Nobeli huumoripreemia I printsess: november 2007\nme avastame just kärdiga ühte valusat blogi, mis sisaldab kauneid pilte poolalasti meestest. meie põhilised kommentaarid:\nja me oleme naised eksole. appi, ei ole võimalikud sellised pildid!\nKatrjuss says: selle pildi nimi on nice curves :D\nNõmedad ei ole mitte ainult vanurid. says: ja :D\nKatrjuss says: sweet smile :D\nNõmedad ei ole mitte ainult vanurid. says: that is so sweet! :P\nKatrjuss says: ISSSSAAANNNDDDD!!!'\nNõmedad ei ole mitte ainult vanurid. says: :D\nKatrjuss says: eat the bulge\nNõmedad ei ole mitte ainult vanurid. says: õudne!\nNõmedad ei ole mitte ainult vanurid. says: holding it!\nKatrjuss says: making it bigger, no pliis :D\nNõmedad ei ole mitte ainult vanurid. says: see oleks nagu george michael või siis tom of finland :P\nKatrjuss says: issand mul on juba üleküllastus, valususe, aga siiski vaatan edasi :D\nNõmedad ei ole mitte ainult vanurid. says: jeesh!\nKatrjuss says: what is inside\nKatrjuss says: no appppiiiiiii\nKatrjuss says: feel it\nKatrjuss says: õu gaaaad\nNõmedad ei ole mitte ainult vanurid. says: he is :P\nKatrjuss says: oiled body\nKatrjuss says: no appi, mis pealkirjad\npostitas Katrjuss kell 01:03 0 kudus sõnakangast\naga ma sain siiski PÖFFi vabatahtlikuks, kuigi alguses ära öeldi. kõik, kes krahli filmile tulevad, jätke joped koju, seda vähem mul tööd on. jippikajee!\nEl velbbaumo says: huvitav, kas pärast kutsutakse lõpupeole ka\nKatrjuss says: ma mõtlesin ka, et kas lõpupeole ka saab :D\nKatrjuss says: või saavad sinna tiina lokk ja jaan ruus\nEl velbbaumo says: :D\nEl velbbaumo says: tiina ja jaan saavad siis tantsu keerutada vabalt :P\nKatrjuss says: jah, see on erapidu\nEl velbbaumo says: aa, ja üks fotograaf on ka, kes selle üles pildistab ekspressi jaoks\nSildid: film mu arm, jei\npostitas Katrjuss kell 21:53 0 kudus sõnakangast\nkuna madis elab peaaegu-merevaatega luksuskorteris, siis ta leidis, et oleks täiesti ebaaus, kui ma merd ei näekski (sest mingi nõme kõrvalmaja on end täpselt tema maja kõrvale ehitanud ja seetõttu varjanud mõttetu klaasosaga merevaate). niisiis toppisime end aga riidesse ja eelnevalt rõdult ilma vaatamata kepsutasime entusiastlikult õue. nojah, ilm loomulikult oli täielik kräpp, mistõttu me sisuliselt jooksime need paarsada meetrit rannani ja tagasi, ning olles üksteist õnnitlenud selle suurepärase mereääreskäigu pärast, otsustasime, et targem on siiski majade vahele minna ja kõige targem üldsegi kedagi külastada, kes kohe seal läheduses elab. õnneks oli selline inimene täiesti olemas ja nii me siis seadsimegi oma sammud vilmari juurde.\nvilmar, nagu selgus, on üks suhteliselt maailma valusamaid (heas mõttes) inimesi. kohe alustuseks tegi ta paar hüsteeriliselt naljakat nalja ning kasutades ära minu hingamisraskustega seisundit, surus mulle kätte oma fotoalbumid. ma mõtlesin, et ta teeb nalja. kahjuks siiski mitte. nii ma siis pidingi pilte vahtima ja vilmar istus mu kõrval, et ma jumala eest ühtegi vahele ei jätaks. õnneks oli pilte vähe. vilmar õnnitles mind selle rituaali läbimise puhul, mis ta ikka kõigile uutele tuttavatele korraldab, ja ühtlasi näitas, kuhu ta albumid paneb, et ma teinekord teaksin kohe võtta. karistuseks pildivaatamise eest sõin ära kõik tema mandariinid. nii oli olukord jälle tasakaalustatud.\npärast vaatasime "kodu keset linna" ja arutlesime pikalt selle üle, mida niina peaks tegema ja kas sirje valetab ning kes on meie lemmiktegelased. meie vestlust segasid madise karjatused stiilis "džiisäs, mida te teete?!", aga ega me end neist häirida ei lasknud, loomulikult. jutustasime aga edasi. ühtlasi üritades ka madist oma vestlusse haarata, näidates talle kes on kes ja tutvustades ekraanil säravate situatsioonide tagamaid. kahjuks madis ei võtnud sugugi vedu, pööritas silmi ja teatas sügava ohke saatel "app-ppiii!" ning läks hoopiski suitsetama. einoh, ise muidugi teab, kui midagi seriaalist, et mitte öelda Seriaalist, ei tea.\nmõne aja möödudes otsustasime talle halastada ja hakkasime hoopiski kaarte mängima. loomulikult mina põhiliselt võitsin ja madis põhiliselt kaotas ja vilmar oli teine. madisele oli see muidugi paras selle "laevade pommitamise" eest, kus mina kahe mängija hulgast saavutasin kõik korrad teise koha. naersime vilmariga võikalt ja lõime käsi kokku. mispeale madis teatas, et tema läheb nüüd igastahes koju. tegelikult ta ei läinud, vaid hoopiski võitis ühe mängu ja ütles, et see otsustas kõik ja tema võitis kogu seeria. ega meil ei olnudki selle peale midagi kosta. siis oligi aeg end riidesse tagasi toppida ja päriselt koju ära minna.\noli tõesti tore õhtupoolik.\nSildid: hurmav naer, minu normaalsed sõbrad\npostitas Katrjuss kell 14:55 0 kudus sõnakangast\nnagu arvata oligi, et kui teha pidu teemal "david hasselhoff", siis ei saa mittekuidagi midagi halvasti minna. ja otseloomulikult ei läinud ka. muidugi, kui me päeval šoplemas käisime, siis ma arglikult teatasin kärdile, et no väike paanika on tekkimas, sest nii palju on teha. seepeale ütles kärt, et tal juba on. mul ei jäänud ka muud üle, kui tunnistada, et mul tegelikult on ka juba, ma ei tahtnud meid lihtsalt närvi ajada. aga noh, see läks natuke üle, kui ma koju jõudsin ja kristi tükeldama panin ja hasselhoffi pildiga koogi valmis sain ja veel asju ära tegin. kuigi pärast oli ka pisuke paanika, kui kärdi juures palju asju üles riputada tuli, aga õnneks jõudsid ainult kaks külalist varakult kohale, mis meid toimetuste juures ei häirinud (isegi mitte peale nende kaebusi, et nad peavad vaatama, kuidas midagi tehakse, ja mis booli sisse läheb, ja üldsegi kedagi ei huvita, et nad juba kohal on) ja me saime kõigega ülejäänute tulekuks valmis.\npidu oli otseloomulikult suurepärane! ma tantsisin kuskil kella viie-kuueni hommikul. täna ma selle eest end loomulikult ei õnnitle. mu keha valutab ikka täiega. ma ei saa voodist ega toolilt ega mittekuskilt üles. ma ei saa end liigutada. ühtlasi on mul jala peal räigelt suur sinikas, mis tekkis kas tantsuhoos või siis selle valusa kakluse käigus, mis meil kärdiga juhtus üks hetk (ja ma isegi ei mäleta, et miks). ühtlasi ma õnnitleksin kõiki, kes osalesid nendes suurepärastes tissinaljades, mida terve õhtu tehti. ja ühtlasi tänan ka kõiki, kes tulid. sest tõesti, ma olen juba terve õhtu naernud endaette seda pidu, suurepärane noh. ja nüüd ma kobin magama. kuigi ma peaaegu terve päeva kärdi juures juba magasin teleka ees, ei aidanud see eriti.\nigastahes ma tahtsin veelkord öelda, et greit saksess! (ja tänada awekat ja gregikut selle väljendi kasutamise eest, sest otseloomulikult see kummitas mul terve päeva täna). peopall, et mitte öelda diskokera, on nüüd kellegi teise väravas mõneks ajaks. ja ma tungivalt soovitan selles suhtes midagi ette võtta!\nhiljem: ühesõnaga, ma naeran endiselt.\nSildid: foto, HASSELFEST, peoolee, sõbrad hoos, vaata kuidas tantsin läbi elu\npostitas Katrjuss kell 01:11 4 kudus sõnakangast\nmida ma rääkisingi reede ööst\nma teen siin atraktsioonidele silte ja naeran enda ette täiega. ilmselgelt olen ma ületanud selle magamatuse kriitilise piiri, kus aju enam ei tööta korralikult, ja koguaeg on lihtsalt hüsteeriliselt naljakas. ah ma olen täielik naljahammas ikka. ja ma loodan, et teised ka seda homme mõistavad.\nSildid: HASSELFEST, hurmav naer, peoolee\npostitas Katrjuss kell 01:06 2 kudus sõnakangast\nkui ma hakkasin exceli tabelisse kirja panema peokulutusi, mõistsin, et minust on saanud minu isa.