Kunst nähtavaks! Ka pimedatele : Õpetajate Leht\nKunst nähtavaks! Ka pimedatele\n8. veebr. 2019 Heiki Raudla peatoimetaja - Kommenteeri artiklit\nProjekti „Kunst „nähtavaks“!“ eestvedaja Liisi Selg toonitab, et pimedatele ja vaegnägijatele kunsti kogemiseks loodud vahendite väljatöötamisse on panustanud paljud. Projekti elluviimist toetas hasartmängumaksu nõukogu. Fotod: Raivo Juurak\nKunsti saab kogeda ka kombatavaks muudetud figuuride vahendusel. Fotod: Erki Korp\nPimedad ja vaegnägijad saavad järjest rohkem osa Eesti kunstipärandist. Nüüd ei saa enam öelda, et kunst on ainult vaatamiseks.\nEesti Kunstimuuseumi filiaal Adamson-Ericu muuseum pälvis seekordsel Eesti muuseumide aastaauhindade galal aasta muuseumihariduse edendaja tiitli projektiga „Kunst „nähtavaks“!“.\n„Kunst „nähtavaks“!“ võimaldab vaegnägijatel ning pimedatel kogeda kunstnik Adamson-Ericu loomepärandit. Ettevõtmise käigus loodud materjali kasutades saavad nägemispuudega inimesed kuulmis- ja kompimismeele abil tutvuda kunstniku teoste ja isikumuuseumiga. Oktoobris 2018 tunnustas Eesti pimedate liit projekti tiitliga aasta tegu.\n„Kunst „nähtavaks“!“ tutvustab Adamson-Ericu loomingu paremikku muuseumi püsinäitusel. Kunstniku teosed ja sellega ka tükike eesti kultuuri on nägemispuudega inimestele lähemale toodud helindatud kirjandustõlgete, reljeefsete kunstiteoseid edasi andvate jooniste ja kombatavaks muudetud figuuride vahendusel. Valminud materjal võimaldab tutvuda meistri loominguga eri eluperioodidel ning tajuda teoste valmimisel kasutatud kunstitehnikaid.\nPimedad ja vaegnägijad saavad muuseumi püsinäitusel tutvuda järgmiste Adamson-Ericu teostega: „Serenaad“ (1924, õli, lõuend); „Viiul ja vest“ (1933, õli, lõuend); vaip (1937, vill, lina, flossa, koopia originaalkavandi järgi 1992); mööblikomplekt (1938, puit, intarsia); dekoratiivmaal kohvikule Tallinn (1967–1968, õli, puitkiudplaat). 1938. aastal loodud söögitoalaua intarsiatehnikas mustri ainetel on valminud ka kombitavad reljeefsed figuurid. Spetsiaalne haridusprogramm nägemispuudega lastele valmis eelmisel aastal.\nMuuseumi ajendas projekti algatama soov pakkuda nägemispuudega inimestele võimalust tutvuda heal tasemel eesti kunstiga. Spetsiaalselt pimedatele ja vaegnägijatele kunsti kogemiseks loodud vahendite väljatöötamisse on panustanud erialaspetsialistid ja partnerid.\nAdamson-Ericu muuseumi haridustöö kuraator Liisi Selg möönab, et vaegnägijatele mõeldud eksponaatide idee ei ole selles mõttes originaalne, et mujal maailmas sarnaseid eksponaate juba on. „Paljud head ideed saavad alguse mitmes peas üheaegselt ja siis võimenduvad,“ meenutab ta projekti saamislugu. „Mõte tekkis 2009. aastal, kui MTÜ Kakora korraldas Kumus esimese kirjeldustõlget tutvustava koolituse Eestis. Sellel tutvustati võimalusi, kuidas rääkida pimedatele kunstiteostest. See avas mu silmad ja tekkis mõte luua ligipääs ka meie kunstile.“\nLiisi Selg tunnistab, et Adamson-Ericu loomingu tõlkimine pimedate keelde oli paras väljakutse ja seda ei olnud kirjeldustõlgil kerge kirjeldada. „Lihtsam on võtta mõni realistlik, jutustava süžeega pilt. Adamson-Eric oli mänguline kunstnik, tema stiil muutus elu jooksul. Tema mängulised kujundid on kohati abstraktsed ja vahel ei saa nägijadki täpselt aru, mida nendel kujutatud on.“\nKuraator möönab, et pilt, mis pimeda peas taiest kogedes tekib, ei pea olema sama, mis on muuseumi seinal – oluline on kunstielamus, mille inimene saab.\nJõudumööda mõtlevad muuseumid välja võimalusi, kuidas puuetega inimesed kunstist elamust saaksid, muuseumid on hakanud üha enam teadvustama vaegnägijate olemasolu ja vajadust neile infot jagada. Algselt täiskasvanud üksikkülastajatele mõeldud ekspositsioonist arenes välja õpilastele mõeldud haridusprogramm. Läinud aasta mais käis ekspositsiooniga tutvumas Tallinna Heleni kool. Kui seni olid lapsed tutvunud peamiselt makettide ja punktkirjas infolehtedega, siis seal avanes nende ees Adamson-Ericu motiividega laud.\n„Suur aitäh, Liisi Selg, hariva, meeldiva ja hästi korraldatud vastuvõtu eest!“ seisab kooli Facebooki-seinal.\n„Sellised projektid annavad õpetajatele lisavõimaluse viia lapsed koolimajast välja ja võimaldada neile huvitavaid külaskäike,“ nendib Tallinna Heleni kooli direktor Erki Korp. „Pime laps ei käi ju väljas omapead uitamas. Me oleme nõus muuseumidega ka edaspidi koostööd tegema ja neile oma kogemusi jagama.“


