Climax Control - nii kaua kui soovite - consumers-views.com\nClimax Control – nii kaua kui soovite\nPaljude meeste seksuaalprobleemide hulgas on kõige sagedamini esinevad kompleksid, mis tulenevad potentsihäiretest või liiga väikesest peenisest, kuid sama sageli kurdavad nad ka enneaegse ejakulatsiooni üle. See mõjutab peamiselt seksuaalvahekorra kestust, mistõttu on sageli võimatu seda normaalselt läbi viia ja saavutada mõlema partneri täielikku rahuldust. Seetõttu tasub seda seisundit tõsiselt võtta ja üks tõestatud viis selle raviks on kasutada toidulisandeid, nagu näiteks Climax Control .\n1 Enneaegne ejakulatsioon – põhjused\n2 Climax Control toidulisandi valem\n3 Climax Control – annustamine, tegevus ja meie arvamus\nEnneaegne ejakulatsioon – põhjused\nKuid enne kui me jõuame nende spetsialistide soovitatud pillideni, peaksime püüdma diagnoosida enneaegse ejakulatsiooni põhjused iseendas, mis kindlasti muudab selle tõhusa ja täieliku ravi lihtsamaks. Ejakulatsioon on kesknärvisüsteemist algav refleksprotsess, mis saadab impulsse läbi seljaaju peenise närviretseptoritele. Enneaegne ejakulatsioon on seda protsessi häiriv häire, mis esineb vanusest sõltumata ja on võrdselt levinud nii üle neljakümneaastastel kui ka äsja seksuaalelu alustavatel meestel. Seda saab eristada vastavalt esinemise ajale:\nenneaegneejakulatsioon, mis tavaliselt toimub enne eelmängu ennast;\nenneaegneejakulatsioon, mis toimub enne vahekorra algust;\nejakulatsioon liigavarakult, kohe alguses vahekorras.\nKahjuks on võimatu üheselt diagnoosida selle haiguse põhjust; tegemist on keerulise haigusega, millel on nii psühholoogilised kui ka füüsilised põhjused. Enamikul juhtudel, eriti üle 40-aastastel meestel, on see seotud tõsise stressiga tööl ja eraelus, millele lisandub väsimus. Sama sageli on selle põhjuseks halvad suhted suhetes, traumaatilised sündmused kummagi partneri minevikust, ebaregulaarne vahekord, neuroosid või alkoholi kuritarvitamine. Enneaegne ejakulatsioon kaasneb ka mõne muu haiguse, diabeedi, hüpotüreoosi, eesnäärme hüpertroofia või neuroloogiliste häiretega.\nTELLIDA CLIMAX KONTROLLI NÜÜD\nClimax Control toidulisandi valem\nSelliste häirete raviks, mis takistavad normaalset seksuaalelu, on näidustatud järgmine ravi Climax Control See on saadaval ilma retseptita ja ei nõua eelnevat visiiti eriarsti juurde. Tablette võivad võtta igas vanuses mehed ja nende tõhusus on peamiselt tänu nende hästi läbimõeldud koostisele, 100% ohutu, ilma igasuguste kõrvaltoimeteta. Need sisaldavad ainult looduslikke, taimseid koostisosi, ökoloogilistest, valitud põllukultuuridest pärit ürte, nagu näiteks:\ntribulus terrestris, tuntud oma poolakeelse nime all, on ravimtaim, mida tavaliselt kasutatakse erinevate potentsihäirete, sealhulgas erektsioonihäirete, sealhulgas ka enneaegse ejakulatsiooni ühe põhjuse raviks mõeldud preparaatides. Selle põhjuseks on suurenenud lämmastiku vabanemine organismis, mis omakorda parandab peenise verevarustust. Lisaks sellele tõstab muskaatpähkel testosterooni taset, mis on samuti oluline erektsiooni kestuse pikendamiseks;\nL-karnitiintartraat, 100% looduslik aminohape, tartraadi ja l-karnitiini kombinatsioon, atsetüülkoliini parema vabanemise ja sünteesi stimulaator, tänu millele saame lõplikult vabaneda kehva erektsiooni ja liiga kiire ejakulatsiooni probleemidest. Sarnaselt muskaatõiele mängib ka see aminohape olulist rolli lämmastiku vabanemise protsesside intensiivistamisel;\nsarsaparilla, looduslik afrodisiaakum, Lõuna-Ameerikast pärit colco-taimede sugukonda kuuluv taim, kus seda on juba sadu aastaid kasutatud muu hulgas impotentsuse raviks. Selle mõju võib võrrelda ženšenni juurega ja sarnaselt ženšenniga avaldab see soodsat mõju seksuaalsete võimete suurendamisele, vahekorra kestuse pikendamisele ja enneaegse ejakulatsiooni vältimisele;\nAcai marjad, mis on varem tuntud kaalulangust toetavatest toidulisanditest, täis vitamiine: A, B, C- ja E-vitamiin ning mineraalid: kaalium, magneesium, tsink, fosfor ja vask, mis on tervisele olulised. Kõrge valgusisaldus, rasvhapped Omega – 3 ja Omega – 6 ning aminohapped toetavad positiivselt lihaste tööd, soodustavad nende kiiret taastumist, tugevdavad organismi, kõrvaldavad väsimustunde ja annavad jõudu igasuguse füüsilise tegevuse, sealhulgas seksiga tegelemiseks;\nfoolhape, mis reguleerib kõigi keharakkude õiget arengut ning vereringe- ja närvisüsteemi tööd. See kaitseb paljude haiguste, sealhulgas arterioskleroosi tekkimise eest, mis häirib korralikku verevoolu.\nClimax Control – annustamine, tegevus ja meie arvamus\nOptimaalsete ravitulemuste saavutamiseks, Climax Control Võtke üks tablett kaks korda päevas, eelistatavalt enne hommikusööki ja enne õhtusööki, juues rohkelt lahtist vett. Huvitav on see, et nad ei suhtle alkoholiga, mida me ei soovita kontrollida, sest alkohol pigem süvendab olemasolevaid probleeme, kui aitab neid ravida. Kogu ravi tuleb jätkata 3 kuni 4 kuud ja esimesed positiivsed tulemused ilmnevad 4-5 päeva pärast. Kõige olulisem on vahekorra kestuse pikendamine isegi üle 30 minuti ja sellist mõju on kinnitanud koguni 97% seda toidulisandit kasutavatest meestest. Täielik ja erakordselt tugev erektsioon kestab kogu seksuaalvahekorra vältel ja võite julgelt öelda, et otsustate ise, millal ejakulatsioon toimub, ilma vähimagi riskita, et see juhtub liiga vara. Taastumine pärast vahekorda toimub kohe ja lühikese aja pärast oleme valmis uueks vahekorda astumiseks.\nSeda kõike kinnitavad täielikult Climax Controli patsientide poolt arutelufoorumites antud hinnangud ja hinnangud. Meid üllatasid meeldivalt ülekaalukalt positiivsed arvustused ja me ühineme nendega, kui soovitame teile neid tablette. Neid saab tellida otse tootjalt, tehes tellimuse klientidele kättesaadavaks tehtud veebilehel. veebisait.\nTõhus kaalulangus toitumine tõelise mehe jaoks\npaleo toitumine – põhimõtted, eelised. Kas kõik saavad seda järgida?\nMensil – erektsiooni suurendavad närimistabletid\nTõestatud kodused abinõud valutavate liigeste puhul\nMaxigra Go – erektsiooni parandamise pillide toime ja tõhusus\nValgusekokteilid – kas need on hea viis kaalust alla võtta? next ›\nSupi dieet – supp on suurepärane võimalus kaalust alla võtta?


Acquisitions Incorporated - KVEST\nPood / Raamatud / Seiklusraamatud / Acquisitions Incorporated\nKategooriad: Raamatud, Seiklusraamatud Sildid: penny arcade, raamat, seiklus\nKoostöös Penny Arcade’ge on Wizards of the Coast loonud laiendraamatu, mis inspireeritud podcastist ja veebiseeriast. Raamat on tuttav paljudele, kes kunagi Acquisitions Incorporated’i lavamänge Youtube’s näinud. Kui su mängijad on mõelnud ettevõtluse peale fantaasiamaailmas, siis raamat tutvustab süsteeme, mis sellega alustamist võimaldab. Lisaks laiendab raamat mängitavate rasse uue Verdan, goblinite ja hobgoblinite järeltulija, võrra. Lisaks leiab mitmeid uusi ja unikaalseid feate, taustasid, loitse, olendeid ja maagilisi esemeid.\nSeiklusraamat on level 1 kuni 6 tegelastele.