\nSildid: HASSELFEST, minu normaalne perekond, peoolee\npostitas Katrjuss kell 17:34 0 kudus sõnakangast\nel munando on see mees\nesmaspäeval tegime ära peokoosoleku, mis oli päris hea mõte arvestades, et pidu on juba laupäeval. õnneks sai palju nalja. tahaksin õnnitleda jaagupit suurepärase etteaste eest el munandona. mõnikord ma tõesti kahetsen, et keegi meid ei filmi. see, mis koosoleku teises pooles juhtus...noh...juhtus, mis juhtus, eksole. minu tervitused siinkohal kärdi koduveinile. heihei!\npeale mõningast (päevast) peokoosolekust taastumist asusime usinasti tegevuslisti täitma. mis tähendab seda, et võrreldes eelmiste pidudega, on meil seekord kuidagi päris palju tehtud enne seda peoeelset ööd. mis on väga huvitav. ja ma kahtlustan, et tegelikkuses see ei tähenda midagi - teretulemast reede öö! ja üldsegi on huvitav see, et kõik inimesed, kellelt me midagi palunud oleme, on kuidagi eriti vastutulelikud ja sõbralikud ja lahked. ja üldse on asjad kuidagi sujuvalt laabunud. kuidagi veider nagu. samas ma saan muidugi aru, et ega inimesed ei suudagi ju sellise sensuani, nagu david hasselhoff, sarmile vastu panna. ja parem ongi. meile parem muidugi.\nigastahes me täna mässasime terve päeva ja lõpuks oli pea juba nii sassis, et tekkis jälle see faas, kus kõik täiesti mõttetud asjad olid nii naljakad, et vahepeal ei saanud suurest naerust hingata. vähemasti meil tuli veel ja veel uusi valusaid ideid, mis õnneks on ka kõik täitsa teostatavad.\ntähendab. tulge siis kõik aga peole. ma kordan veel üle, et see on 24.nov david hasselhoffi juures, vana-kalamaja 33-3. ja kes ei tule...no see vaadaku ise, mis teeb.\nSildid: HASSELFEST, hurmav naer, naised hoos, peoolee, purjuki raske elu, sõbrad hoos\npostitas Katrjuss kell 23:26 2 kudus sõnakangast\najasin madise minema (või noh, peaaegu viskasin välja, aga viisakalt loomulikult), panin genialistide plaadi üle saja aasta (st üle niimitme aasta, kui nad laiali on olnud. ei, ma ei kuulanud neid mitte sellepärast, et ma oleksin neid lahkumineku pärast vihanud, vaid lihtsalt oli küllastus ja ei tahtnud) peale, muusika kõvaks ja hakkasin tegema mida? muidugi koristama. noh, vaheldumisi laulude kaasalaulmise ja tantsimisega. sest korter on tühi ja tühjas korteris, kus üheski nurgas keegi ei vahi, koristada - see on suurepärane! õnneks on tõeliselt vähe vaja. (nagu ilmselt ka veidrikuks).\nahjaa, uus grusiinia vanasõna: kes ees, see mees, kes taga, see ka mees.\nSildid: grusiinia vanasõnad, jei, ma olen normaal\npostitas Katrjuss kell 15:40 0 kudus sõnakangast\n"kuule, kas täna on reede vä?"\n"ei ole, homme on reede."\n"kas homme on reede vä?"\n"kuule me just ju tegime selgeks, et homme ei ole reede."\n"aa jah, homme ei ole jah reede, tegime jah selgeks."\n"oota..kuule täna on siis kolmapäev vä? ei ole ju, neljapäev on ikka, "paar" hakkas just. homme on ikka reede. appi, ma ei saa midagi aru enam! kus ma olen?!"\npostitas Katrjuss kell 20:50 0 kudus sõnakangast\nSildid: HASSELFEST, peoolee\npostitas Katrjuss kell 17:36 4 kudus sõnakangast\neesti on ikka nii krdi väike, et see ajab mind lihtsalt öökima. ja imestama, et ma selle üle endiselt imestan. ja ei, ma ei taha sellest lähemalt rääkida.\nSildid: salapärane blogija\npostitas Katrjuss kell 18:25 0 kudus sõnakangast\npiinlikkusega pean tunnistama, et hääletasime täna emaga kaks korda tantsusaates andrus pärdiku poolt, kes (nagu madis ütles) on tänapäeva suurim filosoof. ja lisaks sellele ka ainuke mehelik mees seal saates. st olekult. nagu näha, see ei aidanud. kui nad välja hääletati, karjatas isa, et džiisäs, mitu korda me hääletasime tema poolt ja et tema maksab ju telefoniarveid ja et maha visatud raha. teesklesime emaga kurte. muidugi.\nja ma tahtsin veel öelda, et HASSELFEST tuleb 24.nov lgp preili Kärdi juures. siis hoidke aga see nädalavahetus vaba. me arutame asja täpsemalt ja siis tuleb ka täpsem info. vot nii.\nSildid: peoolee, tv mu arm\npostitas Katrjuss kell 22:23 0 kudus sõnakangast\nlahe, et kui üle kolme nädala levikasse minna, siis esimese lauluna tervitab sind seal popidiot, millele järgneb kohe franz ferdinand, vennaskonna taasavastatud "15", jälle franz ferdinand ja anduri "tuled peale". ja kui juba hakkad tundma, et mõnus ja ükskord ka hea muusika, pannakse peale ladytroni elektroplaat. no hea mõte jah. (mitte, et ladytron oleks halb, aga just oli mõnus laule kaasa üürata).\npostitas Katrjuss kell 10:41 0 kudus sõnakangast\nma tegelikkuses ei viitsinud midagi kirjutada. aga siis kaalusin võimalusi muid asju teha ja...noh need polnud ahvatlevad väga. eks ma siis imengi siin nüüd mingit teksti välja, et oma aega sisustada merlekeseni (45 mintsa. juhul kui ta ikka veab end meiega kohtuma).\neile käisin oma üleni armsa paksukese juures ehk täiesti absoluutselt raseda õekese juures, kes sai aru, et tal pole vaja seda tervet kapitäit riideid, ning lahkesti meile kõik ära jagas. mõni meist (ehk mina) naasis ühe kotitäiega, mõni teine (minu ahnurist õde, muidugi) jällegi kahe kotiga. vähemasti on mul nüüd nt hunnik seelikuid. ja pluuse. ja teksad. ja muid mõnusaid riideid.\nõhtupoolikul ütles kärt, et nad seal parasjagu jaanuse ja martiniga peenutsevalt joovad "vana tallinnat" ja siis ma kohe mõistsin, et oo, ma olen ka nii peen, ning pressisin end ka kärdi juurde. oligi peen. nii jook kui huumor. ja et eriti peenutseda vaatasime ka "12 tooli" (seda vene versiooni, kus mängib see kaunis mees, kes "briljantkäes" oma tukka viskas ja ükskord siis oma pea ära lõi), mis oli päris humoriaalne. terve esimese osa suutsime ära vaadata enne, kui uni meid murdis (peenelt, muidugi).\ntäna jällegi käisin mardilaadal, mis eelmise aastaga võrreldes oli huvitavam, sest seal oli rohkem osalejaid (minu meelest vähemasti), aga jamam seetõttu, et seal oli põhimõtteliselt olematu käsitöötarvete ja -raamatute valik. milline pettumus, ma ütlen. peaaegu oleks lõnga ostnud, aga müüja ütles, et oodaku ma aga jõululaadani, küll siis tuleb mõnusamaid värve. kohe allusingi.\nlõpetuseks ma tahtsin öelda, et seal honda (vist oli) reklaamis oligi jah kalm ja "run". mõtlesin pool hommikut (lõunat), et kus krt ma seda laulu kuulnud olen ometigi. vat ja siis lõpuks mõtlesingi välja. nüüd kuulan. mõnus laul on.\nno vot. sellise mõnusa ja täiesti mõttetu teksti ma suutsingi oma peast välja imeda. nüüd on jäänud veel pool tundi merlekese võimaliku kõneni. ma ei tea, mis ma selle ajaga pihta nüüd hakkan. oh, 29 mintsa. okei, ma lõpetan nüüd ära. uneaju pole normaalne.\nhiljem: õujeeh, ma panen nüüd oma uue ja ülimalt soojusliku jaki selga ja uue ja ülimalt paksu salli kaela ja kepsutan rõõmsasti napsutama. eem... see tähendab vett jooma. informatsiooni kasulikkusega olen alati hiilanud.\nSildid: film mu arm, käsitöö mu arm, ma olen normaal, minu suur koopia, muusika mu arm, sõbrad hoos\npostitas Katrjuss kell 21:07 0 kudus sõnakangast\nuhh, see villavatiin on ikka tõeliselt mõnus. juba pikemat aega aevastan ja läkastan. ei imesta üldse, kui ma nüüd mõnda aega karvapalle välja köhin. väkens.\nSildid: õmblemine mu arm\npostitas Katrjuss kell 19:05 0 kudus sõnakangast\nkui ma esimest korda kuulasin nüüd üle pika aja, siis ikka hetkeks kihvatas sees veel. aga enam ei olnud nii nagu enne, et poole laulu pealt pidi kinni panema, sest lihtsalt ei saanud enam edasi kuulata. nüüd ma juba kuulan mitmendat korda. hea on. tundub, et ma olen valmis kinno minema ja "sügisballi" ära vaatama. emotsionaalšokki saamata.\npostitas Katrjuss kell 00:45 3 kudus sõnakangast\njaagup va vanur\nkõigepealt ma tahan öelda, et ma olen ise üks paras vanur. läksin kodust välja ja keerasin ukse nii automaatselt lukku, et kui ma alla välisukse juurde jõudsin, ei suutnud enam meenutada, et kas ma ikka keerasin korteriukse lukku või ei. loomulikult läksin tagasi kontrollima. oli lukus. tundsin end nagu sealt kodukindlustuse reklaamist, kus üks vanamees ka läks kodust ära ja tuli tagasi, et aknad ja uksed ja triikraud üle kontrollida (jah, ma kontrollin ka neid asju, mitu korda tavaliselt). ma loodan, et naabrid ei näinud mind mu seniilsushool.