Taani kuningriik Euroopas 21. sajandil\nTaani ajalugu on ülevaade Taani riigi territooriumil toimunud ajaloolistest sündmustest ja Taani kuningriigi ajaloost.\n4 Ristiusu levik Taani\n5 Invasioon Inglismaale\n6.1 Taani kuningas ja kuningriik\n6.1.1 Ülemvõim Taanis ja Norras\n6.1.2 Ülemvõim Inglismaal\n7 Põhjamere impeerium\n7.1 Põhjala ristisõjad\n7.2 Kalmari uniooni periood\n8.1 Taani-Rootsi sõjad\n9 Hilisuusaeg ja lähiajalugu\n9.1 Taani teises maailmasõjas\n9.2 Riik pärast teist maailmasõda\nJüütimaalt leitud pronksist kaelavõrud, 600–500 eKr, noorem pronksiaeg\nRauaaja esimesel perioodil, nn keldi rauaajal (500 eKr kuni meie ajaarvamise alguseni) domineeris Taanis naaberaladel elanud keltide mõju. Sellele järgnenud nn rooma rauaajal (meie ajaarvamise algus kuni 400 pKr) saabusid suuremad kultuurimõjud Rooma riigist, sealhulgas kaalu- ja mõõdusüsteem ning hulgaliselt laensõnu; ladina kirja mõjul tekkis ruunikiri. Rauaajast pärinevad paljud soodest leitud mumifitseerunud laibad, näiteks Tollundi mees.\nGermaani rauaajast (400–800 pKr) on olemas esimesed kirjalikud allikad taanide kui rahva kohta. Sellest ajast on ka andmed Jüüti poolsaarel elanud anglide ja jüütide kohta, kes liikusid edasi mandrilt Suurbritannia saartele, kus segunesid kohalike elanikega, moodustades inglise rahvuse tuumiku. Arvatavasti ühendati maa Lõuna-Taani, Sjællandi ja Kirde-Taani alad kuningriigiks 8. sajandil. Sellest annavad tunnistust sellised suurejoonelised ehitised nagu Danevirke piirivall ja Kanhave kanal läbi Samsø saare ning Taani esimese linna Ribe asutamine pärast aastat 700. Taani riiki kuulusid ka Skandinaavia poolsaare lõunatipus asuvad maakonnad Skåne, Halland ja Blekinge, mis praegu kuuluvad Rootsile.\nPikemalt artiklis Ribe Fyni saarel, Hedeby\nPikemalt artiklis Adam Bremenist ja Gesta Hammaburgensis ecclesiae ponitificium\nJagatud Karolingide Frangi riigi ning Kesk- ja Põhja-Euroopa alad pärast Verduni lepingut 843. aastal\nRistiusk levis Taanimaale 8.–9. sajandil, kui viikigite röövretkede ajal käisid nad Frangi riigi rannikuil röövimas ja makse välja pressimas. Selle aja Euroopa suurriigi Frangi riigist saadeti Taani kuninga jutule kristliku misjonäri Willibrordi (surn. 739) aga Taani kuningas Ongendus misjonäri veenmistest ei hoolinud ja keeldus ka kategooriliselt ennast ristida laskmast.\nPikemalt artiklis Danegeld, Viikingiaeg\nFrangi keiser (800–814) Karl Suure poolt Saksi sõdade järel sakside maade vallutamise ja Frangi riigiga liitmise järel tungisid taanlased Nordalbingieni ja alles Karl Suure poja Karl Noorema sissetung aastal 808 surus nad tagasi üle Eideri jõe. Järgmisel aastal püstitas keiser tänapäeva Itzehoe lähistele Esesfeldi kantsi ja kogu piirkond liidendati Frangi riigiga. Selleks, et kuningas Sigfredi järeltulija Godfredi juhitavale sissetungile vastu seista, rajasid frangid tõenäoliselt Taani margi, mis ulatus Eideri jõelt Schlei jõeni Danevirke kindlustusteni põhjas. Aastal 808 olevat Taani kuningas Godfred hävitanud slaavlaste kaubaplatsi Rericu ja asustanud sealsed kaupmehed Hedebysse. Tõenäoliselt rajatigi linn sihipäraselt kuninga eestvõtmisel. Üsna varsti vermiti Hedebys Põhjamaade esimesed mündid. Pärast kuningas Godfredi tapmist sõlmis tema järeltulija Hemming aastal 811 Karl Suurega Heiligeni rahu, pärast mida tähistas piiri Taani ja Frangi riigi vahel Eideri jõgi.\nRistiusu levik Taani[muuda | muuda lähteteksti]\nRooma paavsti Paschalis I lähetas 822. aastal Rooma saabunud Reimsi peapiiskopi Ebbo koos Cambrai piiskopi Halitgariga Taani hõime ristima. Samuti määras ta Ebbo legaadiks Põhjamaades.\n826. aastal pöördus Taani kuningas Harald Klak pärast kaotust lahingus Frangi riigi keisri Ludwig Vaga poole abi saamiseks ja palus, et neile saadetaks evangeeliumi kuulutajaid. Kuningas Harald kogu pere ja kaaskonnaga ristiti Reimsi peapiiskop Ebbo poolt. Pärast ristimist suundus koos kuningaga Taani ka misjonär Ansgar. Paavst Eugenius II lähetas 826. aastal Ansgari misjoneerima Taani hõime. Ta tegi misjonitööd Vestfaalis ja Taanis. Asutas esimese ristiusu kiriku ja koguduse Rootsis. Ansgar nimetati aastal 831 Hamburgi peapiiskopiks. Nicolaus I kinnitas 31. mail 864 Ansgari Bremeni peapiiskopiks ja ühendas Bremeni ja Hamburgi peapiiskopkonnad. Ta määras Ansgari ja tema järeltulijad Bremeni peapiiskopi kohal paavstlikeks legaatideks taanlaste, rootslaste ja slaavlaste misjoni läbiviimisel. Ansgar on tuntud kui Põhjamaade apostel ja Taani ning Rootsi kaitsepühak. Siiski jätkusid tülid rohkem kui sajandi, kuni Ida-Frangi kuningas Heinrich Linnupüüdja alistas aastal 934 lõpuks kuningas Gnupa Taani väed Hedebys.\nTaani alad viikingiajal\n9. sajandi keskel rajati Karolingide impeeriumi Kesk-Frangi riigi keisri Lothar I ja Rooma paavsti toetusel Elbe jõe alamjooksul Hamburgi linn 831. aastal, kuhu ehitati ka neli puust kirikut ja Ansgar kuulutati Hamburgi peapiiskopiks. 845. aastal hävitas Hamburgi Taani kuningas Horik oma suure laevastikuga, laastatud Hamburg ühendati Bremeni piiskopkonnaga. 850. aastal lubas kuningas Horik kaubanduse edendamise huvides Bremeni peapiiskop Ansgaril Hedeby linna ehitada Taani esimese kiriku. Teine kirik ehitati Ribesse, mis sai ka Ribe piiskopitooli asukohaks. Ansgari surma (865) järel jätkas tema tööd piiskop Adalward. Ametlikult võttis Taani ristiusu vastu 965. aasta paiku.\nInvasioon Inglismaale[muuda | muuda lähteteksti]\nDanelawi piirkond Inglismaal\nTaanis oli viikingiaeg suure majandusliku arengu ja sõjalise ekspansiooni aeg. 9.–10. sajandil kujunes Taani Kuningriik mitmete väikeste vürstiriikide ühendamise tulemusena ja muutus peamiseks normannide riigiks Euroopas ka Läänemerest põhja poole, vallutades Norra ja suured piirkonnad Inglismaal, kus Inglismaa kuningas Alfred Suur oli sunnitud neile loovutama Inglismaa idarannikul piirkonnad, mida nende valitsemise tõttu taanlaste poolt aastatel 886–954 ning nende elukorralduse alusel kutsuti (Danelaw).\nPikemalt artiklis Danelaw, Danegeld, Anglosaksi Inglismaa\nSkandinaaviast pärit normannid valitsesid Läänemerel ja Põhjamerel. Nad purjetasid mööda suuri Venemaa jõgesid kuni Musta mereni, rajasid oma asulad Põhja-Venemaale ja Põhja-Prantsusmaa läänerannikul (Normandia, kus 911. aastal loodi viikingipealiku Rollo juhtimisel Normandia hertsogiriik). Nad purjetasid kuni Vahemereni, kus nad hiljem rajasid normannide riigi Sitsiilias ja Lõuna-Itaalias. Ajavahemikus 980–1000 purjetasid Erik Punane ja Leifr Eiríksson Islandilt Gröönimaale ja Põhja-Ameerikasse, mida nad nimetasid sõnaga Vinland (aasade maa).\nTaani (958–986) ja Norra kuninga (976–986) Harald Sinihamba kuningriik (punasega) ning tema vasallide ja liitlaste alad (roosaga)\nTaani kuningas ja kuningriik[muuda | muuda lähteteksti]\nVarakeskaegses Skandinaavias domineeris Skandinaavia piirkonna suurvõim Taani riikliku arengu algetapis olevate Norra ja Rootsi valitsejate üle, kes olid tihti Taani kuninga vasallid.\nPikemalt artiklis Taani kuningas, Taani riigipeade loend\nAlates kuningas (ca 940–ca 958) Gorm Vanast (suri arvatavasti 958) on teada kõik Taani kuningad. Gormi poeg Harald Sinihammas rajas Jellingisse oma vanematele vägeva hauamonumendi, mis koosneb kahest hiiglaslikust kääpast, kahest ruunikivist, suurest kivilaevast ja kirikust. Kuningas Harald rajas ka vähemalt neli täpselt ringikujulist ja korrapärast ringvall-linnust, neist tuntum on Trelleborg Sjællandil. Jätkus piirikaitsevalli Danevirke tugevdamine, Frankide Saksimaaga.\nTaani kuninga Harald Sinihamba ajal 10. sajandi keskel sai Taanist ametlikult kristlik riik. Tänu kaubanduse arengule tekkisid viikingiajal Skandinaavias linnad (ainsana oli varem asutatud Ribe). Taani tuntumad viikingiaegsed linnad on Hedeby, Århus ja Ålborg.\nTaani ja Kesk-Euroopa 919–1125\nÜlemvõim Taanis ja Norras[muuda | muuda lähteteksti]\nTaani kuningas Harald Sinihammas alustas vallutusi ja omas võimu nii Taani kui ka Norra üle. Harald Sinihammas nõudles aastaid Norra trooni. Pärast isa, Eirik Verekirve surma liitusid Harald Hallmantel ja tema vennad temaga ning asusid võitlusse oma isa venna kuningas Håkon Haraldssoni (Håkon Hea) vastu. Taani kuningas Harald Sinihammas kasutas Haraldit ja teisi Eirikupoegi oma vahendina võimuvõitluses, ta varustas neid vägedega. Fritjari lahingus (umbes 961) sai Håkon surmavalt haavata. Umbes 961 sõitis Harald Sinihammas Norrasse ja laskis end Tønsbergis austada. Harald Eiriksson kuulutas end Harald Sinihamba asekuningaks. Sellega sai Taani kuningas ülemvõimu maa üle Mørest kuni Gröönimaa piirini. Østlandeti kuningad Gudrød Bjørnsson ja Trygve Olavsson olid juba varem Harald Sinihamba asekuningad.\n985. aastal, pärast isa surma, sai Svend Harkhabemest Taani ja Norra kuningas. 995. aastal kukutati Norra valitseja jarl Haakon Sigurdsson, Norra trooni pakuti Olavile, 997. aastaks oli Norra kuningas Olaf Tryggvesson end Norra troonil kindlustanud ning hakkas otsima võimalusi laiendada oma võimu ka ülejäänud Skandinaavia üle. Aastal 1000 said Olavi väed Svolderi merelahingus taanlastelt, rootslastelt ja vendidelt lüüa ja Olaf I Tryggvesson ilmselt hukkus.\nÜlemvõim Inglismaal[muuda | muuda lähteteksti]\nKnud Suure Põhjamere valdused (1014–1035)\nPikemalt artiklis Inglismaa kuningriik#Taani vallutus, Anglosaksi Inglismaa, Danelaw\nInglismaa kuningas Ethelred II valitsusajal (978–1013 ja 1014–1016) alustasid taanlased 991. aastal taas konflikti inglastega, püüdes kogu Inglismaad (lisaks Danelaw' alale, mis juba nende käes oli), enda kontrolli alla saada. Eriti tõsiseks läksid asjad siis, kui Taanis sai võimule Svend Harkhabe, kes hakkas isiklikult Inglismaa trooni taotlema. Püüdes taanlaste ohust lahti saada, korraldas Ethelred 1002. aastal Põhja-Inglismaal, Danelawi aladel elavate taanlaste massimõrva (milles hukkus ka Svend Harkhabeme õde), ent sellestki polnud kasu. Taanlaste retked jätkusid ning 1013. aastal Svend Harkhabeme ja tema poja Knudi invasiooni järel Inglismaale varises inglaste kaitse täielikult kokku. Ethelred pages eksiili, Normandiasse ning Taani ja Norra kuningas Svend Harkhabe kuulutati Inglismaa kuningaks (1013–1014). Siiski suri Svend äkitselt 3. veebruaril 1014. Kasutades seda surma ära, tuli Æthelred Inglismaale tagasi ja ajas Svendi poja Knudi tagasi Taani, sundides teda seejuures loobuma oma liitlastest.\nAastal 1015 käivitas Knud uue kampaania Inglismaa vastu. 1028. aastal tõukas Taani kuningas Knud Suur Norra troonilt Olav II Haraldssoni ja pärast vallutusi valitses Knud Suur Taani, Norra, Inglismaa kui ka mõne Rootsi piirkonna kuningana.\nPärast Knud Suure surma 1035. aastal lagunes Taani võimu all olnud suurriik, ehkki Inglismaad kontrollis Knuti poeg Hardeknud kuni 1042. aastani. Inglismaa vallutas 1066. aastal Normandia hertsogi Rollo järglane William Vallutaja.\nTaani valdused Valdemar II valitsemisajal, 1202–1241\n12. sajandil algas Taani ekspansioon ristisõdade näol lõunapool elavate slaavlastest vendide elualadele, samas mõjutasid riigi tugevust riigisisesed vastuolud. Skandinaavia poolsaare lõunaosas moodustati Taani võimu all olevas Lundis Lundi peapiiskopkond, mis allus otse Rooma paavstile ning oli 12. sajandil toimunud Taani kuningriigi ja Rooma kiriku poolt läbiviidud ristiusu levitamise keskus.\nPikemalt artiklis Lundi peapiiskopkond\nTaani kuningas (1095–1103) Erik I Ejegod saavutas roomakatoliku kirikult, et Baris toimunud kirikogul tunnistati paavst Urban II poolt Eriku venna, ristiusu levitajast Taani (1018–1035), Inglise (1016–1035) ja Norra (1028–1035) kuninga Knut Suure pühitsemist pühakuks ning paavst Paschalis II poolt saadeti Taani kardinal Alberich paavsti legaadina, et kohapeal määratleda uus kirikuvõimu keskus. Albericht valis sobiva asukohana 1104. aastal tollel ajal Taani kuningriigile kuulunud Lõuna-Skandinaavias Skåne maakonnas Lundi ning nimetas kohaliku piiskopi Asgeri, kes oli Inglise Canterbury peapiiskopi Anselmi sõber, Lundi peapiiskopi kohale. 1104. aastal ülendati Hamburg-Bremeni peapiiskopkonna Lundi abipiiskopkond peapiiskopkonnaks, sellele allutati kõik Bremeni teised Põhjamaade endised abipiiskopkonnad, nimelt Århus (Taani), Dalby (Taani), Fääri saared, Gardar (Gröönimaa), Linköping (Rootsi), Odense (Taani), Orkney (Ühendkuningriik), Oslo (Norra), Ribe (Taani), Roskilde (Taani), Schleswig (Saksamaa), Selje (Norra), Skálholt (Island), Skara (Rootsi), Strängnäs (Rootsi), Trondheim (Norra), Uppsala (Rootsi), Viborg (Taani), Vestervig (Taani), Västerås (Rootsi) ja Växjö (Rootsi).\nPeapiiskoppide Absaloni (1177–1201) ja Anders Suneseni (1201–1223) valitsusaeg oli Lundi peapiiskopkonna võimu haripunkt. Peapiiskop Anders Sunesen võttis isiklikult osa 1219. aasta juunikuus toimunud retkest Eestisse koos Taani kuninga Valdemar IIga. Valdemar I valitsusajal tegutses Taanis Lundi peapiiskopi Absaloni sekretär Saxo Grammaticus, kes on esimese täieliku Taani ajaloo (Gesta Danorum) autor.\nTaani kuningas (1202–1241) Valdemar II\nPikemalt artiklis Põhjala ristisõjad, Vendi ristisõda (1147–1184)\nKuningas Valdemar I Suur (1157–1182) suutis vende võita. Kuningas Knut VI (1182–1202) valitsemisajal pidas Taani edukat sõjategevust ning vallutas Pommeri ja Mecklenburgi ning Knut sai Taani ja vendide kuninga nimetuse. Saksa-Rooma keisri Friedrich I Barbarossa surma järel 1190. aastal kuulutas Knut VI senise vasallisuhte Saksa-Rooma keisriga kehtetuks. Taani kuningakojal moodustusid taas dünastilised sidemed teiste Euroopa kuninglike suguvõsadega, Knut VI oli abielus Welfi dünastiast Baieri ja Saksimaa hertsogi Heinrich Lõvi tütrega, Valdemar I tütar ja Knut VI õde Ingeborg abiellus Prantsusmaa kuninga Philippe II-ga.\nSkandinaavia u 1250\nVallutused jätkusid kuningas (1202–1241) Valdemar II Võitja juhtimisel. 1202. aastal tehti sõjakäik Soome ja 1209. aastal otsustas Rooma paavst anda taanlastele, Lundi peapiiskopile, õiguse määrata Soome oma piiskop ja nimetada ametisse preestreid selle eest, et taanlased on pööranud kristlusse Läänemere põhjakalda rahvaid. 1206. aastal korraldas Valdemar II koos Lundi peapiiskopi Anders Suneseniga sõjakäigu Saaremaale ning 1210. aastal Preisimaale ja Sambijasse. Tema eduka sõjategevuse tulemusena vallutati Taani riigi jaoks Holsteini ning Saaremaa ja Põhja-Eesti alad, kus legendi järgi said taanlased lahingus eestlastega oma rahvuslipu Dannebrogi 1219. aastal Tallinna sõjakäigu ajal.\n1222. aastal tekkis kuningas Valdemar II-l konflikt Põhja-Saksamaal ning Taani sõjaline võimsus oli suunatud sealsele sõjategevusele. 1223. aastal sattus kuningas Valdemar II sõjategevuse käigus vangi Schwerini krahvi Heinrichi kätte, kust ta pääses alles pärast lunaraha maksmist. 1227. aastal sai Valdemar II sõjas Põhja-Saksamaa vürstiriikidega Bornhövedi lahingus lüüa ning kohe alustasid pealetungi Taani aladele Eestis ka sakslaste Mõõgavendade ordu väed, vallutades lõplikult kogu Põhja-Eesti. (Vt Eestlaste muistne vabadusvõitlus ja Taani valdused Eestis). Keskajal kuulusid Taanile pikemat või lühemat aega suured valdused praegusel Põhja-Saksamaal, Põhja-Eestis, Saaremaa ja Ojamaa.\n13. sajandil laastasid Taanit kodusõjad ja sõda Holsteini krahvidega. Kuningas Erik IV (1241–1250) ajal tekkis kuningal vastuolu Rooma paavstiga Roskilde piiskopi ametissemääramisega. Taani langes paavsti heakskiidetud rünnaku alla Põhja-Saksamaa vürstide poolt ning sõjategevus jätkus ka kuningas Christoffer I (1252–1259) valitsemisajal ja päädis alles Jakob Erlandseni nimetamisega Lundi peapiiskopiks. Christoffer I suri 1259. aastal ja kuna Christofferi poeg ja pärija Erik V Klipping oli veel alaealine, valitses regendina 1264. aastani, Christoffer I lesk – kuninganna Margrete Sambor. Piiskop Erlandsen püüdis tagada toetust kuningas Abeli poegadele, pannes kõik Erik V kroonimisel osalenud piiskopid kirikuvande alla, ent jäi Margretele alla ja pagendati maalt. Margretel tuli jätkata võitlust aprillis 1259 Taani tunginud Rügeni vürsti Jaromar II-ga, kes toetas Taani kuninga ja kiriku vastasseisus kirikut.\nPikemalt artiklites Holstein, Schauenburgi ja Holsteini krahvid ja Schleswigi hertsogkond\n1324. aastal abiellus markkrahv Ludwig VPõhja-Saksamaalt Wittelsbachide dünastia võimu edasiseks tugevdamiseks, Taani kuninga Christoffer II vanema tütre, printsess Margaretaga. 1340. aastal toetasid tema ja Holsteini krahv Johann III Ludwigi naise Margareta venda Valdemar IV Taani troonile pääsemisel. Wittelsbachi dünastia säilitas head suhted Taani õukonnaga isegi pärast Margareta surma samal aastal.\n1331. aastal toimus Gottorpi lähedal kuninga Christoffer II (1320–1326 ja 1329–1332) ja Holstein-Rendsburgi krahvi Gerhard III-a vahel lahing, milles kuningas sai lüüa ja järgmisel aastal ta suri. Valitsema hakkas Gerhard, mille järel omandasid Holsteini aadlikud Taani riiklikus elus suure tähtsuse ja kaalu. See lõppes siis, kui 1340. aastal tapeti Holsteini Gerhard III ning Christoffer II poeg Valdemar valiti kuningaks Valdemar IV Atterdagina (1340–1375), kes taastas riikliku ühtsuse ja kuningavõimu autoriteedi riigis. Valdemar suutis vahepeal killustunud Taani riigi taas ühendada, allutada otsesele kuningavõimule ka Sjællandi ning võita Taanile tagasi 1332 Norra kätte läinud Skåne.\nValdemar ei suutnud enda käes hoida Taani valdusi Eestis (Harju- ja Virumaad koos Tallinna, Rakvere ja Narva linnustega). Jüriöö ülestõusu järel 1346. aastal müüs ta need Saksa ordu ordumeister Goswin von Herikele umbes nelja tonni hõbeda (19 000 Kölni marka) eest.\n1349. aastal, Valdemari valitsusajal, puhkes Taanis katk, mis hävitas ligi poole maa elanikest. Katk süvendas kriisi põllumajanduses ja rahutusi riigis.\nTaani kuningas Valdemar IV vallutas 1361. aastal Visby – linna, mis kuulus Hansa Liitu, kontrollis Läänemere laevandust ning maksustas väina läbivad kaubalaevad ja muutis tollimaksude sisseviimisega Øresundi (Jüüti poolsaare ja Skandinaavia vahel asuva väina) läbimise hansakaupmeestele erakordselt raskeks. Vendi hansalinnad kuulutasid Taani vastu välja "Kaperkriegi" (kaaperdamissõja, mis sarnaneb piraatlusega), kuid see ebaõnnestus. 1362. aastal purustas Valdemar sõjategevuses Hansa Liiduga Helsingborgi merelahingus vastase laevastiku, kuid kaotas võitluse Holsteini, Mecklenburgi ülikute, taani aadlike, Hansa Liidu ja Madalmaade linnade, mis ei kuulunud Hansa Liitu koalitsioonile (Kölni Konföderatsioon). 1370. aastal sõlmitud Stralsundi rahuleping oli suureks löögiks Taani rahvusvahelisele mõjule, kuid vabastas kuningas Valdemari riigisisese aadlike vastupanu mahasurumiseks. Kuid varsti pärast kuninga ainuvõimu kindlustamist ta suri (1375), jätmata meesliinis pärijat.