ÜLESKUTSE: Tulge sõeluuringule! - Arvamus - Saarte Hääl\nÜLESKUTSE: Tulge sõeluuringule!\nTänavu on Eestis vähi sõeluuringutele oodatud rohkem inimesi kui eelmistel aastatel – enam kui 177 000 meest ja naist.\nSõeluuring on mõeldud eelkõige tervetele, kaebuste ja sümptomiteta naiste ning meeste uurimiseks, et avastada haigus või haiguseelne seisund võimalikult vara. Varases staadiumis vähk või vähieelne seisund ei pruugi inimesele tekitada mingeid tuntavaid sümptomeid, ent edukaks raviks on õigeaegne avastamine otsustava tähtsusega.\nTänavu on rinnavähi sõeluuringule oodatud naised sünniaastaga 1953, 1954, 1958, 1960, 1962, 1964, 1966, 1968 ja 1970. Emakakaelavähi sõeluuringule kutsutakse naised sünniaastaga 1965, 1970, 1975, 1980, 1985 ja 1990. Jämesoolevähi sõeluuringule saavad kutse 1952., 1954., 1956., 1958. ja 1960. aastal sündinud naised ja mehed.\nUuringule kutsutavad inimesed saavad digitaalse kutse ehk saatekirja Patsiendiportaali (vaata internetist www.digilugu.ee). Osalemiseks ei pea jääma kutset ootama, vaid võib broneerida sobiva vastuvõtuaja sobivas tervishoiuasutuses.\nRavikindlustuse olemasolul tasub sõeluuringu eest haigekassa.


Tavaliselt nõuab ligikaudu kaks aastat üliõpilase teenimiseks, rakendusteaduse juhendaja annab konkreetse valdkonna kohta ülevaate. Programmi osalejad omandavad sageli selle praktika ja kutseoskuste omandamise.\nIgaüks, kes armastab ajalugu ja lugemist, võib küsida, mis on ingliskeelse kirjanduse rakendusteaduse juhendaja? Sajandeid on ingliskeelsed kirjanikud ühiskonda kaasa aidanud ajakirjade, romaanide, paberite ja muude kirjutiste kaudu. Õpilased, kes tunnevad seda tööde uurimist, teevad tihti ka assotsieerunud kraadi. Nende programmide käigus loeb osalejad tihti nii klassikalist kirjandust kui ka kaasaegseid teoseid. Nad võivad võtta põhjalikke kursusi üksikute autorite, ajalooliste perioodide ja kirjutiste kategooriate kohta. Tavaliselt eeldatakse, et õpilased loevad märkimisväärse arvu lehti ja mõista inglise keele süntaksit ja kasutamist.\nInglise kirjanduses rakenduskirjanduse juhendaja edukalt teenides õpetab lõpetajate kannatlikkust, distsipliini ja aja juhtimise oskusi. Need oskused aitavad üksikisikuid nii isiklikel kui ka professionaalsetel eesmärkidel. Samal ajal võivad õpilased omandada lugemisest elukestva kirguse.\nInglise kirjanduses rakenduskirjanduse juhendaja hankimise täpse maksumuse kindlaksmääramine võib olla keeruline ilma koolitausta ametniketa konkreetse teabe saamiseks. Tavaliselt sõltub õppemaks ja tasud kooli asukohast ja programmi nõudmistest.\nInglise kirjanduses rakendusteaduse doktorikraadi lõpetamine avab tihti uksed neile, kes soovivad lugeda karjääri. Paljudel juhtudel otsustavad ülikoolid bakalaureuse kraadi omandada ülikoolis. Mõned muidugi saavad lõpuks magistri- või doktorikraadi. Need, kes sisenevad tööjõusse, otsivad sageli raamatukogude assistendid, uurimisosakonnad, toimetajad või autorid lähtetaseme positsioonid. Mõned inimesed töötavad raamatukauplustes, reklaamijatena, reklaamijatena või turundajatena. Kuna ingliskeelne kirjandus hõlmab nii lugemist kui ka ajalugu, jätkavad vähesed lõpetajate tööd ka ajaloolaste, muuseumikülastajate ja mittetulunduslike rahastajatega.\nIgaüks, kes soovib teenida ingliskeelses kirjanduses olevat rakendusuuringute assotsieerijat, pakub mitmeid haridusvõimalusi. Ühenduse kolledžid, veebikoolid ja kirjavahetusprogrammid pakuvad sageli õppekava. Lisateabe saamiseks otsige allpool oma programmi ja võtke otse ühendust oma valitud kooli vastuvõtukeskusega, täites juhtvormi.\n1 Tulemused Inglise kirjandus Filter


noeliabones profiil | Free Sex Chat Online Young Girls\n33, Kaalud, Colombia, Medellín\nViimase sisselogimise aeg: 05.06.20 9:30:22\nKlõpsates nupul, tõstad noeliabones esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. noeliabones hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nOluline info kasutaja noeliabones kohta\nKasutaja noeliabones tööaeg\nKasutaja noeliabones amatöörvideod


Kaupmeeste äri edu sõltub üha enam pakendilahendustest - Kaubandus\nAutor: Kairi Oja • 19. november 2014\nNõudmised pakenditele nii klientidelt kui ka brändiomanikelt on kõrgemad kui eales varem. See sunnib kaupmehi üha enam pingutama moodsamate ja efektiivsete pakkelahenduste nimel. Hoogu kogub ka pakendite taaskasutamine.\nHiljaaegu Stora Enso läbi viidud Viewpointi uurimusest “Pakendamine jaekaubanduses 2016” selgub palju huvitavaid ja kõnekaid fakte, suures osas puudutavad need Euroopat laiemalt.\nSelgub, et nii Euroopas kui ka mujal maailmas loodavad tarbijad leida kauplusest üha laiemat ning atraktiivsemat valikut, seda mõistagi parima hinnaga. Ostlemisest oodatakse üha suuremat naudingut ning kaupmehed vastavad sellele kõigele peadpööritavate allahindlustega, siirdumisega online-kaubandusse ning üha laiemate ning jõulisemate private label-pakkumistega.\nPakenditööstuses revolutsioonilise kaaluga muutused. Brändiomanikud, olles kord jaekaubanduses troonile tõusnud, on asetatud üha suureneva surve alla arendada ja turundada oma brändi üha intensiivsemalt, et teenida välja oma koht kaubanduslettidel ning tõsta kasumlikkust. Samal ajal püüavad nii kaupmehed kui ka kaubamärgi omanikud hoida kogu tarneahela võimalikult keskkonnasäästliku ja jätkusuutlikuna.\nJaekaubanduse pakenditööstuses on toimumas märkimisväärsed, dünaamilised muutused. Tugev hinnasurve sunnib kaupmehi looma üha innovaatilisemaid pakendilahendusi, vähendamaks toote eluea maksumust. Kaupmehed on sunnitud lähenema pakendi rollile senisest sootuks erinevama nurga alt, et vastata uuenenud ootustele. Senitoiminud lahendused on paiguti äratundmatuseni muutumas, iseäranis puudutab see kaupluste sisustust ning turunduskommunikatsiooni.\nSenisest enam on hakatud arvestama pakkematerjali mõju keskkonnale. Kuivõrd pakendi kui niisuguse osatähtsus kaubanduses on hüppeliselt kasvamas, on kaupmehed sunnitud pöörama sellele üha suuremat tähelepanu. Need, kes suudavad parimini mõista ja realiseerida parimate pakendilahenduste potentsiaali, saavad preemiaks parimad kohad lõpututel kaubanduslettidel ning tarbijate ostukorvides, seda nii täna ka homme.\nKõik mainitud aspektid hakkavad erinevate prognooside kohaselt kujundama trende kaubanduses aastal 2016 ning sellest edasi.\nPakendite potentsiaal kasutatakse ära maksimumini. Jaekaupmehed ja brändiomanikud on hakanud mõistma, et pakendis peitub tohutu potentsiaal suhtlemaks tarbijaga. Kuna võitlus piiratud riiulipindade üle muutub üha intensiivsemaks, muutub ka pakendite kogu potentsiaali maksimumini kasutamine üha aktuaalsemaks.\nVõib täheldada, et õige pakendamine võib aidata kulusid kokku hoida kogu tarneahela lõikes, vähendades otseselt raiskamist, tõstes pakendi kasutusmugavust ning muutes pakendid suures osas ka taaskasutatavaks.\nPakendid mõjutavad vahetult müügiedu. Üks tähtsamaid trende jaekaubandusmaailmas on asjaolu, et pakendiga taotletakse vahetut efekti müügile. Kui pakend suudaks tõsta müügimahtu kasvõi ühe protsendi võrra, oleks sellel tõenäoliselt oluliselt suurem efekt kui mistahes muul kulude optimeerimise mehhanismil. Teiseks saab välja tuua trendi, mille kohaselt oskavad kauplejad üha enam arvestada ja hinnata pakendi käsitsemisele minevaid kaudseid kulusid.\nRidamisi murrangulisi muutuseid, seda nii jaekaubanduses kui jaekaubandust puudutavas pakenditootmises, puudutavad toiduainete kaupluseid. Allahindluseid pakkuvaid kauplustekette saadab selles valdkonnas tohutu edu.\nPrivate label’i fenomen. Veel ühe selge trendina võib välja tuua private label’ite fenomeni – need on muutumas üha läbimõeldumaks ja arukamaks ning pakuvad üha suuremat konkurentsi traditsioonilistele kaubamärkidele.\nOn märgata, et pakendid on muutumas intelligentsemaks. Kuivõrd hinnad on jätkuvalt langustrendis, tuleb eredalt esile variatiivsete ja loominguliste pakendite edumaa.\nPrivate label’i osakaal on praeguseks piisavalt suur Lääne-Euroopas, eriti Šveitsis, Inglismaal ning Hispaanias, samal ajal kui Ida-Euroopas on taoline trend alles pead tõstmas.\nPrivate label’i edu mõjutab kõiki osapooli jaekaubanduse väärtusahelas. Tarbijad naudivad madalamaid hindu ning avaramat kaubavalikut. Brändiomanikud on aga sunnitud pidama senisest karmimaid läbirääkimisi ning taluma üha madalama marginaali tekitatud survet.\nEnnustatakse private label’i jätkuvat kasvutrendi, mis peaks aastaks 2015 jõudma ligikaudu 50%-ni turuosast.