\nsiis ma tahtsin veel öelda, et tänu sellele, et talv tabas mind taaskord ootamatult (nagu ta ikka teeb), ja väljas on hõuli šitt kui külm, vedasin ma oma vana ja vaese keha kadaka teele, tuletades meelde kõiki neid suurepäraseid ühistranspordivõlusid, ning ostsin lõpuks ära voodri, villavatiini ja lõnga. nüüd ma ei pea enam ei kehast ega peast külmetama ja saan valmistada endale mõnusa jaki ja mütsi.\nnüüd, kus ma olen ka ilmast ära rääkinud, saan pühenduda täiesti jaagupi sünnipäevale. see oli muidugi suurepärane. tore oli kohe alguses bussiga, mis oli marsa hoopiski. kuidagi imekombel me jõudsime oma pool tundi varem peatusesse ja peaaegu juba õnnitlesime üksteist kärdiga selle puhul, kui selgus, et erinevalt bussiinfost mere pst-lt väljuvate busside tablool ei ole meile vajalikust bussinumbrist isegi mitte väikest kriipsukest. kui me allasadavas lägas järgmisse peatusesse kõndida otsustasime, saime seal uue üllatuse osaliseks - järgmist peatust ei olnudki. vähemasti seal, kus enne oli, ei olnud enam ühtki bussimärki. humoorikas. egas siis midagi, ei jäänud midagi üle, tuli balta minna. trammiga. mida muidugi ei tulnud. ma olen täiesti kindel, et see on midagi murphy varasalvest, et kui sul on maailmatumalt aega ja jõuad varakult peatusesse, et siis on mingi jama ja lõpuks ikkagi jooksed viimasel minutil bussi peale. õnneks see osa jäi tõestamata. tramm tuli ja jõudsime õigeks ajaks balta. et tõestada hoopiski seda teist murphy varasalve, et kui sajab igast rõvedust ja sul on püksid märjad (säärest, muidugi) ja jalanõud ka ja pea tilgub ja üldse on mõnus külm olla ja sa oled õigel ajal peatuses, siis noh, buss jääb hiljaks muidugi hoopiski. lõpuks saime peale ja isegi selgitada marsajuhile, et mis peatust meil vaja on ja kas ta ütleks meile palun, et millal see tuleb. peale piiiikka mõtlemist sai juht isegi aru ja lubas öelda. mõningased hirmukrambid hiljem (et kas me saame ikka maha õiges kohas) ja jaagupi lohutust, et kui te ei tea, kus te olete, siis karjuge ja me tuleme teid päästma, jõudsime kohale ja lõpuks läbi pimeda ja lume sumbates ka jaagupi juurde, kus jaagupi ema tõstis meile ette kohe suure prae (peaaegu nagu jõulud, aga selle vahega, et jõuluvana käis ainult jaagupil) ja riläks võis alata. sai palju mõnusat nalja ja maitsvat kokteili ja lõpmatuseni tantsida (zhänk ju, dj martin) ja tarkust sai ka juurde (teinekord ma tean, et tantsust kuuma nahaga ikka pole väga hea peaaegu-pakasesse istuma minna, järgmine päev on mõnus külmetustunne) ja lõpuks, nii umbes kaheksa ajal, sai ka magama. ja kunagi järgmine päev sai ka koju. ja sealt edasi kunagi järgmine päev oli isegi natuke rohkem tunne, et võib vahelduseks selle magamise ära lõpetada.\nühesõnaga, täiega äge oli see pidu. zhänk ju jaagup. ja ma võin saladuskatte all öelda, et ühes spetsiifilises kuluaaris sosistatakse ka ühest teisest ägedast peost, mis varsti vblla juba toimubki. et tasub valvel olla. vot.\nSildid: hurmav naer, muinsustervitus, peoolee, sõbrad hoos, vaata kuidas tantsin läbi elu\npostitas Katrjuss kell 20:22 0 kudus sõnakangast\nma olen mitu korda ülbem kui baari-paavo\nmartin kutsus meid taaskord baari appi ja me muidugi läksime ka kohe, tallaalustena. või siis rahaorjadena. aga see selleks. minnes olime valusad natuke ka muidugi. sõitsime trollis ja olime suures vestlushoos, st mina olin muidugi. ma just lugesin läbi sellise toreda raamatu nagu vaskressenskaja "ema süda", mis räägib lenini emast, ja pidin kohe kärdile ka jutustama, kui üllas ja suuremeelne ja kombekas see raamat on. muidugi tänu sellele panime rõõmsasti peaaegu oma peatusest mööda. avastasime viimasel hetkel, et õu kuule, me peame siin maha minema. ja enne muidugi ei taibanud väljuda, kui trolliuksed musitseerima hakkasid. õnneks uste vahele ei jäänud. vedas.\nbaaris muidugi hakkas selguma, et oi, milline suurepärane muusika. ja edasi selgus, et oi kui lahe, pidu kestab kuueni. hommikul. martin nimelt ei pidanud vajalikuks seda mainida, kui meid appi kutsus. naiivselt lootsime, et äkki neljast saab ikka juba minema. muidugi mitte. kuna tegemist oli tränapeoga, siis noh, inimesed ei väsinud ega väsinud. mõnus narkopidu ju. arutasime pärast, et joodikud on ikka mõnusad. joovad end täis ja vajuvad juba kahest ära koju. antud peo noored aga tundusid mittekunagi üldse äravajuvat. neid voolas baari aina juurde ja juurde. kui oligi hetkeks tunne, et natuke rahulikum on, siis polnud vaja muretseda - see tunne ja hetk möödus imekiiresti. ja täiesti õudne, millised seal inimesed välja nägid. kõikidel olid mustad ringid silmade ümber ja sisuliselt olid kõik täitsa ühte nägu. mõned värisesid ja tõmblesid leti ees. suhteliselt õudne. ja hirmutav. otsus mittekunagi enam tränapeol baaris olla tekkis ikka ruttu. lõpuks mässasime kolmekesi suures baaris end hingetuks ja lugesime peo lõpuni jäävaid tunde. kui me kuue ajal minema hakkasime, oli mõlemas saalis veel päris palju rahvast. väsimatud. ja tippi nad, krt, ka ei andnud väga. täna on täiesti kohutav olla. mu keha valutab ja kõrvus kumiseb rämemuusika kaja. ja terve öö nägin unes, kuidas jooke välja valama pidin. mõnus.\nSildid: apimaja, lugemine mu arm, töö\npostitas Katrjuss kell 12:34 6 kudus sõnakangast\nmeie peresisene infovahetus on täiesti hirmutav. just sain maiksilt teada, et ta teab mu elust kõike, olles rääkinud kõigiga välja arvatud minuga. ja et ma täpsustaks talle nüüd mõningaid kohti. no õudne! meie peres ei jää midagi saladuseks. tegelikult muidugi lahe. palju vähem suukulutamist. ja üldse. nunnu.\nhiljem: appiiii! lõpetage see infovoog, ma ütlen. päris valus! ma tegelikult naeran praegu täiega, sest see pole võimalik lihtsalt. appii, mu valus perekond!\npostitas Katrjuss kell 17:18 2 kudus sõnakangast


Otepääl treeniv Poltoranina tegi MK-sarjas viimase kuue hooaja parima sõidu - Sport\nOtepääl treeniv Poltoranina tegi MK-sarjas viimase kuue hooaja parima sõidu\nOlga PoltoraninaFoto: Alexander Vilf, Sputnik\nPõhja-Itaalias Anterselvas alanud hooaja kuuendal laskesuusatamise MK-etapil tegi naiste 15 kilomeetri individuaalvõistlusel karjääri ühe silmapaistavama sõidu Kasahstani esindav Olga Poltoranina, kes sai 26. koha.\n29-aastane venelanna, kes pärast murdmaasuusataja Aleksei Poltoraniniga abiellumist kodakondsust vahetas, tegi nelja tiiru peale vaid ühe möödalasu. Kõrgesse mängu sekkumiseks sellest siiski ei piisanud, sest tema sõiduaeg oli parematest mitme minuti jagu aeglasem.\nSarnaselt abikaasale Otepääl elava ja treeniva Poltoranina karjääri parim koht pärineb hooajalt 2010/2011, kui ta Östersundis jälitussõidus 24. koha sai.\nTugeva tuule tõttu palju eksimusi pakkunud võistluse võitis sakslanna Laura Dahlmeier (2 möödalasku), poodiumile mahtusid ka Anais Chevalier' (+3,8; 1) ja kohalik üllataja Alexia Runggaldier (+46,0; 1).\nTänavuse MK-sarja kaks paremat, tšehhitar Gabriela Koukalova ja viimastel päevadel haiguse küüsis olnud soomlanna Kaisa Mäkäräinen teenisid vastavalt 24. (+4.02,0; 6) ja 15. (+2.39,0; 4) koha.\nKadri Lehtla oli 98 lõpetaja seas 77. (+8.39,2; 5), Kristel Viigipuu 80. (+9.05,8; 4) ja Grete Gaim 98. (+13.30,3; 8).\nEesti laskesuusatajad jäid viimaseks, teatesõidu võitis Saksamaa\nOberhofi naiste mass-stardist kujunes Koukalova soolosõit\nEesti naised jälitussõitu ei pääsenud, võit Laura Dahlmeierile\nKoukalova jälitussõidus parim, soomlannade sõiduajad kiireimad, Lehtla 44.


