest leitud mitmeid keskaegseid ehitisi ja paiku, mis annavad aimu linna kunagise asustuse kohta.\n•• Stockmanni alalt on leitud Tallinna püssirohuveski ning Sauna tänava piirkonnast leiti terve 13. sajandi elamukvartal, kust tulid välja äärmiselt hästi säilinud ehitised. Leid oli arheoloogidele paras üllatus.\n•• Millenniumi alguses leiti Tartu maanteel toimunud kaevamistel üles kunagise Jaani kiriku seegi varemed, kus Balthasar Russowi kroonika järgi toimus 1570. aasta paiku suur tulekahju.\n•• Nüüdseks on Vabaduse väljaku kaevamistel leitud üles kunagise Harju värava eesvärava torni varemed ning Kaarli kiriku külje alt on välja tulnud kunagised matmispaigad, mida veel uuritakse.


Lehti (120): « Eelmine 1 2 3 4 5 6 ... 120 Järgmine »\n13-03-2014, 17:49 PM\n(13-03-2014, 16:44 PM)v6sa Kirjutas: ... Eriti meie keskmise metsa puhul, kus 13" latist on küll. ...\nJuhusaagijale on Stihli 171 ilmselt parima hinna-kvaliteedi suhtega. Tõsi, poolemeetrisi jõmakaid sellega juba ei tükelda. Aga kerge ja ökonoomne on küll. ...\ntavalise küttepuu puhul on nii jah, aga kui majapidamisse on vaja universaalset saage, siis peab ikka pikema latiga võimsamat aparaati vaatama ... mul tuleb tihti saagida selliseid puid nagu pildil.\nAga kaal on oluline küll, tuleb valida nö harju keskmine. Mul Stihl 025 (saemeister Harri soovitas), mingi tosin aastat vana, 16" latiga ja hädavaevu saan suuremate puudega hakkama. Enne töötasin natuke huskuga, nn talusaag, st raske, suuurekubatuuriga, võimsa ja aeglase mootoriga. See oli ikka tunduvalt ebamugavam kui kiire, väiksema kubatuuriga Stihl. Vastu peab see ka.\nKütte lepavõsa jaoks võtaks küll mingi kergema 12-13" aparaadi, aga milleks mitut majapidamisse?\n13-03-2014, 18:08 PM\nminul endal universaalsaeks on 6kg echo cs600 väga hea saag kui kaal pole oluline, ja meeldib kiirelt töö ära teha. Mule just hullult meeldib kui tööriist käes ei vingu viimase piiri peal vaid on jõudu lahedalt... 3kw on meie metsades piisavalt lahedalt\n13-03-2014, 18:10 PM\n(Seda postitust muudeti viimati: 13-03-2014, 18:17 PM ja muutjaks oli v6sa.)\n(13-03-2014, 17:49 PM)Maanteemuuseum Kirjutas: ...\nmul tuleb tihti saagida selliseid puid nagu pildil.\nPilti ei paista... Ilmselt nii jämedad palgid, et foorumisse ei mahugi.\nMa vabandan otsekohesuse pärast, kuid eeldatavasti Tõsiste Puude kallale mineja ikka teab midagi saagidest ka. Või vähemalt peaks teadma, kuna võimalus kellelegi viga teha on küllalt suur.\nSestap ka minu soovitus vaadata kahtluse korral väiksemaid saage: lühike latt ei võimalda väga suurte asjade kallale minekut ja treenimata musklid suudavad jaksitumat mootorit kauem talitseda.\n50 pluss kuupi saag oma 18" latiga on tõsine vastane kehvade juhuste kokkusattumisel.\nParaku üks õige Eesti Mees ju ei tunnista, et tal igaks asjaks oskusi ei olegi...\nOlen näinud piisavalt neid, kes saevad läbi oluliselt suuremaid puid, kui nende oskused lubaks. Mitte alati ei ole pääsetud pelga ehmatusega...\n(13-03-2014, 18:08 PM)maisalup Kirjutas: minul endal universaalsaeks on 6kg echo cs600 väga hea saag kui kaal pole oluline, ja meeldib kiirelt töö ära teha. Mule just hullult meeldib kui tööriist käes ei vingu viimase piiri peal vaid on jõudu lahedalt... 3kw on meie metsades piisavalt lahedalt\nArusaadav suhtumine, kui muskel vastu lööb. Kas varuosi leiab ka mujalt, kui Stokkerist?