\nAsjaolu, et private label on pakkumas brändikaupadele üha suuremat konkurentsi, sunnib kiirele arengule ka selles vallas kasutatavaid pakendilahendusi.\nOnline-kaubandus ja kestlik lähenemine pakendamisele. Senisest märksa suurem fookus on kestlikkusel – sellekohane trend on haaramas jõudsamalt kogu kaubandust, üha suurema tarbijate hulga jaoks on tegemist ootusega jaemüüjaile.\nAllahindluseid pakkuvaist toiduäridest on saamas tõeline edulugu suures osas Euroopast. Näiteks Saksamaal hõlmavad allahindlustele orienteeritud kaupluseketid Aldi ja Lidl koguni 38% jae-toidukauplustest. Seevastu Põhjamaades on allahindlustele suunatud kaupluste osakaal veel suhteliselt väike.\nAllahindluseid pakkuvad kauplused on saamas üha populaarsemaks tänu nende võimekusele pakkuda samal ajal nii private label’eid kui ka sarnase kvaliteediga bränditooteid, ja seda vägagi atraktiivse hinnaga.\nPaljude äride edu tarbijate hinnatundlikkuses. Et tarbijad ei ole viimast majanduslangust unustanud, on hinnatundlikkus endiselt märgatav, inimesed loevad raha hoolega ja sooduspakkumised on au sees. Kõik see on suuresti mõjutanud allahindlustega tegelevate äride edu.\nVõib täheldada, et olles pidevalt fokuseeritud hinnale, on allahinduseid pakkuvad ärid suurimad innovaatiliste pakkelahenduste tarbijad, püüdes vähendada pakendamisele tehtavaid otseseid kulusid, kasutades selleks lihtsalt vähem materjali.\nVeel on leitud alternatiivse lahendusena pakkematerjali vähendamiseks võimalus kasutada kergekaalulisi pakendeid.\nJaekauplustest on saamas omal moel brändiomanikud. Kõik need muutused on viinud selleni, et jaekauplustest on saamas omal kombel brändiomanikud, mistõttu on nad ka üha enam seotud pakendamise ja pakenditööstusega, seda maades, kus private label’i osakaal on suur.\nKonkurents on koguni sedavõrd tihe, et maailmamainega kaubamärgid nagu Coca- Cola pingutavad tõsiselt, et töötada välja uusi kontseptsioone oma kaupade väljapanekuks.\nPakendilahendused muutuvad ajas üha intelligentsemaks ja nende senine võrdlemisi passiivne roll on muutumas üha aktiivsemaks ja tarbijat kõnetavamaks.\nSuurel osal Euroopa toiduäridest on tänaseks online-kaupluste osakaal veel väike. Näiteks Inglismaal, mis on Euroopa toiduäride turuliider, on see osakaal praeguseks vaid 10%. Prognoosi kohaselt peaks lähima kümne aasta see proportsioon jõudma vähemalt 20 protsendini.\nKuna online’i teel tellitud kaupu ei saa teadupärast proovida ning vahetamisele või tagastamisele kuuluva kauba osakaal ulatub paiguti 40%-ni, on see viinud vajaduseni muuta pakendid kergelt avatavaks ning taas suletavaks ja ka siin püütakse jätkuvalt leida võimalusi võimalikult keskkonnasäästlikuks tootmiseks.\nSuur osa Euroopa ettevõtteid on hakanud teadvustama äri kõiki aspekte – nii majanduslikku,sotsiaalset kui ka keskkonda puudutavat. Siia alla loetakse ka pakenditootmine ning kõik pakendamisega kaasnev, arvestades pakendi kogu eluiga tervikuna.\nNäiteks teeb üks juhtiv Poola outlet-äri koostööd Stora Ensoga pakendite taaskasutusel. Stora Enso kogub kasutatud pakendid kauplustest kokku, töötleb need taas paberiks ümber ning hiljem suunab jälle ringlusse.\nProcter & Gamble on jõudnud koguni nii kaugele, et lähiajal loodetakse hakata 100%-liselt kasutama taaskasutatavaid või ümbertöödeldavaid pakendeid.\nSellega näidatakse, et ettevõte väärtustab keskkonda ja selle säästmist väga kõrgelt.


Ajalugu ja juubeliaasta\nJuhtimine ja organisatsioon\nVastuvõtutingimused ja -kord\nTudengivarju nädal 2019\nAvatud uste päev 2020\nGümnaasiumi loodusteaduslike ainete õpetaja\nÕpetajana on võimalik anda edasi oma ideid Eesti koolihariduse paremaks muutmiseks ja kujundada kool kohaks, kus õpilased ennast arendades mõnusalt tunnevad ehk olla teenäitaja ja suunaja. Õppekaval saab õppida bioloogia-, füüsika-, geograafia- ja keemiaõpetaja suunal. Õpetaja eriala omandajatele on olemas rahalised stipendiumid.\nSind huvitavad erinevad loodusteadused või soovid spetsialiseeruda mõnes kindlas loodusteaduste vallas. Sellel õppekaval ei pea Sa juba enne ülikooli sisseastumist teadma, milline on Sinu unistuste loodusteaduslik suund. Piisab sellest, kui näed oma tulevikutegemisi üht- või teistmoodi seotuna loodusteaduste sfääriga (füüsika, keemia, geograafia, bioloogia jne) ning õpingute käigus saad neid omavahel kombineerida.\n2020 vastuvõttu ei toimu, kandideerida saab 2021 suvel.\nKehakultuuri õpetajakoolitus annab suurepärase ettevalmistuse igas vanuses liikuja juhendamiseks ja paremale sportlikule tulemusele suunamiseks. Lõpetajad oskavad hinnata liikumisharrastaja võimekust ning lähtuda tema treenimisel individuaalsetest iseärasustest. Tänu pedagoogilistele oskustele tulevad meie lõpetajad toime väga erinevate õppurite juhendamisega. Nad on oma töös loovad ja isikupärased ning annavad head eeskuju oma jüngritele.\nKliima muutub. See on vaid üks paljudest keskkonnaga seotud väljakutsest, millega maailm täna silmitsi seisab. Nende lahendamiseks keskkonnateadmisest ei piisa. Lisaks on vaja mõista ka ühiskonna toimimist ning omada praktilisi oskusi keskkonnaküsimuste reguleerimiseks. Just neid keskkonnakorralduse eriala pakubki.\nÕppekava keskmes on keskkonnateadlike ja keskkonnasäästlike põhimõtete rakendamine erinevates tegevusvaldkondades.\nEestis on kunstiteraapiate sünonüümina kasutusel mõiste „loovteraapiad". Loovterapeut (creative arts therapist) on kunstiteraapiate magistriõppe või sellega võrdsustatud väljaõppega psühhoterapeutilise ravi ja rehabilitatsiooni spetsialist. Kutset on võimalik taotleda kolmel spetsialiseerumissuunal: muusikateraapia, kunstiteraapia (visuaalkunstiteraapia), tantsu- ja liikumisteraapia.\nLinn on elukeskkond, mida loovad geograafilised, sotsiaalsed, ökoloogilised, kultuurilised ja poliitilised protsessid. Linnakorralduse magistriõppes saab omandada teadmisi nii Eestis kui ka maailmas toimuvatest linnastumisega seotud aspektidest.\nMolekulaarne biokeemia ja ökoloogia\nMeie teaduspõhine ja distsipliinidevaheline õppekava ühendab erinevaid biokeemia ja -tehnoloogia ning molekulaarbioloogia valdkondi ja nende rakendusi erinevates kliinilistes süsteemides või ökoloogias, pakkudes üliõpilasele võimaluse oma huvidest lähtuvalt läbi valikainete täpsemale teemale spetsialiseeruda.\nTallinna Ülikooli organisatsioonikäitumise õppekava on Eestis ainus õppekava, mis on mõeldud neile, kelle tööks on inimeste  motiveerimine ja juhtimine, organisatsiooni tegevuse korraldamine ning selle tulemuslikkuse tagamine.\n50 (kolmel suunal kokku)\nSa märkad inimesi enda ümber. Sind huvitab inimkäitumise põhjuste ja seaduspärasuste uurimine ning soovid saada põhjalikke ja rakendatavaid teadmisi nüüdisaegsest psühholoogiast. Psühholoogia õpetab kriitiliselt mõtlema. Psühholoogia aitab mõista inimese arengut, mis on see mis motiveerib tegutsema, mis aitab kaasa isiksuse arengule või muutusele.\nÕppekava kujundab üliõpilases kutseoskused, mis on vajalikud, et töötada psühholoogi, nõustajana või muudel psühholoogilist abi andvatel ametikohtadel. Magistriõppes saab spetsialiseeruda organisatsiooni-, nõustamis- ja koolipsühholoogiale. Kindlale valdkonnale keskenduva suuna avamine otsustatakse igal aastal eraldi.\n12 psühholoogia üldsuund, lävendipõhine koolipsühholoogia suund\nTunned huvi inimese ja tema tervisliku eluviisi ja seda toetava vaba aja otsuste vastu. Oled organiseerija ja soovid end arendada sündmuskorralduse vallas. Õppides rekreatsioonikorraldust, valmistud tegusaks tööeluks, mille üheks oluliseks ülesandeks on toetada, suunata ja aidata inimesi mõtestatud vaba aja veetmisel. Eriala aitab mõista vaba aja ja rekreatsioonikorralduse vajadust ja võimalusi.\nRekreatsioonikorraldamis magistri õppekava teenib isikuteeninduse valdkonna huve ning on peamiselt keskendunud erialaste organisatsioonide juhtimise aspektidele, kus oluline koht on ka arendus- ja teadustegevusel.\n2020. a. vastuvõttu ei toimu, kandideerida saab 2021. a. suvel.\nTehnoloogiavaldkonna ainete õpetaja\nTehnoloogiavaldkonna ainete õpetaja saab ettevalmistuse õpetada üldhariduskoolis kas käsitööd ja kodundust või töö- ja tehnoloogiaõpetust. Sellest tulenevalt koondab Tehnoloogia valdkonna ainete õpetaja õppekava kaks õppesuunda – käsitöö ja kodunduse õpetaja ning töö- ja tehnoloogiaõpetuse õpetaja erialad.\n2020. a vastuvõttu ei toimu, kandideerida saab 2021 a. suvel.