Et mul puudub kogemus korpustaruga mesindamises ja tahaks omale ise ehitada lihtsalt kogemuse saamiseks 2 korpustaru , siis jääb selle ehitus veidi arusaamatuks. Lamavtarude kohta tean küll kõikke , aga korpustarul on see ehitus veidi teine. Olen uurinud jooniste järgi taru ehitust , aga tekkisid kohe mõned küsimused . Kõigepealt tarupõhjas olev tiheda võrguga kaetud ruut , tean , et see on ventilatsiooniks mõeldud , aga kas võrgust allpool on kohe välisõhk , või on ka seal mingisugune siiber , või lisa põhi selle peal. Ma ei hakka parem sellelega oma pead vaevama , ei mõtle ise vist välja .\nTaru töötlus seespoolt\n30. märts 2010 - 15:11 — Longe\nTere, sai tehtud mõningad vineer-peno-vineer korpustarud. Väljast sai kenasti ära värvitud, ehk oskate soovitada, millega (kui üldse) katta taru seest. Samuti taru põhi ning lennulaud. On räägitud linaõlist, mida peaks siis kuumana peale kandma. Tänud.\nmesilased ühelt raamilt teisele\n22. märts 2010 - 21:28 — mesimagus\nselline küsimus algajalt, et kas on kuidagi võimalik eesti raamidelt mesilaspere ümber asutada Langstroth korpustesse?\nlugu selles, et mulle pakutakse mesilasi eesti raamidel, kuid parema meelega tahaks oma mesilased Langstroth korpustesse panna.\n16. märts 2010 - 11:16 — grun\n2. veebruar 2010 - 1:34 — Pokumees\nMõned on ikka jooniseid otsinud aga ega neid netiski liiga palju ole. Mõtlesin , et ehk on meie leiutajatel sest kasu, mis siis et mõõdud tollides, neid saab teisendada, põhikriteeriumid peaks näha olema.\nTeine korpustaru joonisevariant: Korpustaru_joonis.pdf\nTartu AMS mesindus õppepäev 11.02.2009\n17. detsember 2009 - 15:51 — alfa\nJaanus Tull ja Rein Männiste räägivad korpustarude kasutamisest Tartu Aianduse ja Mesinduse Seltsi mesinike õppepäeval 11.02.2009.\n30. november 2009 - 15:37 — Matu\n10. august 2009 - 13:56 — juki\nÜks mesilaspere elamise koht. Viljandi rippsilla tugipost. Samas kes on huvitatud selle ära viimisest. Metallist seinad, kui kindlus, aga külm.\n19. juuli 2009 - 21:58 — KogerQ


Millised koolitused tuleb läbida, et juhiload saada ja palju see ligikaudu kokku maksma läheb? - Liikluskoolitus - vastused.ee\nMillised koolitused tuleb läbida, et...\nKüsimus: Millised koolitused tuleb läbida, et juhiload saada ja palju see ligikaudu kokku maksma läheb?11.09.2012\nSaan peagi 18-aastaseks ja tahaks hakata sõidueksamite peale mõtlema, aga mind huvitaks mida see endast siis lõplikult kujutab ning millised on hinnad ja milliseid õppesõite see endas käsitleb?\nKui jutt on B-kategooria mootorsõiduki juhtimisõiguse saamisest, siis selleks tuleb eelnevalt läbida vastava õppekava kohane koolitus. Koolitus tervikuna koosneb vähemalt 25 teooriatunnist ja 20 sõidutunnist põhikursusel, lisaks tuleb läbida esmaabi koolitus 16 tundi ja kaks lühikursust: Pimeda ajal sõiduki juhtimine ning algastme libedasõidu riskivältimise koolitus. Kõik koolitusetapid edukalt läbinule väljastab autokool vastava tunnistuse.\nKoolitusi pakuvad erinevate hindadega ja erineva koolituse korraldusega paljud autokoolid. Koolituste läbiviimisega saate täpsemalt tutvuda autokoolide kodulehtedel internetis. Õppesõidud toimuvad kindlasti õppeväljakul, linnaliikluses ja maanteel.\nJuhtimisõiguse omistab pärast autokooli lõpetamist Maanteeameti liiklusregister ja selleks tuleb sooritada liiklusregistris teooria ja sõidueksam.


Venemaa soovib mõjukamat diasporaad | EVI\nVenemaa Riigiduumas toimusid järjekordsed kuulamised kaasmaalaspoliitika teemal. Üldiselt kõlasid tavapärased kõned vajadusest arendada ja parendada, edendada ja tugevdada. Kõigeks selleks on vaja vaid “Kremli raudset tahet”.\nKremli väidete kohaselt on seda diasporaad peale NSVLiidu lagunemist väljaspool Venemaad u 30 miljonit, nendest vaid 150 tuh pöördus eelmisel aastal tagasi Venemaa kodakondsusesse. Kuna nondes arvestuslikes numbrites on arvel ka enamik eestimaalasi, siis tasub taolistel teemadel toimuvaid kõnekoosolekuid jälgida.\nSilma torkas kolm momenti.\nEsiteks väitis Venemaa presidendi eriesindaja rahvusvahelise kultuurikoostöö vallas Mihail Švõdkoi, et seni on Venemaa kaasmaalsed suutnud muutuda tõsiseks poliitiliseks jõuks vaid kolmes riigis: Iisrael, Läti ja Saksamaa.\nTeiseks kõneles samal üritusel muude hulgas esinenud Ukraina endine peaminister Nikolai Azarov siiani “Ukraina päästekomitee” nimel. Jutuks oli vajadus anda Ukrainast põgenenud lihtsustatult kodakondsust. (muusesas soovitan jälgida Azarovi FB kontot, tegemist on siiani äärmiselt aktiivse arvajaga Ukraina teemal)\nKolmandaks ilmus samal päeval (20.märts 2017) üritust korraldanud Duumakomitee lehel info, mille kohaselt olla presidendi nõunik Sergei Glazev soovitanud anda vene kodakondsust mitte ainult Donbassi elanikele, vaid ka ukrainlastele, lähtudes humanitaarkaalutlustel. Eriti ilmekas on samas tekstilõigus ära toodud sõnavara Ukraina kohta “сегодня «сотни тысяч человек находятся под гнетом новоявленных гестаповцев» из украинских спецслужб.”; «Фактически на Украине происходит геноцид русского населения” (tõlge: täna elavad seal sajad tuhanded inimesed uus-gestaapolaste ja Ukraina eriteenistuste ikke all ning sisuliselt toimub Ukrainas vene rahvuse suhtes genotsiid).