\n13-03-2014, 18:23 PM\n(13-03-2014, 18:10 PM)v6sa Kirjutas: Pilti ei paista... Ilmselt nii jämedad palgid, et foorumisse ei mahugi.\nups, kas veel keegi ei näe pilte??, ise nagu näen ... tegu siis ikka tormikahjustustega ja puude läbimõõt üle meetri tublisti. Vabatahtlikult ei lähe kallale, aga kui vaja kodutee lahti lõigata, siis tuleb ikka punnitada.\n13-03-2014, 18:41 PM\n(Seda postitust muudeti viimati: 13-03-2014, 18:44 PM ja muutjaks oli maisalup.)\nEcho varuosade saadavuse kohapealt tasuks vaadata http://www.echo-eesti.ee/shops/, neid sae edasimüüjaid on üle 20 eesti peale, paljud husqvarna ja stihl müüjad müüvad ka echot. Varuosasid tuleb ainult kuni kuu oodata kuna kõik on tellimuskaup. Mina sain oma sael mootorist jagu, hiljem leiti mingi metallilaast kolvi vahelt- õnneks tekkis viga 3 päeva ennem garantii lõppu ja nüüd teeb stokker ise sae korda.\nÜks tartumaa mees lõikab juba peaaegu 3 aastat sama saega igapäevaselt, et leib lauale teenida, temal pidi asi ilusti toimima, silinder olevat uuevääriline seest.\nPaljud kellel sama firma saag kiidavad seda ja siiani 3 aasta jooksul olevat minu saag esimene mis tõrgub teistel pole siiani rohkem peale kütuse- ja õhufiltri kulunud.\nEga ma sellega leiba ei teeni, esimesed päevad metsas teen 4-5 tundi tööd, peale 3-4 päeva harjutamist juba 6-8 tundi ei valmista probleeme seda saagi kaasas kanda.\nMuidugi on minu sael bensiini ja õlipaak kokku 300g väiksemad, selle arvelt on saag peaaegu võrdne husqvarnaga ja väiksema kütusekogusega teeb saag samakaua tööd kui husqvarna oma suurema paagiga.\nKui mootori purunemine välja arvata siis muidu on mootoril pikem käik, seega rohkem väänet võrreldes teiste sama kw saagidega(minu sael pole kolb 90kraadi püsti vaid on umbes 70kraadise nurga all), ja kiirendus on väga hea ning muidugi kütusesääst ka täitsa märgatav.\nJa mis veel echo plussiks on kodukasutaja 5 aastane tehase garantii kui käid igaaasta korra saagi hooldamas esinduses. Teised tootjad seda ei paku\n(13-03-2014, 18:41 PM)maisalup Kirjutas: ...\nMärkasin, et pragu on Echo neljakümnekuubisel hea hind. kel üldsaagi vaja ja meetrisi notte igapäevaselt ei tükelda, siis tasub uurida.\nViieaastane garantii on plussiks.\n14-03-2014, 17:19 PM\nECHO 5 aastane kodukasutaja garantii kehtib siis kui sa etteantud graafiku järgi käid hoolduses ja maksad füüri. Kui ettevõtjana ostad (FIE, OÜ) siis on 2 aastat garantii.\nDolmar PS 460 - odav ja küllaltki robustne, lõikab palki ka 15" latiga.\n14-03-2014, 17:39 PM\nno täna sattus kätte saag mis on vanem kui mammutis..t ja üllatus, sai päev otsa töödki tehtud, Saeks oli Partner P 410 Tõsine asi võrreldes nüüdsete Partneritega.\n14-03-2014, 21:07 PM\nselle raha kasseerimise kohapealt, stokker ütles, et see on tasuta kui kõik on korras ja miski vahetust ei vaja, juhul kui midagi vaja vahetada küünal, filter või midagi, siis tuleb tasuda ainult vahetatud kuluosa mitte töötasu. Põhimõtteliselt pidid kuulama ainult ega saag imelikke hääli ei tee\n(Seda postitust muudeti viimati: 15-03-2014, 02:09 AM ja muutjaks oli Gravity.)\n(14-03-2014, 21:07 PM)maisalup Kirjutas: selle raha kasseerimise kohapealt, stokker ütles, et see on tasuta kui kõik on korras ja miski vahetust ei vaja, juhul kui midagi vaja vahetada küünal, filter või midagi, siis tuleb tasuda ainult vahetatud kuluosa mitte töötasu. Põhimõtteliselt pidid kuulama ainult ega saag imelikke hääli ei tee\nPäris tasuta ju pole. Kui pead tegema eraldi sõidu sae pärast edasi-tagasi.Arvesta aja ning kütusekulu. Ehk kuna minul majapidamine kus kasutaksin saagi(kortermajas ju ei tee sellega midagi) oleks 2x sõitmist 100kmi ehk 15 eurot. 