mõtteviis – Next Move\nTulevikus on tööturul konkurentsivõimelised need, kes…\nPosted on January 31, 2021 February 9, 2021 by Merit Luik\n… suudavad keskenduda Meenutage hetkeks viimast korda, kui pidite keskendunult millegi kallal vaeva nägema. Kuidas see Teil õnnestus? Mis Teie keskendumist häiris? Mis toetas? Kui heaks oma keskendumisvõimet peate? Kõik meie tehnilised oskused, diplomid, kontaktid ja süsteemide peenhäälestamine on olulised, kuid aitavad teatud piirini. Meie tähelepanu on tuhandete stiimulite mõjuväljas – piiksud ja sätsud, inimesed, Loe lähemalt\nPosted in eneseareng, enesejuhtimine, tehnika Tagged emotsioonid, eneseareng, enesejuhtimine, juhtimine, karjäär, karjääri kujundamine, keskendumine, mõtteviis, teadvelolek, tööturg Leave a comment\nKarjääriteenustega lõimitud üldharidus – kas kasutamata potentsiaal?\nPosted on January 8, 2021 February 9, 2021 by Merit Luik\nCOVID-19-st tingitud uus reaalsus on pannud proovile nii iga inimese üksikult kui ka ühiskonna tervikuna. Kuigi rohkem räägitakse praeguse aja raskustest ja probleemidest, ei saa salata, et kujunenud olukord on loonud ka hulgaliselt uusi võimalusi ja perspektiive, muuhulgas karjäärivaldkonnas. Karjääriteenused on viimase aasta jooksul olnud suure surve all: uute tööviiside juurutamine väga lühikese aja jooksul; Loe lähemalt\nPosted in haridus, karjääri kujundamine, karjääriõpe, karjääriteenused Tagged eneseareng, enesejuhtimine, haridus, juhtimine, karjäär, karjääri kujundamine, karjääriõpe, mõtteviis, tööturg Leave a comment\nUusaastalubadused… Nalja teete?!\nPosted on December 13, 2020 February 9, 2021 by Merit Luik\nMa ei luba endale juba ammu enam midagi. Nagunii annan alla peale paari nädalat Kui tihti oled proovinud oma elus mingit väikest või suuremat muudatust teha? Söön vähem rämpstoitu Lähen varem magama Jätan suitsetamise maha Hakkan regulaarselt trenni tegema Õpin uusi asju Hakkan päevatöö kõrvalt lisatööd tegema Kui kaua õnnestus Sul oma eesmärgist kinni pidada Loe lähemalt\nPosted in eneseareng, enesejuhtimine, karjääricoaching, tehnika Tagged eneseareng, enesejuhtimine, karjäär, karjääri kujundamine, karjääriõpe, mõtteviis Leave a comment\nKui mu stressi saaks elektrienergiaks muuta…\nPosted on October 8, 2020 February 9, 2021 by Merit Luik\n… siis võiks Eesti Energia kohvrid kokku pakkida. Need sõnad lausus üks ettevõtlik noor mees oma mentorile, kui ta kirjeldas oma hetkeolukorda. Stressiga toimetulek puudutab meid igaüht, eriti praegusel pöördelisel ajal. Liigne stress võib halvata meie tavapärase suutlikkuse ning takistada meil tegemast vajalikke muudatusi. Vahel on tõesti tunne, et kui saaks kogu stressist tekkiva energia Loe lähemalt\nPosted in eneseareng, enesejuhtimine, tehnika, töörahulolu Tagged emotsioonid, eneseareng, enesejuhtimine, karjääri kujundamine, karjääriõpe, mõtteviis Leave a comment


B. cereus'e leidumine\nB. cereus on looduses laialt levinud bakter. Teda esineb nii pinnases (mullas), loomade allapanus, söödas, veekogudes, taimedel, inimeste ja loomade seedetraktis, õhus kui ka tolmus.\nJoonisel B. cereus'e esinemine ja leviku peamised võimalused piima ja piimasaaduste tootmisel\nB. cereus'e leviku teed piimatoodete tootmise ahelas võib jagada kolme gruppi:\n1. Kontaminatsioon farmi tasandil saastunud udara, töötajate, allapanu kaudu:\nKuna B. cereus on looduses laialt levinud, siis toorpiima peamiseks saastumise allikaks on lüpsilehmade väljaheidete ja allapanu kaudu saastunud udar ja nisade pinnad. B. cereus'e vegetatiivsed vormid ja spoorid on alati olemas pinnases. Siiski lüpsilehmade karjatamisperioodil on nende hulk pinnases suurem kui muudel aegadel.\nKa farmitööliste käed võivad olla saastunud batsillidega udara puhastamise ajal, kandes baktereid udaralt udarale. Kui enne lüpsi nisasid ei puhastata korralikult, siis on olemas väga suur võimalus toorpiima saastumiseks. Kui lüpsihügieen on teostatud nõuetele vastavalt, siis on võimalik olulisel määral vähendada batsillide sattumist toorpiima.\nSaastunud võivad olla ka põhk ning lüpsilehmade sööt, mis võivad sisaldada nii vegetatiivseid rakke kui spoore.\nB. cereus'e arvukuse vähendamisel toorpiimas mängib suurt rolli udara puhtus (http://www.rsc.org/...)\n2. Kontaminatsioon farmi tasandil ebapiisavalt puhastatud seadmete kaudu:\nKui toorpiimas leidub B. cereus't, siis toorpiima kaudu jõuavad need bakterid ka lüpsiseadmetele, piimatorustikesse, piimatankidele.\nKui seadmeid ei puhastata nõuetekohaselt, siis B. cereus on võimeline moodustama seadmete pindadel biokilet, mis saastab toorpiima iga kord, kui piim selle pinnaga kokku puutub.\nSeepärast tuleb regulaarselt kontrollida seadmete puhtust, kasutatavaid pesemis- ja desinfitseerimislahuste kontsentratsioone, vee karedust ja kasutatava vee puhtust, et minimeerida toorpiima saastumist kontamineeritud pindade kaudu.\nB. cereus'e arvukuse vähendamisel toorpiimas mängib suurt rolli lüpsiseadmete, piimatorustike, piimatankide nõuetekohane pesemine ja desinfitseerimine (http://www.123rf.com/...)\n3. Kontaminatsioon tööstuse tasandil ebapiisavalt puhastatud seadmete, õhu, töötajate kaudu:\nB. cereus on võimeline moodustama biokilet ka piimatööstuse seadmete pindadel.\nOn leitud, et B. cereus'e spoorid on oma olemuselt hüdrofoobsed ja sattudes seadmete pindadele (eeskätt roostevaba terasele), kus on olnud raske rakendada sanitatsiooni, moodustavad spooridest idanenud B. cereus'e vegetatiivsed rakud biokilet, mida on raske eemaldada. Sellisel viisil on seadmete pindadel kinnitunud B. cereus peamine pastöriseerimisjärgse piima saastaja.\nPiima ja piimatoodete kontaminatsiooniallikateks on olnud peamiselt piimatorustikud, pakkemasinad, plaataparaadid. Biokilet on roostevaba pindadelt oluliselt raskem eemaldada kui muudelt pindadelt.\nSaastumine võib levida ka õhu või töötajate kaudu. Väidetavalt kuni 40% inimestest võivad olla enese teadmata B. cereus'e kandjateks.\nB. cereus'e arvukuse vähendamisel piimatoodetes mängib suurt rolli seadmete nõuetekohane pesemine ja desinfitseerimine (http://www.unitedindustries.com/...)