Google+ Tippkulturist hoiatab: ärge jooge fluoriidiga rikastatud kraanivett - EA\nHome > VESI > Tippkulturist hoiatab: ärge jooge fluoriidiga rikastatud kraanivett\nTippkulturist hoiatab: ärge jooge fluoriidiga rikastatud kraanivett\nLegendaarne kulturist Dorian Yates rääkis hiljuti saates “London real”, et tema hea vormi saladuseks on olnud hoidumine fluoriidist. Nimelt mõjutab tema arvates fluoriid meie kahe ajupoolkera vahel paiknevat käbinääret, mille mittetäielik talitus võib kaasa tuua rohkelt probleeme vaimule ja kehale.\nDorian Yates on kulturismimaailmas tuntud oma ainulaadse lähenemise poolest tervisele ja treeningule, kuna ta on öelnud, et “tal puudub selliseks spordiks geneetiline eelsoodumus”. Sellest hoolimata on ta olnud väga edukas, võites lisaks paljudele teistele tiitlitele Mr. Olümpia tiitli kuus korda järjest aastatel 1991–1996.\nYates andis intervjuu, kus hoiatas fluoriidi eest kraanivees, lisades, et ta ei joonud ise mitte kunagi fluoriidiga rikastatud kraanivett ega kasutanud seda söögi tegemisel ning see oli üks põhjustest, mis võimaldas tal saavutada füüsilise tippvormi ja võita kõik need tiitlid mitmeid aastaid järjest.\nEriti oluliseks seejuures peab ta käbinääret, mis asub kahe ajupoolkera vahel. Doriani sõnul on fluoriiditarbimise ja käbinäärme toimimise vahel seos. Ta tõi välja, et 1997. aastal avaldatud uurimuses, mis on üleval ka fluoridealert.org veebilehel, kirjeldab Briti teadlane Jennifer Luke, et käbinäärmest on leitud uskumatult kõrge tase ladestunud fluoriidi.\nLisaks sellele, et kraanivee tarbimisest hoidumine aitas Dorian Yatesil kaasa tema suurepärase füüsilise vormi saavutamisele, tõi ta välja ka vaimse aspekti. Juba loodusteadlane René Descartes on 16. sajandil öelnud, et käbinääre on “hinge koht”. On öeldud, et see on kese, mis kannab elu koodi ning seda on ka nimetatud kolmandaks silmaks, kuna käbinääre on valgustundlik.\nDorian Yatesi arvates on teatud väikesel huvigrupil, kes kontrollib maailma ja seda, mida me peame reaalsuseks, ühine eesmärk käbinäärme toimimine inimeste kehas peatada. Nad teavad, et see on nagu meie antenn, mis aitab meil ühendust leida õige reaalsusega. Fluoriid on mürk nii sinu kehale kui ka takistab sul kontakti saada oma kõrgema minaga.\nFluoriidisisaldus Eestis kasutatavas joogivees on piirkonniti väga erinev. Pinnavett joogiveena kasutavates linnades (Narva, enamik Tallinna piirkondi) on joogivee fluoriidisisaldus väga väike (~0,1–0,3 mg/l). Lõuna-Eestis on levinud fluoriidivaene põhjavesi. Fluoriidirikas vesi on levinud esmajoones Lääne- ja Kesk-Eestis. Oma joogivee fluoriidisisalduse saad teada kohalikult veekäitlejalt. Vaata ka kaarti. (Allikas: www.sm.ee)\nAllikad: Infowars.com link 1, Infowars.com link 2, Wikipedia, London Real TV,Fluoridealert.org\nHAIGUSED INIMENE TERVIS TOITUMINE VESI\nPosted by Estonian Anonymous at 6/11/2013 09:49:00 PM\nItem Reviewed: Tippkulturist hoiatab: ärge jooge fluoriidiga rikastatud kraanivett Description: Rating: 5 Reviewed By: Estonian Anonymous


On alles palju lund! | Maasektori netikodu\nOn alles palju lund!\njaanuar 8, 2019 · Filed under Elamus, Eluolu\nTulime just sõitmast!\nMeie kandis on täielik lumeuputus. Teda juba on palju ja muudkui tuleb aga juurde. Ma ei mäleta, millal oli meil jaanuari alguses tali, selline lumega? Kas see võis olla 2009ndal aastal, kui mäletavasti oli lund ka hullupööra palju?\nIgatahes. Kui tookord oli minu sõiduriistaks lai kaksikute vanker, millega ronisin üle lumevallide ja trügisin läbi hangede, siis nüüd on mu sõiduvahendid ikka vähe mugavamad.\nTayla on mu lemmikkaaslane suusatamises. Mõistlik, kogenud, sõnakuulelik, väsimatu jooksja.\nSuusad. Õigemini suusad + koer. Sest, vaadake, kui sa korra oled saanud meki kätte, kui tore on koos (vedava) koeraga suusatada, siis üksi tundub asi täitsa nüri nühkimisena. Mulle suusatamine meeldib ja olen püüdnud seda teha iga talv. Siiani aga oli sellega nõnda, et kuidagi ära väsitas. Mäletan, et 15-kilomeetrine Harku ring oli ettevõtmine, pärast ikka lõõtsutasin. Nüüd aga kulgeme me Taylaga (koer!) pikemaid ringe ja kumbki meist pole väsinud. Õigupoolest ei saa pulssigi üles. Kusjuures… ega koer eriti ei vea, vaid ikka peab ise takka lükkama ja tema roll on rohkem tempo hoidmine ning ees minemine.\nVana-aasta õhtu veetmine. Lõke, hea ja parem, meie kaks ja hulk koeri. Vaikus, värske lumi, külmakraadid.\nKoerarakend. H. ütleb, et näeb siin esimest korda sellist talve, kus sõidab kelguga juba jõulude ajal. Jah, me tegime esimesed kelgusõidud enne jõule ja praegu käib tema (ja mõnikord ka mina või me koos) peaaegu iga päev sõitmas. Tihti ka koos turistidega.\nTingimused koertega sõitmiseks on täiesti ideaalsed. Jah, me ei saa praegu jõgedele, sest jää pole piisavalt paks, kuid meil on külluses metsaradu, kus sõita. Need metsaskäigud on nagu meditatsioon. Unustad aja, unustad kõik jama, kiirustamise, kohustused, mured. Tuled tagasi, oled tugevam, sitkem, vaimselt vastupidavam, magad paremini. Ahh…mõnus:)\nMeie seltskond Otepääl Winterplaces.\n3 kommentaari so far\t»\nMO isetegemised said,\njaanuar 9, 2019 @ 2:27 p.l.\nTeil on nii ilus kodutee!\njaanuar 9, 2019 @ 10:08 p.l.\nPuhtalt praktiline küsimus. Kas need rajad, kus kelguga sõidetakse aetakse enne kuidagimoodi sisse või teevad seda koerad ise?\njaanuar 10, 2019 @ 2:57 p.l.\nNii ja naa! Sõidavad kõrvamaanteedel, samuti RMK metsateedel ja metsasihtidel. Osad rajad on traktoriga lahti aetud metsateed ja sihid, aga osad rajad sõidavad nad ise sisse. Jõgedel ja järvedel teevad ju ka ise endale rajad. Esimene kord on raske, aga järgmistel kordadel juba lihtsam:) Neil jõudu on hirmus palju.\nJuhuslik kohtumine triibuseelikuga\nKolmas klass on läbi!\nPõlvamaa laulu- ja tantsupidu Intsikurmus\nLooduskaitse, rumalus või lihtsalt tähelepanupuudus?\n210 659 uudishimulikku


Retk toimub Kopli ja Paljassaare poolsaartel\nMaikuu Elamusretk ei vii meid pealinnast kaugemale - retk toimub Kopli ja Paljassaare poolsaartel. Kuigi t�nap�eval peetakse Koplit p�hiliselt t��stuspiirkonnaks v�i lihtsalt kahtlaseks kohaks, siis me n�itame teile, et seal on v�imalik korraldada ka �ks m�nus p�hap�evahommikune kaunite vaadetega jalutusk�ik. :)\nMuide, kas teadsite, et Kopli oli kuni 20. sajandi alguseni tallinlaste �ks populaarsemaid puhkekohti? Seega pole juhus, et Kopli metsade ilu on oodis �listanud kuulus saksa barokkluuletaja Paul Fleming. V�i kas teadsite, et kui Tallinna Tehnika�likool veel Kopli poolsaarel tegutses, kutsuti �likooli naabruses asunud elurajooni Professorite k�laks?\nStart on p�hap�eva hommikul, 6. mail Stroomi ranna parklast kell 10.00. Kohale v�iks tulla veidi varem, et saaksime koos �igeaegselt startida.\nRetkele on teretulnud k�ik - osalemiseks ei pea olema Eesti Firmaspordi Liidu liige!\nRetk kestab ligikaudu 3-4 tundi, mille jooksul l�bitakse 15 km pikkune teekond. Retk toimub t�histamata rajal, kuid koos retkejuhiga, kes oskab meid p�nevatesse kohtadesse viia. Matka l�pus ootab k�iki soe supp ja diplom ning soovi korral saate retke eest ka IVV templi.\nT�psem info firmasport.ee


Edulood 2020 – JAEK\nJAEK > Edulood 2020\nÜle-eestiline edulugude konkurss 2020\nKonkursiga “Õppimine on põnev!” tunnustavad haridusprogramm „Ettevõtlik kool” ja Maakondlike Arenduskeskuste võrgustik koole ja lasteaedasid nende ettevõtlikkuse eest, mis tihtipeale jääb kõrvaltvaatajale märkamatuks. Edulugude konkurss toob esile ja tutvustab laiemale auditooriumile ettevõtlikku hoiakut väärtustavate õppeasutuste tegevusi. Konkursi edulugude tähtsamad kriteeriumid on seotus päriseluga, läbipõimitus õppekavaga ja noorte vastutuse osakaal tegevuse juures.\nJõgevamaa edulood 2020:\nPuurmani Mõisakool – Õppetöö lõimingud mõisaloo näitel\nPõltsamaa Ühisgümnaasium – TEGUSAD PÕLTSAMAA NOORED (TPN) – ettevõtlikku eluhoiakut kujundav noortegrupp\nVaimastvere Kool- Noortekas koolis\nPõltsamaa Ühisgümnaasium – Õppetund virtuaalreaalsuses\nLohusuu Kool – keeltenädal koolis\nPõltsamaa Lasteaed MARI – „Laps on maailma avastaja“\nLohusuu Kool – Lohusuu lasteaia ettevõtlikkuse arendamine koos lastevanematega\nPõltsamaa Ühisgümnaasium- Asjad, millest keegi ei räägi\nCarl Robert Jakobsoni nim Torma Põhikool – KASVAME KOOS\nVoore Põhikool – Meie ettevõtlikkus distantsõppe ajal.\n“Ettevõtlikku kooli” tabas edulugude uputus\nAllikas: Ettevotlik Kool In Edulood, Uudised\nHaridusprogrammi “Ettevõtlik kool” traditsioonilisele edulugude konkursile laekus sel aastal rekordiliselt 130 edulugu.\nEdulugude konkurss kogub koolide ja lasteaedade eelneva õppeaasta lugusid vahvatest õpikogemustest. Sel aastal laekus lugusid 14 maakonnast.\n2017. aasta parimad maakondlikud lood valib välja kohalik žürii. Iga maakonna kolm edukamat pääseb edasi üle-eestilisse finaali, mille võitjad selguvad publiku kaasabil Haridusfestivalil 12. oktoobril Haapsalu Kutsehariduskeskuses.\nAuhindu antakse välja 5 kategoorias: parim koostöö kogukonnaga, parim koostöö partneritega, põnevaim tund, parim noorte algatus ning ettevõtlik lasteaed.\nIga kategooria kolme parimat premeeritakse: esikoht saab 500, teine koht 250 ja kolmas 150 euro väärtuses auhindu. Edulugude konkursi korraldamist toetavad Haridus- ja Teadusministeerium ning ettevõtlusõppe programm “Edu ja Tegu” Euroopa Liidu Euroopa Sotsiaalfondist.\nJõgevamaa parimad :\nPõltsamaa Ühisgümnaasium lõi õpilaskogu ka nooremale kooliastmele (edulugude konkursi nominent 2020)\nPõltsamaa Ühisgümnaasiumi noored tõid teiste eakaaslaste ette teemad, mida muidu ei räägita (edulugude konkursi nominent 2020)\nAuhinnafondi (va ettevõtlik lasteaed) rahastab ettevõtlusõppe programm Edu & Tegu!