Teenuste korraldamise ja teabehalduse alused – Riigi Teataja\nTeenuste korraldamise ja teabehalduse alused - sisukord\n§ 2 Teenused\n§ 3 Teabehaldus\n2 Vastutus teenuste korraldamise ja arengu eest\n§ 4 Vastutus asutuse teenuste korraldamise ja kvaliteedi eest\n§ 5 Asutusteülene teenuste arengu koordineerimine\n3 Teenuste korraldamine\n§ 6 Üldised nõuded\n§ 7 Teenuste korraldamine ja arendamine\n§ 8 Teenuste loetelu\n§ 9 Otsese avaliku teenuse osutamine\n§ 10 Lisanõuete kehtestamine otseste avalike teenuste korraldamisele ja osutamisele\n4 Teabehalduse korraldamine\n§ 11 Üldised nõuded\n§ 12 Teabe korrastamine\n§ 13 Teabe haldamine ja teabele juurdepääsu korraldamine\n§ 14 Teabe jagamine ja vahetamine\n§ 15 Teabe saatmine isiku ametliku e-posti aadressi kaudu\n§ 16 Dokumendihalduse korraldamine\n§ 17 Lisanõuete kehtestamine teabehaldusele\n§ 19 Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2011. a määruse nr 181 „Arhiivieeskiri” muutmine\n§ 20 Vabariigi Valitsuse 19. detsembri 2001. a määruse nr 417 „Eesti Töötukassa põhikiri” muutmine\n§ 21 Vabariigi Valitsuse 25. juuni 2002. a määruse nr 204 „Tagatisfondi põhikiri” muutmine\n§ 22 Vabariigi Valitsuse 20. detsembri 2007. a määruse nr 262 „Riigisaladuse ja salastatud välisteabe kaitse kord” muutmine\nRT I, 31.05.2017, 7\nVastu võetud 25.05.2017 nr 88\nMäärus kehtestatakse Vabariigi Valitsuse seaduse § 27 lõike 3 ja arhiiviseaduse § 6 lõike 2 alusel.\n(1) Määrusega kehtestatakse teenuste korraldamise ja teabehalduse alustena nõuded:\n1) teenuste korraldamisele ja arendamisele;\n2) teabehalduse korraldamisele.\n(2) Valitsusasutustele (edaspidi asutus) kohaldub määrus tervikuna.\n(3) Määruse 4. peatükis ja § 18 lõigetes 6–10 asutusele sätestatu kohaldub arhiiviseaduse § 6 lõikes 2 sätestatud alustena kõigile avalikke ülesandeid täitvatele asutustele ja isikutele.\n(4) Asutus suunab oma hallatavaid asutusi määrust tervikuna järgima.\n(5) Määrust ei kohaldata dokumendivahetusele välisriikidega.\n§ 2. Teenused\n(1) Teenus määruse tähenduses on otsene avalik teenus ja tugiteenus.\n(2) Otsene avalik teenus on teenus, mida asutus osutab füüsilisele või eraõiguslikule juriidilisele isikule (edaspidi isik) tema tahtel, sealhulgas eeldataval tahtel, teeninduskontakti kaudu mis tahes suhtluskanalis (edaspidi kanal) ja mis võimaldab isikul täita seadusest tuleneva kohustuse või kasutada seadusest tulenevat õigust.\n(3) Proaktiivne teenus on otsene avalik teenus, mida asutus osutab oma initsiatiivil, isikute eeldataval tahtel ja riigi infosüsteemi kuuluvate andmekogude andmete alusel. Proaktiivne teenus osutatakse automaatselt või isiku nõusolekul.\n(4) Sündmusteenus on otsene avalik teenus, mida mitu asutust osutab ühiselt, et isik saaks täita kõik kohustused ja kasutada kõiki õigusi, mis talle tekivad ühe sündmuse või olukorra tõttu. Sündmusteenus koondab mitu sama sündmusega seotud teenust (edaspidi osateenus) kasutajale üheks teenuseks.\n(5) Tugiteenust osutab asutus enda või teise asutuse ametnikele või töötajatele. Tugiteenus toetab asutuse ülesannete täitmist.\n(6) Protsessina käsitatakse määruses asutuse põhiülesande täitmisele või teenuse osutamisele suunatud tegevuste korrastatud kogumit.\n§ 3. Teabehaldus\n(1) Teabehaldus on tegevus, mis toetab asutuse ja avaliku sektori eesmärkide saavutamist teabe haldamise, jagamise ja vahetamisega kõigis infosüsteemides ja andmekogudes. Teabehalduse alategevused on andmehaldus, dokumendihaldus, sisuhaldus sise- ja välisveebis ning teabele juurdepääsu ja teabe kaitse korraldamine.\n(2) Teabena käsitatakse määruses avaliku teabe seaduse § 3 lõikes 1 nimetatud teavet ning arhiiviseaduse § 2 lõigetes 1 ja 2 nimetatud teavet, mis on jäädvustatud mis tahes viisil ja mis tahes teabekandjale.\n(3) Dokumendihaldusena teabehalduse alategevuse tähenduses käsitatakse määruses traditsioonilist dokumendihaldust, mis osaleb teabe korrastamises ning mis korraldab arhiiviseaduse § 2 lõigetes 1 ja 2 nimetatud teabe haldamist, menetlemist, vahetamist ja sellele juurdepääsu, kui see teave on jäädvustatud paberile, faili või e-posti sõnumisse.\n2. peatükk Vastutus teenuste korraldamise ja arengu eest\n§ 4. Vastutus asutuse teenuste korraldamise ja kvaliteedi eest\n(1) Asutus määrab ameti- või töökohad, millel töötavad isikud tagavad asutuse:\n1) otseste avalike teenuste korraldamise ja kvaliteedi;\n2) protsesside korraldamise ja kvaliteedi;\n3) teabehalduse korraldamise ja kvaliteedi;\n4) teabehalduse iga alategevuse korraldamise ja kvaliteedi.\n(2) Lõikes 1 nimetatud ameti- või töökohtadel töötavad isikud teevad koostööd, et tagada asutuse teenuste ühtlane kvaliteet.\n(3) Asutus määrab igale teenusele ja igale otseste avalike teenuste osutamise kanalile selle arendamise, haldamise ja kvaliteedi eest vastutava struktuuriüksuse või ameti- või töökoha.\n§ 5. Asutusteülene teenuste arengu koordineerimine\n(1) Asutusteülest teenuste arengut koordineerivad asutused (edaspidi koordineerijad) on:\n1) otseste avalike teenuste korraldamisel, sealhulgas nende osutamiseks vajaliku teabe kindlaksmääramisel, jagamisel ja vahetamisel, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium;\n2) teabele juurdepääsu ja teabe kaitse korraldamisel Andmekaitse Inspektsioon;\n3) riigi infosüsteemi arhitektuuri ja riigi infosüsteemi kesksete komponentide nõuete rakendamisel Riigi Infosüsteemi Amet.\n(2) Koordineerija täidab järgmisi ülesandeid:\n1) kavandab arengu põhisuunad ja arengut toetavad tegevused;\n2) annab juhiseid ja soovitusi;\n3) jälgib kavandatud tegevuste elluviimist ja juhiste rakendamist;\n4) korraldab teavitustööd;\n5) teeb koostööd teiste koordineerijatega;\n6) kaasab vastavalt vajadusele muid osalisi.\n(3) Ministeeriumi valitsemisala teenuste terviklikku arengut korraldab ministeeriumi kantsler või tema volitatud isik, lähtudes valitsemisala ülesannetest ja asjaomastes strateegilistes arengudokumentides seatud eesmärkidest.\n(4) Lõike 2 punktides 1, 2 ja 3 sätestatud ülesannete täitmise toetamiseks tegutseb koordineerija juures nõukogu, kuhu kuuluvad ministeeriumide ja Riigikantselei nimetatud esindajad ning vajaduse korral teised koordineerija nimetatud isikud. Nõukogu koosseis ja töökord kinnitatakse koordineerija käskkirjaga. Nõukogu koosolekute materjalid avaldatakse koordineerija veebilehel ja vajaduse korral muul viisil.\n(5) Nõukogu liige teavitab nõukogu tegevusest enda esindatava asutuse ja selle valitsemisalasse kuuluvate asutuste asjaomaseid ametnikke ja töötajaid ning kaasab neid oma seisukohtade ja ettepanekute kujundamisel.\n(6) Asutus arvestab koordineerija juhiseid ja soovitusi ning suunab oma hallatavaid asutusi neid järgima.\n3. peatükk Teenuste korraldamine\n§ 6. Üldised nõuded\nAsutuse teenuste korraldamine peab tagama:\n1) mõõdetava või tajutava väärtuse tekkimise igale teenuse sihtrühmale ja huvirühmale;\n2) väärtust mitteloovate teenuste lõpetamise või ümberkorraldamise;\n3) teenuste kasutajate rahulolu ja isikute optimaalse halduskoormuse;\n4) asutuse ülesannete täitmise ja teenuste osutamise dokumenteerimise optimaalses mahus;\n5) koostöö teiste asutuste ja muude osalistega, mis aitab kaasa avaliku sektori kui terviku tõhususele ja isikute vajaduste arvestamisele otseste avalike teenuste arendamisel;\n6) teenuste osutamise ja koostöö järjepidevuse ametniku või töötaja teenistus- või töösuhte lõppemisel, asutuse töökorralduse muutmisel ning ametniku avaliku võimu teostamise õiguse peatumise või töötaja ajutise äraoleku ajal.\n§ 7. Teenuste korraldamine ja arendamine\n(1) Asutusel on ülevaade oma põhiülesannete täitmise käigus või tulemusel osutatavatest teenustest. Ülevaade koostatakse viisil, mis võimaldab seda lihtsasti ajakohastada.\n(2) Kui ühe või mitme põhiülesande kohta puudub lõikes 1 nimetatud ülevaade või kui see on aegunud, määrab asutus kindlaks:\n1) põhiülesande täitmise käigus või tulemusel osutatavad teenused;\n2) iga teenuse olulisuse, arvestades teenuse osutamisega tekkivat väärtust;\n3) iga olulise teenuse sihtrühma ja huvirühmad ning teenuse osutamisega neile tekkiva väärtuse;\n4) olulisi teenuseid ja nende osutamise protsesse reguleerivad õigusaktid;\n5) oluliste teenuste osutamise protsessid;\n6) oluliste teenust osutamise protsesside käigus tekkiva teabe § 12 lõigetes 3 ja 4 sätestatud viisil;\n7) otseste avalike teenuste osutamise kanalid.\n(3) Vajadusest lähtudes rakendab asutus lõike 2 punktides 3–6 sätestatut teistele teenustele.\n(4) Asutus hindab oluliste teenuste ja nende osutamise protsesside kvaliteeti vähemalt kord aastas.\n(5) Hindamise käigus tuvastab asutus korralduslikud, õiguslikud ja tehnoloogilised tegurid, mis takistavad teenuste arengut. Asutus määrab kindlaks muudatus- ja arendusvajadused, nende prioriteedid ning nende elluviimisel tekkiva väärtuse.\n(6) Asutus kavandab ja viib ellu prioriteetidest lähtuvad tegevused, minimeerides arengut takistavate tegurite mõju.\n(7) Teenuse parema kvaliteedi huvides võivad asutused teenust korraldada ja osutada ühiselt. Asutused lepivad kokku ühiselt osutatava teenuse:\n1) arendamise, haldamise ja kvaliteedi eest vastutava asutuse;\n2) osutamise protsessi;\n3) osutamise tähtaja;\n4) osutamist reguleerivate õigusaktide muutmise, kui see on vajalik;\n5) tehnilise lahenduse ja selle kasutamise;\n6) osutamiseks vajalikud ressursid vastutavas ja teistes asutustes;\n7) muud teenuse väljatöötamise või arendamise ja teenuse osutamise üksikasjad.\n(8) Kui otsese avaliku teenuse osutamiseks vajalik teave on riigi infosüsteemi andmekogudes olemas, töötab asutus koostöös andmekogusid haldavate asutustega võimaluse korral välja proaktiivse teenuse.\n(9) Sündmusteenuse kavandamise või arendamise võib algatada koordineerija või vähemalt ühte sündmusega seotud otsest avalikku teenust osutav asutus. Lõikes 7 sätestatule lisaks lepivad asutused kokku osateenuste osutamise tähtajad.\n(10) Kui asutus haldab infosüsteemi, milles osutab või kasutab teenust teine asutus, vastutab ta tehnilise lahenduse ning selle toimimise ja arendamise eest. Infosüsteemi haldaja ja infosüsteemi kasutavate asutuste vahel lepitakse kokku:\n1) infosüsteemi võimalused, nende kasutamine ja muutmine;\n2) vastutuse jaotus protsessi ja teenuse kvaliteedi eest.\n(11) Lõikes 10 nimetatud infosüsteemi haldaja tagab infosüsteemi kasutavale asutusele analüüsi- ja aruandlusvõimalused, et toetada asutust tema osutatava teenuse kvaliteedi hindamisel ja muude juhtimisotsuste tegemisel.\n§ 8. Teenuste loetelu\n(1) Asutusel on oma otseste avalike teenuste ja teistele asutustele osutatavate tugiteenuste ajakohane loetelu, mis sisaldab vähemalt olulisi teenuseid.\n(2) Asutus kasutab teenuste loetelu koostamiseks või olemasoleva kohandamiseks koordineerija väljatöötatud juhiseid, ühtset kirjeldusvormi ja masinloetavat kirjelduskeelt.\n(3) Asutus avaldab teenuste loetelu koordineerija hallatavas valitsusasutuste teenuste keskses kataloogis ja võimaluse korral ka oma veebilehel.\n(4) Teenuste loetelu sisaldab oluliste otseste avalike teenuste kvaliteedinäitajaid, mille arvutamisel arvestatakse koordineerija väljatöötatud juhiseid. Asutus esitab kvaliteedinäitajad iga kalendriaasta kohta.\n§ 9. Otsese avaliku teenuse osutamine\n(1) Asutus tagab, et otsese avaliku teenuse kasutamiseks vajalik teave on lihtsasti leitav. Teave esitatakse teenuse sihtrühmale sobival viisil ja mahus. Teabe avaldamisel Eesti teabeväravas eesti.ee (edaspidi eesti.ee teabevärav) arvestab asutus avaliku teabe seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktis sätestatud nõudeid eesti.ee teabeväravas teabe avalikustamise kohta.\n(2) Asutus ei nõua isikult uuesti andmeid, mis on otsese avaliku teenuse osutamiseks vajalikud, kuid juba olemas asutuse andmekogus või põhiandmetena muus riigi infosüsteemi kuuluvas andmekogus. Isikul peab olema võimalus varem esitatud andmete muutumisest andmeallikat teavitada.\n(3) Asutus ei pane isikule kohustust kontrollida ja kinnitada asutuste loodud või töödeldud andmete õigsust, kuid isikul peab olema võimalus andmeallikat ebatäpsetest või eksitavatest andmetest teavitada ja nende parandamist nõuda.\n(4) Otsese avaliku teenuse kasutajate õigused veebikeskkonnas toiminguid teha võivad olla erinevad, sõltuvalt isiku autentimisviisist.\n(5) Asutus annab otsese avaliku teenuse kasutajale teavet teenuse osutamise tähtaja kohta ja teavet teenuse kulgemisest. Asutus tagab teenuse osutamise tähtaja jooksul.\n(6) Asutus tagab otsese avaliku teenuse kasutajale võimaluse saada teenuse kasutamise käigus nõu ja abi, anda teenuse kohta tagasisidet ja teha ettepanekuid.\n(7) Lõigetes 2–4 sätestatud nõudeid kohaldatakse vähemalt oluliste otseste avalike teenuste osutamisel.\n§ 10. Lisanõuete kehtestamine otseste avalike teenuste korraldamisele ja osutamisele\n(1) Käesolevas peatükis sätestatud nõuete täpsustamiseks võib anda juhiseid koordineerija või muu pädev asutus. Koordineerijad ja pädevad asutused võivad anda ühiseid juhiseid.\n(2) Kui õigusakti või juhiste rakendamise üksikküsimuses on vaja kokku leppida ühetaoline toimimisviis, teeb koordineerija ettepanekul otsuse § 5 lõike 4 alusel tegutsev nõukogu.\n(3) Asutuse otseste avalike teenuste osutamise täpsem korraldus sätestatakse asutuse sisemist töökorraldust reguleerivates aktides ja juhendites. Asutus hoiab aktid ja juhendid ajakohastena ning toetab sätestatud nõuete täitmist infotehnoloogiliste vahenditega.\n4. peatükk Teabehalduse korraldamine\n§ 11. Üldised nõuded\nAsutuse teabehalduse korraldus peab tagama:\n1) teabe kvaliteedi ja kättesaadavuse;\n2) teabe hoiu, vahetamise ja kasutamisega seotud riskide maandamise ja kulude vähenemise;\n3) teabehalduse järjepidevuse ametniku või töötaja teenistus- või töösuhte lõppemisel, asutuse töökorralduse muutmisel ning ametniku avaliku võimu teostamise õiguse peatumise või töötaja ajutise äraoleku ajal.\n§ 12. Teabe korrastamine\n(1) Asutusel on ülevaade oma põhiülesannete täitmisel tekkiva teabe, selle allikate ja hoiukohtade kohta. Ülevaade koostatakse protsesside analüüsi käigus ning viisil, mis võimaldab seda lihtsasti ajakohastada.\n(2) Kui ühe või mitme põhiülesande kohta puudub lõikes 1 nimetatud ülevaade või kui see on aegunud, koostab asutus ülevaate lõigetes 3 ja 4 sätestatud viisil.\n(3) Põhiülesande täitmisel tekkivast teabest ülevaate saamiseks määrab asutus kindlaks:\n1) millist teavet on põhiülesande täitmisega seotud teenuste osutamiseks vaja, lähtudes õigusaktiga sätestatud tingimustest;\n2) millist lisateavet põhiülesande täitmisel ja teenuste osutamisel luuakse või saadakse;\n3) millised on teabe allikad;\n4) millistes vormingutes ja hoiukohtades teavet hoitakse;\n5) millised on teabe säilitustähtajad ja juurdepääsutingimused;\n6) kes on teabe kasutajad.\n(4) Asutus analüüsib teabe kasutamist ja vajalikkust, tuvastab sama teabe dubleerimise eri vormingutes ja hoiukohtades, määrab puuduvad säilitustähtajad ja juurdepääsutingimused, määratleb arhiiviseaduse § 2 lõikes 1 nimetatud teabe ja liigitab selle arhiiviseaduse § 13 alusel kehtestatud määruses (edaspidi arhiivieeskiri) sätestatud liigitusskeemis.\n(5) Asutus lõpetab mittevajaliku teabe kogumise ning vähendab vajaliku teabe dubleerimist. Teabe dubleerimise vähendamisel eelistab asutus andmetena hoitavat teavet paberil, failides või e-posti sõnumites hoitavale teabele. Andmetena hoitava teabe taasesitamine säilitustähtaja jooksul tagatakse infotehnoloogiliste vahenditega.\n(6) Muule teabele lisaks korraldab asutus ametnike ja töötajate töö käigus saadud teadmiste ja kogemuste talletamise, jagamise ja kasutamise. Asutus määrab reeglid, kuidas teabeüritusel, koolitusel ja välislähetuses saadud olulisi teadmisi ning töökoosolekuid dokumenteerida ja teavet jagada.\n§ 13. Teabe haldamine ja teabele juurdepääsu korraldamine\n(1) Asutus tagab teabe säilimise, kasutatavuse ja kaitse kuni üleandmiseni avalikku arhiivi või kuni hävitamiseni. Arhiiviseaduse § 2 lõigetes 1 ja 2 nimetatud teabe hoidmisel ja üleandmisel ning arhiiviseaduse § 2 lõikes 1 nimetatud teabe hävitamisel lähtub asutus arhiivieeskirjast ja arvestab Rahvusarhiivi juhiseid.\n(2) Asutus tagab, et riigi infosüsteemi haldussüsteemis (edaspidi RIHA) on ajakohased ja tõesed andmed selle kohta, milliseid infosüsteeme ta teabe vastutava töötlejana haldab või kasutab, ning et kirjeldus vastab kehtestatud nõuetele.\n(3) Teavet võib infosüsteemis sisestada, kasutada või muul viisil töödelda isik, kellel on asjakohased õigused ja kelle isikusamasus on tuvastatud. Teabe töötlemine peab olema kirjeldatud ja auditeeritav ning tagama teabe kvaliteedi.\n(4) Kui asutus haldab infosüsteemi, milles töötlevad teavet teised asutused, vastutab haldaja teabe säilimise, kasutatavuse ja kaitse, teabe avalikku arhiivi üleandmise või hävitamise ning teabele juurdepääsu võimaldamise eest.\n(5) Teabele juurdepääsu võimaldamisel ning isikuandmete ja muu teabe kaitse korraldamisel lähtub asutus avaliku teabe seadusest ja andmekaitset reguleerivatest õigusaktidest ning arvestab koordineerija juhiseid.\n(6) Lõikes 4 nimetatud infosüsteemi haldaja tagab infosüsteemi kasutavale asutusele analüüsi- ja aruandlusvõimalused, et toetada asutust tema loodud teabe kasutamisel ja juhtimisotsuste tegemisel.\n(7) Kui asutus majutab teavet eraõigusliku isiku juures või volitab haldusülesande täitmiseks eraõiguslikule isikule, tuleb lepingus ette näha tingimused majutamise või haldusülesande täitmise käigus tekkiva avaliku teabe:\n1) säilimise, kasutatavuse ja kaitse ning sellele juurdepääsu korraldamise kohta;\n2) asutusele üleandmise korralduse kohta lepingu lõppemisel või eraõigusliku isiku tegevuse lõpetamisel.\n(8) Uue infosüsteemi väljatöötamisel määrab asutus infosüsteemi andmetele ja muule infosüsteemis hallatavale teabele säilitustähtajad.\n(9) Enne teabe ülekandmist olemasolevast infosüsteemist uude infosüsteemi vaatab asutus üle teabe säilitustähtajad. Üle ei kanta teavet, mille säilitustähtaeg on möödunud, ja teavet, mida uut infosüsteemi kasutavad asutused ei vaja. Üle kantavale teabele määratakse säilitustähtajad.\n(10) Infosüsteemi arendamisel või uue infosüsteemi väljatöötamisel luuakse tehnoloogilised ja korralduslikud tingimused, mis võimaldavad anda isikule ülevaate sellest, milliseid tema kohta käivaid andmeid infosüsteemis töödeldakse, kellele ja millal tema isikuandmeid on infosüsteemist edastatud ning võimaluse korral ka sellest, kes ja millal on tema isikuandmeid kasutanud.\n(11) Asutus avalikustab oma veebilehel kasutajasõbraliku teabe:\n1) isikuandmete töötlemise kohta asutuses;\n2) juurdepääsu kohta asutuse taaskasutamiseks antud teabele ja teabe taaskasutamise eest võetava tasu kohta.\n(12) Asutus avalikustab eesti.ee teabeväravas oma tegevusvaldkonda ja otseseid avalikke teenuseid kirjeldava teabe kooskõlas avaliku teabe seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktis sätestatud nõuetega eesti.ee teabeväravas teabe avalikustamise kohta.\n§ 14. Teabe jagamine ja vahetamine\n(1) Asutus selgitab välja eri kasutajarühmade vajadused teabe, selle esitamise viisi ja mahu kohta ning arvestab kasutajate vajadusi protsesside ja teenuste arendamisel.\n(2) Asutused teevad koostööd, et teavet jagada ja teenuste osutamiseks kasutada.\n(3) Arhiiviseaduse § 2 lõigetes 1 ja 2 nimetatud teabe, mis on jäädvustatud paberile, faili või e-posti sõnumisse (käesoleva määruse tähenduses edaspidi dokument), vahetamine asendatakse võimaluse korral dokumentides sisalduvate andmete vahetamisega või teabele juurdepääsu võimaldamisega.\n(4) Dokumente vahetavad asutused omavahel elektrooniliselt, välja arvatud juhul, kui edastada tuleb:\n1) dokument, mis ei ole saaja jaoks elektroonilises vormis kasutatav dokumendi vormingu või esituse kvaliteedi tõttu;\n2) saadud või enne määruse jõustumist loodud paberdokument või -toimik, mida ei ole otstarbekas digiteerida mahu tõttu või erandlikul põhjusel.\n(5) Dokumente vahetavad põhiseaduslikud institutsioonid, valitsusasutused ja kohaliku omavalitsuse üksuse ametiasutused ning võimaluse korral teised asutused omavahel elektrooniliselt infosüsteemide andmevahetuskihil (edaspidi X-tee) asuva asutustevahelise dokumendivahetussüsteemi (edaspidi DVK) kaudu. Koos dokumendiga edastatakse dokumenti kirjeldavad metaandmed, mis vastavad RIHAs registreeritud dokumendivahetuse metaandmete loendile.\n(6) DVK haldamist korraldab ning DVK häireteta töö tagab Riigi Infosüsteemi Amet. DVK asendamisel alternatiivse X-tee dokumendivahetuslahendusega töötab lahenduse välja ja korraldab selle juurutamise Riigi Infosüsteemi Amet. Dokumendivahetuse järjepidevuse tagamiseks vajalikud ressursid näeb ette Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium.\n§ 15. Teabe saatmine isiku ametliku e-posti aadressi kaudu\n(1) Kui asutusest väljasaadetava arhiiviseaduse § 2 lõikes 1 või 2 nimetatud teabe adressaadiks on isik, kes on aktiveerinud oma ametliku e-posti aadressi eesti.ee teabeväravas ja ei ole konkreetse menetlusega seotud teabevahetuseks esitanud teisi kontaktandmeid, saadab asutus isiku ametlikule e-posti aadressile teate teabe edastamise kohta. Teade sisaldab viidet veebikeskkonnale, kus isik saab pärast autentimist ja autoriseerimist teavet lugeda. Asutus tagab veebikeskkonnas teabe olemasolu selle kohta, millal isik on edastatud teabega tutvunud.\n(2) Kui asutusel puudub lõikes 1 nimetatud teabe kättetoimetamiseks turvaline veebikeskkond, edastab ta dokumendi eesti.ee teabevärava ametlike dokumentide infrastruktuuri teenuse (edaspidi isiku ametlik postkast) kaudu. Teade dokumendi isiku ametlikku postkasti edastamise kohta saadetakse isikule eesti.ee teabeväravast. Asutusele tagastatakse eesti.ee teabeväravast teave selle kohta, millal dokument isiku ametlikku postkasti jõudis ning millal isik dokumendi kas avas, alla laadis või edasi saatis.\n(3) Asutus võib peale lõigetes 1 ja 2 nimetatud teabe saata isiku ametlikule e-posti aadressile meeldetuletuse või muu teadlikkust suurendava teate, kui see tuleneb asutusele pandud avaliku ülesande täitmisest. Avaliku ülesande täitmisega mitte seotud teadet, eriti reklaami, asutus isiku ametlikule e-posti aadressile ei saada.\n(4) Lõigetes 1–3 kirjeldatud viisil saadavad teavet põhiseaduslikud institutsioonid, valitsusasutused ja kohaliku omavalitsuse üksuse ametiasutused ning võimaluse korral teised asutused.\n(5) Ametliku e-posti aadresside aktiveerimise toimimise tagab ning isiku ametliku postkasti haldamise ja arendamise korraldab Riigi Infosüsteemi Amet. Selleks vajalikud ressursid näeb ette Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium.\n§ 16. Dokumendihalduse korraldamine\n(1) Dokumentide haldamisele ja neile juurdepääsu korraldamisele kehtivad §-s 13 sätestatud nõuded, arvestades käesoleva paragrahvi erisusi.\n(2) Dokumentide jagamisele, vahetamisele ja isiku ametliku e-posti aadressi kaudu saatmisele kehtivad §-des 14 ja 15 sätestatud nõuded, arvestades käesoleva paragrahvi erisusi.\n(3) Asutus loob, kooskõlastab ja menetleb dokumente elektrooniliselt. Kui dokument on vaja väljastada paberil, võib asutus väljastada koopia elektroonilisest dokumendist.\n(4) Asutuse loodud dokumendil on kohustuslikud elemendid ja nendele lisaks ka dokumendiliigile omased elemendid. Kohustuslikud elemendid on:\n1) dokumendi andja;\n4) allkirjastaja või sisu kinnitaja või märge asutuse automaatse kinnituse kohta.\n(5) Asutuse loodud dokumendi elementide koosseis lähtub vastava dokumendiliigi andmekirjeldusest, kui see on RIHAs registreeritud. Sellist liiki dokumendi ja selle veebivormide koostamisel võetakse aluseks andmekirjeldus.\n(6) Asutuse loodud dokumendi tekst peab olema üheselt arusaadav ja võimalikult lühike ning vastama eesti kirjakeele normile.\n(7) Dokument võib olla allkirjata, kui allkirja nõue ei tulene õigusaktist ning dokumendi autentsus, usaldusväärsus ja terviklus on tagatud.\n(8) Asutus digiteerib saadud paberdokumendi, välja arvatud juhul, kui:\n1) dokument ei ole digiteeritult kasutatav;\n2) dokumenti ei ole otstarbekas digiteerida mahu tõttu või erandlikul põhjusel.\n(9) Asutus võib digiteeritud paberdokumendi tagastada selle esitajale või saatjale või hävitada, kui teabe ülekandmine elektroonilisele teabekandjale toimus arhiivieeskirjas sätestatud korras ja originaali säilitamise nõue ei tulene õigusaktist.\n(10) Asutus talletab rohkem kui 10-aastase säilitustähtajaga ja võimaluse korral ka teised elektroonilised dokumendid arhiivivormingus. Vajaduse korral hoiab asutus lisaks alal muus vormingus versiooni.\n(11) Dokument hoitakse alal koos dokumenti, selle seoseid ja haldamise ajalugu kirjeldavate metaandmetega. Dokumendi metaandmed peavad olema kooskõlas RIHAs registreeritud dokumendihalduse metaandmeloendi ja dokumendiliigi andmekirjeldusega.\n(12) Dokumendile juurdepääsupiirangu kehtestamisel arvestab asutus RIHAs registreeritud juurdepääsupiirangu aluste klassifikaatorit.\n(13) Asutus avalikustab juurdepääsupiiranguta elektroonilise tekstidokumendi ja paberdokumendi digiteeritud koopia dokumendiregistri kaudu PDF-vormingus või muus rakendustarkvarast sõltumatus vormingus inimloetaval kujul.\n(14) Riigiasutus võib anda rohkem kui 10-aastase säilitustähtajaga elektroonilised dokumendid, mis arhiiviväärtust ei oma, säilitamiseks Rahvusarhiivi. Rahvusarhiiv tagab üle andnud asutuse juurdepääsu dokumentidele. Dokumentide üleandmise ja säilitamisega seotud kulud katab dokumente üle andev asutus kulunormide alusel, mille kehtestab arhiivinduse valdkonna eest vastutav minister.\n§ 17. Lisanõuete kehtestamine teabehaldusele\n(1) Käesolevas peatükis sätestatu täpsustamiseks võib anda juhiseid koordineerija või muu pädev asutus. Koordineerijad ja pädevad asutused võivad anda ühiseid juhiseid.\n(2) Kui õigusakti või juhiste rakendamise üksikküsimuses on vaja kokku leppida ühetaoline toimimisviis, teeb koordineerija ettepanekul otsuse § 5 lõike 4 alusel tegutsev nõukogu. Kui otsus mõjutab kohaliku omavalitsuse üksuste ja põhiseaduslike institutsioonide tööd, kaasatakse nende asutuste esindajad otsuse ettevalmistamisse.\n(3) Asutuse teabehalduse täpsem korraldus sätestatakse asutuse sisemist töökorraldust reguleerivates aktides ja juhendites. Asutus hoiab aktid ja juhendid ajakohastena ning toetab sätestatud nõuete täitmist infotehnoloogiliste vahenditega.\n(1) Asutus määrab § 4 lõigetes 1 ja 3 sätestatud ameti- või töökohad ja vastutavad struktuuriüksused hiljemalt 1. oktoobriks 2017. a.\n(2) Asutusel on § 7 lõikes 1 sätestatud ülevaade hiljemalt 1. juuliks 2018. a.\n(3) Asutus koostab ja avaldab §-s 8 sätestatud teenuste loetelu hiljemalt 1. juuliks 2018. a.\n(4) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium töötab § 8 lõigetes 2 ja 4 nimetatud juhised välja hiljemalt 1. jaanuariks 2018. a. Asutus esitab § 8 lõikes 4 nimetatud kvaliteedinäitajad esimest korda hiljemalt juhiste andmise aastale järgneva aasta kohta.\n(5) Asutus tagab § 9 lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõuete täitmise hiljemalt 1. juuliks 2019. a.\n(6) Asutusel on § 12 lõikes 1 sätestatud ülevaade hiljemalt 1. juuliks 2018. a.\n(7) Asutus edastab isikutele teavet § 15 lõigetes 1 ja 2 sätestatud viisil hiljemalt alates 1. jaanuarist 2019. a.\n(8) Asutus avalikustab juurdepääsupiiranguta elektroonilised tekstidokumendid § 16 lõikes 13 nimetatud vormingutes hiljemalt alates 1. juulist 2018. a.\n(9) Asutus viib oma sisemist töökorraldust reguleerivad aktid ja juhendid määruse nõuetega vastavusse hiljemalt 1. juuliks 2018. a.\n(10) Vabariigi Valitsuse 26. veebruari 2001. a määruse nr 80 „Asjaajamiskorra ühtsed alused” § 542 lõike 1 alusel antud Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi juhiseid järgitakse kuni juhiste uuendamise või kehtetuks tunnistamiseni.\n(11) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium vaatab lõikes 10 nimetatud juhised läbi hiljemalt 1. jaanuariks 2018. a ja vajaduse korral uuendab need või tunnistab kehtetuks. Juhiste uuendamisel võib need ühendada teise koordineerija või pädeva asutuse juhistega või anda uuendatud juhiste haldamise üle teisele koordineerijale või pädevale asutusele.\n(12) Vabariigi Valitsuse 26. veebruari 2001. a määruse nr 80 „Asjaajamiskorra ühtsed alused” § 542 lõike 11 alusel moodustatud ja Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi juures tegutsev dokumendihaldusnõukogu jätkab kuni vajaduse möödumiseni tegevust dokumendihalduse arengut ja teabehaldusele üleminekut toetava nõukoguna § 5 lõigetes 4 ja 5 sätestatud korras.\n§ 19. Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2011. a määruse nr 181 „Arhiivieeskiri” muutmine\nVabariigi Valitsuse 22. detsembri 2011. a määruse nr 181 „Arhiivieeskiri” § 39 tekst sõnastatakse järgmiselt:\n„Avalikud arhiivid rakendavad käesoleva määruse §-de 32–36 nõudeid kõigile avalikku arhiivi üle antud dokumentidele juurdepääsu tagamisel, välja arvatud juurdepääsu korraldamisel riigiasutustelt Rahvusarhiivi säilitamiseks üleantud rohkem kui 10-aastase säilitustähtajaga elektroonilistele dokumentidele, mis arhiiviväärtust ei oma.”.\n§ 20. Vabariigi Valitsuse 19. detsembri 2001. a määruse nr 417 „Eesti Töötukassa põhikiri” muutmine\nVabariigi Valitsuse 19. detsembri 2001. a määruse nr 417 „Eesti Töötukassa põhikiri” § 5 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Töötukassa teavet hallatakse kooskõlas arhiiviseaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktidega.”.\n§ 21. Vabariigi Valitsuse 25. juuni 2002. a määruse nr 204 „Tagatisfondi põhikiri” muutmine\nVabariigi Valitsuse 25. juuni 2002. a määruse nr 204 „Tagatisfondi põhikiri” § 3 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Fondi teavet hallatakse kooskõlas arhiiviseaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktidega.”.\n§ 22. Vabariigi Valitsuse 20. detsembri 2007. a määruse nr 262 „Riigisaladuse ja salastatud välisteabe kaitse kord” muutmine\nVabariigi Valitsuse 20. detsembri 2007. a määruse nr 262 „Riigisaladuse ja salastatud välisteabe kaitse kord” § 47 tekst sõnastatakse järgmiselt:\n„Salastatud teabekandja registreerimisel juhindutakse avaliku teabe seadusest ning avaliku teabe seaduse ja arhiiviseaduse alusel antud õigusaktidest ja juhistest käesolevas määruses sätestatud erisustega.”.\nVabariigi Valitsuse 26. veebruari 2001. a määrus nr 80 „Asjaajamiskorra ühtsed alused” tunnistatakse kehtetuks.\nMajandus- ja taristuminister peaministri ülesannetes