\nValdemar IV tütar Margrete oli 1363. aastast abielus Norra kuninga Håkon VI-ga ja valitses Valdemar IV surma järel Taanit regendina oma poja tulevase kuninga Oluf II eest. Pärast Olufi surma 1387. aastal tunnistati Margarethe Taani ja Norra kuningannaks ning aastast 1389 ka Rootsi kuningannaks. 1397. aastal sõlmiti Taani, Rootsi ja Norra vahel Margrethe I valitsetav personaalunioon (Kalmari unioon), mille juhtivaks riigiks jäi Taani. Nii muutusid Taani riigi osaks ka Norra valdused Atlandi Ookeanis – Shetland, Orkney saared, Fääri saared, Island ja Gröönimaa.\nPärast Margarethet oli järgmiseks ühisriigi tugevdajaks ja arendajaks Erik VII, kelle valitsemisajal ehitati Sundi väina kaldale Kronborgi kindlus, tänu millele kontrolliti ning maksustati Øresundi väina läbivad kaubalaevad nn Sundi tolliga.\nPikemalt artiklis Taani Monarhia\n1397. aastal sõlmitud Kalmari unioon püsis läbi tõusude ja mõõnade kuningas Christian II valitsusajani (1513–1523). 1435. aastal algas Pommeri Eriku poliitika vastane Engelbrektsson ülestõus Rootsis, misjärel Pommeri Erik 1439 nii Taani kui ka Rootsi troonilt kukutati. Engelbrekt Engelbrektssoni tapmise järel sai Rootsi regendiks Karl Knutsson Bonde, kuni uue Taani kuninga Christoffer Baierist valimiseni. 1448. aastal, kui unioonikuningas Christoffer suri, valiti Karl VIII Rootsi kuningaks.\n1448. aastal sai Oldenburgi krahv Christian kuid hüüdnimega Fortunatus Taani kuningaks kui Christian I, esimene Oldenburgi dünastia esindaja Taani troonil. Oldenburgist sai Taani kuningriigi eksklaav ning kontroll linna üle jäeti kuninga vendadele.\nRootsi kuningas Karl VIII püüdis ise saada unioonikuningaks, 1449. aastal valitigi ta Norra kuningaks, kuid taanlased olid valinud oma monarhiks Christian I, kes 1450. aastal ka Norra trooni üle võttis. Seejärel puhkes Karli ja Christiani vahel sõda, mille purustused tekitasid Rotosis peagi tugeva siseopositsiooni, mida juhtisid Oxenstiernad ja Vasad. 1457. aastal suudeti Karli kukutada ja uueks uniooni – Taani, Norra ja Rootsi kuningaks (1457–1464) valiti aga Christian I. Oldenburgi dünastiast Christian I, päris 1460. aastal Schleswigi hertsogkonna ning Holsteini krahvkonna.\n1464. aastal aga kukutati Christian I Rootsi troonilt ning kuningaks kutsuti tagasi Karl Knutsson Bonde. Seal algasid sisevõitlused unioonimeelsete ja -vastaste vahel, mille käigus Christian I püüdis oma võimu taastada, kuid see ebaõnnestus. Rootsi valitsejaks tõusis regendina (1470–1497 ja 1501–1503) Sten Sture Vanem.\nTaani ja Norra kuningas (1481–1513) Hans (Rootsi kuningana (Johan II) oli aastatel (1497–1501) ka Rootsi troonile saanud, kuid pärast seda olid taanlaste katsed rootslasi endale allutada lõppenud läbikukkumisega. 1500. aastal Hans ja Frederik korraldasid suurejoonelise rünnaku Dithmarscheni talupoegadevabariigi vastu Holsteinis, kuid Taani, Rootsi ja Norra ühisväed, mida toetasid veel Saksa palgasõdurid, said Hemmingstedti lahingus täielikult lüüa ja Dithmarschen säilitas oma iseseisvuse veel pooleks sajandiks. Dithmarschen liideti alles aastal 1559 Holsteini hertsogkonnaga, lõunaosast sai Taani kuninga ja Norra kuninga (1559–1588) Frederik II valdus, muud osad jaotati tema isa Christian III poolvenna Schleswig-Holstein-Gottorpi hertsogi Adolfi vahel.\nKuningas (1513–1523) Christian II soovis Rootsi taas kindlalt Kalmari uniooniga liita, kus viimased 30 aastat olid valitsenud regendid, kes valitsesid Taani kuningast tegelikult sõltumatult. Esialgu ei õnnestunud see ka Christianil, kuid 1520. aastal õnnestus tal viimaks regent (1512–1520) Sten Sture nooremat otsustavalt võita ja Rootsi allutada. Rootsi seisused vandusid Christian II-le 1521. aastal truudust, kuid paranoilisele monarhile polnud sellest küllalt. Et vastupanu lämmatada, lasi ta korraldada Stockholmi veresauna, kus hukati kümneid, Christian II-le truudust vandunud, kuid iseseisvust pooldavaid rootsi aadlikke. Stockholmi veresauna järel algatas Gustav Eriksson sõja Rootsi iseseisvumiseks. Rootsi iseseisvus 1523. aastal ja väljus unioonist. Taani ja Norra vaheline personaalunioon kestis aastani 1814.\nKalmari uniooni lagunemisele järgnes reformatsiooniprotsess Taanis ning aastatel 1534–1536 kodusõda (Krahvivaenus). Kodusõjas jäi peale reformatsioonimeelne Christian III, aastal 1536 sai Taanis ja Norras ametlikuks usuks luterlus.\nTaani kuningas aastatel (1559–1588) Frederik II\nJüüti poolsaarel ja Skandinaavia lõunaosas: Skåne, Halland ning Blekinge\nGerardus Mercatori "Atlas sive Cosmographicae Meditationes de Fabrica Mundi et Fabricati Fugura" (1596)\nTaani kuningas aastatel 1588–1648, Christian IV\nJärgnevate Taani-Norra valitsejate, Frederik II (1559–1588) ja Christian IV (1588–1648) ajal muutus Taani taas üheks kõige võimsamaks riigiks Läänemere piirkonnas. Tänu kasvavale kaubandusele Läänemere ja Põhjamere vahel olid oluliseks sissetulekuallikaks Øresundi tollid.\nPikemalt artiklis Taani-Norra (1536–1814)\nPõhjamaade seitsmeaastane sõda (1563–1570) ning Kalmari sõda (1611–1613) Rootsiga kindlustasid veelgi Taani positsiooni Läänemerel.\nBrömsebro rahuga (1645) Rootsile läinud alad (kaardil kollasega, Halland punasega).\nPärast mitmete Skandinaavia poolsaarel asunud territooriumide kaotamist hakkas Taani-Norra 17. sajandil rajama Aafrikas, Kariibi mere piirkonnas ja Indias kolooniaid, forte ja kauplemispunkte. Peale 1814. aastat, mil Norra oli Napoleoni sõdade järgselt Rootsile loovutatud, säilitas Taani selle, mis oli järgi Norra suurtest keskaegsetest koloniaalvaldustest.\nTaani kuningas Christian IV algatas Taani-Norra väliskaubanduse laienemise poliitika osana tollast Euroopat haaranud merkantilistlikust lainest. Taani-Norra esimene koloonia rajati 1620. aastal India lõunarannikule.\nPikemalt artiklis Taani koloniaalimpeerium\nTaani riik 1647–1650\nTaani-Rootsi sõjad 17. sajandil tõid Taani kuningriigile kaasa suured territoriaalsed muudatused. Aastatel 1610–1617 toimunud Rootsi-Vene, Ingeri sõja ajal Taani vägede poolt rünnak Lõuna-Rootsi tähtsaima kindluse Kalmari kindluse vastu ja selle mahapõletamine, tingis aastatel 1611–1613 toimunud Kalmari sõja. Sõja lõpetanud Knäredi rahu tulemusel loovutas Rootsi Taani-Norrale kogu Lapimaa ja Rootsi kaotas väljapääsu merele.\nAastatel 1618–1648 osales Taani Kesk-Euroopas toimunud Kolmekümneaastases sõjas, kus osales aastatel 1625–1629. 1626. aasta augustis lõi Johann Tserclaes Tilly Lutteri juures Saksamaale tunginud taani kuningaväge, pärast seda põgenes kuningas Elbe taha. Kui keisrivägede uus ülemjuhataja, geniaalne administraator Albrecht von Wallenstein oli 6 kuud tagajärjetult Stralsundi linna piiranud, algasid rahuläbirääkimised Taaniga ja aasta hiljem sõlmiti viimasele soodne rahuleping Lübeckis (1629).\nAastatel 1643–1645 toimunud Torstensoni sõja tulemusel pidi aga kuningas Christian IV Brömsebro rahuga loovutama püsivalt Saaremaa, Ojamaa ja Hallandi 30 aastaks Rootsile.\nChristian IV sekkumine 30-aastasesse sõtta aastal 1625 ning järgnev sõda Rootsiga (1657–1658) olid Taani jaoks aga katastroofilised.\nAastatel 1655–1660 osales Taani Teises Põhjasõjas ning pärast Esimest Karl Gustavi sõda (1657–1658) pidi Frederik III Roskilde rahuga loovutama Rootsile põlised Taani alad Skåne, Hallandi, Blekinge ja Bornholmi ning ka Norra maakonnad Jämtland, Härjedalen ja Bohuslän. Teise Karl Gustavi sõja (1658–1660) järel sai Taani Kuningriik aga Kopenhaageni rahuga Bornholmi jälle tagasi. 1660 oli Taanis 600 000 elanikku.\n"Tabula Generalis Iutiae". Johann Baptist Homann, 1710\nLäänemere suurvõimuks sai Rootsi.\nPõhjasõja lahingutegevus I etapp (1700–1709)\n17. sajandi vallutuste tõttu oli Rootsi kuningriik muutunud tõeliseks suurriigiks, kes oli vallutanud Karjala ja Ingeri, Eestimaa, Liivimaa ning Kolmekümneaastases sõjas muuhulgas Lääne-Pommeri, Wismari, Bremeni hertsogiriigi ja Verdeni. Samuti oli Rootsi vallutanud Taani-Norra maakondi: Taani maakonnad Skåne, Blekinge ja Hallandi ning Saaremaa ja Ojamaa ning Norra maakonnad Jämtlandi, Härjedaleni, Trondheimi maakonna ja Bohusläni. Läänemeri oli muutunud praktiliselt Rootsi sisemereks. Hansa Liit oli oma mõju minetanud. See põhjustas Rootsi naaberriikides suurt rahulolematust, mis avaldus juba mõnes varasemas väiksemas sõjas, sealhulgas Skåne sõjas (1675–1679).\nTaani tahtis Rootsilt tagasi saada Skånet, Blekinget ja Hallandit, mis olid 17. sajandil kaotatud. Samuti tahtis Taani, et Rootsi väed lahkuksid Rootsi satelliitriigist Holstein-Gottorpist, kus nad toetasid nõudlusi Schleswigi osale, mis kuulus Taanile. 24. märtsil 1698 sõlmiti Saksi kuurvürsti ja Poola kuninga August II Tugeva ja Taani liit.\nAugustis 1698 sõlmisid Moskva tsaar Peeter I ning Saksi kuurvürst ja Poola kuningas August II Tugev Rootsi-vastase liidu, millega 1699 ühines ka Taani kuningas Frederik IV, et tagasi võita Taani kaotatud mõju Läänemerel. Taani mobiliseeris oma sõjalaevastiku ning koondas oma armee Rootsi liitlase Holstein-Gottorpi hertsogiriigi piirile. Hiljem ühines liiduga Brandenburg.\nSõda algas 1700 Saksimaa kuurvürsti ja Poola kuninga August II Tugeva vägede ootamatu, ilma sõjakuulutuseta rünnakuga Riiale. Kuulnud Riia ründamisest, otsustas Taani kuningas Frederik IV rünnata Rootsi liitlast Holstein-Gottorpi. 11. märtsil kuulutas Taani Rootsile sõja ja Taani väed marssisid Holstein-Gottorpi sisse, vallutades selle Schleswigi-osa. Rootsi kuningas otsustas saata Holsteini 17 000 sõdurit. Ta kuulutas välja mobilisatsiooni. Rootsi sõjavägi ei olnud palgaarmee nagu enamikus teistes maades. Sõdurid elasid rahuajal talupoegadena külades. Ühe üksuse sõdurid elasid ühes külas. See lähendas neid lahingus. Deserteerimine oli Rootsi armees sama hästi kui tundmatu.\nWilliam III, kes oli tollal nii Inglismaa, Iirimaa ja Šotimaa kuningas kui ka Hollandi provintside asehaldur, soovis säilitada Põhja-Euroopas rahu ning status quo. Et Taani oli ründaja, asus William Rootsi poolele ning saatis 25 liinilaevast koosneva Inglise-Hollandi eskaadri admiral George Rooke'i juhtimisel Rootsi toetuseks Göteborgi. Rootsil oli sõjalaevastik 38 liinilaeva ja 12 fregatiga, Taanil oli 33 liinilaeva ja 7 fregatti. Julge manöövriga õnnestus Rootsi laevastikul sõita läbi Sundi väiksema faarvaatri, jäädes Sundi kaldal asuvate Taani kindluste suurtükkide laskeulatusest väljapoole. Rootsi laevastik ühines Inglise-Hollandi eskaadriga. Nüüd oli 33 liinilaevaga Taani laevastik vastamisi rohkem kui 60 liinilaevaga, nii et Taani admiral ei julgenud merelahingut pidada.\nNii ei lahkunud Taani sõjalaevad sadamast. Karl XII maabus 23. juulil 1700 koos liitlastega Taani peasaarel Sjællandil Humlebæki lähedal Kopenhaagenist põhja pool ja hõivas sealsed maa-alad. Augustis asuti Kopenhaagenit piirama. Taani kuningas oli katastroofilises olukorras: tema laevastik oli vastamisi palju võimsamaga, pealinna piirati ja armee oli kaugel Holsteinis hertsog Friedrich IV vastu sõdimas.\nPealinna ei vallutatud, sest Frederik IV tunnistas oma kaotust ja soovis alustada rahuläbirääkimisi. 18. augustil sõlmiti Holstein-Gottorpi ja Taani vahel Travendali rahuleping, mille kohaselt taastati status quo (rootslased lahkusid Sjællandist ja taanlased Gottorpist) ning Taani lahkus Rootsi-vastasest koalitsioonist (ta ei tohtinud 9 aasta jooksul Rootsi vaenlasi toetada). Lepingut garanteerisid Inglismaa, Holland, Lüneburg-Celle ja Hannover.\nTaani liitus Rootsi-vastase sõjategevusega taas 1709. aastal, 28. juunil 1709 uuendasid Taani ja Saksi oma liidulepingut. Sõtta sekkusid ka teised Euroopa riigid: Hannoveri kuurvürstiriik pretendeeris Bremenile ja Verdenile. Preisimaa tahtis allutada Rootsi alasid Pommerimaal: Szczecinit, Usedomi saart ja Wolini saart. Ka Venemaa ründas Rootsi valdusi Põhja-Saksamaal.\nPõhjasõja lahingutegevuse II etapp 1710–1721\nNovembris 1709 hõivasid taanlased 10 000 või 14 000 mehega Skåne. See oli üks raskemaid sõdasid, mida Taani oli pidanud. Kiiresti vallutati ka Blekinge. Kuid kindral Magnus Stenbock lõi 28. veebruaril Helsingborgi lahingus Taani armeed ja sundis selle Rootsist lahkuma. Kopenhaagenis möllas samal ajal katk, millesse suri umbes kolmandik elanikke. Pärast seda keskendusid taanlased Rootsi valdustele Põhja-Saksamaal. Aastal 1711 nurjus taanlaste, saksimaalaste ja venelaste rünnak Stralsundi ja Wismari linnale.\nAastal 1712 püüdis Rootsi veel kord sõjaõnne enda kasuks pöörata. Rootsi väed kindral Magnus Stenbocki juhatusel 16 000 mehega Rügenisse, et Poolasse sisse marssida. Ent Taani laevastik purustas Hiddensee all Rootsi abieskaadri. Siiski lõi Stenbock 20. (9.) detsembril 1712 Gadebuschi lahingus Taani ja Saksimaa ühendatud väeüksust. Viimane kaotas 6000 sõdurit ja pidi põgenema. Jaanuaris 1713 laskis Stenbock Altona linna maha põletada. Pärast seda liikusid rootslased Tönningi kindlusse Holstein-Gottorpis, kus taanlased nad peagi ümber piirasid. Nälja ja haiguste tõttu suri rootslastel 3000 sõdurit, allesjäänud 9000 meest kapituleerusid 16. mail 1713.\nJuunis 1715 kuulutas Preisimaa Rootsile sõja, rünnates Pommerit ja piirates Stralsundi, kus viibis parajasti Rootsi kuningas Karl XII. 1714. aastal Türgist naasnud kuningas jõudis linnast lahkuda just enne selle langemist vaenlaste kätte. Karl XII naasis 1715 Rootsi ning otsustas 1716 rünnata Taanile kuuluvat Norrat. Rootslased pidid aga taganema, sest Peter Wessel (Tordenskjold) hävitas Dynekileni lahingus nende varustuslaevastiku. Aastal 1717 tegi Taani kaks ebaõnnestunud rünnakut Göteborgi ja Strömstadi juures. Karl ründas 1718 uuesti Norrat ning langes 30. novembril 1718 Norras Fredrikshaldi kindluse piiramisel. Pärast Karl XII surma taandusid Rootsi väed Norrast.\nAastal 1719 sai uueks Rootsi valitsejaks Karl XII õde Ulrika Eleonora ja 1720. aastal Ulrika Eleonora abikaasa Frederik I. 3. juunil 1720 sõlmis Rootsi Taaniga Frederiksborgi lossis Frederiksborgi rahu. Suurbritannia kuningriik ja Prantsusmaa kuningriik kandsid hoolt selle eest, et Taani võiks endale jätta Schleswigi Gottorpi-osa. See liidendati ametlikult Taaniga 1721. Muidu jäi kõik nii, nagu oli olnud enne sõja algust.\nJärgnevalt suutis Taani 18. sajandil põhijoontes sõdadest kõrvale hoida. Prantsuse valgustusliikumise mõjul kasvas huvi teaduse vastu. Aastatel 1761–1767 läkitas Taani kuningas Frederik V Carsten Niebuhri juhtimisel esimese Euroopa teadusliku ekspeditsiooni Siinaile ning Araabia poolsaare lõunaossa. Arenes majandus, viidi läbi talude kruntimine.\n17.–18. sajandil sai Taanist koloniaalmaa. Taanile kuulusid kolm saart Kariibi meres (nn Taani Lääne-India 1671–1917; praegu USA Neitsisaared), Trankebar Indias kagurannikul (1620–1845) ning orjakaubanduse tarvis loodud kolooniad Lääne-Aafrikas Ghanas (nn Taani Kullarannik 1658–1850).\n1773. aastal liideti Taaniga lõplikult taanlastega asustatud Schleswigi hertsogkond, sakslastega asustatud Holstein aga kuulus Taani kuninga valduste hulka, kuid kuulus Saksa-Rooma riigi territooriumite hulka.\n19. sajandi esimesel poolel, kuningate (1839–1848) Christian VIII ja (1848–1863) Frederik VII valitsusajal tugevnes nii Taani kui ka Saksa rahvuslusliikumine. Sellega seoses tekkisid probleemid Schleswigi (taanipäraselt Slesvig) ning Holsteini (Holsten) hertsogkonna saksakeelse elanikkonnaga. Hertsogkonnad ei kuulunud küll Taani kuningriigi koosseisu, Taani kuningas oli aga ka Schleswigi ja Holsteini hertsog.\n1848. aasta, 22. jaanuaril kinnitati kuningas Frederik VII poolt Taani konstitutsioon, mis sätestas ühise, riikliku esinduskogu moodustamise. Schleswigi hertsogkonna saksakeelne elanikkond tundis oma senist suveräänsust ohustatuna ning Kielis alanud Taani-vastase ülestõusu järel pöördus moodustatud ajutine valitsus Saksa Liidu poole abipalvega.\nPreisi kuningriik (1876)\nJärgnes Esimene Schleswigi sõda Preisi kuningriigiga 1848–1851, mis siiski sisuliselt säilitas varasema seisu. Põhjasõja lõpus, 1720. aastal sõlmitud lepingu tingimusi garanteerinud Suurbritannia, Prantsusmaa, ohustatuna tundnud Rootsi ja 1815. aasta Viini kongressi tulemusi garanteerinud ning Euroopas toimunud revolutsioonidest häiritud monarhistliku Venemaa keisririigi sõjaliste demarššide ning diplomaatia tulemusel lõpetas Preisimaa aktiivse sõjategevuse. 1848. aasta 2. juulil sõlmiti Malmös vaherahu ja 26. augustil Taanile kasulik rahuleping.\n1849. aasta 26. märtsil sõjategevus taasalgas ning sõjategevuse katkestamine saavutati vaid Venemaa keisririigi vägede viimisega Preisimaa piirile ning sellele järgnenud Suurbritannia poolt vahendatud vaherahuläbirääkimistega, mis lõppesid Berliinis 2. juunil 1850 lõppenud rahulepinguga.\nPikemalt artiklis Esimene Schleswigi sõda, 1848–1851\nAastal 1849 võeti vastu esimene Taani põhiseadus, millega riigis sai valitsusvormiks konstitutsiooniline monarhia.\n1862. aastal sai Preisi kuningriigi valitsusjuhiks Otto von Bismarck. Bismarcki üks peamine eesmärk oli Saksamaa ühendamine. 1863. aastal suri Oldenburgide dünastia pealiini esindaja meespärijateta Taani kuningas (1848–1863) ja Holsteini ning Schleswigi hertsog Frederik VII ning järgnenud Taani ja Holsteini valitsejapretendentidena esinesid Oldenburgide dünastia kõrvalliini Schleswig-Holstein-Sonderburg-Augustenburgi hertsog Friedrich VIII ja Christian II, kes pärines Oldenburgi dünastia Schleswig-Holstein-Sondenburg-Glücksburgi liinist. Ta pärines Oldenburgi pealiini suhteliselt lähedasest kõrvalharust, kuid Saali õiguse kohaselt ei olnud tal esmast pärimisõigust Taanile kuuluvale Schleswig-Holsteinile. Lahendamata Schleswig-Holsteini küsimus viis Teise Schleswigi sõjani 1864. aastal. Saksakeelseid riike oma võimu alla ühendada püüdva Saksa Liidu juhtriigi Austria keisririik purustas koos Preisimaaga 1864. aastal Taani väed ja läks Holsteini piirkond Austria keisririigi võimu alla ja Schleswigi hertsogkond Preisi kuningriigi võimu alla, pärast aga Preisi-Austria sõda 1866. aastal muudeti Schleswig-Holstein Preisi kuningriigi provintsiks koos Saksi-Lauenburgi hertsogkonnaga liideti Preisi kuningriigiga.\nPikemalt artiklis Teine Schleswigi sõda, 1864\n19. sajandi teisel poolel toimus väga suur areng nii majanduse kui ka kultuuri vallas. Rajati esimesed veevärgid, levis maagaasi kasutamine majapidamistes ja tänavavalgustuses, kasutusse ilmusid esimesed elektrilambid. Aastal 1847 valmis Kopenhaageni–Roskilde raudtee, esimene praegusel Taani alal.\nEsimese maailmasõja ajal jäi Taani neutraalseks. 1918. aastal tunnustas Taani Islandit suveräänse riigina. Island lakkas sellega olemast Taani Kuningriigi osa, kuid Islandi Kuningriik oli Taaniga endiselt ühendatud personaaluniooniga ühise kuninga (Christian X) all.\nTaani teises maailmasõjas[muuda | muuda lähteteksti]\nRiik pärast teist maailmasõda[muuda | muuda lähteteksti]\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Taani_ajalugu&oldid=5743695"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 21:30, 1. november 2020.