Lõuakne: Mis See On, Põhjused Ja Kuidas Sellest Lahti Saada | Nahahooldus , Maaratletud jawline kaalulangus\nSamuti suureneb menstruaaltsükli ajal hormoonide tootmine teie kehas. See vähendab teie näo alaosa määratlust. Seda saab teha sõrmedega või spetsiaalse massaaživahendiga, mis on tavaliselt kivist. Omakorda on ümbritseval pehmel koel vähem tuge, mis võib selle põhjustada.\nAkne võite saada kõikjal oma näol. Kuid lõua akne on seotud hormoonide tasemega 2. Lõua purunemist reguleerivad mitmed muud tegurid. Selles artiklis oleme arutanud kõike, mida peate teadma lõua akne kohta ja kuidas saate seda ravida. Sisukord Mida tähendab akne või vistrik teie lõual? Mis on lõua akne põhjused? Lõuakne ravi Kuidas vältida lõua akne või vistrike tekkimist: nahahoolduse olulised nõuanded Kas dieedi muutmine aitab lõua akneid kontrollida?\nKui teil on nõrk lõualuu, tuntud ka kui nõrk lõualuu või nõrk lõug, tähendab see, et teie lõualuu pole täpselt määratletud. Lõua või lõua serval võib olla pehme ümar nurk. Termin võib viidata ka taanduvale lõuale, kus lõug kõverdub tagasi kaela poole.\nMida tähendab akne või vistrik teie lõual? Kui olete teadlik akne näokaardist, siis teate, et aknekahjustuste levikut reguleerivad mitmed tegurid, sõltuvalt sellest, kust te neid saate. Tavaliselt on lõua ja lõualuu akne seotud teie hormooni tasemega 2.\nHormoonide tootmise eest vastutab endokriinsüsteem. Kui see toodab liigset androgeene hormoonide rühmmuutuvad rasunäärmed üliaktiivseks, mis põhjustab akne.\nProven Exercises for a Firm, Defined Jawline \_u0026 Neck - Dr Alan Mandell, DC\nSamuti suureneb menstruaaltsükli ajal hormoonide tootmine maaratletud jawline kaalulangus kehas. Teie hormoonitasemed lähevad sassi ka siis, kui võtate ainult progestiini sisaldavaid rasestumisvastaseid tablette.\nVistrik või akne lõual on väga levinud. Kuid mitte kõik lõua vistrikud ei muutu tsüstiliseks akneks, mis on tõsine akne. Vistrikud tekivad siis, kui surnud naharakud, rasu ja mustus ummistavad teie poorid.\nSageli jäävad bakterid pooridesse kinni, põhjustades põletikku ja punetust. Kui põletiku ja bakterite arv suureneb, võib väiksem akne kahjustus muutuda lõua tsüstiliseks akneks. Mitmed tegurid võivad põhjustada teie keha hormonaalseid kõikumisi, mis põhjustavad lõua akne. Rasestumisvastased tabletid Rasestumisvastased tabletid võivad aidata akne ravimisel.\nPillides sisalduvad hormoonid vähendavad teie keha androgeenide taset, mis omakorda vähendab rasu tootmist ja kontrollib aknet. Kuid pärast pillide võtmise lõpetamist suureneb teie androgeenide tase ja see põhjustab liigset rasu tootmist. Kui olete hiljuti lõpetanud pillide võtmise ja kogenud mõningaid purunemisi, siis teate, kes on süüdlane.\nPsühholoogiline stress Kas olete stressis? Kui jah, on teil oht akne tekkeks. Stress suurendab rasu tootmist ja süvendab aknet 3. Unepuudus võib suurendada ka psühholoogilist stressi ja maaratletud jawline kaalulangus 4.\nMõlemad need tegurid võivad põhjustada aknet.\nPüüdke oma stressitaset langetada. Harjutage meditatsiooni, treenige või andke endale tegevust, mis teid huvitab.\nParandage ka maaratletud jawline kaalulangus, kui magate iga päev vähem kui 5 tundi. See võib aidata teie aknet kontrollida. Menstruatsioon Võite märgata, et ainult kaks nädalat enne menstruatsiooni saabumist lõuale ilmuvad vistrikud. See on siis, kui östrogeeni ja progesterooni tootmine suureneb emaka ettevalmistamiseks raseduse jaoks. Suurenenud hormoonide tase teie kehas stimuleerib rasunäärmeid ja põhjustab liigset õlitoodangut. Kuid mitte kõik lõuale sattunud muhud pole akne.\nMõnikord võib teie näol ja lõual tekkida mitu väikest mäda täis punni. Need näevad välja punased, täpselt nagu vistrikud, kuid need võivad olla tingitud rosaatseast. Sellega kaasneb sageli naha punetus kahjustuste ümbruses.\nKui olete kindel, et tegemist on aknega, ja soovite sellest vabaneda, võite proovida mõnda ravivõimalust. Kuid pidage meeles, et kõik ravimeetodid ei tööta kõigile. Kui teil on kerge akne, aitavad need ravimeetodid vähendada nende välimust.\nKuidas vabaneda kodus lõuaknest või lõuavistrikust Pese oma nägu kerge puhastusvahendiga Valige seebivabad puhastusvahendid ja need, mis sisaldavad selliseid koostisosi nagu bensoüülperoksiid, salitsüülhape ja glükoolhape. Need koostisosad aitavad lagundada surnud naharakke ja lahustavad liigse rasu teie näolt, mõjutamata teie naha pH tasakaalu 5.\nKandke jääle piirkonda Pange jääkuubikud riidesse ja kandke see kohapeal mõneks minutiks mitte rohkem kui 5 minutiks. See aitab vähendada põletikku, valu ja punetust. Ärge unustage ka mitte liiga palju survet avaldada.\nKuid nad määravad selle võimaluse ainult siis, kui kõik muud ravimeetodid ebaõnnestuvad. Keemiline koorimine Chemical peels often help to reduce the appearance of acne, pimples, and acne scars 8.\nThey are usually performed by a doctor or a qualified skin care specialist.