Cat on tuntud oma tugevate kestvustelefonide poolest - nende sihtgrupp hindab kõigepealt just vastupidavust ja näiteks ekraani märgades oludes ja kinnastega kasutamist. Muidugi oleks hea saada kolm tagakaamerat ja äärest ääreni suure ekraani, kuid päris kõike seda siiski ei saa.\nTugevuse poolest sobib Cat S32 kasutamiseks karmides oludes või välitingimustes. Uus mudel on soodsama hinnaga.\nTaas on levima hakanud Telia auhinnamänguks maskeeritud kiri, milles kutsutakse kirja saajat üles vastama küsimustele, et võita auhindu.\nTelia kinnitusel nad sellisel kujul auhinnamänge läbi ei vii ning kirja tegeliku levitaja soov on hoopis saada ligipääs inimeste isiklikele andmetele, sealhulgas kasutajanimedele, paroolidele või krediitkaardiandmetele.\nHITSA IT Akadeemia toetab sel aastal nelja kõrgkooli e-õppe edendamist 280 000 euroga. Projektide valdkonnad on meditsiinist õpetajahariduseni ja tööstusrobotitest õpimängudeni.\nAeg on hakata omale ise värsket toitu kasvatama, aga kui aega pole, siis kuidas? LG-l on selle jaoks olemas külmkapilaadne kodumasin, kus tagatakse taimedele sobivad kasvutingimused.\nElektroonikafirma LG avalikustas tehnikamessil CES 2020 oma esimese nutiaiandusseadme, mille riiul-tüüpi nutiaianduskapis kasvavad valguse, temperatuuri ja vee lisamise täpse seadistamisega taimed. Kodused köögiviljad ja maitsetaimed võivad kasvada kasvõi linnakorteris.