Kala ja Hiiumaa kuuluvad kokku\nHiiu Kaluri kontsern on viimasel ajal kogu aeg kahjumis olnud. On selge, et selline olukord ei saa kesta lõpmatult. Seetõttu on omanike soov teha ümberkorraldusi tootmise efektiivistamiseks täiesti mõistetav. Kui tegevjuht ei tule asjaga kaasa või töötab koguni vastu, tuleb tema teenetest loobuda. Nii just Hiiu Kaluris juhtuski. Juhtumisi oli Peeter Palu näol tegu suure juhiga, keda rahvas armastas nii tema enda kui paljude heategude pärast. Toomas Kõuhkna seevastu oli mujalttulnu, kelle kohta on saarel igasuguseid jutte liikvel. Küsimusele, kuidas ta ennast hiidlastele omaks mõtleb teha, vastab mees vaid ühe sõnaga: ?Tööga.?\nHiiu Kalur on ajast aega andnud tööd arvestatavale osale Hiiumaa elanikest. Kalapüügi ja konservitööstuse lõpp tähendaks saare jaoks tõelist katastroofi. Teisalt, miks see peaks kaduma, kui kala ujub siinsamas saare ümber ja kalatööstus on Viskoosa endises siiditehase hoones end mugavalt sisse seadnud, olmeruumides euronõuetele vastav remontki juba tehtud.\nHiiu Kaluri kontserni värske juhatuse esimehena ütleb Kõuhkna, et ümberkorraldused oleks tulnud nagunii, ka siis, kui Palu oleks tegevjuhiks edasi jäänud. Sest ettevõte tuleb panna kasumit teenima, maksku, mis maksab, ja nii ruttu kui võimalik. ?Tahaks loota, et tuleval aastal me enam kahjumit ei tooda,? lausub ta. Selleks on kavas koostöös konsultatsioonifirmaga töötada välja uus organisatsiooni struktuur ja panna paika tegevussuunad. Võimalik, et mõnest tegevusest tuleb ka loobuda, mõni võib aga juurdegi tulla. Mingit suur töötajate ülejääki Kõuhkna kinnitust mööda ei teki, vastupidi, ta lubab neid juurdegi võtta. Küll aga võib mõni töötaja üle jääda kontori poolel, sest eri tütarfirmade juhtimine ja müük on kavas ühildada. Pole ju mõtet hoida näiteks Hiiumaal Dagotaris ja Saaremaal Läätsal eraldi müügistruktuuri. Kõne alla võib tulla ka eri tootmiste ühendamine. Tuleva aasta eelarve koostatakse juba uute põhimõtete järgi. ?Oleme seadnud eemärgiks ettevõte taasväärtustamise,? ütleb Kõuhkna, kelle väitel oli Hiiu Kaluri hind sellal, kui Kõuhknad selle ETFC Grupilt ära ostsid, palju kõrgem kui täna.\nKõuhkna lubab, et põhilised arengusuunad kalapüügi ja kalatöötlemise näol jäävad alles. Kalapüügiettevõte Dagomar, Hiiumaa konservitööstus Dagotar ja Läätsa Kalatööstus, mida Kõuhkna nimetab Hiiu Kaluri kolmeks vaalaks, jätkavad suure tõenäosusega sama tegevust edaspidigi. ?Küsimus on selles, kuidas me neid arendame: kas paneme põhirõhu ookeani- või kohalikule püügile ja mil moel me kala töötleme,? selgitab ta.\nHiiu Kaluri tänane valulaps on konservitööstus. Viimased kaks aastat on kalakonserviturg olnud madalseisus ja hinnad väga madalad. Uus tootmine võiks Kõuhkna nägemust mööda olla ookeanikala pakkimine või sellest konservi tegemine. Sprotti ja räime tomatis läände müüa pole kerge, aga uute turgude avamine saab ainult selles suunas toimuda. Praegusele 6?7 miljonile toosile lisaks on kavas toota veel vähemalt 5 miljonit toosi lääne turu tarvis.\nASi Dagotar juhatuse esimees Üllar Pöial ütleb, et tegu on Eesti suuruselt teise kalatööstusega, mis koos Saaremaal ostetud Läätsaga annab turuliidrist Maseko mõõdu välja. Kõrgessaare kalatööstuse eelis on, et kaheksa kuud aastas saab toodangut teha värskest, külmutamata kalast.\n90 protsenti ettevõtte konservitoodangust läheb eksporti, sellest omakorda 75 protsenti Ukraina ja ülejäänu Venemaa turule. Madalseisu ühe põhjusena nimetab Pöial Venemaa majanduskriisi tõttu sinna kinni jäänud raha ja madalaid hindu. Üllatuslikult saadi näiteks eelmisel nädalal ühelt Moskva hulgifirmalt 10 000 dollarit kahe aasta taguse võlana. Uut aastat loodetakse alustada vanade võlgadeta ja nullkasumiga. Et olla ka homme turul, värbab ettevõte pidevalt uut tööjõudu. Kalatööstuse juhataja Mati Kiivit läheb näiteks tuleval nädalal Kohtla-Järvele sealt inimesi kauplema. Paarkümmend naist käib juba mitmendat aastat mandrilt saarele tööle ja on teenistusega rahul. Keskmine palk on nelja tuhande ringis, kuid nobedamad teenivad tükitööna kuni kümme tuhat krooni kuus. Kindlasti meelitavad naisi tööle ka äsjaremonditud nägusad olmeruumid koos sauna ja muu vajalikuga. 2002. aasta alguseks peavad Euroopa Liidu nõuetele vastava remondi saama ka tootmisruumid, mis täna veel suhteliselt räämas.\nAS Dagomar on Hiiu Kaluri edukaim tütarettevõte, mis püüab oma 12 laevaga veerandi kogu Eestis püütavast kalakogusest. Viimaste kuude tulemuste põhjal on ettevõte kasumis. Tulu võiks olla suurem, kui kala rohkem püüda saaks, sest poole ajast seisavad traalid kai ääres.\nKuu aega tagasi Tallinnas koos istunud nn Varssavi komisjon otsustas vähendada räime püügikvooti järgmiseks aastaks 25 protsenti ja kilu püügimahtu 12 protsenti. Dagomari juhataja Marek Harjaku sõnul on püügiõigust kogu aeg nappinud, aga nüüd jääb seda veelgi vähemaks. Kilu ja räime püüavad ainult Eesti ja Läti, kuid just neid kvoote on kogu aeg vähendatud. Harjak ei oska sellest muud arvata, kui et Euroopa Liidu Balti mere ääres paiknevad liikmesriigid soovivad siinset kalalaevastikku välja suretada, et siis mõne aasta pärast ise oma uhkete laevadega sisse purjetada ja vahepeal kosunud kalavarud välja püüda. Paraku ei toeta ka Eesti riik kalapüüdjaid. Kurioosne, kuid täna käib enamik ettevõtjaid riigiga püügiõiguste pärast kohut. Krevetipüügi võimalus Kanada rannikul on ennast selleks aastaks ammugi ammendanud. Siingi näeb Harjak riigi süüd, sest mõnda aega püüdsid seda ahvatlevat mereandi needki, kel selleks luba polnud. Selle nädalaga saab ka lubatud kogus paltust merest välja toodud ja siis jääb veel võimalus mereahvenat püüda. Vildaka kalanduspoliitika tulemusena on kuuest ookeanipüügilaevast hiidlastel tänaseks järel veel kolm. Peagi tuleb loobuda veel ühest, eelmisel aastal 20 miljoni krooni eest soetatud traalerist, mis on augustist alates kai ääres seistes ainult kulusid teinud. Muret teeb ka kütuse hinna pidev tõus, mis tõstis kaks nädalat tagasi kala omahinna korraga kahelt kroonilt kahele ja poolele. Dagomarile kuulub aga ka Lehtma sadam, mis täna kasumlikult töötab, vedades Hiiumaalt välja puitu ja turvast. Kuna aasta esimene kvartal oli kalapüügis hea, on lootust, et aasta lõpetab Dagomar siiski väikese plussiga.\n?Nad on ennegi üritanud, aga neil pole midagi välja tulnud,? ei usu perekond Kõuhkna kalaäri õnnestumisse üks seda valdkonda hästi tundev inimene. Tiit ja Toomas Kõuhknale pannakse süüks ETFC Grupi lagunemist, segaseid tehinguid off-shore firmadega ja mitme tuntud toiduainetööstuse allakäiku.\nToomas Kõuhkna Hiiu Kaluri tegevjuhiks hakkamise järel levisid saarel mitmesugused jutud. Ühed arvasid, et nüüd tahavad omanikud ettevõttest raha välja pumbata ja seejärel tühja kesta pankrotti lasta. ?Sel juhul oleks olnud mõistlik etteotsa panna mõni tankist. Milleks enda nime määrida?? küsisid teised. Kõuhkna ise ütleb, et Palu ei tulnud omanike mõtetega kaasa ja see oli üks põhjusi, miks teed lahku läksid. On teada, et Palu soovis Hiiu Kalurit Kõuhknatelt välja osta, kuid pooled ei jõudnud tingimustes kokkuleppele.\nPalu on öelnud, et ta ei soovinud kalanduse kadumist Hiiu saarelt. ?Need on minu mõtted küll,? tunnistab ta, kuid keeldub intervjuust. ?Ma ei taha kellegagi sõdida, kuid teatud isikute senine tegevus ei ärata usaldust,? märgib ta.\nHiiumaa suurima tööandja saatuse pärast valutab südant ka Hiiu maavanem Hannes Maasel, kes on püüdnud perekond Kõuhknaga edasise suhtes kokku leppida. Isa ja poeg Kõuhknad on käinud maavalitsuses ja kohtunud koos ettevõtte tegevjuhtidega ka omavalitsuste esindajatega, selgitamaks tulevikuplaane.