Minu Kanada elu...: Järelmõtteid Eestis käigust\nsille 17/8/10 05:06\nKuidagi väga kiiresti sai see teie siin veedetud aeg otsa. Teist korda ma kahjuks enam teile külla ei jõudnudki ja ka tüdrukutel jäigi seekord kohtumata. Äärmiselt toredad ja seltsivad tüdrukud on teil!\nKui nüüd päris aus olla, siis tegelikult polegi Kristin meie kohtumisest alates rohkem kodus olnud kui vaid ühe päeva. Sest kohe kohe peale Soomest tagasitulekut läks ta sugulaste poole maale ja saabub lõplikult koju alles homme.\nIlusat kojujõudmist teile ja kindlasti kohtume uuesti! :)\nSinnamaani siis küll vaid blogide vahendusel.\nsirja 17/8/10 08:05\nMeie seltskond on juba pea nädala taas mägede vahel olnud. Ja mis nendesse hingelistesse ja vaimsetesse vaevadesse puutub, kui Eestist tagasi koju söita - no nöus, mis nöus. See ongi vist edasi-tagasi pendeldamise juures köige ebameeldivam. see mineku ja tagasituleku vönkumine.\nAga seniks head reisi ja blogimiseni :-)\nMarje 17/8/10 13:53\nMina vaidlen vastu, nagu tekiks lastel ajukahjustus sellest, kui nad lapsena yhest riigist teise kolivad.\nMa arvan, et lapsed on palju paindlikumad ja leiavad s6pru hulga kiiremini kui me arvame.\nDiplomaatide / 2ritegelaste pered ju kolivad koos lastega! Ja ehk m6ne erandiga on ikka tegu normaalsete inimestega, kellel on paindlik suhtumine kultuuri ja s6pruskondadesse.\nHoopis teine asi on ehk see, et kanada keskkoolide tase on k6rgem kui eesti omadel ja te ise ei taha alateadlikult laste tulevikku p2ris-eestlusega 2ra rikkuda.\nritsik 18/8/10 02:13\nkahe kodumaa vahel on kindlasti raske end jagada aga topelt on ka sõpru :)\nRõõmsat koduteed ja järgmise korrani!\nkilluke 18/8/10 07:44\nMul oli ka tõesti tore kõigiga kokku saada ning lapsed olid õnnelikud uute tutvuste üle. Samas näen just Maris samasugust pisut lahtirebitud olekut kahe riigi vahel! Tahaks nagu siin ja seal korraga olla.\nLaste ajukahjustust ma nüüd kindlasti ei karda :) Huvitav mõte...\nLihtsalt kõigi ajud ei ole ühtemoodi loodud ning kui ma Mari pärast üldse ei muretseks, mis temast saaks, kui ta erinevate riikide vahel jõlguks ja õpiks, siis kahjuks on Kirkega teine lugu! Ma olen sellest varem natuke juba kirjutanud. Temale mõjuks keskkonna vahetus palju rängemalt ning ma kardan, et summutaks tema eriliselt hoolitseva ning südamliku hinge. Tema puhul magasime ümberkolimise momendi maha sellest hetkest, kui ta koolis hakkas käima... Aga kes seda kõike ette teadis...\nkiilike 18/8/10 08:14\nEhh, kunagi ei tea, mis millele hea on. Ega sageli kaine mõtlemisega saagi nii tähtsaid asju otsustada... või siiski pigem ikka kainelt mõeldes :)\nMõnusaid Toronto-aastaid teile sinna! Järgmine kord tulge meile ka külla!\neve 18/8/10 16:44\nKena kojujõudmist! Mina olen oma lastega kolinud Soomest Eestisse ja Eestist tagasi Soome. Polnud mingeid probleeme, aga enam ei koliks - suuremad lapsed nii suured juba, et neil siin Soomes nö. oma elu ja omad plaanid. Autojuhtimisega on mul enam-vähem sama probleem, lapsed käivad peale, et peaksin ikka harjutama ja load tolmust puhtaks pühkima ;)\nAnonüümne 19/8/10 17:01\nIlusat kojujõudmist teile!!!\nJa samas tahaks kiita ka Marje suureparast teravat s6nav6ttu ja akki selgitaks, miks see paris-eestlus nii halb siis on?\nkilluke 19/8/10 18:33\nkiilike, aitäh kutsumast! eks me siis koputa ühel päeval Sinu ukse taga :)\nautojuhiroll Eestis on minu jaoks, jah, olematu, kuigi suures Torontos ei kujuta elu ilma autota eriti ettegi! ainult siin on mul "mänguauto", mille puhul sidur on kenasti välja jäetud ning edasiliikumiseks piisab pidurist ja gaasipedaalist :) siit mätta otsast oskan ikkagi soovitada, et tasub autojuhirooli istuda!\nTT 20/8/10 12:47\nMa vaidleks vastu kanada keskkoolide taseme asjas, pole ta midagi parem kui eesti oma lihtsalt teistsugune. Olen sellest ka bloginud kunagi. Teatud tüüpidele sobib kanada oma teistele eesti sorti haridussüsteem. Kanada süsteem poputab nõrgemaid aga kipub tugevamaid tagasi hoidma, olelusvõitlus on viidud miinimumini.\nJa isegi nõuk eesti haridus oli täitsa tasemel, selle taha pole küll midagi jäänud. Kui siis vahest vaid paberimajandus, kui ikka kohalikku paberit pole on isegi raske jutule saada, aga kui jutule saad siis edasi on juba lihtne minna.\nSõbrad muidugi tulevad ja lähevad ja need kes jäävad, jäävad vahemaadele ja ajale vaatamata. Eks kolimine ise ole lihtsalt üks tülikas ettevõtmine.\nkilluke 20/8/10 17:53\nOlen nõus, et Eesti haridus pole sugugi kehvem kui Kanadast saadud (PISA testide põhjal :). Kuid ma pole nõus, et paremaid hoitakse tagasi! Tom on juhtumisi nn eliitkooli kasvandik ning muidugi hoiab sellisest jagamisest kinni. Minule aga meeldib võimalus minna ükskõik millisesse kooli, kust saab oma võimetele vastava hariduse, sest lapsed õpivad sama ainet vähemalt kolmel erineval tasemel (mõnel pool ka neljal, kui lisandub eriliselt sügav süvaõpe). Kui oled ikka oivik, siis sellega arvestatakse ja ei pea kangesti mingeid teste tegema, et eliitkooli sisse saada!\nTT 21/8/10 10:27\nSiin on meil jah veidi erinevad arusaamised. Minu arust on kanada kool ikka liiga pehme ja õpetab maast madalast käega löömise mentaliteeti. Seda kinnitab eluliselt õpetaja öeldud lause, mida mu laps kodutöid tehes mulle kordas: "Its good enough if you try". Elus ega tööl hiljem pole piisavalt hea kui ainult proovid, pead hakkama saama.\nkilluke 21/8/10 13:35\nAga isegi hea õpetaja Laur ütles ju: Proovi vähemalt, kui ei jõua kaks tee üks! vist midagi sarnast :)


RMK Pähni külastuskeskuses Võrumaal näeb suvel Soome metsakunsti - Uudised - Lõuna-Eesti Postimees\nRMK Pähni külastuskeskuses Võrumaal näeb suvel Soome metsakunsti\n14. juuni 2019, 17:11\nRMK Pähni looduskeskuse väliõppeklass.\nFOTO: Mirko Moppel / Kaguhaldus OÜ\nSeni linnalooduses tegutsenud Soome kunstirühmitus PECKO avab täna, 14. juunil kell 18 Pähnil oma esimese näituse päris metsades.\nRMK Pähni külastuskeskuse teabejuhi Taavi Tatsi sõnul on inimeste huvi loomingulise lähenemise vastu looduses suur ning idee tuua Soome kunstirühmituse PECKO taiesed Pähnile sündis koostöös rühmituse kuraatori Mervi Erkkiläga.\n2018. aasta suvel Soomes Huhdasjärvel moodustunud rühmituse kunstnikud Tiiu Anttinen, Mervi Erkkilä, Elsa Hulkkonen, Reijo Puranen, Maarit Malin-Pötry, SantiYago Delgado, Ella Karjalainen, Mai Syrjälä, Aino Timonen ja Mia Waire viljelevad keskkonnakunsti, mille all mõeldakse looduslikku keskkonda loodud või rajatud kunsti.\nRühmituse jaoks on seejuures oluline tegeleda keskkonnakunstiga kogukondlikult, mistõttu hangitakse taieste materjalid võimalusel lähiümbrusest ning tähtsustatakse nii näituse ülespaneku ajal kui avamisel kontakti publikuga. Kolleegide ühistööna valminud teosed on oluliseks vastukaaluks iseseisvale ja individuaalsele kunstiloomele.\nKülastajad saavad maailmakuulsate metsa kõlakodade lähistel Tõrvandu metsaõpperaja ümbruses avastada kokku 11 kunstitaiest. Muuhulgas avaneb võimalus astuda läbi ülemineku- ehk initsiatsiooniväravast (Reijo Puranen), lasta end puul kallistada (Ella Karjalainen) või külastada kutsi rahva savimajakest (Elsa Hulkkonen).\nNäitus jääb RMK Pähni külastuskeskuse lähedal avatuks kuni 7. augustini 2019.