McLaren - Foorumid - Pistik.net\nPistik.net portaal Foorumi pealeht Muu Sport Vormel 1\nPostitus Postitas Pistik » Reede, 07 September 2007, 14:21\nVormeliskandaal võttis uue pöörde\nAlonso tunnistas Ferrari infolekkest teadmist!\nMcLarenis leiba teeniv vormel-1 kahekordne maailmameister Fernando Alonso tunnistas esimest korda, et ta sai tõepoolest salajast teavet konkureerivast Ferrari tiimist, mistõttu alustatakse kõrgemal tasemel uuesti infolekke uurimist.\nSoome telekanali MTV3 andmetel avaldas Rahvusvaheline Autospordiliit (FIA) hispaanlasele survet, ähvardades tollelt ära võtta võidusõitja superlitsentsi. Seepeale olevatki Alonso lõpuks paljastanud suvel puhkenud skandaali tagamaid.\nKahekordse maailmameistri ülestunnistusest selgub, et ta sai McLareni testisõitjalt Pedro de la Rosalt isiklikult elektronpostiga üksikasjalikke tehnilisi andmeid, mis olid välja lekkinud Ferrarist.\nDe la Rosa on sõprussuhetes McLareni peakonstruktori Mike Coughlaniga, kes sai omakorda informatsiooni Ferrari insenerilt Nigel Stepneylt.\nMcLaren on varem end kaitsnud väitega, et ükski teine töötaja peale Coughlani lekkinud andmetele ligi pääsenud ei ole ja info ei väljunud tiimi peakorterist, mistõttu polevat sellest olnud meeskonnale erilist abi.\nAlonso ülestunnistus näitab aga seda, et Ferrari andmed levisid laiemas ringis, kui seni tunnistati.\nFIA motospordi nõukogu ei määranud juuli lõpus McLarenile veel mingisugust karistust, kuid nüüd võib olukord kardinaalselt muutuda.\nAutospordiliit tõdes tookord, et kui tulevikus peaks selguma, et McLaren tõesti sai kasu Ferrarile kuulunud materjalidest, siis võidakse meeskond eemaldada MM-sarjast nii tänavu kui ka järgmiseks hooajaks.\nAsi läheb tõesti juba põnevaks.\nMine “Vormel 1”


Vähe raha aga DX-id tahaks teha... - HAM foorum\nVõta ühendust ES1DJV\nPostitus Postitas ES1DJV » 28 Nov 2015, 06:04\nPostitus Postitas ES6EI » 28 Nov 2015, 12:30\nES1DJV kirjutas: Küsimus on selles... Kas on võimalik alustada kui maksimum summa mis oman on 50 euri... Kas mingi Transiver kuskil on võimalik saada selle raha eest? Oleks hea kui eioleks vaja antenni sättida kaa... Lihtsam mulle praeguseks!!\nPostitus Postitas Hunt » 28 Nov 2015, 12:58\nPostitus Postitas es1cw » 28 Nov 2015, 14:23\nES1DJV kirjutas: ... Kas on võimalik alustada kui maksimum summa mis oman on 50 euri...\nPostitus Postitas bob » 28 Nov 2015, 18:39\nPostitus Postitas ES1DJV » 28 Nov 2015, 18:41\nPostitus Postitas ES6EI » 28 Nov 2015, 19:14\nES1DJV kirjutas: Et 20m ja 40 m ... minu põhi huvi DX -ides!!!\nPostitus Postitas Evo » 28 Nov 2015, 21:37\nES1DJV kirjutas: Küsimus on selles...Oleks hea kui eioleks vaja antenni sättida kaa... Lihtsam mulle praeguseks!!\nPostitus Postitas ES5TF » 28 Nov 2015, 22:05\nPostitus Postitas es4eq » 29 Nov 2015, 09:28\nPostitus Postitas viaccess » 03 Dets 2015, 15:45\nPostitus Postitas ES6EI » 03 Dets 2015, 17:07\nviaccess kirjutas: Leedu kokkutulekul pakuti 35 euriga isetehtud 14mhz PSK transiiverit koos häälestatud LW antenniga. Võimsus 30w ja toide 220v. Nii et ka alla 50 euri eelarvega saab DXe teha.\nPostitus Postitas ES1DJV » 12 Dets 2015, 01:15\nPostitus Postitas ES6EI » 12 Dets 2015, 08:20\nES1DJV kirjutas: Huvi on selle asja vastu kuhu saab traadi külge panna ja DX-id teha ilma selletta et sättida antennid ja n.e.!!!!\nPostitus Postitas ES2RDX » 12 Dets 2015, 08:31