@kiisumari kirjutas: kuhu ma nüüd sattusin. lugesin neid numbreid nagu hiina keelet :irv:\n@Helikene kirjutas: Aga kui palju lõng pesemisega kergemaks läheb??? Seda katset ma praegu küll teha ei saa. Enne peab keegi mulle digikaalu kinkima. Ja lisan veel, et mõõtsin valget 8/2 lõnga, mis Jõgeva toodang. Põhimõte peaks ju sama olema\n@Helikene kirjutas: Võtsin lõngavihi ette ja hakkan mõõtma\n@Helikene kirjutas: Mõõtsin valget 8/2 lõnga, mis Jõgeva toodang. Põhimõte peaks ju sama olema\n@Mumm kirjutas: Neid Raasikul-õnga-teemadel postitusi lugedes on mul hammas verele läinud :irv:\n@Mumm kirjutas: Seda ma kardangi, aga kui kellegagi koos minna siis ehk suudan end talitseda ..\npitssokid sokid salakas kudumine kuidas vest laste kaelus salakudumine jõulusalakas mustrid kootud lõngapood intarsia lõngavõlur Kaelussall sall beebitekk heegeldatud drops lõng twined haapsalu kirjatud kampsun lanesplitter


Täna tutvusime lähemalt Eesti ühe armastatuma lastekirjanduse tegelase - Nukitsamehega. Oli ju Hitipidu - Estonia teatri etendus - Nukitsamehe sünnipäevapidu, kuhu mujalt maailmastki tuntud tegelased nagu karupoeg Puhh ja Pipi koos oma kaaslastega kohale tulid. Vaatasime ära kogu filmi ja seejärel joonistasime pildi. Tähistasime Christo sünnipäeva. Viimane tund möödus lauldes. Homme on aga - uskumatu, aga tõsi juba reede.\nPostitaja: Airy kell 2:24 PM