Maanteeamet: iga päev liigub teedel umbes 6600 joobes juhti - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nMa ei saa kaamerate ees öelda, mida me Mart Helmest arvame. Haridusminister Mailis Reps\nMaanteeamet: iga päev liigub teedel umbes 6600 joobes juhti\n30. september 2014, 16:12\nMaanteeameti peadirektor Aivo Adamson (keskel).\nUue liiklusohutuse strateegia väljatöötmisega tegelev maanteeamet muretseb, et Eestis pole endiselt tabuks muutunud joobes peaga rooli istumine. Seejuures tuvastatakse paljudel roolijoodikutel veel raske joove.\nMaanteeamet tegeleb koos teiste ametkondadega tänavu aktiivselt uue liiklusohutuse strateegia väljatöötamisega aastateks 2016-2025, kus on selgelt sõnastatud uued eesmärgid ja plaanid.\nMaanteeameti peadirektor Aivo Adamson tõi täna Euroopa Liidu majas korraldatud liiklusseminaril välja, et liikluses on endiselt suureks probleemiks joobes juhid.\n42 protsendil joobes roolist tabatud juhil oli mullu joove üle 1,5 promilli, 39 protsendil oli joobe suuruseks 0,5-1,49 promilli ning vaid 19 protsendi puhul oli tegemist jääknähtudega. Adamsoni sõnul pole need osakaalud tänavu eriti muutunud.\nMullu pandi reidide käigus puhuma umbes 496 000 juhti, kellest 5233 olid joobes. Kui panna iga päev kõik juhid puhuma, siis oleks maanteeameti arvutuste kohaselt 6600 juhti joobes. «Need on tõsised numbrid,» nentis Adamson.\nTänavu on kaheksa kuu jooksul hukkunud 11 inimest joobes juhtide süül.\nInimkannatanutega liiklusõnnetused (LÕ) joobes mootorsõidukijuhi osalusel.\nHukkunutega liiklusõnnetused joobes mootorsõidukijuhi osalusel.\nUue liiklusohutusstrateegiaga seatakse eesmärgiks vähendada hukkunute ja raskesti vigastatute arv Eestis Põhjamaade tasemele. Eesmärgiks on vähendada aastate 2011-2013 Eesti keskmist liiklussurmade arvu (2023-2025 keskmisena) 50 protsendi võrra.\nAdamson tõi välja ka mõned konkreetsemad oodatavad muutused lähikümnendi liikluses.\nEsiteks suureneb jalgrataste kasutamine, mis toob kaasa selle, et linnaruumidesse tuleb rajada jalgrattateid. Väheneb ka autode kasutamine linnades.\nMootorsõidukijuhi teooriaõpe kandub eeldatavasti gümnaasiumiastmesse. Maanteeameti peadirektori asetäitja Lauri Lugna tõi välja, et miks ei võiks olla näiteks 11. klassis kohustuslik tasemetöö teemal liiklusohutus ja liiklusmärgid.\nSamuti ootab ees ka sõidukiiruste reform ning laieneb sõidukiomaniku vastutus.\nMinistrid ei käi liikluskomisjonis kohal\nAdamson nentis, et liiklusohutuse programmi rakendumisel on mitmeid takistusi. Selle täitmist arutatakse vabariigi liikluskomisjonis, mille esimees on Urve Palo ning liikmeteks teiste seas haridus- ja teadus-, justiits-, rahandus-, sise- ning sotsiaalminister. Reaalsuses kohtab peale Palo teisi ministreid komisjoni istungitel harva. Neile on määratud asemikud.\n«Liikluskomisjon pidi veel hästi töötama,» tõi Adamson välja.\nMaanteeamet töötab küll uut strateegiat välja, ent tegevuskava ei ole ministeeriumitega ühiselt kokku lepitud, mistõttu täidetakse eesmärke siis, kui juhtub raha olema.


Parandus: seadmel \_ Seadmel \_ Harddisk0 \_ DR0 on vigane blokeerimine\nPärast sündmusevaaturi avamist on mitmed kasutajad pöördunud meie poole küsimustega ja märganud palju ketasvigu teatega " Seade \_ Seade \_ Harddisk0 \_ DR0 on halb blokeerimine ". Teadaolevalt ilmneb see probleem mitme Windowsi versiooniga. Enim mõjutatud kasutajad teatavad, et nad hakkasid toimivuse langust märkama ka pärast seda, kui Event Vieweri viga on hakanud järjepidevalt ilmnema.\nSeadmel \_ Seadmel \_ Harddisk0 \_ DR0 on vigane blokeering\nMis põhjustab tõrke „Seade \_ Seade \_ Harddisk0 \_ DR0 Kas viga on blokeeritud”?\nUurisime seda konkreetset probleemi, uurides erinevaid kasutajaaruandeid ja parandusstrateegiaid, mida nad kasutasid probleemi lahendamiseks.\nKogutud andmete põhjal näitab see konkreetne viga, et teie draivi esimeses sektsioonis leiti vigane blokk. Pidage meeles, et üks andmeplokk läheb halvaks, seda ei saa enam kuidagi tervislikuks muuta. Kuid võite sundida oma operatsioonisüsteemi muutma blokeerimise halvaks ja vältima selle kasutamist tulevikus. See väldib andmete kadumise stsenaariume, kus peate kasutama andmete taastamise programmi.\nKahjuks on tõrkel „ Seade \_ Device \_ Harddisk0 \_ DR0 vigane blokeerimine ” üks esimesi märke, et draiv läheb halvasti. Kui näete seda sõnumit, soovitame teil kõigepealt veenduda, et kõik teie andmed on varundatud, et oleksite kaitstud juhuks, kui sümptomid süvenevad.\nKui teil on probleeme selle konkreetse veateate lahendamisega, pakub see artikkel teile mitu tõrkeotsingu sammu. Altpoolt leiate kogumi meetodeid, mida teised sarnases olukorras kasutajad on Event Vieweri vigade korral edukalt kasutanud.\nTähtis : pidage meeles, et allpool toodud meetodid toimivad ainult nii kaua, kui draivil on veel terveid kasutamata sektoreid, mida saab kasutada halbade asendamiseks, või kui vead on tegelikult valepositiivsed. Muidu pole teil muud valikut kui osta uus draiv ja sinna oma andmed üle viia.\n1. meetod: CHKDSK-i skannimine\nKõige hõlpsam viis vea „ Seade \_ Device \_ Harddisk0 \_ DR0 on halb blokeerimine ” lahendamiseks on CHKDSK-skannimine. See sisseehitatud utiliit otsib läbi kogu teie kõvaketta halbu sektoreid ja asendab kõik rikutud juhtumid tervisliku sektoriga.\nCHKDSK-skannimise käivitamiseks lühijuhendi abil saate vea lahendada:\nDialoogiboksi Käitamine avamiseks vajutage Windowsi klahvi + R. Seejärel tippige “cmd” ja vajutage klahvikombinatsiooni Ctrl + Shift + Enter, et avada kõrgendatud käsuviip. Kui UAC (kasutajakonto kontroll) seda palub , klõpsake administraatoriõiguste andmiseks nuppu Jah .\nTippige kõrgendatud käsuviibasse järgmine käsk ja vajutage CHKDSK-i skannimise alustamiseks sisestusklahvi :\nKui teilt küsitakse, kas soovite toimingut ajastada järgmisel taaskäivitamisel, tippige täht Y ja siis selle ajastamiseks sisestusklahv .\nTaaskäivitage arvuti ja laske CHKDSK-i toimingul järgmisel süsteemi käivitamisel lõpule viia.\nMärkus. Ärge lülitage arvutit välja, kui toimib CHKDSK. See võib teie HDD / SSD-d pöördumatult kahjustada ja muuta teie Windowsi installimise kasutamiskõlbmatuks.\nAvage sündmuste vaatur ja vaadake, kas näete ikka veel uusi sündmusi tõrkega „ Seade \_ Seade \_ Harddisk0 \_ DR0 on halb blokeerimine ”.\n2. meetod: süsteemifaili kontrollimise skannimine\nKui CHKDSK-i skannimisel ei õnnestunud ühtegi halba sektorit leida, siis vaatame, kas süsteemifaili kontrollija kontrolliga õnnestub tõrge „ Seadmel \_ Seadmel \_ Harddisk0 \_ DR0-l on vigane blokeerimine ”. SFC-skannimine skannib kõik kaitstud süsteemifailid ja asendab rikutud esinemised tervislike koopiatega, mis asuvad kohapeal salvestatud tihendatud kaustas.\nMitmed mõjutatud kasutajad on teatanud, et see protseduur õnnestus mõne rikutud faili leidmisel ja lahendamisel, mis peatas lõpuks kõigi muude sarnaste Event Vieweri vigade ilmumise. See näib viitavat sellele, et mõnel juhul on viga tegelikult valepositiivne, mille on põhjustanud korruptsioon, mitte ehtne halb blokk.\nSiin on SFC-skannimise käitamise lühijuhend:\nKäivitatava dialoogiboksi avamiseks vajutage Windowsi klahvi + R. Seejärel tippige “cmd” ja vajutage klahvikombinatsiooni Ctrl + Shift + Enter, et avada kõrgendatud käsuviip. UAC-i (kasutajakonto juhtimise) viiba küsimisel klõpsake administraatoriõiguste andmiseks nuppu Jah .\nKõrgendatud käsuviiba avamine dialoogiboksis Käivita\nTippige kõrgendatud käsuviibasse järgmine käsk ja vajutage SFC-skannimise alustamiseks sisestusklahvi :\nKui protsess on lõpule viidud, taaskäivitage oma arvuti ja kontrollige, kas tõrke „ Seade \_ Seade \_ Harddisk0 \_ DR0 on halb blokeerimine ” sündmustevaaturis enam ei esine.\nKui näete endiselt uusi veateateid ilmutavaid uusi sündmusi, liikuge järgmise meetodi juurde.\n3. meetod: DISM-i skannimine\nVeel üks utiliit, mis võib selle konkreetse probleemi lahendada, on DISM-i skannimine. DISM (juurutuspiltide teenus ja haldus) kasutab rikutud esinemisjuhtude parandamiseks vajalike failide pakkumiseks Windows Update'i. See tähendab ilmselgelt, et skannimise lõpuleviimiseks vajate stabiilset Interneti-ühendust.\nDISM-skannimise käivitamise lühijuhend on järgmine:\nKäitamisdialoogi avamiseks vajutage Windowsi klahvi + R. Seejärel tippige “cmd” ja vajutage klahvikombinatsiooni Ctrl + Shift + Enter, et avada kõrgendatud käsuviip. Kui teid palub UAC (kasutajakonto kontroll), klõpsake administraatoriõiguste andmiseks nuppu Jah .\nKäivita dialoog: cmd, seejärel vajutage Ctrl + Shift + Enter\nTippige kõrgendatud käsuviibas järgmine käsk ja vajutage DISM-i skannimise alustamiseks sisestusklahvi:\nDISM.exe / Veebipõhine / puhastuspilt / tervise taastamine\nKui protsess on lõpule viidud, taaskäivitage oma arvuti ja kontrollige, kas sündmusevaaturis kuvatakse ikka veel uusi tõrkeid „ Seade \_ Device \_ Harddisk0 \_ DR0 on halb plokk ”.