Miks on koer, kes oksendab verd - Koolitus January\nVere oksendamine on väga tõsine sümptom, mis võib viidata sellele, et koeril on ohtlik haigus. Tavaliselt tähendab lemmiklooma oksendamine, et on esinenud mao veretust. Kui leiate oksuste verd, peate viivitamatult ühendust võtma veterinaarkliinikuga.\nKoertel on verine oksendamine\nSee kliiniline tunnus võib ilmneda erinevate haiguste ja tervisehäirete tõttu. Nende hulka kuuluvad:\nvõõrkeha sisenemine seedekulglasse (kõige sagedamini äge luu), mis võib kahjustada limaskesta;\nmürgitus mürgiste ainetega, raskmetallide ja ravimitega (sageli on verise oksendamise põhjustajaks roti mürgituse juhuslik imendumine koerte poolt teiste parasiitide poolt);\nmitmesugused nakkushaigused nagu hepatiit, parvoviiruse enteriit ja leptospiroos;\nvähid ja nende lagunemine;\nusside esinemine loomas;\nVerine oksendamine on sümptom, mis võib teatud aja jooksul edasi kanduda või kroonilises vormis.\nPüsiv oksendamine näitab tavaliselt loomal esinevat maohaavandit. Tavaliselt esineb see haigus mao kudede mehaaniliste kahjustuste või lemmikloomade äärmiselt ebatervislike toitumisharjumuste tõttu (kuivtoit, keedetud luud). Üks maohaavandi kõige iseloomulikest tunnustest on selle ilmingute perioodilisus - see on tingitud tsüklilisest armistumisest ja haavandi taasavamisest. Maohaavandi põhjustatud krooniline verine oksendamine võib kaasneda mitmete muude kliiniliste tunnustega, sealhulgas lemmikloomade letargia, isu järsk langus, sagedane kõõmutus.\nNakkushaigusest tingitud verine oksendamine kaasneb sageli seedehäiretega, palavik ja palavik. Kõik ülaltoodud sümptomid põhjustavad keha mürgistust, dehüdratatsiooni ja ootamatut kehakaalu langust.\nNagu varem mainitud, võib hematemesis end ise või sümptomaatilise ravi tõttu peatada. Kuid see ei ole põhjust rõõmustada. Oksendamist põhjustav haigus võib lihtsalt muutuda krooniliseks. Selliste sündmuste vahelduseks on omakorda äärmiselt tõsised tagajärjed: tõsised ärritused, tüsistused ja ägenemised. Sellepärast peaksite isegi veterinaararstiga ühendust võtma, isegi kui see sümptom kadus ilma jäljeta ja koera käitumine oleks normaalne.\nEnamik koeraomanikke usub, et vere lisanditega oksendamine on tingimata punane. Kuid see ei ole nii - oksendamine võib olla punakaspruun, kohv või must. Vormis sisalduv veri võib aidata veterinaararstil täpselt määrata, millist haigust koer põeb.\nKobarne veri oksendab koos koera suu, söögitoru või neelu mehaanilise kahjustusega. Sellistel juhtudel on omanikele vaja uurida lemmikloomade suu, et tuvastada haavad, igemete või märgatavate kasvajate põletik. Tähelepanu ei pea võtma ja keele alla allapoole jääv - siinkohal on võimalik tuvastada seedetrakti läbiva niidi silmus, selge märgus soole obstruktsioonist.\nPruunne oksendamine tekib mao veretustamise tõttu. Seal vett mõjutab vesinikkloriidhape, nii et see muutub sarnaseks pruunika massiga. Tavaliselt tähendab okste tumedat värvi, et koer kannatab neerupuudulikkuse korral. Peale oksendamise, seedehäirete, aneemia, kesknärvisüsteemi häirete ja märgatava ammoniaagi lõhna lemmiklooma suust on see haigus. Lisaks võivad sellised haigused nagu parvoviiruse enteriit, kohene ülitundlikkus või tõsine mürgistus põhjustada pruuni või musta oksendamist.\nKuna verine oksendamine on sümptom, mitte iseseisev haigus, on veterinaararsti põhiülesanne tuvastada haigus. See nõuab looma täielikku uurimist. Biokeemiline ja täielik vereanalüüs, ultraheli ja mõnel juhul röntgenkiirgus. Kui spetsialist kahtlustab piroplasmoosi, teeb ta selle konkreetse haiguse tuvastamiseks eraldi analüüsi.\nVere oksendamine, olenemata selle värvusest, on äärmiselt ohtlik sümptom. Haiguse esialgse põhjuse eristamine on võimatu, seetõttu on vereplasmas verd leidmisel vaja külastada spetsialisti. Kui mis tahes asjaolude tõttu on võimatu, peavad omanikud tegutsema iseseisvalt. Kõigepealt, nagu tavalise oksendamise korral, on vaja keelduda lemmiklooma söömast vähemalt ühe päeva. Vett tuleks anda sageli ja väikestes kogustes. Sellisel juhul ei pea koer kohe vaeva nägema.\nMis puutub ravimeid, võib koerale anda mitmesuguseid gastroprotekteerijaid, nagu omeprasool või kumer. Ravimi annus sõltub peamiselt koera suurusest. Intramuskulaarselt on võimalik vikerkida ühe kuni kahe milliliitrini Vicasol'ist.\nKliinis on lisaks gastroprotektiividele tavaliselt ette nähtud spasmolüütikumid (tavaline no-spa ei saa töötada), antiemeetikumid (näiteks serenoid), hemostaatilised ained (juba mainitud vikasol või contrikal, gordox ja ditsinon), samuti antibiootikumid.\nMiks on koer, kes oksendab verd, loomade ravi\nKui koeril on verine oksendamine, näitab see tõsise terviseprobleemi tekkimist. Kui koer oksendab verd, on see kõige sagedamini traumajärgne või krooniline haigus põhjustatud mao veritsus. Ükski selline nähtus ei tohi mingil juhul eirata väikestes kutsikates või täiskasvanud loomas, kuna mis tahes viivitus võib ohustada mitte ainult tervist, vaid ka lemmiklooma elu. Loomakasvataja peab esmaabi andma lemmikloomale ja esitama loomaarstile ravi saamiseks.\nKui koer oksendab verd, peate proovima määrata, mis selle looma seisundi põhjustas. See aitab teie lemmiklooma enne arsti saabumist ja õigesti diagnoosida.\nVerega võib esineda järgmist tüüpi oksendamist:\nPunane värv. Näitab siseorganite kahjustust: suuõõne, söögitoru, neelu. Peame püüdma maksimeerida koera suu uurimist, pöörates erilist tähelepanu keelele ja sellele all olevale alale.\nPruun värv. Rääkige sisemisest verejooksust maos. Selline nähtus on väga ohtlik. Vere vesinikkloriidhappe toimel muutub paksemaks ja muutub pruuniks.\nTume värv (must, sapiga). Tõendid neerupuudulikkuse, mürgistuse, parvoviiruse enteriidi kohta. Neerupuudulikkuse korral võib esineda ka selliseid ilminguid: ammoniaagi lõhn suust, kõhulahtisus, aneemia.\nVerega oksendamisel on mõnikord täheldatud muid sümptomeid:\nverejooksu esinemine väljaheite massides;\nkollase vahuga kõhulahtisus;\nsüdametegevuse suurenemine, südamepekslemine.\nTavaline oksendamine on keha kaitsemehhanism ja ei ohusta. Vere olemasolu näitab, et on vaja kohest arstiabi.\nKoertel esineb vere oksüdatsioon järgmistel põhjustel:\nMürgistus Kõige sagedamini kannatab loom rindade mürgistuse eest. Selline tugev ravim nagu Zoocumarin võib põhjustada verejooksu.\nHaigused, mis rikuvad verehüübimist. Vere oksendamine on täheldatud ka neerude, maksa, enteropaatia raskete vormide, onkoloogia, mehaaniliste vigastuste korral.\nSeedetrakti haavandid. Kõige sagedamini esinevad mao ja söögitoru haavandid.\nVäikeste esemete neelamine. Lemmikloomadel esineb krooniline oksendamine, kui võõrkeha satub maguesse. Seinte vigastamisel avaneb verejooks.\nMitme narkootikumide võtmine. Mittesteroidsed põletikuvastased ained, vere trombotsüütide arvu vähendavad ravimid võivad põhjustada vere oksendamist.\nTeel võib loomi raputada, haigestuda, oksendamine, mõnel juhul verd. Eriti tihti juhtub seda väikeste kutsikatega. Selle põhjuseks on vestibulaarse aparatuuri rikkumine ja reisi ajal tekkinud stress. Väike lemmiklooma saab alla neelata väikesed esemed ja vigastada söögitoru, mis põhjustab vere oksendamist.\nKui koeril on oksendamine, ei tohiks loom loomi libeda. Sel ajal eemaldatakse lemmikloomade kehast toksiinid, seega ärge proovige protsessi peatada. Esimesel rõngastamisel on vaja kortsu eemaldada ja vabastada krae nii palju kui võimalik. Seda tuleb teha, et loom ei läheks kinni.\nOksendamise ajal on väga tähtis jälgida sümptomeid, et teavitada veterinaararsti nii palju kui võimalik. Seega on arstil lihtsam diagnoosida ja määrata ravi suund.\nmilline aeg oksendamine algab (pärast söömist, hommikul, õhtul, sagedased või haruldased);\nmilline kala on: värv ja tekstuur, värvus ja vere olemasolu, võõrkehad, ussid, toidujäägid, mida ei ole seeditud, luud;\nkas on muid sümptomeid (aktiivne või passiivne koer, milline on isu, kas on janu, kõhulahtisus või kõhukinnisus, krambid, silma ja nina väljaheide, mao paistes, kas keha temperatuur on kõrgendatud jne);\nlooma käitumine 2 päeva jooksul (suhe teiste lemmikloomadega, toidu järsk muutus, jalgsi söömine, viimane söömine, kokkupuude inimestega, kes võiksid anda mürki, keemilise mürgituse võimalus).\nKui sellised sümptomid ilmnevad, on vajalik veterinaararsti kiireloomuline hoolitsus: kehatemperatuuri tõus või langus, kõhulahtisus, söömisest keeldumine.\nPikaaegse oksendamise korral loomal, kellel on vere plekid, tuleb vältida dehüdratsiooni. Seepärast on hädavajalik, et kodus oleks koeril juurdepääs veele. Kui ta keeldub joomist, peaksite seda süstlast vedelale sattuma.\nKoeras verejooksu oksendamine ei ole haigus, vaid sümptom. Seepärast on vaja leida selle seisundi põhjus. Seda saab määrata looma uurimisega, mis hõlmab:\nKui looma tõelise seisundi kindlakstegemisel ilmnevad raskused, võib määrata ka teisi diagnostilisi meetodeid.\nIseseisvalt kindlaks teha, vere oksendamise põhjus koer on võimatu. Pärast uuringu tulemuste saamist määrab veterinaararst ravivastuse, mille eesmärk on kõrvaldada peamine põhjus. Ravimid valitakse sõltuvalt koera vanusest ja suurusest. Raviabi hulka kuuluvad spasmolüütikumid, hemostaatilised ja antiemeetikumid, antibiootikumid.\nLooma tuleks piirata nii palju kui võimalik ravimite ja keemiliste vahenditega, mille abil koer võib mürgitada.\nKui lemmikloomadel on haigusi, tuleb rangelt järgida arsti ettekirjutusi, häirimata annust ja raviperioodi, mis aitab vältida kõrvaltoimeid.\nTerve ja tasakaalustatud toit on koera tervisele oluline. See aitab vältida paljusid probleeme seedetraktis.\nRavimata jäänud, haigus, mille sümptom oli vere oksendamine, võib muutuda krooniliseks. Seetõttu ravi viivitus ei ole seda väärt.\nIsegi üks verega oksendamine peaks olema signaal lemmikloomade kohe terviklikuks uurimiseks.\nKoer oksendab verd. Hematemesis\nKui teie koer oksendab verd (hemetematiseerimine), võite jälgida järgmist - värisema helbed, vöötohatised või vere hüübimised oksendamisel või seedetrakti esinemine oksendamisel. Ülevalgunud verd nimetatakse sageli kohvipaksuseks. Hematomeerimine võib olla ainus kliiniline tunnus või sellega võivad kaasneda muud kliinilised tunnused. Mõnikord on koeraomanikul raske eristada tõelist hematomeemiat, mis hõlmab seedetrakti verejooksu, sekundaarsest hematoomistumisest, mis on seotud neelatud verest. Suu kaudu voolava vere ja / või verejooksu aevastamine või köha on verejooksu tunnused, mida koer võib pidevalt alla neelata ja seejärel oksendada uuesti. Põhjalik meditsiiniline ajalugu ja põhjalik füüsiline läbivaatus aitavad eristada neid kahte tüüpi verejooksu.\nTõeline vere oksendamine näitab tavaliselt tõsist haigust ja nõuab haiglaravi, ulatuslikku diagnostilist testimist ja toetavat ravi. Parem on kindlaks määrata algpõhjus ja ravida spetsiifilist probleemi, mitte proovida sümptomaatilist ravi.\nHematemesi on vere oksendamine, oksendades ilmuvad eredad punased plekid, võib see olla ka vana, lagundatud pruun veri, mis sarnaneb kohvipaksust. Võib esineda mitmeid põhjuseid vere oksendamise ilmnemise kohta. Mõned põhjused ei ole ohtlikud, teised võivad olla tõsised ja ohustada teie lemmiklooma elu.\nKoer oksendab verd - Põhjustab\nVere oksendamine võib olla palju. Kõige levinumad põhjused on reeglina haigused või haigusseisundid seedetrakti ülaosast, kuigi mõnel juhul võib viia veritsushäiretele vere hüübimise (koagulopaatia), kuigi seedetraktis on terved.\n• Vere hüübimishäire (koagulopaatia), mis põhjustab seedetrakti verejooksu\n• seedetrakti haavandid, eriti mao, söögitoru või peensoole (kaksteistsõrmiksool)\n• mao, söögitoru ja peensoole ülemise osa kasvaja veritsemine\n• Verejooks võõrkeha esinemise tõttu kõhuõõnes või söögitorus.\n• ravimid, mis ärritavad mao limaskesta, mis võib põhjustada söögitoru või mao rebenemist\n• Vere oksendamine võib olla seotud suu, ninaverejooksude ja verest kopsude vigastamisega köhimise ajal\nDog Tears Blood - sümptomid\n• Oksendav vere. Värske veri on tavaliselt helepunane. Või vana verevärv.\n• Anoreksia (kehakaalu langus)\n• Tume must veri fekaalides - melena (selle kohta leiate siit rohkem)\n• Värske veri väljaheites - verine väljaheide (selle sümptomi leiate siin)\n• tugevad verekaotusega põsed kummid\n• Kiire hingamine verekaotuse ajal\n• Flaccidity, collapse, shock with strong verekaotus\n• Muu verejooks\nKui koer vereb verd ja kui te ei tea, mida teha, otsige nõu sellel teemal Internetis foorumitel, soovitame mitte ennast ravida ega oma lemmikloomaga katsetada. Fakt on see, et loomal on palju hemeteemeesi põhjustavaid põhjusi ja teie eksperimendi tagajärjed võivad pettuma teie ja teie perekonna pärast.\n• Vere hüübimise analüüs\n• kõhuõõne ja rindkere röntgen\n• kõhu ultraheliuuring\n• seedetrakti uuringud\n• söögitoru, mao ja peensoole endoskoopiline uurimine\n• Kontrollige muid verejooksu vigu\nVerise oksendamise esinemine on tõsise haiguse tunnuseks, mida ei saa ignoreerida. Reeglina on lemmikloom haiglasse analüüsi- ja diagnostiliste uuringute jaoks. Veterinaar kliinikud teevad ka hooldusravi. Ravi võib hõlmata:\n• Peatage looma mõneks ajaks toitmine ja söötmine.\n• vedeliku intravenoosne manustamine, et säilitada happelise baasi tasakaal\n• Vereülekanne vajadusel\n• Ravimid maohaavandite raviks\n• Verine oksendamise põhjuse kindlakstegemine ja järgneva ravi määramine.\nVõtke koheselt oma veterinaararst niipea, kui olete oksendanud verd. Pidage kinni kõigist tema kohtumistest. Vältige ravimeid, mis võivad kahjustada seedetrakti, näiteks kortikosteroide ja muid põletikuvastaseid ravimeid.\nPõhjalik informatsioon. Koer oksendab verd\nKoer oksendab verd: põhjused\nArvesse tuleks võtta koagulopaatiat või verejooksu häireid, eriti kui esineb verejooksu nähud teistes kehaosades. Vere hüübimishäireid on palju erinevaid tüüpe, mis võivad põhjustada hematoomiseerimist.\nHemorraagiline gastroenteriit (HGE) on koertel täheldatud sündroom, mille põhjus pole teada. Koer kogeb tavaliselt ägedat vere kõhulahtisust, kuigi koer võib vere oksendada.\nMaohaavandid või erosioon on üks levinumaid põhjusi, kui koer oksendab verd. Haavandid võivad tekkida paljude erinevate häiretega, näiteks:\nMaohappe ületootmine stressi ja tuumorite tõttu\nMao seina või peensoole infiltratsioonilised haigused nagu põletikuline soolehaigus\nSöögitoru krooniline põletik, eriti mao happelise sisalduse regurgitatsioon\nKrooniline maopõletik, eriti bakteritest nagu Helicobacter\nMetaboolsed haigused nagu neerupuudulikkus, krooniline maksahaigus ja hüpoadrenokoktaatikum (Addisoni tõbi)\nMunasarjade, sealhulgas mittesteroidsed põletikuvastased ja kortikosteroidid mõjutavad ravimid\nSeedetrakti välismaised kehad või tuumorid, eriti söögitoru, mao, ülemine peensool\nPerioperatiivne hemorraagia (seotud verejooks kirurgilisi protseduure), nagu gastrotoomilised (mao operatsiooni), gastrostoomia (loomine augud maos) või taastada mao kareduse (inflatsioon / vääne)\nRaskmetallist mürgistus arseeni, plii ja tsingi (ebatavalised heemitiseerimise põhjused)\nPärast anafülaksiat (tõsine eluohtlik allergiline reaktsioon) või septiline šokk (ülekaalulisest bakteriaalsest nakkust tingitud šokk)\nKoer oksendab verd: diagnoosimine\nTäieliku haigusloo saamine ja põhjalik uurimine on vajalik, et luua sobiva diagnostikakava oksendamise verd koer. Teave toksiinide hiljutiste mõjude või teatud ravimite manustamise kohta võib olla ülimalt tähtis. Loomaarst võib soovitada ka järgmisi katseid:\nTäielik vereanalüüs (OAB) hindab nakkuse, põletiku ja aneemia esinemist.\nVere biokeemiline analüüs aitab eemaldada hematoomiseerimise metaboolseid põhjuseid. Ta hindab neerude, maksa, elektrolüütide, vere valkude ja veresuhkru seisundit.\nUriinianalüüs aitab hinnata neerude seisundit ja patsiendi hüdratatsiooni. Lisaks võib vere sisaldus uriinis aidata koagulopaatiat diagnoosida.\nHügieeni profiil viiakse läbi paljudele verine oksendamisega patsientidele. Selline profiil sisaldab tavaliselt erinevaid uuringuid vere hüübimist ja trombotsüütide arvu.\nKõhuradiograafid hindavad kõhuorganeid ja suudavad tuvastada võõrkeha, kasvaja või pliid sisaldavate plaatide olemasolu.\nToratoorsed röntgenpildid hindavad vedeliku või vere esinemist kopsudes või rinnakorvris, vähi levikut (metastaasi) ja söögitoru haiguste esinemist.\nOluline sõelkatse on parasiitide esinemise eksektsioonide uurimine. Parasiidid põhjustavad kõige tõenäolisemalt hematomeerimist kutsikasvõi kassipoeg kui täiskasvanud koer või kass.\nVeterinaararst võib soovitada täiendavaid katseid, et tagada optimaalne ravi. Nad määratakse igal üksikjuhul eraldi:\nACTH stimuleerimiskatse, et välistada hüpoadrenokoktiaarsust (Addisoni tõbi)\nSapphappeid, et hinnata maksafunktsiooni\nVadaku gastriini taseme mõõtmine tühja kõhuga, hormoon, mis vastutab maohappe tootmise suurendamise eest\nKõhu ultraheli, et hinnata kõhuorganite suurust, kuju ja struktuuri ning hinnata kasvajate esinemist\nÜlemine seedetrakti pilt\nÜlemine endoskoopia, mis hõlmab uuringuid söögitorus, maos ja kaksteistsõrmiksooles\nAvastatav laparotoomia, eriti kui hematomatiseerimise põhjus pole teada\nDiagnostiliste testide läbiviimisel on vajalik raskete kliiniliste tunnuste sümptomaatiline ravi. Mõned lemmikloomad võivad kohaldada järgmisi mittespetsiifilisi (sümptomaatilisi) ravimeetodeid. Need ravimeetodid võivad vähendada sümptomite raskust või anda ajutist leevendust. Mittespetsiifiline ravi ei asenda koera seisundit põhjustava haiguse lõplikku ravi.\nToidu ja vee säästmine 12... 36 tunni jooksul võimaldab vedelal kujul vedelat vedelikku puhata ning sellel on patsiendi hematoomiseerimisel oluline koht. Täielik toiduga piiramine võimaldab teil puhastada vedeliktrakti. Väikese koguse pehme toidu järkjärguline juurutamine algab pärast paastumist. Niipea kui koer lõpetab vere oksendamise, võib normaalne toitumine taastuda aeglaselt. Kui kliinilised sümptomid korduvad igal ajal, lõpetage söömine koos toiduga ja veega ning konsulteerige veterinaararstiga.\nVõib nõuda elektrolüütide lahuste intravenoosset manustamist, mille eesmärk on parandada dehüdratsiooni, happe-aluse ja elektrolüütide tasakaalu häireid. Mõnikord võib subkutaanne manustamine olla piisav ja seda võib teha ambulatoorsel alusel. Raskematel juhtudel kasutatakse intravenoosset manustamist ja see nõuab koera hospitaliseerimist.\nVereülekanne võib olla näidustatud, kui teie lemmikloomal on pidev verekaotus, aneemia.\nOksendamist takistavaid ravimeid (antiemeetikume) kasutatakse ettevaatlikult. Parim on tuvastada ja ravida hematomeetilisi põhjuseid, kuigi mõnel juhul võib neid ravimeid soovitada.\nRavimid, mis vähendavad või pärsivad maohappe sekretsiooni, nagu Tagamet (tsimetidiin), Pepcid (famotidiin), Zantac (ranitidiin) ja Prilosec (omeprasool), võivad stimuleerida ja kiirendada vere oksendamist, eriti kui see on seotud seedetrakti haavanditega.\nToetavad ravimid, mis kaitsevad söögitoru limaskesta, nagu sukralfaat (Carafate®).\nAntibiootikumid on ette nähtud bakteriaalsete infektsioonide kõrvaldamiseks.\nProstaglandiiniravimid, nagu misoprostool (Cytotec®), võivad aidata neutraliseerida mittesteroidsete põletikuvastaste ravimite (MSPVA) haavandite mõju.\nMõnel juhul on soovitatav kirurgiline operatsioon, eriti juhtudel, kui hemorraagia on kontrollimatu, esineb perforeeritud veritsusnähud või verejooksu kasvaja.\nKoer oksendab verd: hooldus ja hooldus\nTeie lemmiklooma optimaalne ravi vajab kodus ja professionaalset veterinaararsti kombinatsiooni.\nAndke kõik ettenähtud ravimid vastavalt juhistele ja hoiatage veterinaararsti, kui teil on probleeme koera ravimisel. Lisaks peatage või vältige ravimeid või aineid, mis võivad mao limaskesta ärritust, eriti kortikosteroide ja mittesteroidseid põletikuvastaseid ravimeid. Jätkukatsetamiseks pöörduge loomaarsti poole.\nKoerte vere oksendamise põhjused, mida teha\nLemmikupea verine oksendamine on tõsine sümptom, mis näitab mao verejooksu olemasolu, peaksite kontrollima oma veterinaararsti.\nSelle peamised tegurid on mao veretustamine. Vere oksendamise põhjused:\nseedetraktiga seotud siseorganite ja ülemiste hingamisteede kahjustused;\nnakkushaiguste areng, mis põhjustab seedetrakti häireid;\nkoera keha mürgistus mürgist või keemilist ainet söönud, samuti mürgistust põhjustanud ravimite eest;\ntasakaalustamata toitumine või järsk muutus, mis toob kaasa söömata jätmise;\navatud maohaavandi esinemine;\nTäiendava temperatuuri esinemine ja kõhulahtisus - see näitab akuutse infektsiooni esinemist, katku, leptospiroosi või parvoviiruse enteriidi vormis.\nKutsikad selliste haiguste esinemise korral on väga kõrge suremuse määr.\nEnne veterinaararsti külastamist on nõutavad järgmised reeglid:\nJälgige looma käitumist, salvestage kõik üksikasjad. See aitab arstil täpset diagnoosi teha;\nLooma söötmine pärast verise oksendamise ilmnemist on keelatud. Peaksite jooke võtma ka jääkuubikuid. Rikas vee voog maos võib põhjustada uut oksendamist verega;\nMao sisu väljakukkumise peatamiseks ei saa te looma ravida iseseisvalt ravimitega või rahvatervisega. Oksendamine võimaldab organismil vabaneda toksilistest toksiinidest ja sunniviisiline seiskamine vaid valutab.\nPärast arsti poolt diagnoosi uurimist ja väljastamist võib ta välja kirjutada ravimite kompleksi, mis kõrvaldab selle põhjuse:\ndehüdratatsioonilahus: glükoos, Ringeri lahus, soolalahus;\nabsorbeerivad ained: Enetrosgel, aktiivsüsi, Polysorb, Smekta;\ninfektsiooniga, podmitirovanny antibiootikumid kasutatakse neid, kelle patogeen on tundlik;\nimmunomodulaatorid: Mexidol, glükopiin, fosprenüül;\nhappesuse taseme vähendamiseks: Omez;\nvitamiinide kompleksid, et säilitada nõrgenenud keha.\nTe ei saa arsti külastamist ignoreerida ja keelduda koera ravist statsionaarsetes tingimustes. Raskeid haigusi ei saa ise ravida.\nKoerte verise oksendamise välistamiseks antakse toitu värske ja kõrge kvaliteediga, ilma raviskeemi ja toitumise järskude muutusteta. Veterinaararsti korrapärased uuringud võimaldavad teil tuvastada elundite patoloogiat. Anthelmintiliste ravimite kvartalite vastuvõtt välistab nende arengu.\nKirjeldatakse võimalikke põhjuseid, mis tuleks teha lemmiklooma abistamiseks.\nSa ei saa iseseisvalt ravida looma verega verega. See võib raskendada looma seisundit või viia surma. On oluline, et veterinaararst uuriks viivitamatult ja määraks õige ravi.\nKoertes olev oksendamine: põhjused ja ravi\nTeaduslikult looma verd oksendamist nimetatakse hematemeesiks. Selle kohutava sümptomi ilmnemine peaks hoiatama koeraomanike hooletust, kuna selline sageli oksendamine toob kaasa surmava tulemuse. Selle esinemise põhjused võivad olla erinevad. Näiteks, kui ägeda võõrkeha siseneb koera magu, on selle seinad vigastatud. Nii hakkab verejooks põhjustatud oksendamine. Sageli ei saa koera elu sellisel juhul päästa. Kuid seedetrakti vigastused ei ole ainsad, kes võivad lemmiklooma oksendamist käivitada. Hingamisteede nakkushaiguste esinemise korral võib vere sisse hukata ka verega.\nMõnikord on lemmikloomadel krooniline verine oksendamine. See nähtus on iseloomulik maohaavanditele. Selle seintel ilmuvad haavad, looma hakkab verd oksendama, pärast haava on armistumine ja oksendamine peatub, kuid mitte pikka aega. See koertel esinev haigus põhjustab letargiat, keeldumist süüa, palavikku. Tavaliselt on selle esinemise põhjus alatoitumine, mis on ülekoormatud luukootega. Kui õiget ravi ei toimu, võib selle tulemusena neljajalgne sõber areneda aneemia, surma. Teine levinum oksendamise põhjus võib olla mitmesugused nakkushaigused. Sellised juhtumid nõuavad terviklikku lähenemist ravile, kuna oksendamine on vaid sümptom ja probleem on täiesti erinev. Samuti juhtub, et koer lõpetab oksendamise iseenesest ilma ravimiteta, samas kui see käitub nagu tavaliselt, ilma et kaotataks huvi toidu vastu. Kuid ärge rõõmutsege, peate mõistma loomade oksendamise põhjust, nii et see ei juhtu uuesti ega muutuks krooniliseks.\nPõhjustab vere oksendamist\nHematemesis (verine oksendamine) võib põhjustada mitmesuguseid põhjusi, alates mehaanilisest kahjustusest maole ja kõrile, viiruslike infektsioonide, südameussside (usside) ja kehva maksafunktsiooni olemasolule. Ilmselt oli neljajalgse sõbra igal omanikul võimalus, et koer võib midagi kõndida alla neelata. Sellisel juhul on risk mürgitamiseks roti mürgiga. Sageli, kommunaalteenused ja isegi üürnikud ise mürgivad väikesi närilisi roti mürgiga, mis põhjustab loomadel trombotsütopeeniat ja koagulopaatiat (nõrk verehüübimine). Mürgistuse esimesed sümptomid algavad vere oksendamisega, siis ilmnevad krambid. Siin on vajalik kirurgiline ravi - koera mao ja pärasoole pesemine, toetav ravi ja enterosorbendid. Rootsimürgiga mürgitamise kõrval esineb kõige sagedamini oksendamist järgmiste haiguste ja kõrvalekallete korral:\nMehaaniline kahjustus maos, kõri.\nMittesteroidsete põletikuvastaste ravimite suurte annuste võtmine.\nRohkem kalduvus ülalnimetatud haigustele, põhjustades oksendamist, nõrgenenud koerte isikud - vanad, rasedad ja hiljuti sündinud, kes on läbinud operatsiooni. Samuti võib sageli põhjustada vere esinemist veres ebaõige toitumisega. Loomadele on keelatud anda torukujulisi (kana- ja kalkunilihaga) luid. Kui koer neelab sellised luud, purunevad need väikesteks teravateks tükkideks, mis võivad kergesti murda koera magu, põhjustades sisemist verejooksu ja röhimist. Sellistel juhtudel puudub ravi ja loom sureb. Samuti jälgige lemmiklooma eest, te ei saa lubada tal kapslites kreeka pähkleid kukutada. Kestal on identne omadus nagu torukujulised kondid.\nLooma verise oksendamise korral pöörduge otsekohe veterinaararsti abiga, et ta oleks välja kirjutanud adekvaatse ravi, ilma et diagnoosiks oleks piisav. Kui oksendamine on iseenesest katkenud ja koer tunneb ennast hästi, jätkab end vere ja väljaheidete testimist ja läbib ultraheli. Pidage meeles, et juhuslikku oksendamist ei juhtu.\nNagu tõestatud vere värviga veres\nOn viga uskuda, et verine oksendamine on eranditult punase värvusega. Vere värv võib varieeruda - helepruun, pruun, punane ja must. Vere varjundiga määrab loomaarst kindlaks põhjus, see tähendab haiguse etioloogia. Kõige ohtlikum punasest verest, kuna see näitab mao, kõri või suuõõne mehaanilist kahjustust. Kontrollige kindlasti koera keele all olevat ala, võib kasvajaid varjata. Selle juhtumi puhul nõutakse koeraomanikult viivitamatut ravi veterinaarkliinikus.\nPruun värv on veri, mis tekib looma mao veretustamise tõttu. See toon saadakse vesinikkloriidhappega kokkupuutumise tõttu. Samuti näitab pruun oksendamine, et koeril on probleeme neerude tööga. Oksendamise must vere võib viidata viiruse põhjustatud parvoviiruse enteriidi tekkele. Sellele haigusele lisandub ka kõhulahtisus, nõrkus, toitumisest keeldumine. Parvoviiruse enteriidi ennetamine koertel on õigeaegne vaktsineerimine.\nPunane veri oksendamise korral näitab seedetrakti mehaanilist kahjustust, mille põhjuseks võib olla võõrkeha esinemine maos. Pruun ja musta veri näitavad seedetrakti koerte veritsust, nende põhjused on erinevad - mürgitus mürgiste ainetega, viirusnakkused, vaegne neerutalitlus.\nOlenemata asjaoludest peab koer esmaabi andma oksendamise ajal. Esiteks peate andma koerale hemostaatilise ravimi, näiteks Vikasol või Gordox. Oksendamise ennetamiseks antiemeetiline ravim, näiteks Serenia, süstitakse intramuskulaarselt. Kui looma oksendamine on peatunud, võib anda spasmolüütilise (No-shpa). Proovige juua koera Ringeri lahust, taastades keha happe-aluse tasakaalu. Koerte seisundi paranemise korral ei anna ta endiselt toitu. Vaadake loomi päeva jooksul. Kui oksendamine ei kordu, võtke lemmiklooma veterinaararsti juurde niikuinii.\nKuidas taastada koera tervis\nKorralikult ettevalmistatud koeratoit hoiab ära mao seinte mehaanilise kahjustumise, suurendab keha vastupanu erinevatele bakterite ja nakkuste tekkele. Ostke ainult asjakohase kvaliteedisertifikaadiga premium-kvaliteediga kuiva toitu. Lõppude lõpuks on koeratoit valmistatud peamiselt köögiviljaõli, küüslaugukestadest, loomade sulgedest, naaridest, luudest ja nahadest. Nõustuge sellise toitumisega on raske terveks jääda. Kui teie koerale looduslikku toitu küpsetate, peaks pool menüü olema rups ja liha, ülejäänud köögiviljad ja teraviljad (kaer, riis, hirss).\nPärast oksendamise täieliku esinemise kõrvaldamist peab loom taastuma. Lõppude lõpuks, kui koer kaotas verd, langes trombotsüütide arv, hemoglobiin, vähenes immuunsus. Samuti tekitas oksendamine seedetrakti häired. Kasulik mõju kogu kehale tervikuna on veterinaarravim, näiteks "Lactisi loomaaed". Seda saab võtta mitte ainult koerad, vaid ka teised loomad - kassid, küülikud. Suspensioon koosneb kuutteist laktobatsillist. Nad taastavad koertel soole mikrofloorat, aktiveerivad immuunkrele, tapavad koerte suuõõnes patogeenset mikrofloorat, eemaldades seeläbi ebameeldiva lõhna suust. Saate osta "Lactis Zoo" ainult veebipoe kaudu. Nii et tootja on taganud ravimi võltsitud.\nKoertel on oksendamine: lima, sap, vaht\nKoeraga koos vere oksendamine on paljude haiguste kõrvalsümptom. See toimub mitmel põhjusel. Võib alustada ületamisest või vigastusest. Põhimõtteliselt võib seda ignoreerida. Veterinaarabi on vabatahtlik.\nAga kui kaua, peate olema tähelepanelik. Me õpime kõike seda füsioloogilist protsessi, miks see juhtub.\nÄrge proovige ennast kohtlema. Sest sa ei tea, miks see tekkis. Täpse diagnoosi kindlakstegemiseks võtke kohe oma looma loomaarsti juurde.\nKui teie koer on verega haige, on see väga ebameeldiv, ohtlik. Paljudel juhtudel näitab see trauma söögitoru limaskesta, mao. Võimalik, et organite seinte kahjustuse tõttu võib siseneda võõras keha.\nOn võimalik, et see on nakkushaiguste sümptom - enteriit, hepatiit, leptospiroos. Mürgitus roti mürgiga, raskmetallid viib ka selleni.\nMaksahaigus võib põhjustada selliseid sümptomeid. Vere satub lemmiklooma kõhtu, provotseerib gag refleksi. Antibiootikumide pikemaajaline kasutamine põhjustab mao veritsust.\nOksas leidnud veri, võtke viivitamatult ühendust veterinaararstiga. Loomulikult on aegu, mil seda ei saa teatud konkreetsete asjaolude tõttu teha.\nTegutse ise. Jällegi viivitamata. Toitu ei tohiks anda loomale ühe päeva jooksul, vett väikestes kogustes. Paku puhata. Kui esineb muid sümptomeid, palavik, letargia, siis võib-olla on see nakkus.\nKontrollige tõsiselt tagajärgede vältimiseks viivitamatult loomaarsti looma. Vere oksendamine mõnel juhul lõpeb ise haiguse kroonilise vormis.\nKuni vet tuli, proovige analüüsida, mis võib põhjustada oksendamist. Pange tähele silte, nad on.\nKui loomaarst tuleb, selgitage talle lühidalt, et olete jälginud, millised märgid olid kohal. Oksendamine on füsioloogiline protsess.\nSageli kaitsev reaktsioon, seega eemaldatakse toksiinid ja muud kahjulikud ained.\nNii suurtel kui väikestel koertel, nagu näiteks Yorkshire terjer, võib esineda iiveldus. Nii et iga tõug on seotud selle ebameeldiva protsessiga. Mõelge füsioloogilistele põhjustele.\nKui iiveldus tekib oksendamisel hommikul tühja kõhuga, siis võime eeldada, et see on lihtsalt gastriit. Näha arst on vajalik.\nKui looma söömisel hakkab kogu toitu sööma tõmbama, kui koer ei takista oksendamist 4 tunni jooksul, on kõige tõenäolisem, et maos on võõrkehas.\nSageli võib see esineda ka maksarakkude, koletsüstiidi ja teiste haiguste tõttu. Kui märkate, et koer kõrvaldab lisandeid, võib seda eeldada, et mao on hemorraagia.\nOksendamine ja lahtised väljaheide on ka tõsise nakkushaiguse sümptomid. Kui te ei jõua aegsasti arsti juurde, siis toimub dehüdratsioon ja surm.\nHommikul, kui koer ei söö midagi ja oksendamine toimus, on võimalik, et tal on seedetrakti haigus (GIT). Kui mõni aeg pärast söömist tunnete end haigeks, on võõrkeha löömise tõenäosus.\nTäpse diagnoosi saab teha gastroskoopia abil. Kui ka kollase valge vaht - märk seedehäired, pankreatiit. Maksakollaksia, koletsüstiit, sapipõie haigus põhjustab pikaajalist haigust.\nSuu hingamine põhjustab järgmisi tervisehäireid:\nNeerupuudulikkus - uriin, ammoniaak;\nSeedetrakti probleemid, hammaste haigused, igemed - mädanenud;\nSuhkruhaigus - atsetooni maitse, lõhnatu lõhn.\nSoole obstruktsioon on märk, kui koer ei suuda nõuetekohaselt täita defekatsiooni, kuid see laguneb pidevalt. Lemmiklooma saab "süüa" mänguasja, mis on jälle jämesooles kinni jäänud.\nSagedatel juhtudel kasutatakse võõrkeha soolte eemaldamiseks kirurgilist sekkumist. Objektid võivad kinni jääda neelus, suuõõnes.\nNagu te mõistate, põhjustavad ravimid oksendamist, erinevaid mürke, nakkushaigusi. Meningiit, entsefaliit. Koer hakkab kogema kohe pärast seda, kui kahjulikud ained kogunevad kehas.\nBakterid tungivad läbi maksa, sapipõie. Sellepärast võite täheldada kollase värvi suu kaudu väljutamist - see läheb sapiks.\nKoertel on oksendamine heterogeenne, kuid me tahame teada, millised on sümptomid. Kui omanik peab muretsema oma lemmiklooma pärast.\nPõhjus: parvoviiruse enteriit, katkemine, leptospiroos. Kutsikad nende haigustega on suurendanud suremust.\nParasiitide esinemine soolestikus, maos;\nSeedetrakti haavandid, maksakahjustus - selge vedelikuga sapimine on tõsiste patoloogiate tunnuseks;\nKõhuõõne haigused - gastriit;\nLõplik kohtuotsus määrab veterinaararstide arstid.\nPärast toitumist liigub toit soolestikku. Seedetrakti seinad kaitsevad limaskest maomahlast. See koosneb mukopolüsahhariididest, valkudest. Kui koer neelab õhku, moodustavad ained vaht.\nJälgige oksendamist valge vahust vabanemisega - ütleb, et kõht oli tühi. Vaht ise ei ole hirmutav. On vaja kindlaks teha tungimise põhjus. Jällegi veterinaarkliinikus.\nKoera suust tarbitud toit lendab lühikese vahemaa. Sageli toimub see noortel kutsikatel.\nPõhjustab mao suutmatus toitu soolestikus suruda. Väljundklapi funktsioon on häiritud. Võib olla kirurgiline sekkumine.\nPaljud omanikud oma lemmikloomad söövad rohelised kõndides. Pärast seda koer puruneb. Nad puhastavad nii kõhuga. Kui koer tunneb hästi, haige harva, siis ärge muretsege.\nKoer kasutab sageli rohku - sapisiirust maos, mille tulemuseks on see, et sa sööd seda valesti. Tõenäolised kaasnevad sümptomid - rasvumine, limaskesta väljaheited, röhitsemine, ussid.\nKui oksendamine on üksi, ei märka see parasiite, verd, temperatuur on normaalne - paustage toitu päevas, vaadake koerat. Muudel juhtudel, kui esineb ebasoodsaid sümptomeid, külastage loomaarsti.\nYorkshire terjer on pikakarvaline koer ja tavaline on tükkide põhjustatud ebameeldiv protsess. Kui loom laguneb, lendab see aeg-ajalt villa suhu.\nNagu ka York võib lakuda ennast, nagu kass, vastavalt veelgi rohkem juuksed langeb suhu ja kõhtu.\nNoh, ja siis keha otsustab oma tavapärasel viisil puhastada, ilmub oksendamine.\nKuid lühikese karvaga on see nähtus haruldane. Mida ma soovin omanikku nõustada! Hoolitsege koerte eest kindlasti. See toimub tavaliselt mitu korda aastas.\nJa kõige olulisem on kevadel, kui koer valmistab keha keha, suveks. Kukub alusvill, mis toimib kui talvine karusnaha.\nKoer ei söö, haigus - mürgitus, nakkus. Sunniviisiliselt ei sunnita. Kui kaheteistkümne tunni jooksul paranemist ei täheldata, pöörduge veterinaari poole.\nPidage meeles, et Yorkie peaks saama toitu rangelt tundide kaupa. Väljastage vastuvõtust igal ajal päeval või öösel - see toob kaasa ebameeldivad tagajärjed.\nKui jätate tähelepanuta ja laske koeril minna palju maitsvat toitu, siis koer ei peatu, kuni see kõik on söönud.\nLoomulikult on tagajärjeks oksendamine, see tekib ületamise tõttu. See võib põhjustada seedetrakti haigusi, maoärritust, seejärel oksendatakse rohkem vedelaid väljaheiteid.\nArst võib välja kirjutada mitmesuguseid ravimeid. Te ei tohiks ennast ravida, see ei too kaasa midagi head, see toob kahju ainult.\nKõige populaarsem - maitsetaimede kastmine. Rahapaja, linaseemned. Arst määrab näljaseisu.\nKui oksendamine möödub, on koer ikkagi nõrk. Soovitavalt on lehtedest puljong juua. Lemmiklooma poes ostate eritoitu ja anna väikesed portsjonid kaks korda päevas. Loomulikult keeldub koer esmalt sööma andmast toiduga jõudu.\nKui loom muutub lihtsamaks, hakkavad nad sööma rohkem, kuid siiski väikestes osades, kuus korda päevas. Ravimid ärritavad neelu, mao limaskestaid. Selle olukorra kokkusattumise tõttu esineb oksendamine.\nToksilis-hematogeenne, on tingitud asjaolust, et toksilisel kujul on seotud metaboolsete ainete kehas kogunemine.\nSelliseid toksiine võib moodustada mitte ainult ravimite tõttu, vaid ka mõnede haiguste tõttu. Näiteks diabeet, neerupuudulikkus, neerupeal. Gaasilised tooted võivad põhjustada mürgistust, oksendamist.\nNäiteks süsinikmonooksiid, kloor, sulfoonamiidid. Mürgine rühm hõlmab ka viiruslikke infektsioone.\nNad kogunevad massi toksiinide, kahjulike bakterite poolt, nad hävitavad iga rakku.\nLoomi saab ka teedel raputada. Eriti kutsikad - oksendamine, iiveldus, süljevool. Põhjustab stressi esmakordselt, vestibulaarse aparatuuri rikkumine.\nNähtus on normaalne, kui emased lehavad oma beebidele pehme toitu.\nMe märkasime, et koer oksendas kutsikate toitmise ajal, siis ei ole vaja pöörata tähelepanu ja mingil viisil loomaga kohtlema. Pidage meeles, et nähtus on sagedane, siis võite võtta meetmeid.\nOn kord, kui koer on söönud mürgiseid taimi. Puhmata omanikud jätavad kodulooma kemikaalid lemmiklooma vahetusse lähedusse, kes ei püüa midagi uut proovida.\nKui koeril on hingamisraskusi või suus, kurk on kinni jäänud, ei tohi võõras objekt põhjustada oksendamist, pöörduge oma veterinaararsti poole. Muudel juhtudel saate järgmisi toiminguid teha:\navage koera suu;\nrge juhiseid järgides valage aine, mis põhjustab oksendamist;\nkui seda ei juhtu, korda kümme minutit hiljem;\npärast teist katset ei ole oksendamist - kohe kliinikusse.\nKõigil juhtudel on vaja veterinaararstiga ühendust võtta, kuid kui ainult koer ei tõmba kutsikatele toitu. Ja kõigil muudel juhtudel on põhjuste leidmine üsna raske. Vajad diagnoos: täielik vereanalüüs, väljaheited.\nJuhul, kui koertel on oksendamine nõrgem, on vaja kohe elustada. Vahetage vedeliku kadu ja mikroorganismid aitavad spetsiaalset tilgutit.\nVaadake oma lemmikloomi. Ärge söödake aegunud toitu. Ärge koera kohe ise, ärge andke ravimit ilma retseptita. Kas olete kunagi esinenud koerte oksendamist? Milliseid meetmeid võeti?\nRavi Koerte blogi - minu valvepoiMastino NeapolitanoVõimas koer Mastino Neapolitano kaitseb maja kutsutud külalistele ja muutub lastele lojaalseks kaaslaseks. Ebatavalise ja hirmutava väljanägemise taga on varjatud tõsine, kuid heatahtlik koer.