Energia meeskond arendab biokütustel põhineva lennukikütuse rampideks - Keemia - 2019\nEnergia meeskond arendab biokütustel põhineva lennukikütuse rampideks\nГоворящий Том: водная битва - Лагерь Говорящего Тома и Друзья Анджела Хэнк Tom Camp Игровой мультик (Juuli 2019).\nLennukid suurenevad, tagurpidi hõõruvad, valged konditsioneerid. Federal Aviation Administration (FAA) käis igal aastal eelmisel aastal keskmiselt 43 684 lendu ning USA sõjalised ja kaubanduslikud lennud kogusid üle 20 miljardi galloni reaktiivkütuse.\nKõik need heitkogused moodustavad kokku. Vastavalt Rahvusvahelisele Lennutranspordi Assotsiatsioonile tõstis maailma lennureisid 2016. aastaks 815 miljonit tonni süsinikdioksiidi heitmeid 2016. aastal - kaks protsenti ülemaailmsest inimtegevusest. Ja globaalne lennuliiklus ei aeglusta. IATA ennustab, et 2035. aastal reisib lennujaamas 7, 2 miljardit reisijat, mis ligi 2016. Aastal lendas 3, 8 miljardit.\nNiisiis, kuidas muuta õhu reisimine keskkonnale lihtsamaks? University of Delaware teadlased töötavad välja alternatiivse reaktiivkütuse. Nafta asemel soovivad UD teadlased võimsusega lennukeid korni ja puitlaastudega, millest üldse ei meeldi, kui sa ei ole maastik või kobras, kes otsivad jääke.\nUD Harkeri interdistsiplinaarse teaduse ja tehnika laboratooriumis töötavad teadlased sellist taimset materjali, mis on tuntud teaduslikult kui lignotselluloosne biomass, rohelistesse toodetesse, kaasa arvatud uued kütused ja kemikaalid. Teadlased on seotud energiaenergia uuenduste katalüüsikeskusega (CCEI), Energy Frontier Research Center, mida toetab USA energeetikaministeerium. UD asuv keskus ühendab üheksa institutsiooni teadlasi, et töötada välja puhta energia väljakutsed.\nVastavalt CCEI juhatuse asedirektorile Basudeb Sahale, on üks suurimaid takistusi taastuva joogikütuse tootmisel, suurendades kahe kriitilise keemilise protsessi kiirust ja efektiivsust - sidumist ja deoksüdeerumist. Kuna taimne materjal, mida keskus töötab, on madala süsinikusisaldusega, kui see on tahkeks vedelaks, siis tuleb süsinikmolekulid keemiliselt kokku tõmmata või "ühendada", et luua reaktiivkütuse vahemikus kõrge süsinikusisaldusega molekule. Seejärel tuleb nende molekulide hapnikust eemaldada, et moodustada hargnenud süsivesinikke. See hargnemine on oluline, et parandada kütuse liikumist ärilennu külmumistemperatuuril.\n"Rahvusvahelised lennukid võivad lennata kõrgusel 35 000 jalga, kus välistemperatuur võib olla kuni -14 ° C, " ütleb Saha, kes juhib keskkonnas taastuva reaktiivkütuse projekti. "See on temperatuur, mille juures lennuk peab kulgema ja kütust ei tohi külmutada."\nTaastuvate joogikütuste tootmise kiirendamine\nNõudlus püsib ka naftapõhiseks kütuseks lennunduses. Enam kui kümme aastat tagasi oli FAA seatud eesmärgiks kasutada 2019 aastal 1 miljardit galloni taastuvaid reaktiivkütuseid. IATA sõnul on jätkusuutlikud lennukikütused 2020. aastaks süsinikdioksiidi neutraalse kasvu saavutamise ja 50-protsendilise vähendamise süsinikdioksiidi heitkogus aastaks 2050 (võrreldes 2005. aasta tasemega). Kuid see alternatiivkütus ei ole piisavalt toodetud ega konkurentsivõimelise hinnaga.\nPraegu kasutavad mitmed USA ettevõtted taastuvaid reaktiivkütuseid sellistest materjalidest nagu triglütseriidid, mis on kasutatud kasutatud õli ja rasva hulgast, või süsinikmonooksiidi ja vesiniku sünteesigaasi kombinatsioonist. Üks ettevõte kasutab selle lähtematerjalina vetikad ja isegi on Los Angelese lennujaamast (LAX) maa-alune torujuhe, kus protsent segatakse tavalise reaktiivkütusega, ütleb Saha.\nKuid selle mittetraditsioonilise materjali töötlemine nõuab ka kõrget temperatuuri-350 ° C (662 ° F) ja kõrgsurvet.\nUD-s asuvatest puitlaastest ja maisitõlvikest pole nii palju, kus Saha ja tema kolleegid on välja töötanud uued katalüsaatorid, nn keemilised kitsed, mis kitsendavad keemilisi reaktsioone, mis muudavad selle taimse materjali kütusena. Üks odavatest grafeinist valmistatud katalüsaatoritest näib olevat süsinikmolekulide kärgstruktuur. Selle ainulaadsed pinna omadused suurendavad sidestusreaktsiooni kiirust. See töötab ka madalal temperatuuril (60 ° C). Teine katalüsaator eemaldab hapniku energiatõhusal viisil ja toodab suuremaid saagiseid hargnenud molekule, kuni 99%, mis sobib reaktiivkütuseks. Mõlemad katalüsaatorid on ringlussevõetavad ja protsessid on skaleeritavad.\n"Meie protsessi madal temperatuur ja kõrge selektiivsus võib võimaldada lignotselluloosse biomassi biokütustel põhineva biokütuste kulutõhusat ja jätkusuutlikku tootmist, " ütleb Saha.\nUuringud on üksikasjalikult kirjeldatud kolmes hiljutises teaduslikes artiklites: "Madala süsinikusisaldusega furaanika lahustumatu C-C seos süsivesinike kõrgemate prekursoritega, kasutades grafeenoksiidi karbokatsialaati" ja "Furüülmetaani hapnikurullide hüdrodeoksügeneerimine reaktori ja diislikütuse diameetriga kütustele: reaktsioonivõrgu katsetamine koos Toetatud pallaadiumkatalüsaator ja hafniumi triflaadi promootor "ilmnesid ACS katalüüsis, mille on avaldanud American Chemical Society, ja" ChemSusChem'is esitleti "kõrge süsinikusisaldusega fuüülmetaanide katalüütilist hüdrodeoksüdeerumist taastuvatel reaktiivmootoritega varustatud alkanidel reeniumi modifitseeritud iidiumkatalüsaatori kaudu".


Silja, Food & Paris: Porgandi-kaera pannkoogid\nOngi jälle reede - uskumatu :) Kuigi päevadel pole suurt vahet ja enam ei jõua kodus oldud nädalaidki kokku lugeda, siis see nädal on siiski teistsugune. Nimelt oli mul eile sünnipäev :) Ja kui keegi oleks mulle kunagi öelnud, et veedan selle kodus sõpradega vaid virtuaalselt või paari meetri kauguselt suheldes, ilma et nad mu juurde koju sisse tuleks või saaks kellegagi kasvõi klaasikese mulli juua, siis oleksin arvanud, et ta teeb nalja. Aga selline see eilne päev täpselt oli ja ausalt öeldes on siiani süda veel soe :) Tore ikka, kui inimesed meeles peavad ja olgu need siis telefonikõned, sõnumid, isiklikud või sotsiaalmeedia vahendusel edastatud soovid - hea meel on loomulikult kōigi üle!\nAga et homme on laupäev, siis tasub juba täna mõelda, milliseid pannkooke seekord vahelduse mõttes teha. Miks mitte näiteks neid mahlaseid porgandi ja kaerajahuga koogikesi, millele vanill ja kaneel mõnusat särtsu annavad?!? Nende porgandiga pannkookide retsept ilmus mõni aeg tagasi siin ja artiklis (mis on muideks tasuta loetav) räägin pikemalt nii hommikusöögi kasulikkusest kui ka kaerajahu tervislikkusest :) Ja olen nende pannkookide retsepti osas ka juba päris palju tagasisidet saanud - siiani on kõik küpsetajad rahule jäänud, nii et julgen soovitada :)\nTänases Nädalalõpuleht LP-s on aga kolm lihtsat ja soodsat aedviljade ja hakklihaga retsepti - neidki soovitan proovida, kui on soov midagi toitainerikast valmistada. Mu enda lemmikud neist on tuunikalakastmega mahlased ahjus küpsetatud peedi-hakklihakotletid, mida olen juba korduvalt teinud. Samas koduste frikadellidega peedisupp ja klassiklaine köögiviljahautis on samuti kerged, aga väga maitsvad toidud, mis karantiiniajal juba paaril korral menüüs olnud.\nAga toredat kokkamist ja parimat nädalavahetust kõigile! :)\nTainasse võib lisada soovi korral 0,5-1 tl jahvatatud ingverit, kardemoni või nelki või 0,25 tl riivitud muskaatpähklit. Kaerajahu asemel sobib ka nisujahu (sel juhul piisab 0,5 tl küpsetuspulbrist).\n2 dl keefiri (kui soovid vedelamat tainast ja õhemaid pannkooke, siis lisa pisut rohkem)\n2 keskmist porgandit (u 200 g puhastatud kaal)\nServeerimiseks: hakitud (röstitud) metspähkleid või Kreeka pähkleid, marju, mett, moosi, kondenspiima, (vahtra)siirupit, vanillijäätist vm meelepärast\nSega küpsetuspulbri, sooda, soola ja kaneeliga. Teises kausis sega vispliga lahtiklopitud munad suhkrute ja keefiriga. Lisa riivitud porgandid ja sega läbi. Vala hulka kuivained ja sega õrnalt ühtlaseks tainaks.\nSoojenda pannil rasvaine, aseta supilusikaga tainas pannile ja prae keskmisel kuumusel pannkoogid kuldpruuniks. Kumbagi külge prae sõltuvalt kuumusest ja paksusest mõni minut ning keera ümber siis, kui tainas hakkab pealt kergelt mullitama.\nNaudi soojalt koos värskete marjade, mee, moosi, kondenspiima, vanillijäätise, hakitud pähklite vm meelepärasega; soovi korral sõelu peale tuhksuhkrut.\nPostitaja: Silja Luide kell 15:56\nSildid: aedvili, gluteenivaba küpsetis, hommikusöök, kaerajahu/helbed/kliid, magustoit, marjad, porgandikook, tervislik maius


Reima talvepüksid KIDDO LIGHTNING - www.heihopsti.ee\nReima talvepüksid KIDDO LIGHTNING\nTavahind: 62.95 €\tKampaaniahind: 37.77 €\nPüksid on kitsa lõikega.\nHingav, tuulekindel, mugav ja disainitud turvaliseks riideks.\nVeehülgavus 10 000 mm.\nHõõrduvustaluvus 50 000 pööret.\nHingavus 5 000.\nKõik õmblused teibitud veekindlaks.\nReguleeritavad ja eemaldatavad traksid.\nReguleeritavad sääreotsad, millel on lumelukud.


Anija Vallvalitsuses allkirjastati Vana Waksali nimeline sektor - Naabrivalve\nAnija Vallvalitsuses allkirjastati reedel, 22.05 uue naabrivalve piikonna leping. Uus piirkond asub Aegviidu keskuses restorani Vana Waksal juures. Piirkonna tegevustesse on kaasatud neli restorani naabruses asuvat majapidamist.\nSektorivanem ja restorani Vana Waksal perenaine Piret Purcell tõi sektori loomise ajendina välja lähiümbruses toimunud sissemurdmised majapidamistesse ja liikluseeskirjade rikkumised alevis. Piret mainis veel, et nende pere elab ja töötab samas majas, mis tähendab, et nad on kogu aeg kohal ja hoiavad piirkonnas võõraste liikumisel silma peal.\nLepingule kirjutasid alla Ida-Harju politseijaoskonna juht Roger Kumm, naabrivalve sektorivanem Piret Purcell, Anija valla vallavanem Riivo Noor ja MTÜ Eesti Naabrivalve tegevjuht Marek Väljari. Politseist oli veel kohal noorsoopolitseinik Kaisa Kajo\nKasutaja Eesti Naabrivalve foto.


Arutelu:Tarkvara – Vikipeedia\nBIOS, rakendustarkvara, vabavara, jaosvara, arvutimängud, programmeerimine jne võiks veel kunagi siia lisada, kui aega oleks...\nJ 14:12 02.04.2004\nÜmber tõstetud Arutelu:Arvutitarkvara alt:\nÜtlen sihilikult office, mitte MS office, sest on päris mitu officet, milles on lahendus word. (20. märts 2005, kell 19.30 Tvali)\nSee käib selle teksti kohta, mis ma praegu artiklist välja tõstsin:\nKui näiteks Office on tarkvarapakett, siis Word on tarkvaralahendus, mis koosneb programmist, selle abifailidest, lisamoodulitest, mallidest ja muust.\nPeep 9. september 2005, kell 11.00 (UTC)\nSelles artiklis kitsendatakse tarkvara ainult arvutitega. Ka arvutitarkvaralt on suunamine siia. Kas iga seade, milles töötab tarkvara, on automaatselt arvuti või on tarkvara mõiste laiem? Valju 8. aprill 2010, kell 21:07 (EEST)\nPõhimõtteliselt võib programmikoodis olevaid instruktsioone täita ka näiteks inimene. Pole ju programm muud kui ettekirjutus mingi tegevuse tegemiseks. Need ettekirjutused võivad olla kuitahes lihtsad või keerukad. Olid ju juba õite vanasti olemas klaverid, mis suutsid aukudega plaadi alusel muusikat esitada. See plaat on klaveri jaoks programm, kuid toda klaverit me kindlasti arvutiks nimetada ei saa, sest ta ju ei arvuta. On see klaveriplaat aga tarkvara? Ta on tarkvara-laadne, aga me ometi ei nimeta seda tarkvaraks. Minu teada tuli tarkvara mõiste kui selline üleüldse kasutusele koos arvutitega, seega on vast OK kui ta arvutite juurde ka jätta. Rene 8. aprill 2010, kell 21:40 (EEST)\nSiin on varasem redaktsioon, millest on üle sõidetud. Uus redaktsioon on vikindamata, keelevigadega ja lohiseva sõnastusega. Andres (arutelu) 10. detsember 2013, kell 23:52 (EET)\nVormistasin selle siin kommentaarina, ma oma arust juba liitsin varasema versiooni materjali uuesti sisse, kas eksisin millegagi? Adeliine 11. detsember 2013, kell 00:14 (EET)\nEi tea. Väga keeruline on aru saada. Andres (arutelu) 13. detsember 2013, kell 16:41 (EET)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Arutelu:Tarkvara&oldid=3801153"\nNaase leheküljele "Tarkvara".\nLehekülje viimane muutmine: 13. detsember 2013, 17:41\nSelle lehekülje viimane muutmine: 17:41, 13. detsember 2013.