Kuressaaret mainitakse kirjalikes allikates evangelist Johannesele pühendatud piiskopilinnusena esmakordselt 1384. aastal. Kuressaare alevikku mainitakse esmakordselt 1424. a. Arvatakse, et aleviku arengut soodustas aastail 1383 - 1419 Saare - Lääne piiskopiks olnud Winrieh von Kniprode pikaajaline viibimine Kuressaares.\nPiiskop Johannes Mönnichhusen müüs 26. septembril 1559 Kuressaare linna Taani kuningas Frederik II - le.\nRiia linnaõiguse sai Kuressaare hertsog Magnuse 8. mai 1563. aasta privileegiga, mille kuningas Frederik II kinnitas 19. septembril 1574.\nLinna juhtimiseks moodustati omavalitsusasutusena valitav raad, mille koosseisus oli kaks burgermeistrit, kohtufoogt, viis raehärrat ja kaks palgalist kirjutajat.\nLinn vabastati senisest kohtualluvusest lossidroostile. Kohtumõistmine linnaelanike tsiviil - ja kriminaalasjus anti üle raele.\n1645. aastal läheb Kuressaare Taani võimu alt Rootsi kuninga valduste hulka ning 1721. a. liidetakse see koos Liivimaa kubermanguga Venemaa alla.\nVenemaal 16. juunil 1870 vastu võetud seadus linnade omava1itsuse kohta laienes Baltimaade linnadele Senati 26. märtsi 1877. a. ukaasiga. Kuigi kehtestatud linnaseadus oli oma olemuselt konservatiivne, tõi ta Kuressaare linna valitsemisse siiski muudatusi. Endiste seisuste esindajate asemel moodustati linnaomavalitsus nüüd kõigi maksumaksjate esindajatest. Uue korralduse kõrval säilis aga ka senine kodanikkonna seisuslik jaotus, samuti gildid ja tsunftid. Rae senistest funktsioonidest läksid uue omavalitsuse kätte linnavarade valitsemine, kaubanduse ja käsitöönduse järelevalve, tuletõrje juhtimine jms. Kohtufunktsioonid jäid Kuressaare magistraadile kuni 1889. a. kohtureformini.\nUue linnaseaduse järgi valiti linnavalitsus neljaks aastaks kõigi maksualuste poolt, vaatamata nende seisuslikule kuuluvusele. Kaupmehed ja majaomanikud said va1imisõiguse kohe linna asudes, teistelt maksumaksjatelt nõuti aga kaheaastast linnas elamist.\nValimisõigus polnud ühtlane, sest valijad jaotati vastavalt sissetulekule kolme klassi. Iga klass sai valida võrdse arvu linnavolikogu liikmeid. Selline valimisviis andis eelised vähemaarvulistele suuremate maksude maksjaile arvukamate väiksemate maksude maksjate ees. Hoolimata sellest puudusest kätkes uus linnaseadus suurt edu, jättes linnavolikogule ja - valitsusele kaunis suured võimupiirid ja tegutsemisvõimalused, mida ei saanud takistada kubenergi. Kubemeril puudus linnaomavalitsuse tegevuse üle sisulise kontrolli õigus, ta pidi valvama ainult volikogu otsuste seaduspärasuse järele.\nEsimesed linnavolikogu valimised toimusid Kuressaares 4. - 12. aprillini 1879.\nVolikogusse valiti 30 liiget, igast valimisõigust omavast klassist 1O liiget. Volikogu esimene koosolek toimus 22. aprillil 1879 ja seal valiti linnapeaks endine Kuressaare burgermeister Hugo von der Borg.\n4. mail 1879 valis volikogu linnavalitsuse, mis koosnes linnapeast ja veel viiest liikmest. Kantseleid juhtis linnavolikogu sekretär, kes oli linna palgal. Volikogu poolt kinnitatud koosseisude järgi olid liunavalitsuse teenistuses kassiir, raamatupidaja, arhivaar, kirjutajad ja valvur.\n1883. aasta linnavolikogu valimistest võttis osa 297 valijat.\n• Neist kuulus I klassi 19 valijat, kelle kinnisvaramaks oli 52,71 - 106,02 rubla,\n• II klassi 45 valijat, kes maksid 20,02 - 52,61 rubla ning\n• III klassi 233 valijat kinnis varamaksuga 0,2 1 - 19,47 rubla.\nKinnisvaraomanikeks loeti kaupmehi, majaomanikke, krundiomanikke, väikekaupmehi, käsitööettevõtete omanikke ja literaate. Enim hääli kogus neil valimistel linnapea.\nLinna eelarvel olid peale linnavalitsuse ka kohtu - ja politseiametnikud. Kuressaare kohtuasutusteks olid magistraat ja maakonna fiskaal oma kantseleidega. Magistraadi ametnikeks olid bürgermeister, sündik, sekretär, kohtufoogt ja raehärra. Politseivalitsus koosnes politseikohtust ja selle kantseleist järgmise koosseisuga: esimees, kaasistuja, politsei ja foogtikohtu protokollija, politseikomissar ning neli politseinikku. Linnavalitsuse alluvusse kuulusid öövalvurid, tuletõrje eesotsas brandmeistriga, linnaarst, velsker, rõugepanija ning linna ja maakonna ämmaemandad.\nLinnavalitsuse otseseks ülesandeks oli\n• linnamajanduse juhtimine,\n• linnavarade ja - kapitalide haldamine,\n• linna heakord,\n• linna varustamine toiduainetega,\n• elanike tervise kaitse ning\n• linna koolide, heategevate jt. üldkasulike asutuste ülalpidamine.\nLinn sai oma sissetulekud linnavaradelt ja - kruntidelt, elanike kinnisvaralt, kaubandus - ja käsitöönduslikelt ettevõtetelt ning joogikohtadelt võetavatest maksudest.\nLinnavarade hulka kuulusid 1670. a. ehitatud raekoda, Lõmala linnamõis, linna heina - ja karjamaad, Tori kaluriküla maad, Tori ja Lõo kõrts, linnavahtide majad, tütarlaste kool, magasiait, linnakaalud, vana sadam ja Lõo sadama kaid ning Põduste jõe sild.\nLinna kinnisvara hulka kuulus ka nn. "Saloon" (rohkem tuntud Salongklubina). Formaalselt ei olnud linn seda maja ostnud, kuid linnakassast oli selleks 2750 rubla laenu võetud, mida ei oldud tagasi makstud. Magistraat kirjutab oma 1879. a. varade loetelus:\n" Seoses sellega, et see maja on omandatud linna kasuks ja teenib ühiskondlikke huvisid, oleks äärmiselt soovitav, et see läheks linna alluvusse ja oleks antud uue linnavalitsuse juhtimise alla".\nSalongklubi linnavalitsuse omandiks andmise otsustas Liivimaa kuberner oma 28. oktoobri 1882. a. kirjaga. Linnavalitsus taotles kubermanguvalitsuselt ka linna tapamaja avamist, kuid kuberner vastas, et seda tüüpi asutused on kantud vabrikute ja tehaste nimekirja ning Linnaseaduse artikkel 115 järgi väljub see linnavalitsuse võimupiiridest. Linna vaestemaja ja selle juhtimine tuleb linnavalitsusele üle anda.\nLinnavalitsus rentis linnahaigla ja telegraafijaama (telegraafiühendus mandriga ehitati 1875. a.) hooneid. Linnavalitsus pidi tegema ka linna omanduses olevate hoonete, kasarmute ja haigla remonti; hoidma korras ühiskondlike hoonete esised kõnni - ja sõiduteed ning linna kella; puhastama linna kraave ja avalikke kohti; valgustama linna. Linnavalitsuse ülesannete hulka kuulus ka kahe poeglaste ja ühe tütarlaste elementaarkooli, kõrgema tütarlastekooli ja Lõmala mõisakooli, linna pastori ja kirikuteenrite ning linnahaigla ülalpidamine.\nOma võimupiirkonnas tegutses linnavalitsus iseseisvalt. Kubermangu linnaasjade komisjonil polnud sisulise kontrolli õigust linnavalitsuse tegevuse üle; teostati ainult volikogu otsuste seaduslikkuse järelevalvet.\n12. oktoobril 1879 pöördus Liivimaa viitsekuberner Kuressaare linnapea poole kirjaga, andes teada, et ehituste järelevalve ja ehitusplaanide kinnitamine kuulub linnavalitsuse ülesannete hulka. Sealjuures väitis viitsekuber, et Kuressaare linnal pole üldse kinnitatud linnaplaani, mille järgi oleks võimalik linna ehitada ja selle territooriumi laiendada. Linnavalitsus vastas, et linna plaan on siiski olemas.\n11. juuni 1892. a. linnaseadus piiras tunduvalt linnavalitsuse õigusi. Kuberneri ja kubermangu linnaasjade komisjoni võim laienes kogu linna omavalitsuse tegevusele. Selle seadusega anti kubernerile sisulise kontrolli õigus. Kuberneril oli õigus peatada iga linnavolikogu otsust, kui see " ei vasta üldistele riiklikele huvidele ja kasule või rikub silmnähtavalt kohalike elanike huvisid ".\nLinnavalitsuse tegevus muutus palju konkreetsemaks. Kogu linnamajanduse juhtimine tehti linnavalitsuse ülesandeks eesotsas linnapeaga ning see pidi toimuma linnaseaduse ja volikogu määruste alusel. Linnavalitsus määras vastavalt volikogu poolt kinnitatud koosseisudele kohale kõik vajalikud ametiisikud, tegutses linna tulude suurendamise ja kulude vähendamise huvides.