Reoveeproovid näitasid juba varem koroona pealetungi - Tänane leht\nTeadlased hoiavad muu hulgas pilku peal ka Tartu veevärgi puhastusseadmetesse jõudval reoveel. Koroonaproove võetakse mujaltki, näiteks siinse vangla reoveest. Viimasest kohast tuvastati läinud nädalal viirus. FOTO: Sille Annuk\nKui viimased nädalad on tartlased koroonaviirusega nakatumise kasvu Harjumaal ja Ida-Virumaal vaid ärevalt pealt vaadanud, siis eilne päev tõi halvad uudised ka siia kanti. Eestis tuvastati eile hommikuks rekordiline arv koroonapositiivseid – 374, nende hulgas on 17 inimest Tartumaal.\nEile õhtul sai teatavaks tõsiasi, et viirus on tabanud ka kliinikumi töötajaid. Kahel Tartu ülikooli kliinikumi töötajal on kinnitatud Covid-19, teatas kliinikumi kriisimeeskonna juht professor Joel Starkopf.\nTöötajad ei nakatunud töökohal ning töökohustusi täites kasutasid mõlemad haigestunud töötajad korrektselt isikukaitsevahendeid. Tekkinud tõsise olukorra tõttu on eneseisolatsiooni saadetud 11 töötajat. Haigla töö toimib suuremate probleemideta, lisas Starkopf.