Tellimistingimused – Treehouse\nKäesolevad tingimused kehtivad Treehouse Events OÜ internetileheküljelt www.tree-house.ee/epood tellitud kaupade ostu-müügilepingutele (edaspidi „Leping”), mis sõlmitakse Treehouse Events OÜ (edaspidi „Müüja“) ja kaupa telliva isiku (edaspidi „Tellija”) vahel käesolevate tingimuste kehtivuse ajal.\nTellija tellimus loetakse üldjuhul pakkumuseks võlaõigusseaduse (VÕS) tähenduses sõlmida tellitud kauba ostu-müügi leping. Müüja ei pea oma nõustumisest tellimusega Tellijat eraldi teavitama. Ostu sooritamise ning makse tasumisega kinnitab Tellija, et on tutvunud tellimistingimustega.\n* www.tree-house.ee/epood e-poes olevad hinnad on eurodes.\n* Ostudele e-poest lisandub hinnale transpordi hind vastavalt Tellija valitud tarneviisile\n* Hinnad kehtivad tellimuse vormistamisest kuni vormistatud tellimuse maksetähtaja aegumiseni (3 päeva pärast tellimuse vormistamist).\n* Kui tellimus on esitatud enne müügitingimuste või hindade muutmist, kohaldatakse Tellija ja Treehouse Events OÜ vahel tekkinud õigussuhetele tellimuse vormistamise ajal kehtinud tingimusi.\n* E-pood www.tree-house.ee/epood jätab endale õiguse teha müügihindades muudatusi. Nimetatud muudatusi kajastatakse veebilehel www.tree-house.ee/epood.\nTellijal on võimalus ostu eest tasuda pangalingi vahendusel.\nTasuda on võimalik ka e-postile saadetava tellimuskinnituse alusel teistes internetipankades või pangakontoris.\nOstukorvis näete oma valitud tooteid. Kontrollige tellimus, täitke nõutud väljad oma andmetega ning vajutage nupule “esita tellimus“. Edasi valige kas soovite maksta arvega või maksa pangalingiga\nValige sobiv pank ja sooritage makse – vajutage kindlasti nuppu “tagasi kaupmehe juurde”\nTeile saadetakse e-postiga tellimuskinnitus. Maksetähtaeg on 3 päeva ja kui selle aja jooksul laekumist ei toimu, tellimus tühistatakse. See ei kehti siis, kui Müüja ja Tellija on sõlminud kauba eest tasumise osas erikokkuleppe.\nNB! Müüja asub tellimust täitma peale makse laekumist Treehouse Events OÜ arveldusarvele.\nTellijal järgnevad võimalused kauba kohale toimetamise võimalused:\n* SmartPOST (alates 2.95 EUR)\n* Omniva pakiautomaat (alates 2.95 EUR)\n* Kuller (5 EUR)\nKauba toob kohale kullerfirma\nTeiega võetakse personaalselt ühendust ning lepitakse kokku sobiv aeg kauba kätte saamiseks. Pakke toimetatakse kohale tööpäevadel 9.00-18.00.\nKõik tellimused täidetakse pärast makse laekumist üldjuhul 1-3 tööpäeva jooksul. Maksimaalne tarneaeg on 7 tööpäeva. Osasaadetisi täidetakse ainult kokkuleppel, üldjuhul saadetakse kaup korraga.\nKui kliendi poolt tellitud kaup on antud hetkeks lõppenud, teavitame Tellijat sellest viivitamatult, anname teada uue kauba saabumise aja või tagastame soovi korral raha.\nNB! Enne kauba vastuvõtmist soovitame tungivalt Teil toodete pakend üle vaadata ja selle väliste vigastuste korral märkida kulleri saatelehele sellekohane märkus. Palume Teil vigastatud pakendiga tootest teatada elektronposti aadressile info(at)tree-house.ee või Treehouse Events OÜ kontakttelefonile 56261754.\nNB! Kauba kohale toimetamise kulud kehtivad tellimustele Eesti Vabariigi piires, väljaspool Eesti Vabariiki tarneid ei toimu.\nPärast tellimuse kättesaamist on Tellijal õigus e-poes sõlmitud lepingust taganeda põhjust avaldamata 14 päeva jooksul. Tagastada ei ole võimalik:\n* toodet, mis on valmistatud, arvestades Tellija isiklikke vajadusi;\n* toodet, mis on valmistatud Tellija esitatud tingimuste kohaselt;\nKauba tagastamiseks tuleb esitada Kauba ostust taganemise avaldus ning saata see e-postile info(at)tree-house.ee hiljemalt 14 päeva jooksul kauba kättesaamisest.\nTellija peab kauba tagastama avalduse esitamisele järgneva 14 päeva jooksul või esitama tõendi, et ta on eelnimetatud perioodi jooksul kauba üle andnud logistikafirmale. Kauba tagastamine toimub Tellija kulul ja Treehouse Events OÜ ei hüvita kauba tagastamisega tekkinud kulusid, välja arvatud juhul, kui tagastatud kaup ei vasta tellitule.\nRaha kanname tagastatud toote eest tagasi samale arvelduskontole millelt toimus tasumine 14 päeva jooksul alates tagastamisavalduse tegemisest.\nMüüjal on õigus tellimusest taganeda, kui tellitud kaupa ei ole võimalik tarnida kauba lõppemise tõttu. Sellisel juhul makstakse Tellijale raha tagasi. Soovi korral on võimalik kaup asendada mõne muu tootega või oodata uue kauba saabumist.\nToodete juures olevad tootepildid võivad olla illustratiivse tähendusega ja võivad erineda tegelikust tootest. Küsimuste korral palun kontakteeruge meie klienditeenindusega telefonil 56261754 või e-post aadressil info(at)tree-house.ee\nTreehouse Events OÜ vastutab Teie ees ja Teie vastutate Treehouse Events OÜ ees teisele poolele käesolevate tingimuste rikkumisega tekitatud kahju eest Eesti Vabariigis kehtivates õigusaktides sätestatud juhtudel ja ulatuses.\nTreehouse Events OÜ ei vastuta Teile tekitatud kahjude eest või toote kohaletoimetamise viibimise eest juhul, kui kahju või toote kohaletoomise viibimine on tingitud asjaolust, mida Treehouse Events OÜ ei saanud mõjutada ning mille saabumist Treehouse Events OÜ ei näinud ette ega võinud ette näha (vääramatu jõud).\nTellija isikuandmed (nimi ja perekonnanimi, telefoninumber, aadress, e-posti aadress, pangaandmed jne), mis on sisestatud ostude sooritamiseks, on konfidentsiaalne info ja ei kuulu avaldamisele kolmandatele osapooltele, v.a. seadusega ettenähtud juhtudel, samuti kauba edastamiseks seotud osapooltele – kullerfirma, Omniva, SmartPOST, jne.\nMüüjal on õigus kasutada Tellija e-posti aadressi ka oma majandustegevuses reklaami ja muu informatsiooni edastamiseks.\nLisainfot tellimste ja toodete kohta saab telefonil 56261754 või e-post aadressil info(at)tree-house.ee. Telefonile vastame E-R 9-18, e-posti kirjadele vastame kuni 3 tööpäeva jooksul, kiiremates küsimustes palume helistada.


Klient tahab internetis vastuseid tundide asemel sekundite jooksul - Äripäev\nKlient tahab internetis vastuseid tundide asemel sekundite jooksul\nPriit Vaikmaa 08. märts 2001, 00:00\nKodulehekülgede kaudu laekuvad tulud oleksid mitu korda suuremad, kui kliendid saaksid alati oma küsimustele kiire vastuse. Õnnestunud internetitellimuste arvust umbes 4 korda rohkem on tehinguid, mis jäävad lõpetamata, kuna tekivad probleemid tellimisel, väidab uuringufirma Datamonitor.\nKliendid on valmis tellima ja äri ajama, kuid enamik veebilehekülgede külastajaid vajaksid esmakordsel tellimisel kliendituge ja vastuseid oma küsimustele võimalikult kiiresti. Tavalises poes käies saab abi paluda müüjalt, kuid internetis eeldatakse, et kliendile piisab varem valmis kirjutatud vastustest (FAQ ehk korduma kippuvad küsimused). Mingit tolku ei ole ka sellest, kui saadate oma kliendile e-posti 24 tundi hiljem, sest klient on siis juba teie saidile käega löönud. Kui kiiresti teie firma reageerib kodulehekülje kaudu tulnud küsimustele, on võtmeküsimus.\nTurul on huvitavaid CRM ehk kliendisuhtelahendusi (customer relations management), millest paljud võimaldavad ka klienditeenindust internetis. Tarkvarafirmad on välja töötanud klientide teenindamiseks kümneid programme: meilide haldamise moodulid, hääle ülekandmise lahendus internetis (VoIP), tekstipõhine online-chat ehk jututuba, lehekülgede push-tehnoloogia jne.\nKodulehekülgede omanikele väljatöötatud lahendustest on Eestis kõige rohkem kasutusel tekstipõhine online-chat, mis võimaldab suhtlust reaalajas. Mitmed kohalikud veebilehed ja e-ärid kasutavad HumanClicki nimelist tarkvara, mis võimaldab pakkuda klienditeenindust reaalajas. Klient saab igal ajal lehekülje omanikuga alustada online-vestlust.\nSuured ettevõtted maksavad kümneid miljoneid kroone tarkvara eest, mis aitab neil kliente paremini teenindada. Selleks, et oma klientide elu mugavamaks teha, ei pea aga tingimata investeerima miljoneid.\nHumanclicki-nimelise online-chat'i lahenduse saab koduleheküljele tasuta, kuid rohkemate lisavõimalustega HumanClick Pro versioon maksab näiteks alates 1530 kroonist kuus. Teavet Humanclicki kohta saab aadressil www.humanclick.com.\nEestis kasutatakse Humanclicki üsna paljudes online-teenustes. Näiteks finantsportaalis LHV Direct on link, mis viib jutukaaknasse, kus saab firma töötajaga otse reaalajas suhelda. Ka internetioksjonil osta.ee saab tekstipõhiselt Humanclicki abiga firma töötajaga suhtlema hakata.\nKliendisuhete juhtimise kohta jagatakse tasuta informatsiooni järgmistel lehekülgedel: www.crmguru.com, www.crm-forum.com, searchcrm.techtarget .com/.\nKohalike spetsialistidega ja eesti keeles on võimalik CRM teemadel mõtteid vahetada ka Äripäeva online-foorumis aadressil www.aripaev.ee/foorum/rubr_aktu/index.shtml.


20. Hobiauto ehitamine - kus ja kuidas seda teha? - Podcastid.ee\n20. Hobiauto ehitamine - kus ja kuidas seda teha?\nSel korral on “Istmesoojenduses” taas üllatussaatejuht Veli Valentin Rajasaar ning sel puhul võtame ette ka pisut teistsugused teemad.\nEsiteks räägime korduvatest liiklusrikkujatest – statistika näitab, et kui liiklust tihti rikkuda, on ka kordades tõenäolisem, et satud liiklusõnnetusse. Arutame selle üle, kas praegused kontrollmeetodid võimaldavad sellist olukorda leevendada ning kuidas inimesed üldse oma tegude tagajärgedele mõtlema panna?\nVeli on ka aasta auto valimise žüriis – huvilised saavad teada kuidas protsess käib, millised on praeguseks finalistid ning mis masina Veli ise esikohale upitas.\nProovisõiduauto asemel räägime enda auto ehitamisest – projekti ja hobiautodest. Kas on paratamatu, et iga auto ongi projekt? Mida tasuks hobiauto ehitamisel silmas pidada, kus selle kallal töötada saaks ning kellelt masinat putitama õppida?