5a peale 75 eurot.\nJa kui firmana oleks see 5a garantii teema siis läheks juba üks kord aastas mulle maksma 100eurot. Mis on täitsa haige kui reaalselt mõelda.\nJa ärme unusta seda,et 90% asjadest mis sul võivad juhtuda 5a jooksul ei lähe garantii alla! 2a garantiid on täitsa piisav kuna see toob kõik tehase praagid välja. Kuluosad ei kuulu garantiise nagunii.\nNing see garantii asi on siuke õhkõrn,kuna alati võidakse öelda 4ndal aastal,et sa ei hooldanud saagi hästi ning seetõttu VV laagrid on katki.\nMinu jaoks tähendab see Echo kultus lihtsalt seda,et Stokker kaotas Stihli maaletooja ameti ning nüüd meeleheiteliselt reklaamib "maailma parimat" saebrändi. 5a pool pettusega garantii(kuna need garantii tingimused mis on peale 2a pole samaväärsed) on klientide meelitamiseks koos soodushindadega mis kaob nii või naa varsti ära kui turg on sisse söödetud.\nOlen isegi Echo-Shindaiwa koolitusel käinud ja neid siit sealt näppida saanud. Uuest peast on nad kenad aga nende viimistlustase jäi ikkagi Stihlile alla kus iga kruvi ja pisiasi oli kenasti läbi mõeldud. Eks reaalne töökindlus tuleb alles 5-6 aasta pärast välja. No sorry kui masinate kruvid on ristpeaga tehtud ning pehmest materjalist siis ilmselgelt pole tegu tõsiste tööriistadega mida kannatab kapitaal remontida.Sama lugu on plastikust detailidega kus on poldi auk ilma metallpuksita. Loogiline ,et see venib ajapikku ära ning kogu asi hakkab jäle olema.\nPigem tööta seni kuni mootor käib ja siis osta uus tüüpi seade.\nVb olen liiga Stihli pede aga see kaubamärk on ennast tugevamalt tõestanud,et kvaliteet pole kallis kui kriitilise pilguga vaadata.Lisaks erinevalt Echost on Stihlil ka kõik varuosad,tarvikud,kuluosad tehtud kvaliteeti arvestades mitte ,et mis allhankija käest kõige odavamalt saab,et need siis enda pakendi ja nimega müüa.\nJa nagu me teame on Stokkeris töötund umbes 50eurot mis on kuskil 10-15 eurot kallim väiksematest kohtadest. Sorry Echo ei anna ühtegi argumenti miks peaksin ennast Stokkeri kalli teenindusega seotud olema.\nEi ole see stihl ühti nii hea kui räägitakse ja võin ka väita, et see saag ei ole töö tegemiseks mõeldud. Hetkel võitlen enda stiiliga, ms270 on margiks ja ei kesta sellel starter, õhulõdvik, puksid ja kõige lõpuks hakkas õli lekkima. See kõik juhtus mõne puuhalu lõikamise jooksul.\nOlen ka hulka puid echo (cs550 vist oli) saega lõiganud ja probleeemide kokkuvõte on: null muret.\n15-03-2014, 03:25 AM\n(Seda postitust muudeti viimati: 15-03-2014, 16:14 PM ja muutjaks oli sndr81.)\nKui metsas vaja langetada siis alla 50 kuubikulise husqvarna ei soovitaks ja küttesegusse kindlasti sae tootjate originaal õli.\nAastaid saagisime puid nii kodus kui metsas Echo 4600-ga ja ainukesed mured olid------sanga kummipuksid ei pidanud vastu. Mootorisse polnud ka asja. Mingi aeg tagasi sai see saag naabripoistele ja seal olla ka kõvasti tööd teinud. Lõpuks olid õlipumba hammasrattad ära kulunud ja hetkel siis pidi riiulis tühja kõhuga seisma.....\nVeel on kogemus Partner 335,345-ga. No ärge puutuge.....neid. 345 lasin esimese jämedama lepa najal kokku..... laiali võttes sain aru milles asi- ei ole mõeldud töötegemiseks. 