Stranger Things 3 teooria: uus plakat kinnitab, et Billy on hädas - Võõrad Asjad\nStranger Things 3 teooria: uus plakat kinnitab, et Billy on hädas\nVõõrad asjad 3 - krediit: Netflix\nMääratud Survivori 3. hooaeg tuleb täna õhtul Netflixi Kõik uued saated tulevad Netflixi 2019. aasta juunis\nStranger Things 3 plakatil on fännid rääkimas Billyst ja paljudest teooriatest tema rollist eelseisval hooajal. Võõrad asjad esietendub Netflixis 4. juulil.\nVõõrad asjad ja Netflix jagas just uut plakatit Võõrad asjad 3, ja palju räägitakse ühest tegelasest ning nende paigutamisest plakatile. Ja see pole vastavalt Lärm .\nPlakatit vaadates pole üks asi sarnane teistele. Parempoolses alanurgas asuv Billy on varjutatud palju tumedamates toonides kui ülejäänud plakat. Kõik muu on kaetud elava 80ndate leegiga, samal ajal kui ta on põhimõtteliselt tumedama ja sinisema värviga.\nMida see tähendab? Noh, see võib olla viide tagurpidi või võib see lihtsalt ette näha Billy jaoks uuel hooajal tumedama patheri.\nMüra murdis selle veelgi. Billy on plakati ainus tegelane koletise all. Sel on kindlasti põhjus ja selle kohta, mis Billyga koletisega juhtub, on mitmeid erinevaid teooriaid. Mõni arvab, et temast saab koletis, samas kui teised arvavad, et ta tapab koletis või Mind Flayer.\nVeel:Tegelased, kes võivad surra filmis Stranger Things 3\nOleme ka näinud, et Billy näib olevat millegi, võib-olla roti, hammustuse ohver. Oleme juba mõnda aega olnud Billy pärast mures, eriti pärast seda, kui nägime teda seda vastikut näksimist treileris. Plakatil on Billy ja koletise ümber surnud rotid.\nPlakatit vaadates näib Billy paigutus ja värv midagi viitavat, kuid ma pole veel kindel, mis see on. Võõrad asjad ei hakka näitama saate saladusi treileris ja muudes reklaamipiltides, seega on mängus midagi enamat, kui silma paistab.\nUimastamise võõrastest asjadest 4. hooaja plakat kiusab vanaisa kellaga ajas rändamist\nArvestades kõike, mida oleme seni näinud, on Billy kindlasti suures hädas. Ma arvan, et on palju tõendeid, mis viitavad sellele, et hammustus ei muuda Billyt koletiseks. Ma arvan, et on palju tõenäolisem, et Bruce on koletis. See plakat paneb mind mõtlema, et Billyst võiks saada Mind Flayeri ettur, nagu Will oli teisel hooajal.\nBillyl oleks grupi välisena palju rohkem vabadust kui Willil teisel hooajal. Ta on Mind Flayeri jaoks palju parem sihtmärk Hawkinsi kinni haaramiseks ja terroriseerimiseks. Ma arvan, et Billy on see, kes võib värava avada või aidata Mind Flayeril Hawkinsi tagasi pöörduda.\nSee on praegu poolik idee. Ma lihtsalt ei usu, et saade tõesti enne hooaja esietendust nii palju saladusi paljastab ja praegu ootavad kõik, et Billyst saaks koletis või temaga juhtuks midagi kohutavat. Ehkki see võib tõsi olla, hoian ma vale suunda otsides pead pöörleval.\nMida arvate Billy suundumisest Võõrad asjad 3? Jagage oma mõtteid kommentaaride jaotises!\nJärgmine:15 parimat võõra asja teooriat\nkas ma saan hulus Nashville'i vaadata\nmillal tulevad 2. hooaja võõrad asjad Netflixi\nVaadake veebis rick and morty 4. hooaja 2. osa\nmis kell võõrad asjad välja lastakse


Jaak Goretski läheb poksima UFN-ile - GoodFight\n21. novembril toimub Tartu spordiklubis Corsagym järjekordne Underground Fight Night, mille üks paar on Jaak Goretski (Kondor) ja Jens Steven (Keijo Boxing).\nTegemist on klassikalise poksiga kaalus kuni 81 kilo. „Paarid on valitud vastavalt treening- ja võistluskogemusele,” selgitab korraldaja Gert Goršanov.\nEelmise aasta 25. oktoobril poksis Goretski Austraalias Gym Yarraville Boxing Challenge’il Derek Kasteleiniga. „Väga võrdne matš oli, aga kohtunikud otsustasid vastase kasuks,” ütles Goretski.\nUFN tegelikult eriti reklaami ei vaja, sest VIP-kohad läksid kohe ja tavapileteid olevat veel vaid 15, aga siin ülejäänud seni avaldatud võistluspaarid:\n77 kg, MMA: Geit Kundla (Kondor) – Sander Reemets (Tartu TPK)\n90+ kg, poks: Tarmo Hiir (Elva PK) – Gregor Rattus (K-B)\nPeamatš UFN-i tiitlivööle, 75 kg, K-1: Taur Guitor (Tartu TPK) – Vladislav Tumaševitš (Läti)\nEelmineVähiravifond toetab vähihaigeid sportliku kalendriga!\nJärgmineAjalootund: Apidej – kõige raskema löögiga mees


Leisi päästekomando on Eesti parim - Saarte Hääl\nEESTI PARIMAD: (vasakult) Silvar Mehik, Kalvi Humal, Martin Aulik, Margo Kallas, Elari Kovaljov, Margus Kuusk, Aadu Süld, Kalmer Jõgi.\n“Nad on selle tunnustuse väärilised,” ütles Saaremaa päästepiirkonna juht Margus Lindmäe. “Sündmustel käimine ei ole see ainus näitaja, millega saab komando tegevusele hinnangu anda. On oluline, kuidas ühtse rindena oma asja aetakse ja kuidas ollakse aktiivsed ka ilma selleta, kui kusagil midagi põleb või juhtub.”\nLeisi komando tegeleb tulekustutuse, veeveo, metsakustutuse ja liiklusavariide lahendamisega. Ennetustööna nõustatakse kodusid ning korraldatakse üritusi ja osaletakse üritustel, tuues esile päästevaldkonna ohutussõnumeid.\nKohalike koolilaste seas on populaarsust kogunud ka Leisi vabatahtlike korraldatav päästering. Leisi vabatahtliku päästekomando liikmed räägivad alati aktiivselt kaasa komandode kaasamise arendamises, osaledes veel erinevates pilootprojektides.\nNäiteks on Leisi vabatahtlik päästekomando väljendanud soovi arendada suitsusukeldumise võimekust oma kogukonnas. Nad on oma tegevusega välja teeninud nii kohalike elanike kui ka ettevõtete usalduse ning on väärikaks partneriks päästeametile ja kohalikule omavalitsusele.\nMargus Lindmäe sõnul on komandopealiku Peeter Rummi kõrval aktiivsemad mehed veel Argo Labo ja Silvar Mehik.\n“Samas on iga mees oma suutlikkuse ja aja pühendanud erinevatele tegevustele, olgu see siis tehnikaga nokitsemine või päästeringi juhendamine,” märkis Lindmäe, lisades, et samas on kogu punt ühtne ning kui mõni suurem töö ette võetakse, tulevad kõik kohale ja asjad tehakse ära.\nLisaks kuulutas siseministeerium välja 2018. aasta parima vabatahtliku merepäästeühingu ja abipolitseinike rühma.\nLisatud: 26.02.2019 / 06:34\nTublid mehed! Kiitus ja edu!\nLisatud: 26.02.2019 / 07:50\nLisatud: 26.02.2019 / 09:53\ntõesti tublid mehed\nriigi poolt oli väga kaval kunagi komandod vabatahtlikuks muuta, sai raha “kokku hoida”\nkui vallas on 800 000 preemiaks maksta, aga päästekomandod on vabatahtlikud, siis sellest tuleb väga hästi välja, millest\ntegelikult hoolime või ei hooli\nLisatud: 26.02.2019 / 17:51\nLisatud: 26.02.2019 / 18:54\nTervitused ja Õnnitlused !\nLisatud: 26.02.2019 / 19:59\nTänu ja kiitus tublidele meestele! Tänu ka nende toetajatele, näiteks Saaremaa vallale, kes on Saaremaal suurim vabatahtlike toetaja.