Saarde valla avaliku korra eeskirjad – Riigi Teataja\nSaarde valla avaliku korra eeskirjad\nSaarde valla avaliku korra eeskirjad - sisukord\n§ 2 Avaliku korra nõuded\n§ 3 Vastutus\nRT IV, 18.09.2012, 22\nVastu võetud 21.12.2005 nr 7\n(1) Avaliku korra eeskirjade (edaspidi eeskiri) ülesanne on tagada Saarde valla haldusterritooriumil avalik kord, puhtus ja inimeste turvalisus.\n(2) Käesolev eeskiri kehtib Saarde valla haldusterritooriumil ning on kohustuslik kõigile füüsilistele ja juriidilistele isikutele.\n(3) Saarde vallas on igaühe kohustuseks käituda nii, et avalik kord ja kaasinimeste turvalisus oleks tagatud.\n(4) Avalik koht on iga territoorium, ehitis või ruum, (kaasa arvatud liiklusvahend), mis on antud üldiseks või avalikuks kasutamiseks või mis tegelikult on üldkasutatav.\n(5) Alaealine on alla 18-aastane isik.\n1) kaasinimest häiriv käitumine, sh lärmamine, ebasündsad väljendused ja muud kaasinimeste rahu ja kaitstust rikkuvad või inimväärikust alandavad teod;\n2) mis tahes vara lõhkumine, rikkumine või muul viisil kahjustamine;\n3) prügi viskamine või jätmine selleks mitteettenähtud kohta;\n4) omavoliline reklaami paigaldamine selleks mitteettenähtud kohtadesse;\n5) viibimine joobnuna, kui sellega kaasneb kaasinimeste häirimine.\n1) viibida ilma loata juriidilistele ja füüsilistele isikutele kuuluvatel piiratud territooriumidel, majade katustel, pööningutel, keldrites (v.a. majaelanikud), vastavalt tähistatud ehituste maa-aladel ja varisemisohtlikes kohtades;\n2) ametiasutustesse ja muudesse avalikesse kohtadesse sisenemisega seotud kauplemine, teenuste ja kaupade pakkumine, tellimuste korjamine, kerjamine ning aateline ja usuline tegevus, kui sellega kaasneb kaasinimeste häirimine;\n3) vilede ja sireenide kasutamine, muusikaline müra, häiriv pillimäng ja laulmine ning muu selletaoline tegevus avalikes kohtades ja eraterritooriumidel, kui sellega rikutakse kaasinimeste rahu ja kehtivaid sanitaarnorme;\n4) kehtestatud korra kohaselt ülespandud liiklusmärkide, viitade, reklaami jms lõhkumine, rikkumine ja omavoliline teisaldamine, samuti taoliste märkide jmt omavoliline paigaldamine;\n5) hoone seinale, lodžale, rõdule, piirdele või tulbale paigutatud nime- või numbrisildi, mälestustahvli, tuletõrjevahendi või tehnovõrgu koordinaattabeli omavoliline ümberpaigutamine, samuti avariiväljapääsu või -luugi omavoliline avamine või lukustamine;\n6) määrivate ja haisvate riiete või jalanõudega toitlustusasutusse, kauplusse, ametiasutusse või muusse üldkasutatavasse ruumi sisenemine;\n7) tuleohtlikul ajal metsa ja muu taimestikuga kaetud alal 1) kulu põletamine, 2) raiejäätmete või rohket suitsu tekitava risu, põhu jms põletamine, 3) suitsetamine, välja arvatud selleks ettevalmistatud ja tähistatud kohas või mineraalse pinnasega kohas, kus puudub taimestik või selle jäänused, 4) lõkke tegemine, välja arvatud selleks ettevalmistatud ja tähistatud kohas, 5) muu tegevus, mis võib põhjustada tulekahju. Tuleohtlik aeg algab kevadel pärast lume sulamist ning lõpeb sügisel vihmaste ilmade saabumisel. Tuleohtliku aja alguse ja lõpu määrab igal aastal Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituut ning teavitab sellest avalikkust;\n8) alaealisel prahi põletamine ilma täiskasvanu juuresolekuta;\n9) rahvakogunemistega seotud üritusel korraldaja poolt tähistatud territooriumil ilma korraldaja loata viibimine;\n10) alaealisel alkoholi, narkootilise või muu joovastava aine, tubakatoote omandamine ja tarvitamine;\n11) alaealisele alkoholi, narkootilise või muu joovastava aine või tubakatoote ostmine, edasiandmine;\n12) alla 16-aastastel isikutel viibida ilma täiskasvanud saatjata avalikus kohas ajavahemikus kell 23.00–6.00. Ajavahemikus 1. juuni kuni 31. august on alaealisel keelatud viibida ilma täiskasvanud saatjata avalikus kohas ajavahemikus kell 24.00–5.00. Jaaniööl ja uusaastaööl selles alapunktis nimetatud piirangud ei kehti.\n13) alla 16-aastastel noortel külastada peale kella 21.00 kohvikuid ja baare, kus müüakse alkohoolseid jooke (v.a külastused koos vanemate või täiskasvanud saatjaga);\n14) avalikele üritustele looma kaasavõtmine;\n15) tähistatud supluskohas pesta või ujutada koduloomi;\n16) mootoriga veesõidukiga tähistatud supluskohta sisenemine, välja arvatud eritalitused;\n17) lasta elamul lähemal kui 20 m seisva sõiduki mootoril töötada üle 5 minuti;\n18) ükskõik millisel viisil öörahu rikkumine, kui see ei ole seotud õnnetusjuhtumite likvideerimisega;\n19) ühissõidukites või üldkasutatavates ehitistes suitsetamine, välja arvatud selleks ettenähtud kohad.\n(3) Igasugune ettevõtlusalane tegevus tuleb korraldada nii, et sellega ei häiritaks kaasinimeste rahu.\n(4) Töid, millega kaasnev müra ületab sanitaareeskirjas kehtestatud päevase olmemüra normi, võib teha ajavahemikus kella 7.00–21.00, pühapäevadel ja riiklikel pühadel alates kella 8.00. Erandina ei kehti see nõue avarii või õnnetuse likvideerimisel.\n(5) Avalikus kohas tohib üritust (laat, näitus, kontsert, jumalateenistus jmt) korraldada ainult vallavalitsuse loal. Politseiprefektuuriga kooskõlastatud kirjalik taotlus tuleb vallavalitsusele esitada vähemalt kaks nädalat enne ürituse algust, hilisemaid taotlusi ei pea vallavalitsus läbi vaatama. Taotluses peab olema märgitud ürituse sisu, toimumise koht ja aeg (kuupäevaliselt ja kellaajaliselt), ürituse läbiviija, puhastus- ja heakorratööde läbiviimise ja korra tagamise kohustuse võtmine, vastutav isik.\n(6) Massiürituse (spordivõistlus, etendus jmt) korraldamine, samuti remont- ja muude tööde tegemine, millega kaasneb liikluse häirimine, sulgemine või ümberkorraldamine, on lubatud üksnes vallavalitsuse ja teeomaniku nõusolekul. Erandina ei kehti see nõue avarii või õnnetuse likvideerimisel.\n(7) Ilutulestiku korraldamiseks peab olema politseiprefektuuri ja päästeameti luba.\n(8) Avalikus kohas laagrisse jäämine või sõiduki kasutamine elamiseks on lubatud ainult vastavalt tähistatud piirkonnas või vallavalitsuse poolt määratud kohas.\n(9) Baari, kohviku või muu alkoholimüügiga seotud lõbustus- ja toitlustusasutuse avamiseks on muuhulgas nõutav politseiprefektuuri eelnev informeerimine.\n(10) Lõkke või tuletöö tegemine on lubatud ainult territooriumi seadusliku valdaja loal täiskasvanu poolt või juuresolekul, kusjuures tuleb täita kõiki tuleohutusnõudeid. Tule tegemise koha ümbrus peab olema puhastatud põlevmaterjalidest ja –vedelikest ning vajadusel eelnevalt niisutatud või ümber kaevatud. Igal viisil tuleb takistada tule levikut. Tuletegija ei tohi jätta tuld valveta ega lahkuda enne, kui tuli on kustunud või tema poolt kustutatud. Lõkke tegemisel tuleb tagada ohutu vahemaa hooneteni ja metsani, kusjuures lõkke kaugus hoonetest peab olema vähemalt 15 m ja metsast vähemalt 30 m. Lõkke tegemisel tuleb arvestada tuule tugevust ja suunda. Tuleb jälgida, et lõkkest ei saaks alguse kulupõleng. Lõkke tegemisel tuleb veenduda, et tekkiv suits ei häiriks teisi inimesi ja liiklust. Avaliku lõkke tegemise peab selle korraldaja eelnevalt kooskõlastama kohaliku päästeasutusega ja omama selleks kohaliku omavalitsuse luba.\n(11) Ürituste korraldajad on kohustatud kasutatud maa-alad ja ruumid puhastama hiljemalt kaheksa tunni jooksul pärast ürituse lõppemist või loas näidatud tähtajaks.\n(12) Öörahu on kella 23.00–06.00\n§ 3. Vastutus\n(1) Kõigil kodanikel on õigus nõuda eeskirjas nimetatud väärtegude lõpetamist, tõkestada nimetatud väärtegusid ning pöörduda abisaamiseks politsei töötajate ja Saarde Vallavolikogu poolt volitatud ametiisikute poole.\n(2) Eeskirjade rikkumisel kannab süüdlane vastutust vastavalt kehtivatele õigusaktidele.\n(3) Väärtegude menetlemisel kohaldatakse karistusseadustiku üldosa ja väärteomenetluse seadustiku sätteid.\n(4) Väärtegude kohtuväline menetleja on vallavalitsus ja politseiprefektuur.


Advokaat arhitektide murest: ametnikud ei tohi luua oma reegleid - ärileht.ee\nAdvokaat arhitektide murest: ametnikud ei tohi luua oma reegleid\nKarin Mölder, Advokaadibüroo Magnusson vandeadvokaat\nFoto: Advokaadibüroo Magnusson\nTänases Ärilehes ilmus artikkel, kus arhitektid kurdavad, kuidas omavalitsuse palgal olevad ametnikud omavolitsevad ja ehitusubade menetlust pidevalt edasi lükkavad. Advokaadibüroo Magnusson vandeadvokaat Karin Mölder on probleemist teadlik. Arhitektidel on igati õigus olla rahulolematu.\nArhitektide poolt tõstatud küsimused on teravalt esile kerkinud uue ehitusseadustiku jõustumise järel, kuid esinenud ka varem. Ehitusseadustik näeb olenevalt ehitatava või valminud ehitise suurusest ja olemusest ette ehitus- ja kasutusteatise või ehitus- ja kasutusloa taotluse esitamise. Paratamatult on kohalike omavalitsuste halduskoormus erinevate teatiste ja taotluste läbivaatamisel suur, kuid see ei õigusta haldusmenetlusreeglite ja isikute õiguste rikkumist.\nEhitusloa taotluse saamisel peab pädev asutus kontrollima esitatud ehitusprojekti vastavust õigusaktides sätestatud nõuetele, eelkõige detailplaneeringule või projekteerimistingimustele ning ehitisele ja ehitamisele esitatud nõuetele. Ametnik peab lähtuma üksnes õigusaktides kehtestatud nõuetest, tal puudub õigus luua täiendavaid reegleid või olemasolevaid endale meelepäraselt sisustada. Riigikohus on rõhutanud, et haldusmenetluses võib isiku põhiõigusi ja -vabadusi ning tema muid subjektiivseid õigusi piirata ainult seaduse alusel. Juhul, kui haldusorgan leiab ehitusprojektis puudusi, peavad puuduste kõrvaldamiseks tehtavad ettekirjutused olema kooskõlas kehtivate õigusaktidega ja põhjendatud. Põhjendamine tähendab seejuures viitamist konkreetsele kehtestatud nõudele, millele ehitusprojekt haldusorgani arvates ei vasta.\nArhitektide poolt esile toodud halduspraktika, kus haldusorgan ei too väidetavaid puudusi välja ühe korraga, vaid tugineb alles hiljem täiendavatele puudustele, mis esinesid juba algselt esitatud ehitusprojektis, ei ole kooskõlas haldusmenetluse seaduse, haldusmenetluse põhimõtete ega hea halduse tavaga. Seadus sätestab otsesõnu, et taotluses puuduste esinemise korral peab haldusorgan esimesel võimalusel määrama taotlejale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks, s.t teatama kõikidest puudustest esimesel võimalusel. Lisaks tuleb haldusmenetlus läbi viia eesmärgipäraselt ja efektiivselt, võimalikult lihtsalt ja kiirelt ning vältida isikutele üleliigsete kulutuste ja ebameeldivuste tekkimist. Riigikohus on mitmetes lahendites toonitanud haldusorgani kohustust järgida haldusmenetluse üldpõhimõtteid, sealhulgas hea halduse põhimõtet.\nKui isik leiab, et haldusaktiga või haldusmenetluse käigus on rikutud tema õigusi või piiratud tema vabadusi, võib ta esitada vaide või pöörduda kaebusega halduskohtusse.


Advokaat: Kovalenko peab oma plagiaadi-töö valed ikkagi ümber lükkama - ärileht.ee\n“Tartu Ülikooli otsus magistritööd plagiaadiks tunnistada ei vabasta Kovalenkot kohustusest magistritöös BLRT kohta avaldatud valeväited ümber lükata. Kus täpsemalt ja mis mahus, selgub tõenäoliselt käesoleva aasta lõpus, sest riigikohus saatis kohtuasja mõnede punktide osas arutamiseks tagasi ringkonnakohtusse. Negatiivse hinnangu Kovalenko käitumisele on andnud nüüd nii Tartu Ülikool ja Riigikohus kui ka rahvas hiljuti toimunud valimistel,” lausus Nõmper.\nOma magistritöös BLRT kohta ebaõigeid andmeid kirja pannud Anastassia Kovalenko üks kaitseargumentidest see, et tema magistritöös avaldatu on kaitstud põhiseadusest tuleneva akadeemilise vabadusega ning seal avaldatu ei kuulu parandamisele. Riigikohus sellega ei nõustunud, vaid rõhutas vastupidist – akadeemilise vabadusega ei saa õigustada kellegi hea au või hea nime teotamist ega muidu õigusvastast käitumist.\nKovalenko viib oma magistritööd puudutava kohtuvaidluse BLRT-ga riigikohtuni välja (3) 16.01.2019\nBRLT-d nõustanud Ellex Raidla advokaatide Ants Nõmper ja Martin Raude kinnitusel on riigikohtu otsus märgilise tähendusega – keegi ei saa enam akadeemilist vabadust meediavaidlustes kuritarvitada. „Oma sõnade ja kirjutiste eest tuleb vastust kanda ka siis, kui tegemist on akadeemilise väitluse või teadustööga,“ nentis Nõmper.\nLisaks selgitas Riigikohus juriidilisi nüansse, kellel on kohustus ebaõiged andmed ümber lükata ja milliseid õiguskaitsevahendeid kasutada saab. Vaidlus jätkub nüüd ringkonnakohtus ja lõplikku lahendit on oodata käesoleva aasta lõpus.\nAnastassia Kovalenko plagiaadiotsusest: minu hinnangul pole tegemist proportsionaalse...