LISATUD KAVA! Tänane Muusikapäev viib tasuta kontserdid trammi ja - Arhiiv\nTänasel rahvusvahelisel muusikapäeval 1. oktoobril pakuvad muusikud Tallinnas ligi 50 tasuta kontserti üllatuslikes kohtades. Lennujaama sõitvas trammis hakkavad kõlama pop- ja džässihelid, bussijaamas aga Mussorgski "Pildid näituselt" palad ja Raimond Valgre "Saaremaa valss".\nLISATUD KAVA! Tänane Muusikapäev viib tasuta kontserdid trammi ja poodi\nNii esinevad Luisa Lõhmus ja Jennifer Marisse Cohen kell 16.35 4. liini trammis. "Mõtlesime, et istume Vabaduse väljakul trammi peale, sõidame lennujaamani välja ja siis tuleme tagasi ka," rääkis Lõhmus. "Tramm tundus esinemiskohana huvitav, sest see on täiesti uutmoodi. Selline esinemine pakub kindlasti eheda kokkupuute tavapublikuga, kes kontserdimajja just väga sageli ei satu."\nLõhmuse põhiinstrument on muidu klaver, aga trammis mängib ta kitarri ja ukulelet ning laulab koos Coheniga. Nad kavatsevad esitada põhiliselt tuntud pop- ja džässlugude kavereid, millele lisavad ka mõned omaloomingulised lood. "See on hea võimalus näha, kuidas inimesed meie oma lugudele reageerivad," ütles Lõhmus.\nMuusik peab mängima igal pool\nAkordionimängijad Henri Zibo ja Mikk Langeproon esinevad Tallinna bussijaamas. "Bussijaamas ma varem mänginud ei ole, kuid see on põnev koht ja muusik peab harjuma mängima igasuguses keskkonnas," rääkis Zibo. "Kõik ei peagi pöörlema ümber minu. Paljudele bussijaama tulnud inimestele võib meie esinemine tulla üllatusena, kuid ma usun, et see siiski meeldib neile. Eelmistel kordadel on rahvas mind samalaadsetes kohtades väga hästi vastu võtnud."\nEsitamisele tulevad näiteks Modest Mussorgski tsükli "Pildid näituselt" mõned osad ja Raimond Valgre "Saaremaa valss".\nInglissarve mängija Heli Ernits ja kitarrist Kirill Ogorodnikov esinevad linnapoes lipos. "Ettepanek linnapoes esineda tuli meile väga huvitava üllatusena," ütles Ernits. "Taolises väga avalikus ja sotsiaalses kohas ei ole ma varem esinenud, kuid teen seda hea meelega. Muusikapäeva mõte ju ongi tuua muusika tavainimesele võimalikult lähedale. Selleks esinemiseks valime oma repertuaarist välja kõige lustlikumad ja kõige rahvasõbralikumad lood."\nKavas on ka kontserte, mis on pühendatud Eesti heliloojate Mart Saare, Ester Mägi ja Veljo Tormise loomingule. Selle kõrval arutlevad nüüdismuusika üle Peeter Vähi, Elis Vesik ja Ekke Västrik.\nMuusikapäeva kommunikatsioonimeeskonna liikme Nele Volbrücki sõnul pakub tänavune muusikapäev muusikat kogu perele. Üle Eesti toimub ligi 120 tasuta kontserti, millele paneb õla alla üle 750 muusiku. Ka žanriliselt leidub muusikat igale maitsele alates klassikast ja džässist ning lõpetades pärimusmuusikaga. Muusika toovad publikuni nii tänased kui ka homsed armastatud muusikud, kes esitavad suurepärast muusikat väga erinevatel instrumentidel ukulelest saksofonini.\n"Muusikapäev toimub sel aastal pühapäeval, mistõttu on programm varasemast mõnevõrra erinev," ütles muusikapäeva projektijuht Marili Jõgi. "Soovime pakkuda peredele ühist vaba päeva veetmise võimalust, samuti näiteks võimalust väljasõiduks. Ees ootavad toredad muusikalised perepäevad. Nii on tänavu arvukate väiksemate muusikaliste üllatuste kõrval valikus rohkem tegevusi ühes paigas."\nVaata kontsertide kava http://muusikapaev.ee/muusikapaevast/\n11.00 Balti Jaama turg Tütarlastekoor Ellerhein (THK Kullo), dirigent Ingrid Kõrvits\n11.00 Vene kultuurikeskuse kammersaal Vene Filharmoonia Ühingu muusikud\n11.30 Tallinna lennujaama avalik ala Vanalinna hariduskollegiumi keelpilliorkester, dirigent Rasmus Puur\n11.30 Eesti lastekirjanduse keskus Lucas Cristopher Varema (laul), Mari-Katrina Suss (viiul), Kaido Suss (kitarr)\n12.00 Eesti lastekirjanduse keskus Sänni Noormets (viiul)\n12.00 Vene kultuurikeskuse kammersaal Vene Filharmoonia Ühingu muusikud\n12.00 Nõmme turg Politsei- ja Piirivalveorkester, dirigent Hando Põldmäe\n12.00 Kaarli kirik Piret Aidulo (orel)\n12.00 Eesti muusika- ja teatriakadeemia kammersaal Triin Ruubel (viiul), Johanna Vahermägi (vioola), Henry-David Varema (tšello), Ivari Ilja (klaver)\n12.00 Tallinna linnapood Lipo Duo Telluur\n12.30 Tallinna lennujaama avalik ala Henri Zibo (akordion), Mikk Langeproon (akordion)\n13.00 Mustamäe keskus Eesti Kaitseväe orkester, dirigent Peeter Saan\n13.00 Vene kultuurikeskuse kammersaal Vene Filharmoonia Ühingu muusikud\n13.00 Tallinna puuetega inimeste koda Ksenia Kuchukova (sopran), Helin Kapten (klaver)\n13.00 Tallinna piiskoplik toomkirik Oksana Sinkova (flööt), Alina Sakalouskaya (mandoliin), Kadri Ploompuu (orel)\n13.00 Eesti muusika- ja teatriakadeemia kammersaal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia välistudengid\n14.00 Tallinna loomaaia keskkonnahariduskeskus Kammerkoor Collegium Musicale, dirigent Endrik Üksvärav\n14.00 Telliskivi loomelinnak Politsei- ja Piirivalveorkester, dirigent Hando Põldmäe\n14.00 Solaris keskus Kitarriduo Siim Kartau ja Sulo Kiivit\n15.00 Vene kultuurikeskuse kammersaal Nadia Kurem (sopran), Piia Paemurru (klaver), Peeter Paemurru (tšello)\n15.00 Pillipood MyMusic Ukulele orkester, juhendaja Joosep Sang\n15.00 Rocca Al Mare kaubanduskeskus Kiiora\n15.00 Rävala Reval Cafe Emil Laansoo tribüütansambel Siim Aimla juhendamisel\n15.00 Kivi paber käärid Elis Vesik (helilooja), Peeter Vähi (helilooja), Ekke Västrik (helilooja)\n15.00 Teaduste akadeemia saal, eelregistreerimisega aadressil sigrit@muusikapäev.ee Estonia Seltsi Segakoor, dirigent Heli Jürgenson, kaasa tegev Marelle Kivinukk (viiul)\n15.45 Tallinna bussijaam Henri Zibo (akordion), Mikk Langeproon (akordion)\n16.00 Vene kultuurikeskuse kammersaal Vene Filharmoonia Ühingu muusikud\n16.00 Eesti muusika- ja teatriakadeemia kammersaal Eesti muusika- ja teatriakadeemia ooperistuudio\n16.00 Ülemiste keskus G. Otsa nimelise Tallinna muusikakooli õpilased ja naiskoor, dirigent Ksenia Grabova\n16.00 Müürivahe Reval Cafe Liisa Koemets\n16.00 Tallinna teletorni kinosaal Duo Telluur\n16.00 Tallinna südalinna kool Pille Lill (sopran), Margareta Haverinen (sopran, Soome), Oliver Kuusik (tenor), Aare Saal (bariton), Ralf Taal (klaver)\n16.35 Tramm nr 4, Tondi–Lennujaam Jennifer Marisse Cohen (vokaal) ja Luisa Lõhmus (kitarr, ukulele, vokaal)\n17.00 Vene kultuurikeskuse kammersaal Vene Filharmoonia Ühingu muusikud\n17.00 Nõmme jaamarestoran Elsa Marten Altrov (klarnet), Evelin Samuel-Randvere (vokaal), Johan Randvere (klaver)\n17.00 Kadrioru loss, eelregistreerimise alusel on kohad täis