Tehke rohkem lapsi! - Äripäev\nTehke rohkem lapsi!\nMarko Kekishev 16. märts 2004, 00:00\nÜldjuhul mind ei huvita absoluutselt auto hingeelu ja mingi tehnika võime minu staatust tõsta/langetada. Auto valisin arvestades inimeste ja kraami hulka, mida peab saama punktist A punkti B toimetada. Seega ei eruta mind enamasti autohulludele suunatud reklaam ? see ei räägi minuga. Saksa Auto on aga suur erand.\nSisuliselt hinnasõnum (uuenenud mudel on eriti hea hinnaga) on esitatud päevakajaliselt, heas mõttes eestimaiselt, isegi aateliselt. Tekib tunne ja see on suur asi.\nAutoreklaam väljub ettevaatlikult tehnikamaailmast. See on reklaam, mis kusagil kuklas ütleb: sa oled normaalne inimene, ela, ela täiega, ja jäta kõik muud, vähemalt autoga seotud mured meile.\nJa just nii paljudele ka meeldib. Titepildil on kaks sõnumit: kindlustunnet pakkuv, teatavat vastutust deklareeriv ja lisaks, et Sharan on uuesti sündinud. Toode ise pole pealetükkiv, enamik reklaamipinnast pannakse inimkontakti loomise teenistusse. Laps on pereauto kontekstis trafarett, reklaamis aga jõuab särtsakas pealkiri banaalsust vältida.\nMuidugi poleks ma eestlane, kui üldse ei iriseks. Mäletades aastatetagust BMP DDB Londoni büroo Volkswagen Polo L hinnakampaaniat Inglismaal, kus saadi hakkama peaaegu ilma sõnadeta, on tubli Eesti toode tekstiga selgelt üle koormatud. Minu andmetel on autoriteks Saksa Auto oma inimesed, kes vormistusel kasutanud vabakutselisi professionaale. Püssirohtu tundub jaguvat, hea agentuuri kogemus aga annaks lisaväärtust.


Kvass keedetakse mustale leivale või erilisele fermentatsioonile. Kuid on olemas retseptid, mis sisaldavad rabarberit ja muid täiendavaid tooteid. Selle koostisosa alusel valmistatud jook on maitsev ja värskendav. Rabarberikass on traditsiooniline, klassikalise retsepti järgi küpsetatud ja pärmi kasutamata. Ülejäänud koostisosad valitakse maitse järgi.\nKuidas teha omatehtud rabarberikass\nKala maitseks ja tervislikuks muutmiseks peate valima õiged tooted. Valige värsked köögiviljad, millel ei ole märke. Ei ole soovitatav võtta taimi tumedate laigudega - see on märk sellest, et varred on hakanud mädanema.\nVaatamata sellele, et valmistamisel kasutatakse ainult varred, on oluline vaadata lehtede seisukorda. Nad peaksid olema rohelised ja mahlased. See on parem mitte osta kollakate lehtedega või kahtlaste plekkide, laigudega.\nSee on oluline! Soovitatav on osta köögivilju põllumajanduslikes kauplustes või turul. Seal müüakse tehas täielikult ja te saate üldist välimust kohe hinnata.\nPärast ostmist lõigatakse lehed taimest välja ja ainult varred jäävad. Neid lõigatakse kahest otsast ja pestakse sooja veega. Eemaldage kile igast varrest ja lõigake need väikesteks tükkideks, valage keeva veega 2 minutit, nii et vesi katab taime veidi. See võimaldab desinfitseerida toodet enne otsest ettevalmistamist. Sa ei saa perederzhivat varastada keevas vees - nad on maitsetud. Lehed ei pruugi välja visata, neid kasutatakse küpsetamisel.\nSelleks, et kvasil oleks tugev maitse, on vaja varred võimalikult korrastada.\nLõpptoode on hapukas, seega lisatakse palju suhkrut. Kuid saate vähendada selle kogust, kui lisate magustajat toiduvalmistamise lõpus, kuid paar tundi segatakse purustatud taimega.\nRoosuhkur annab tootele ebatavalise maitse. Soovitatav on lisada 2-3 kuubikut liitri kohta.\nKõik puuviljad lisavad värsket, isegi apelsini ja sidruni koorikut.\nVürtsid võtavad maitseks, kuid vähe. Nad annavad pika järelmaitse. Kaneeli kasutatakse pulgadena.\nVett kasutatakse filtreeritud või keedetud.\nSuhkrut saab täielikult asendada mettega, millisel juhul pärmi ei lisata.\nTraditsioonilise retsepti jaoks on vaja järgmisi tooteid:\nkuiv pärm - 0, 5 tl;\nValmistamismeetod vastavalt traditsioonilisele retseptile:\nLoputada varred, vabaneda kile ja lõigata väikesteks tükkideks.\nVala 2, 5 liitrit vett ja pane keskmisele kuumusele. Keeda segu 30 minutit.\nKatke mahuti kaanega ja jäta 2 tundi.\nAja lõpus lahjendage segu 2, 5 liitri keedetud jahutatud veega.\nVala suhkur ja hapu. Segage kõik hästi.\nVala klaasmahutisse. Tüve varred.\nSulgege purk tihe kaanega ja asetage sooja pimedasse kohta 2-3 päeva.\nKui jook on valmis, peate seda maitsma ja vajadusel lisama suhkrut.\nEnne lekkimist tõmmake segu läbi marli või peene sõela.\nSoovitatav on kasutada jahutatud. Hoida külmkapis tihedalt suletud pudelites.\nRabarberi keetmine ilma pärmita\nJoogi võib saada ilma pärmi lisamata. Selle valmistamiseks võtke järgmised koostisained:\nrabarber - 1, 5 kg;\ngranuleeritud suhkur - 2-3 s;\nLoputa taim, vala keeva veega. Eemaldage kile ja lihvige segistis või riivige.\nTäida segu suhkruga ja jäta 2-3 tundi.\nVala üle vee ja keeda madalal kuumusel. Keeda 10-15 minutit.\nSulgege pann ja jätke pliit välja. Segu peaks jahtuma toatemperatuurini.\nKui segu on jahtunud, võtke 1 tass segu ja lahjendage selles oleva meega, kuni see on täielikult lahustunud.\nVala vedelik tagasi.\nVala klaasmahutitesse, sulgege tihedalt ja hoidke soojas kohas.\n2 päeva säilitamiseks.\nProovige ja lisage täiendavalt magusaineid.\nKui küüs ei ole pärmita, ei ole peamine seda üle pingutada. Vastasel juhul kääritab ta.\nRabarberi kalva retsept nelgi, kaneeli ja rosinaga\nTäiendavad koostisosad, nagu vürtsid, võivad mitmekesistada rabarberil põhineva joogi maitset. Nad premeerivad lõpptooteid pika vürtsise järelmaitse ja lõhnaga.\ntaime varred - 1 kg;\nrosinad - 50-70 g;\nTaim puhastada ja loputada. Lõika väikesteks tükkideks ja katke veega.\nKeeda pool tundi, 5-7 minutit, kuni valmis kaneeli ja nelgi, suhkru valmistamiseks.\nJahutage toatemperatuurini ja lisage hapnik.\nVala tiheda kaanega klaasmahutisse ja vala rosinad.\nAsetage purk päevale soojas kohas.\n24 tunni pärast segu segatakse ja eemaldatakse veel üks päev.\nKahe päeva pärast on toode valmis.\nNäpunäide. Enne mahutitesse kallamist jooge filter uuesti.\nMaitsev kvarts rabarberist apelsini koorega ja sõstradega\nApelsini koor annab joogile meeldiva kibeduse ja aroomi. Korintid võimaldavad tsitrusvilja teravilja taset.\ntaime varred - 0, 5 kg;\nühekordne oranž koor;\n2 sõstrad sõstrast;\nKorrastage taime ja lisage vesi, lisage suhkur.\nPane apelsini koor ja sõstrad.\nKatke tihedalt ja laske jahtuda.\nValage pärm ja segage.\nVala klaasmahutisse ja sulgege kaas tihedalt.\nJäta sooja kohta 2 päeva.\nTüra jook ja vala mahutitesse.\nMärkus! Võtke koor värske apelsini. Kui see on kuivatatud, on vaja rohkem toodet.\nKuidas süüa rabarbist kvassi sidrunhappega\nSidrunhape ei tee juua rohkem hapu, vastupidi, maitse on palju meeldivam. Sa ei saa kontsentreeritud koostisosa ja värsket mahla ühest sidrust.\nKooritud ja pestud köögiviljad valavad vett ja küpseta, kuni need pehmenduvad.\nJäta segu jahtuda täielikult ja koormata kogu liigist.\nLisa hapu, granuleeritud suhkur ja sidrunhape.\nSegage hästi ja valage infusioonikonteiner.\nPuhastage öösel soojas kohas.\nPärast pudeleid valamist ja külmkapis.\nRabarberi ja piparmündi lõhnav kvas\nRabarberi ja piparmündi toode on värskendav. Joo seda jooki soovitatakse kuuma ilmaga ja ainult jahutada.\ntaime varred - 500 g;\npärm - 1 g;\nKeeda varred kuni pakkumise.\nValage pärm ja lisage piparmünt.\nPane hunnik piparmündi.\nEemaldage kuumutamisel 12 tundi.\nTüve ja pudelite ladustamine.\nRabarberi kvas ja sõstrad suhkrupeedi puljongis\nHernesjuust peedi puljongis saadakse rikkaliku värvi ja maitsega. See jook valmistatakse ilma pärmita.\nsuhkrupeedi keetmine - 1 l;\nvärske sõstar - 100 g;\nsõstar lehed - 5-6 tk.\nmust leib - 2 tükki.\nVala hakitud varred keevasse puljongisse.\nSegage sõstrad mettega seente kujul, lisage lehed koos lehtedega.\nLeib puruneb mitmeks osaks ja pannakse ülejäänud koostisosadele.\nLisage 4 liitrit vett ja segage hästi.\nEemaldage konteiner 3 päeva soojas kohas.\nSeejärel koormage ja valage ladustamiseks pudelitesse.\nSee on oluline! Hoida jahedas kohas kuni 5 päeva.\nRabarberi kvas sidruniga\nSidrun, kvas, muudab joogi heledamaks ja värskendavamaks. Soovi korral suureneb tsitrusviljade kogus maitse järgi.\nLõika varred ja lisa vett.\nLisage purustatud sidrun ja magusaine.\nVala pärm, segada.\nEemaldage pimedas kohas 3 päeva.\nTüvestage ja valage mahutitesse.\nSoovitatav on võtta sidruni tselluloosiga. Aga sa saad selle asendada koorega.\nRabarberkvaas: 8 retsepti © 2017 - August 2021


Tuuli Roosma: Edukas inimene on see, kes oskab hoida õigeid inimesi |\nTuuli Roosma: Edukas inimene on see, kes oskab hoida õigeid inimesi\n“Edukas inimene on see, kes oskab hoida õigeid inimesi. Kõikidest kõige olulisem valik elus on leida õige elukaaslane. Se on mul küll õnnestunud,” räägib produtsent ja teletäht Tuuli Roosma.\nTa ütleb Kroonikas, et igasugused suhted, nii töised kui ka eraelulised, peavad olema vabad ja võrdsed.\n“Armukadedusega kedagi kinni ei hoia, küll aga hoiad vabaduse andmisega. Orjastava lepingu või rahaga head inimest tööl ei hoia. Kindlasti hoiad aga võimaluste andmisega,” teab Tuuli.


Meist | PureCalculators\nSoovime, et kõigil oleks õiglane juurdepääs õppevahenditele, mis aitavad neid koolis ja igapäevaelus. Meie eesmärk on seda saavutada, pakkudes inimestele teadmisi ja haridust meie tasuta ajaveebi sisu ja kalkulaatorite kaudu.\nMeie missioon PureCalculators on pakkuda tasuta ja lihtsaid kalkulaatoreid, mis õpetavad inimesi ja aitavad neil igapäevaseid probleeme lahendada. Selle asemel, et võrrandite lahendamiseks pliiatsit ja paberit kasutada, võite usaldada meie kalkulaatoreid, et anda teile kõigi probleemide jaoks täpne tulemus. Ükskõik, kas vajate eeldatava väärtuse arvutamiseks kalkulaatorit või oma suhte vastavust, võite meie kalkulaatorit usaldada. Teadus peaks olema lõbus ja lihtne!\nMeie kalkulaatoreid saate hõlpsasti kasutada mis tahes lauaarvuti, tahvelarvuti või mobiiltelefoniga. Usume, et teadmised, haridus ja hõlpsasti kasutatavad kalkulaatorid kuuluvad kõigile!\nRahvastiku Kasvu Kalkulaator


T. Randla Eesti ulukid IV, Eesti NSV Riikliku Agrotööstuskomitee Info- ja Juurutusvalitsus 1986 | vanaraamat.ee\nT. Randla, Eesti ulukid IV, 1986 Eesti NSV Riikliku Agrotööstuskomitee Info- ja Juurutusvalitsus\nEesti NSV ulukeid, põhiliselt imetajaid loomi käsitlev väljaanne. Annab ülevaate teaduslik-praktilistest võtetest metsamajanduse ja jahinduse edasiarendamiseks ning uut teavet meie faunast, ondatra ökoloogiast. Väljaanne on kasutatav õppevahendina kesk-eri- ja kõrgemate õppeasutuste metsanduse erialadel, samuti jahimeestele ja jahinduslikule koosseisulisele kaadrile korraldatavatel seminaridel ja kursustel. Märksõnad: jaht jahindus\nRaamatu autoriks on T. Randla kasutatud raamatud pealkirjaga Eesti ulukid IV on raamat kirjastuselt Eesti NSV Riikliku Agrotööstuskomitee Info- ja Juurutusvalitsus aastast 1986\nmille on kirjutanud T. Randla antud 1986 aasta raamat Eesti ulukid IV on T. Randla oluline teos, kasutatud raamatute hulgas. Siin saad osta uusi ja kasutatud raamatuid veebipoest vanaraamat.ee vaata ka uute ja vanade raamatute nimistut T. Randla, Eesti ulukid IV vanaraamat.ee raamatupood T. Randla, Eesti ulukid IV\nRaamat "Eesti ulukid IV",\nPealkiri: Eesti ulukid IV\nAutor(id): T. Randla\nIllustraator: fotod E. Saks\nEesti NSV ulukeid, põhiliselt imetajaid loomi käsitlev väljaanne. Annab ülevaate teaduslik-praktilistest võtetest metsamajanduse ja jahinduse edasiarendamiseks ning uut teavet meie faunast, ondatra ökoloogiast.\nVäljaanne on kasutatav õppevahendina kesk-eri- ja kõrgemate õppeasutuste metsanduse erialadel, samuti jahimeestele ja jahinduslikule koosseisulisele kaadrile korraldatavatel seminaridel ja kursustel.


Meeste Saku liigad - Saku II liigas alustatakse veerandfinaalidega\nTäna on Viljandi spordihoones algusega kell 19:30 vastamisi BC Viljandi ja TLÜ/Kalev II.\nHomme on kavas kaks veerandfinaalmängu. KK Viimsi/Kesklinna KK võõrustab kodusaalis algusega kell 19:30 Roofix/Põlva meeskonda ning Iisaku/Toila võtab kell 20:00 Voka Spordihoones vastu Haabersti SK meeskonna.\nNeljandas paaris alustavad Keila Korvpallikool ja TTÜ KK II pühapäeval kell 15:00 Keila Tervisekeskuses.\nVeerandfinaalid mängitakse 2 võiduni.