335 on ikka alles aga stabiilselt käima ei saa kuna kubatuur väike ja osad juba kulunud. Iga natukese aja pärast tuleb uuesti käima kakkuda....... külmaga lööb karbussi jäässe ja karburaatori reguleerimine ei anna ka õigeid tulemusi. Iga natukese aja tagant logisevad kruvid lahti...sest tegu kolme-punkti süsteemse saega.... Kunagi kuulsin poemüüjate käest,et saag pidi olema 40 töötunni jaoks.......... Silinder puha ilma nikasiinita.....kolb on hoopis kaetud kõva pinnaga. Aga see süsteem ikka kehva,ei kesta. Aga sugulane käis kunagi saksas ja ostis odava asja metsas töötamiseks......\nHoian saagi ainult sellepärast alles,et sellel on käepide omamoodi ja teinekord vaja ühe käega lasta õunapuu oksa..... Sain veel sõbralt samasuguse sae osadeks......\nEks igal margil omad vead aga mõni saag on mõeldud peremehe piinamiseks....\n15-03-2014, 17:56 PM\n(Seda postitust muudeti viimati: 15-03-2014, 17:59 PM ja muutjaks oli v6sa.)\n(15-03-2014, 11:01 AM)TALUPOEG TALUJA Kirjutas: ...\nlaiali võttes sain aru milles asi- ei ole mõeldud töötegemiseks.\nEhk valgustad meid ka, mille järgi siis valida tööt tegemiseks mõeldud saagi?\nMina pole oma saelaadse toote Partner 351 kolvigrupist veel jagu saanud. Muu laguneb ümbert ära, aga süda on hea.\n(15-03-2014, 02:01 AM)Gravity Kirjutas: Asjalik jutt\nKes nüüd Stihli ametlik katus on?\nStihl on hea. Paraku tuleb tõdeda, et lolli jõuga rapsimisele või palgi alla jätmisele annab samamoodi järgi, kui saelaadne toode...\n15-03-2014, 19:39 PM\n(15-03-2014, 17:56 PM)v6sa Kirjutas:\nFarron on nüüd maaletooja. Lihtsalt öeldes need inimesed kes ennem Stokkeri alluvuses olid Stihliga seotud lõid lahku ja tegid oma firma.\n15-03-2014, 19:49 PM\nKordan uuesti inimestele kes ei tea echost midagi, et stokker pole ainus esindaja, seda müüb veel näiteks metsakaupmees tartus, ja palju väiksemaid saemüüjaid kellel pole kindla rootsi saemargiga esinduslepingut.\n15-03-2014, 23:37 PM\nMinu eelnevas postituses oli juba iva sees aga kordan üle. Silinder peab olema seest kaetud nikasiiniga. Kui on vastapidi siis ei kesta kaua. See tähendab siis seda,et silinder on mingist alumiiniumi ja tsingi sulamist ja kolvirõngad kaabivad seda pinda.....\nVeel soovitan saagi millel on karburaator kummilõdvikuga eemale silindrist viidud. Tundub parem variant sest karburaator ei lähe nii kuumaks kui vanematel mudelitel. Tasub veel vaadata,et saag ei koosneks ainult plastmassist......kuigi jah mis teha uued enamus vist plastmassist...... Sae kubatuur peaks ka olema vähemalt 40 kuubikut,sest siis saab ka jämedamaid puid saagida. Kuigi jah,kust läheb piir täpselt......ei tea minagi. Ja kõigile üks nõuanne----hea saag on see mis parasjagu käib.\nSiinkohal küsimus, et miks on dolmar 4600 ja 5000 kroomitud silindriga? Keegi kuskil targutas, et see paha kuna ei teki takistust ja mootor ei käi hästi??? Mina arvaks just et mida libedamalt käib seda rohkem jõudu vähem kulumist? Kas kroom sellises kohas ka kestab?\n16-03-2014, 01:36 AM\n(16-03-2014, 01:29 AM)maisalup Kirjutas: Siinkohal küsimus, et miks on dolmar 4600 ja 5000 kroomitud silindriga? Keegi kuskil targutas, et see paha kuna ei teki takistust ja mootor ei käi hästi??? Mina arvaks just et mida libedamalt käib seda rohkem jõudu vähem kulumist? Kas kroom sellises kohas ka kestab?\nTänu sellele kihile asi kestabki... Muu pind pole eriti õigustanud. Isegi Druzbal sama asi silindris.