Argo & Arko klaveriduo, Arko Narits (klaver), Argo Jentson (klaver)\n17.00 Oleviste kirik Rahvusooper Estonia noormeestekoor, dirigent Hirvo Surva, kontsertmeister Andres Lemba, Eesti raadio laulustuudio tütarlastekoor, dirigendid Kadri Hunt ja Kaie Tanner\n17.15 Tramm nr 4, Lennujaam–Vabaduse väljak Jennifer Marisse Cohen (vokaal) ja Luisa Lõhmus (kitarr, ukulele, vokaal)\n18.00 Vene kultuurikeskuse kammersaal Vene Filharmoonia Ühingu muusikud\n18.00 Tallinna Jaani kirik Arsise kellade ansambel\nHomme paneb Mustamäe särama traditsiooniline valgusfestival\n18:52 VIDEO! Võrk: ehitusvaldkonnas on opositsioonil kõige vähem etteheiteid\n18:47 VIDEO! Kirjaoskuskonverentsi keskmes on mitmekeelne haridus\n18:29 Ratas Rootsis: rahapesu vastases võitluses koostöö Rootsiga jätkub\n17:16 Homme paneb Mustamäe särama traditsiooniline valgusfestival\n16:31 Eesti Energia kaalub taaskasutamatutest plastmassidest kütuse tootmist\n15:26 Lõhmus: laseme inimestel ise oma pensionisse investeerida\n15:08 Maaeluminister allkirjastas koostöölepingu Moldova kolleegiga\n14:34 GALERII! Nõmme Majas saab nautida akvarellide näitust\n08:14 FOTOD JA VIDEO! Jooksuhuvilised vallutasid Olümpia hotelli trepid!


Vooremaa Tugevale ettevõtlusele paneb aluse koostöö\nTugevale ettevõtlusele paneb aluse koostöö\nAIVAR KOKA kõnest\nEesti Vabariigi 87. aastapäevale pühendatud vastuvõtul\nEelmisest iseseisvuspäevast möödunud aasta on olnud oluline nii Eesti riigi kui ka meie kõigi jaoks: me oleme saanud Euroopa Liidu täieõiguslikuks liikmeks ja meie kohal on NATO vihmavari.\nMul on hea meel meie hulgas näha Eesti Vabariigi Presidenti, kes kuulutas möödunud aasta Eesti lipu aastaks. Jõgevamaal on kohustus Eesti lippu eriti kõrgel ja erilise au sees hoida: esimene, 1884. aastal Otepää kirikus õnnistuse saanud sinimustvalge lipp õmmeldi ju valmis Põltsamaal ning selle ajaloolise reliikvia nõukogude okupatsiooni aegne peidupaik oli Jõgeva vallas Kõola külas.\nJõgevamaa loodus on ainulaadne\nOlen kuulnud inimeste arvamust, nagu Jõgevamaa oleks väike ja vaene. Õnneks tean, et Jõgevamaa on hoopis väga rikas. Rikas oma ilusa ja ainulaadse looduse poolest, rikas tublide ja tööd armastavate inimeste poolest, rikas lennukate ja heade ideede poolest, mis meie inimeste kaasabil ka teoks saavad.\nJõgevamaa ehteks olev vooremaastik on nagu lapitekk, millel voored järvesilmade ja metsatukkadega vahelduvad. Mul on hea meel, et selle “loodusliku lapiteki” kaitsmine on paljude inimeste südameasjaks.\nNing loodan, et roolõikur jõuab juba sel aastal meie järvedele ning aitab neil veelgi kaunimaks saada. Selle ilu avastamiseks on kavas rajada ja korrastada mitmeid loodusradu ning avada ja puhastada vaated meie järvedele.\nMeil on ilus Peipsi järv, kuhu tihti harrastuskalamehed end unustavad. Ent ega meiegi saa ainult loodust nautida, vaid peame mõtlema, kuidas olla edukad. Edu toob tänapäeval julgus enesele kindlaks jääda, teistest erineda ja oma mõtteid teoks teha.\nKoostöös sünnivad suured ettevõtmised\nKõige jõulisemalt viib piirkonna elu edasi ettevõtlus. Tugevale ettevõtlusele paneb aluse koostöö ? nii ettevõtjate endi vahel kui ka ettevõtete, omavalitsuste, kolmanda sektori ja riigi vahel. Just sellises koostöös on meil teoks saamas ka mitmed suured ettevõtmised ? käima on lükatud nii tööstuspargi, raudteekaubajaama kui gaasitrassi rajamine, mis ühelt poolt loovad paremaid tingimusi siinsetele ettevõtjatele, teisalt aga parandavad meie kõigi elukeskkonda.\nRaudteest rääkides ? kuna heade mõtete linn ja kogu Lõuna-Eesti tõmbekeskus Tartu on meist vaid Kalevipoja kiviviske kaugusel, on meile oluline ka hea ühendus naabermaakonnaga ning loodame, et juba järgnevatel aastatel saavad jõgevamaalased Tartusse sõita kiire ja mugava rööbasbussiga.\nElukeskkonna parandamisel peame arvestama meie traditsioonidega ning sisse harjunud elurütmiga. Samas peame me kaasas käima ka järjest uuenevate lahendustega ning võimalustega, mida paljukiidetud infosajand meile pakub ? näiteks internetiühenduse olemasolu terves maakonnas on hädavajalik ning selle arendamise kallal me ka töötame.\nJõgevamaal on ka palju tublisid põllumajandus- ja tööstusettevõtjaid, kes kuulsust kogunud nii kodu- kui ka välismaal. Rääkides põllumeestest, ei saa kuidagi rääkimata jätta ka teisest Jõgevamaale väga iseloomulikust eluvaldkonnast. Pean silmas meie kalureid, kes karmi ilma trotsides ja raskustega võideldes on suutnud hästi hakkama saada. Toetamaks Peipsi äärseid kalatööstusi ja piirkonda tervenisti, on praegu töös ka projektid, mille tulemusena peab kerkima Jõgevamaale Peipsi kaldale esinduslik kauba- ja reisisadam.\nJõgeva saab esindusstaadioni\nJa ei tasu karta, et sadamasse sõitvatel külalistel meie maakonnas peale ilusa looduse midagi vaadata ei ole. Hetkel on kiiresti arenemas mitu erinevat spordi- ja puhkekeskust ning Jõgevamaa on kujunemas oluliseks konverentsikesksuseks ? asume ju võrdsel kaugusel kõigist Eesti nurkadest ning mis oleks veel parem asukoht sellisteks ettevõtmisteks?\nMilline saab olema Jõgevamaa koolimaastik viie aasta pärast, on praegu veel raske öelda. Kindel on see, et meie teeme omalt poolt kõik tagamaks koolilastele, meie tulevikule, parimat haridust ning õppimisvõimalusi. Selle saavutamine eeldab tõenäoliselt ka teatud ümberkorraldusi, mille aluseks on eelkõige läbimõeldud tegutsemine ning omavalitsuste soov ja tahe koostööd teha.\nNiisama sügava mulje kui kultuuriüritused, on mulle jätnud külaskäigud maakonna kaunimatesse kodudesse. Tegusad kultuuri- ja külaseltsid ning kaunid kodud ongi kui koduarmastuse eri vormid. Koduarmastuseta ei ole aga kodumaa-armastust.\nMeie maakonna spordiklubides ja koolides spordib üle tuhande noore. Paremaid tulemusi on noorsportlased saavutanud kergejõustikus, saalihokis, korvpallis ja maadluses. Põltsamaale ja Tormasse on kerkimas uued võimlad ning Jõgeva saab esindusstaadioni. Paljud omavalitsused on võtnud oma südameasjaks terviseradade ehitamise. Eesti Olümpiakomitee presidendi Mart Siimanniga sõlmime peatselt liikumisharrastuse propageerimise lepingu.\nMe võime olla uhked selle üle, et Põltsamaal Sõpruse pargis on nüüd olemas maailmas ainulaadne olümpiamängudel medali võitnutele pühendatud monument “Tee Olümposele”. Mullu septembris kohtusime monumendi juures Ateena olümpia sangaritega.\nOma praegu veel suhteliselt lühikesel maavanemaks oleku ajal olen jõudnud külastada paljusid omavalitsusi, koole, ettevõtteid ja seltse. Hea mulje on jäänud neist kõigist.