Salutihane – Vikipeedia\n(Ümber suunatud leheküljelt Sootihane)\nSalutihane ehk sootihane (Parus palustris, sünonüüm Poecile palustris) on linnuliik tihaslaste sugukonnast värvuliste seltsist. Salutihane sarnaneb väga põhjatihasega.\nSalutihane on levinud hajusalt üle Euraasia. Osa levilast on Euroopas, teine osa levilast Ida-Aasias Altaist, Mongooliast ja Ida-Hiinast kuni Korea, Sahhalini ja Hokkaidoni. Elutseb madalikel ja mägedes kuni 2100 m kõrguseni. Salutihane on Eesti mandriosas tavaline, saartel vähesearvuline haudelind, kelle pesitsusaegset arvukust on hinnatud 60 000 – 100 000 paarile, talvist arvukust 100 000 – 200 000 isendile.  Salutihane suuremaid salkasid ei moodusta, ta on teistest tihastest vähem seltsiv.\nSalutihasel on läikivmust lagipea, pruunikashallid selg ja saba, kreemjate külgedega valkjas alapool. Erinevalt põhjatihasest puudub salutihasel hoosulgede heledatest välisservadest moodustunud tiivavööt. Siiski on salutihaste noorlindude hoosulgede välisservad heledamad, mistõttu on salutihase ja põhjatihase noorlinde looduses väga raske eristada. Salutihase põsed on tuhmimad kui põhjatihasel, kuklajoon on voolujooneline ja erinevalt põhjatihasest sujuvalt turjale laskuva kaarega. Kindlaimad eristustunnused on häälitsused ja laul. Salutihase kutsehüüd on "tsite-tsite" või "tsite-tsite-dä-dä-dä". Põhjatihasel sellised häälitsused puuduvad. Salutihase laul on veemulksumisega sarnanev "dip-dip-dip" silpide rida.\nSalutihane asustab Eestis leht- ja segametsi, jõgede ja ojade kaldapuistuid, puisniite, parke ja aedu. Salutihase eelistatud elupaikades leidub vanu ja kõduneva tüvega lehtpuid – näiteks tammi või pööke.\nSalutihane toitub peamiselt putukatest ja ämblikest, talvepoolaastal lisaks mitmesugustest seemnetest, pähklitest (ka pöögipähklid), mida ta eelnevalt on varunud koorepragude vahele, sambla alla ja maapinnale. Ta toitub ka marjadest. Toitu otsib peamiselt põõsastelt või puude alumistelt okstelt. Eriti talvel toitub ta ka maapinnal.\nSalutihane pesitseb puuõõntes ja pesakastides. Ta kasutab, erinevalt põhjatihasest, rohkem olemasolevaid õõnsusi. Salutihane pesitseb Eestis ühe korra aastas. Enamik paare moodustub veebruaris-märtsis.  Pesa ehitab ta samblast ja kõrtest, pesalohu vooderdab taimevilla ja karvadega. Täiskurn on maikuus, koosneb 6–9 munast, need on valged, roostekarva täpikestega, ja sinitihase munadega äravahetamiseni sarnased. Poegi toidavad mõlemad vanalinnud.\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Salutihane\n↑ BirdLife International (2010). Parus palustris. 2006 IUCNi punane nimistu. IUCN 2006. Vaadatud 9.12.2010.\n↑ 3,0 3,1 3,2 3,3 3,4 Harrap, S., Quinn, D. Tits, Nuthatches and Treecreepers. London: Christopher Helm, 1996.\n↑ Veromann, H. Sootihane ja põhjatihane. Eesti Loodus, 4/1988, lk 251-252.\n↑ 5,0 5,1 5,2 Rootsmäe, L., Veroman, H. Eesti laululinnud. Tallinn, Valgus, 1974.\nSalutihane andmebaasis eElurikkus\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Salutihane&oldid=5412178"\nLehekülje viimane muutmine: 1. august 2019, 18:14


Vormsi koolimaja hoovist varastati tööriistu - Läänlane.ee\nEile teatati, et ajavahemikul 5.-6. juuni on Vormsil sisse tungitud koolimaja hoovis asuvale juurdeehituse platsile ja varastatud sealt gaasinaelapüss ja akulöökkruvikeeraja. Vargusega tekitati varalist kahju 550 eurot.\n21. juunil sai politsei teate, et Pärnus Ranna puiesteel asuvas meelelahutusasutuses lõi 25-aastane naine rusikaga 30-aastast naist, kes sai viga.\n21. juunil sai politsei teate, et Pärnus Papiniidu tänaval ähvardas 34-aastane mees oma 30-aastast endist elukaaslast.\n21. juunil sai politsei teate, et Kehtna vallas Eidapere alevikus Tiigi tänaval lõi 29-aastane mees 22-aastast naist, kes sai viga. Samuti lõi mees 19-aastast meest, kellele põhjustas füüsilist valu. 29-aastane mees peeti kahtlustatavana kinni.\nVormsi koolimaja hoovist varastati tööriistu added by Ivar Soopan on 22. juuni 2018


Circle K: transpordisektori hävingu vältimiseks on vaja aktsiisilangust - Uued Uudised\nEsilehele » Majandus » Circle K: transpordisektori hävingu vältimiseks on vaja aktsiisilangust\nKütuseaktsiisi alandamine on juba algusest EKRE majandusplaanides olnud. Pilt on illustratiivne.\nRahandusminister Martin Helme poolt juba mullu plaanitud kütuseaktsiisi alandamine, mis tollal läbi ei läinud, on praegu teravalt päevakorral.\nValitsusel tuleks kriisi poolt põhjustatud olukorra leevendamiseks langetada kütuseaktsiisi ning kehtestada kõiki majandusharusid siduvale transpordisektorile laenude intresside ja tagasimaksete moratoorium, et ära hoida pankrottide lumepalliefekti, leiab kütusemüüja Circle K.\n„Maanteetranspordiettevõtted seovad kõiki majandusharusid ning neid tuleb kaitsta ringvõlgnevuse eest, kus kauba tellija jääb võlgu tarnijale, tarnija omakorda transpordiettevõttele ning viimased omakorda kütusemüüjatele,“ ütles Circle K Eesti AS-i finantsdirektor Armin Penner.\nTema sõnul vajab transpordisektor praegu veel rohkem kui varem mootorikütuste aktsiisimaksude alandamist. Maksud moodustavad kaks kolmandikku Eestis müüdava kütuse hinnast, mistõttu saab üksnes maksumäära langetamisega hinda kiiresti ja märkimisväärselt alandada.\n„Diislikütuse aktsiisilangetus toetaks lisaks maanteetranspordiettevõtetele ka kogu majanduse tervist, kajastudes positiivselt pea kõigi toodete sisendhindades,“ rõhutas Penner.\nSamuti tuleks ajutiselt peatada transpordiettevõtete intresside, laenude ja liisingute maksed pankadele. Otseseks ja koheseks abiks olevad meetmed peaks sisaldama ka ettevõtete rahalist toetamist. Vastasel korral osutub logistikakettide kriisijärgne taaskäivitamine võimatuks.\nTulenevalt tugevast konkurentsist ja sõlmitud lepingute iseloomust näib vähetõenäoline, et ettevõtetel õnnestub kriisi läbimisel marginaale sellisel määral tõsta, mis lisaks jooksvate kulude katmisele võimaldaks ka vanu võlgu likvideerida, leiab kütusemüüja.\n„Ka tavaoludes kujutavad ringvõlgnevused ja madal kasumimarginaal transpordisektorile peamist väljakutset, mis käesolevas kriisiolukorras võimendub veelgi ning ilma riigi abimeetmeteta sattub kogu sektori jätkusuutlikkus küsimärgi alla,“ selgitas Penner.\nKuigi riigipoolse abinõuna võimaldatakse ettevõtetel maksuvõlga ajatada ning tööjõukulusid hüvitada ning parimal juhul saab transpordiettevõte ka liisinguettevõttest maksepuhkust, peitub nendes plaanides olulisi kitsaskohti, lisas Penner. Võlas olevad arved ei väljendu käibe vähenemisena, mis on aga üheks peamiseks kriteeriumiks tööjõukulude hüvitamisel valitsuse poolt väljatöötatud meetme alusel.\n„Ilma otsustava ja kiire sekkumiseta sattuvad transpordiettevõtted veel kriitilisemasse olukorda, sest kui ettevõtte kütuse krediidilimiit on võlgnevuse tõttu suletud, siis ei ole tal võimalik enam kütust tankida ning seeläbi oma põhitegevusalal tegutseda,“ lisas Penner. “Nii võibki muidu elujõuliste transpordiettevõtete taastumine peale kriisi möödumist ära jääda ning oluline sektor meie majanduses jääb vinduma või pankrotistub.” (BNS)\nTeemad: aktsiisilangetus Circle K kuum\n2 commentsOn Circle K: transpordisektori hävingu vältimiseks on vaja aktsiisilangust\nRootsis on langenud hind 20% v6rreldes varasemaga. enne oli 16 SEK, nyyd on 13 SEK liiter. Ent eestis…?\nMidagi peaks tegema küll, täna on näiteks Lätis D juba üle 26 sendi liitrilt odavam. Ehk et iga viies liiter tuleks tasuta, kui sinna saaks.


MalePower+ see on vale? Arvustused 2021. Mis see on ja kuidas see töötab?\nMalePower + on ravim, mis võib mehi leevendada ebameeldivatest vanusega seotud muutustest ja terviseprobleemidest.\nPakendis on 60 kapslit, mis on piisav ühe kuu jooksul ravimi võtmiseks. Ravimit võetakse kaks korda päevas koos vedelikuga. Vajadusel korrake kuuri mitte varem kui 3 kuud pärast ravimi viimast annust.\nPreparaadi põhikomponendid on looduslikku päritolu. Toimeained aitavad suurendada energiataset ja seksuaalset tugevust. Seda toidulisandit peetakse odavaks ja ohutuks, kuna valem ei sisalda kahjulikke koostisosi.\nTadalafiil. Kohaldatav kõigi meeste tervisetoodete puhul;\nGinsenoside. Soodustab testosterooni sisalduse kasvu, suurendab libiido;\nL-arginiin. See hape on osa enamikust ravimitest, mille eesmärk on suurendada vereringet suguelundites, laiendada veresoonte valendikku, et saavutada kiire ja stabiilne erektsioon;\nSerenoia. Sama nimega puu marjaekstrakt - aitab vähendada põletikulist protsessi kehas, sisaldab elutähtsaid antioksüdante;\nВ 6. Säilitab sisemist tasakaalu, tagab ainevahetuse, keha energiavarud endokriinsüsteemi protsesside reguleerimiseks.\nKõik ravimi koostisosad on looduslikku päritolu, täiesti ohutud meeste elule ja tervisele.\nRavimi toimeained aitavad vabaneda erinevatest meeste reproduktiivse funktsiooniga seotud probleemidest. Ravimil on kehale keeruline toime.\nRavim on täiskasvanud meestele ohutu. Ravim parandab vahekorra ajal potentsi. Lisandi ostmiseks ei ole vaja retsepti.\nKas soovite seksida ja tipus olla, olenemata vanusest ja sellega seotud probleemidest? Osta lisa. Tööriist on ennast tõestanud, populaarne meeste seas, kuna see mõjutab terviklikult mitmeid meeste terviseprobleeme.\nLäbivaatamise kuupäev: April 27, 2021


LOVE CONTOURS ALL – ANNA ELISABETH\nHommikul tõi üks sõbralik ja muhe kuller mulle ukse taha suure südamekujulise karbi NYX Professional Makeup’ilt, kus lisaks teatele, et juba 24. märtsil lansseerivad nad oma Ülemiste keskuse kaupluses lojaalsuskaardi* ootasid mind ka mõningad üllatustooted. Nende seas näiteks mu lemmik-lemmik Liquid Suede vedel huulepulk toonis “Brooklyn Thorne”, kuid samuti midagi minu jaoks päris uut: Love Contours All palett, mis sisaldab nii sära- ja päikesepuudreid, lauvärve kui kulmupuudreid. Tegu on paletiga, mis koheselt minus huvi äratas ja võib seda kaupluses teha ka teis, nii et kuna mul oli põhjust end täna veidike lille lüüa, panin paleti kohe rakkesse, et seda katsetada, aitamaks teil otsustada, kas see on miski, mida ka teie oma ellu vajate.\nPaletis on kaks särapuudrit: kuldne ja roosakas. Viimast laadi särapuudrit pole ma kunagi kasutanud ega katsetanud seda ka täna, küll aga kiindusin juba kuldsesse, mida võib muide edukalt ka näiteks lauvärvina kasutada. Pigment on neil hea, kuldsel vast veidi pehmem ja “võisem”, roosakas pudeneb õige pisut rohkem ja selles on ka suuremad tükikesed.\nPäikesepuudreid on samuti kaks: klassikaline karamellitoon ja tumedam kastanitoon. Mõlemal jällegi väga hea pigment, küll aga eelistaks mina isiklikult kui üks toon oleks pigem külma alatooniga, et sellega päriselt ka veidi paremini kontuurida saaks, sest paletis olev tume on minu jaoks esiteks liiga tume tõenäoliselt isegi suvel, lisaks liiga punakas, nii pigem ma oma puudripintslit selle suunas liikumas ei näe.\nKulmupuudrites pettusin samuti just toonide tõttu. Jällegi, pigment on hea, aga mina isiklikult kasutan külma alatooniga, isegi kergelt hallikat kulmupuudrit (mis tegelikult sobibki enamikele inimestele paremini, eriti meie kartulikoorerahvale), paletist leiab aga beeži (sobiks samas hästi hele-heledate kulmudega blondidele) ja punakaspruuni.\n(vabandan seda kohutavalt niru swatchide pilti, ma lihtsalt ei suutnud. Päriselus on toonid kirkamad ja tugevama pigmendiga (ja mitte udused nagu sel fotol :D).\nAga… AGA, see mis teeb paletist minu jaoks võitja (lisaks kuldsele särapuudrile ja heledamale päikesepuudrile) on lauvärvide valik. Absoluutselt ideaalne 9-st toonist koosnev kombinatsioon, millega saab teha arvukalt erinevaid looke, sest see sisaldab nii matte kui säravaid, nii efektseid toone kui üleminekuvärve. Toonid on pigem soojad, mu lemmikuim on matt lillakas (alumine keskmine paleti lauvärvide sektsioonis), mis sobib minu roheliste silmadega imeliselt. Samuti, halleluuja, on selles matt must, mis minu meelest peaks kuuluma igasse neutraalsesse lauvärvipaletti. Lauvärvide pigmendi üle ei saa samuti nuriseda, kõik kanduvad efektselt peale nii sõrme kui pintsliga. Küll aga pudisevad pintsliga võttes pisut, nii et see on miski, mida ehk jälgida (eriti kui kannad juba neid riideid, millega kodust väljuda plaanisid… ).\nÜhe suure plussina tooks välja veel suure korraliku peegli, mida saab kasutada ka kogu ülejäänud meigi tegemiseks. Ühe suure miinusena, et… põsepuna pole. Kui näiteks tumedam päikesepuuder oleks asendatud mõne kauni neutraalse virsikukarva põsepunaga… Siis oleks see palett minu silmis i-de-aal-ne, kuna tähendaks, et ma ei peaks reisides ühtegi muud puudertoodet (peale kinnituspuudri) kaasa võtma.\nAga igaks juhuks rõhutan, et loomulikult on tegu ainult minu isikliku arvamuse ja värvieelistustega. Kui palett teis huvi tekitas, minge uurige-katsuge ja otsustage! Minu meelest on siin aga 24€ eest toodet enam kui küll ja ma, käsi südamel, ei näe end pikka aega muude lauvärvide järele haaramas kui nende, mis on selles paletis.\nbeauty / eyes / reviews