\n16-03-2014, 02:18 AM\n(Seda postitust muudeti viimati: 16-03-2014, 02:21 AM ja muutjaks oli Gravity.)\n(15-03-2014, 19:49 PM)maisalup Kirjutas: Kordan uuesti inimestele kes ei tea echost midagi, et stokker pole ainus esindaja, seda müüb veel näiteks metsakaupmees tartus, ja palju väiksemaid saemüüjaid kellel pole kindla rootsi saemargiga esinduslepingut.\nHetkel on Stokker suurim ning kõige rohkem levinud teeninduspunkt Echo asjadele. Raske öelda kuidas tulevikus jaotus kujuneb.\nMina pigem ootaks ära selle perioodi kus turu sissesöötmine ning meeletu reklaam lõppeks ära. Siis on veidi reaalsem pilt.\n(15-03-2014, 23:37 PM)TALUPOEG TALUJA Kirjutas:\nKusjuures need Gudnordi võsalõikurid. Hiinakad.\nNendel olen näinud olukorda kus nikasili kiht on lausa "helvestena" lahti tulnud. Cheap and "good"


Kanada käivitas reisimiseks COVID-19 vaktsineerimise tõendi\nKuna COVID-19 vaktsineerimise määr suureneb suurel osal maailmast ja rahvusvahelised reisid jätkuvad, on riigid, sealhulgas Kanada, hakanud reisitingimuseks nõudma vaktsineerimistõendeid.\nKanada käivitab standardse COVID-19 vaktsineerimissüsteemi tõendi ja seda tehakse muutub kohustuslikuks kanadalastele, kes soovivad reisida väljapoole alates 30. novembrist 2021. Seni on COVID-19 vaktsineerimise tõend Kanadas provintsiti erinev ja tähendanud kviitungeid või QR-koode.\nSellel uuel standardiseeritud vaktsineerimist tõendaval sertifikaadil on Kanada kodaniku nimi, sünniaeg ja COVID-19 vaktsiini ajalugu – sealhulgas andmed, millised vaktsiinidoosid saadi ja millal need vaktsineeriti. See ei sisalda muud teavet kaardi omaniku kohta.\nUue vaktsineerimistunnistuse töötasid välja territooriumid ja provintsid, kes teevad koostööd Kanada föderaalvalitsusega. Seda tunnustatakse kõikjal Kanadas. Kanada valitsus räägib teiste Kanada reisijate seas populaarsete riikidega, et teavitada neid uuest sertifitseerimisstandardist.\nAlates 30. oktoobrist 2021 peate Kanadas lennu-, raudtee- või kruiisiga reisides esitama vaktsineerimise tõendi. Uus vaktsiinitõendi sertifikaat on juba saadaval Newfoundlandi ja Labradori, Nova Scotia, Ontario, Quebec ja jõuab peagi kohale Alberta, Briti Columbia, Manitoba, New Brunswick ja ülejäänud provintsid ja territooriumid.\nCOVID-19 vaktsineerimise tõend näeb välja järgmine:\nKanadal endal on leevendas hiljuti Covid-19 piiranguid ja avas taas oma piirid rahvusvahelistele reisijatele millel on ArriveCani rakendusega vaktsineerimist tõendav dokument ja ta on loobunud karantiininõuetest Kanada tagasipöörduvate reisijate ja rahvusvaheliste reisijate suhtes, kes suudavad tõestada, et nad on täielikult vaktsineeritud. COVID-19 reisimispiirangud Kanadasse vähenevad alates 8. novembrist 2021 veelgi Kanada ja USA maismaapiir avatakse uuesti täielikult vaktsineeritud reisijatele, kes teevad vähemolulisi reise.\nKanada külastamine pole kunagi olnud lihtsam, kuna Kanada valitsus on kasutusele võtnud lihtsustatud ja sujuvama elektroonilise reisiloa või eTA Kanada viisa. eTA Kanada viisa on elektrooniline reisiluba või reisiluba Kanada külastamiseks vähem kui 6 kuuks. Rahvusvahelistel külastajatel peab olema Kanada eTA, et nad saaksid külastada neid eepilisi eraldatuse kohti Kanadas. Välisriigi kodanikud saavad taotleda an eTA Kanada viisa võrgus mõne minutiga. eTA Kanada viisaprotsess on automatiseeritud, lihtne ja täiesti võrgus.\nKui vajate abi või selgitusi, võtke meiega ühendust klienditugi tuge ja juhendamist.