\nLinnavalitsuse ülesandeks oli ka andmete kogumine, allasutuste tegevuse kontrollimine ning linna eelarve täitmine, rakendades selleks komisjone.\nÜksikute linnamajanduse harude juhtimiseks määrati linnavalitsusele alluvad täidesaatvad komisjonid või üksikisikud (LS art. 103), mis olid järgmised:\n1) linna vaestemaja komisjon;\n3) Kuressaare merekooli (morehodnõi klass) juhtimise komitee;\n4) Heategevate fondide Albrecht - Stiftung ja Grosswaldt - Stiftung juhtimise komisjonid;\n7) Kinnisvarade hindamise komisjon.\nLinnavalitsuse ja komisjonide liikmed valiti neljaks aastaks. Peale kahe aasta möödumist pooled liikmeist asendati, kuid nad võidi ka tagasi valida. Linnavalitsuse ja komisjonide liikmed töötasu ei saanud - need olid auametid. Komisjoni juhtis linnavalitsuse liige või üks volikogu poolt määratud komisjoni liige. Kõik komisjonid allusid linnavalitsusele ja pidid täitma tema nõudmisi.\nLinnapea teostas üldist linnavalitsuse ja tema allasutuste tegevuse järelevalvet, andis korraldusi andmete kogumiseks, ettekannete jaoks materjalide kogumiseks jne. Linnapeal oli õigus peatada linnavalitsuse otsused, mida ta pidas ebaõigeks, ja teatada sellest kubernerile. Samuti võis ta igal ajal kontrollida allasutuste asjaajamist ning nõuandva häälega osa võtta nende koosolekuist.\nAsjaajamise kord oli järgmine:\n• küsimusi otsustati linnavalitsuse istungeil kaks korda nädalas;\n• erakorralised istungid kutsus kokku linnapea;\n• istungid olid otsustusvõimelised, kui neist võttis osa kolm linnavalitsuse liiget;\n• sekretär koostas iga küsimuse kohta protokolli;\n• kõik linnavalitsusse saabunud dokumendid vaatas läbi linnapea ja registreeris sekretär.\n4. veebruaril 1913 teatati Liivimaa kubernerile linnavalitsuse koosseisu kohta järgmist: 1906. aastast oli linnapea parun Gerhard Nolcken aastapalgaga 500 rubla. Aselinnapea ja linnavalitsuse liige oli Franz Freytagh, kes oli ametis 1898. aastast ja palka ei saanud. Alates 1912. aastast olid linnavalitsuse liikmed Joseph von Hahn (ilma palgata) ja Carl Bergmann, kes sai 200 rubla aastas. 1913. a. märtsis valiti surnud parun Nolckeni asemel uueks linnapeaks Bernhard Behm. 1913. a. detsembris teatati, et 1902. aastal oli linnavolikogusse valitud 20 endist ja 12 uut liiget, 1906. aastal 23 endist ja 9 uut ning 1910. aasta1 22 endistja 10 uut liiget.\nEhituskomisjon tegutses linnapea juhtimisel, koosnedes neljast liikmest ja linnakomissarist. Selle ülesannete hulka kuulus:\n• eramajade ehitusplaanide läbivaatamine ja nende ehitustööde järelevalve,\n• linnale kuuluvate hoonete haldamine ja remondi korraldamine,\n• linna tänavate ja kõnniteede seisukorra järelevalve.\nEhituskomisjoni asjaajamine kuulus linnavalitsuse kantselei pädevusse.\nSupluskomitee koosnes kolmest liikmest ja selle kohustuste hulka kuulusid:\n• tingimuste loomine kuurordisse saabujate vastuvõtmiseks ja nende teenindamine;\n• saabujailt linna kasuks võetava maksu kogumine;\n• linnaparkide ja teiste ühiskondlike puhkekohtade korrashoid;\n• kuurhoone korrashoid ja juhtimine;\nAsjaajamisega tegeles komitee ise.\nKuressaare vaestemaja komisjon oli neljaliikmeline, sealhulgas esimees ja kassiir. 20. septembril 1884 kinnitatud põhikirja alusel kuulus selle kohustuste hulka vaestemaja hoolealuste eestkoste, vakantsetele kohtadele uute hoolealuste vastuvõtmine, vaestemaja varade seisukorra järelevalve ja korrashoid, Liivimaa Maanõunike Kolleegiumi poolt vaestemajale eraldatud leiva vastuvõtmine ning vaestemajale annetatavate vahendite kogumine.\nKuressaare merekooli komisjon oli neljaliikmeline ja tegeles merekooli majandusasjadega.\nHeategeva fondi "Albrecht - Stiftung" kolmeliikmeline komisjon (kaks liiget linnavalitsuse poolt ja üks kohalik luteriusu pastor) tegeles linnavalitsuse käsutuses olnud Albrechti testamendijärgse kapitali haldamise ja selle protsentide jaotamisega.\nSanitaarkomisjon koosnes kahest liikmest - linnaarstist ja politseijärelevaatajast.\nSelle ülesandeks oli mitmesugune sanitaarne järelevalve:\n• linna joogivee kõlblikkus;\n• tapamaja, turu, koolihoonete, vangla, vabriku ja tööndusettevõtete seisukord;\n• käimlate olukord ja nende puhastamine;\n• tänavate ja väljakute korrasolek ja puhastamine;\n• avalike naiste tegevus.\nLinnavalitsuse alluvusse kuulus ka linnahaigla, kuid seal valitses väga halb olukord. Kuigi raviküsimusi eriti ei arutatudki, on siiski 1881. aastal linnavalitsusele kaevatud, et haigete toitmine on viidud miinimumini, andes neile päevas vaid 1/8 naela leiba.\nKa Saaremaa sõjaväeringkonna ülem ja piirivalveülem kaebasid, et haigla niisugune olukord on seda enam lubamatu, et sõjavelaste hulgas on hakanud levima "halvad haigused".\nHaigla allus linnaarstile, kuid seda ametit pidavad tohtrid ei püsinud kuigi kaua kohal. Ilmselt oli üheks põhjuseks väike palk ja nagu selgub linnavalitsuse 29. septembri 1897. a. otsusest, ei oldud seda mingil juhul nõus suurendama. 1903. aastal oli Kuressaares rõugeepideemia ja linnavalitsus oli sunnitud vallandama linnaarsti dr. E. Ohmsi, kes keeldus vaeseid tasuta ravimast.\n1904. a. pandi linnaarsti kohustused Saaremaa maakonnaarsti õlule. 27. aprillil 1904 kinnitas Liivimaa Kubermanguvalitsuse tervishoiuosakond linnaarstiks endise vaestemaja arsti Richard Emil Meywaldi Dr. Meywaldi eestvedamisel toimus Kuressaares 1904. a. suvel Liivimaa arstide kongress, kus neile tutvustati ravivõimalusi siinseis mudaravilais. Volikogu ja linnavalitsuse arvates õnnestus kongress täielikult.\nPeale loetletud alaliste komisjonide tegutses linnavalitsuse juures vastavalt vajadusele veel rida ajutisi komisjone.\n14. mail 1879 moodustati Kuressaare linnavolikogu otsusega vabatahtlik tuletõrjekomando(Tuletõrjega tegeles Kuressaares 1867. a. asutatud Vabatahtlik Tuletõrje Ühing, mis aga tihtipeale oli linnavalitsusega teravas vastasseisus. Ilmselt see saigi mainitud komando asutamise põhjuseks, mille edasisest tegevusest ei ole midagi teada), mille esimene koosolek toimus 18. septembril 1879. Linnavalitsuse juurde moodustati 13. märtsil 1880 tuletõrjekomisjon, mille ülesannete hulka kuulus linnamajadele numbrite andmine ja järelevalve küttekollete üle.\n1880. aastal hakkas linnavalitsus teostama ka trahterite järelevalvet.Vastavalt linnaseaduse 106. artiklile publitseeris linnavalitsus 6. septembril 1880 turukorra, mille kohaselt määrati turuväljakuks raekoja esine väljak ja suuremõõduliste kaupade müügiks Pika ja Vaestemaja tänava vahel asunud väljak. Kauplemine oli lubatud esmaspäevast laupäevani kuni kella 12 - ni päeval. Müügile minevaid toiduaineid kontrollis linnaarst. 16. detsembril 1880 moodustati turupolitsei ja määrati kindlaks turumaks.\n1888. aastal kinnitas Liivimaa kuberner linnade politseikomandode koosseisud. Kuressaare politseikomandosse kuulusid üks vanem ja kuus nooremat linnavahti (kardavoid), kes olid linna ülalpidamisel.\n1893. a. kaotas linnavolikogu oma otsusega ära turujärelevaataja ametikoha, mis 1. juunil 1898 siiski taastati seoses ametikoha vajalikkusega.\n1880. aastal andis linnavalitsus loa auruveski ehitamiseks. 1882 kinnitas Liivimaa kubermanguvalitsus volikogu otsuse parun Hartwig Sassile kuulunud Arensburger Wochenblatti trükikoja avamise kohta ja 23. juulil 1883 otsuse selle juurde asutatud raamatukogu kohta.\n1884. aastal soovis Pajumõisa elanik Carl Simon avada Kuressaares raamatutrükikoja, kuid ei saanud selleks linnavalitsuse heakskiitu.\n12.oktoobril 1882.a. anti Fjodor (?) Hahnile luba avada Kuressaares raamatukogu.\nLinnavalitsuse kohustuste hulka kuulus linna vaimulike ja kirikuteenrite ülapidamine. Vastavalt Koha1iku Seadustekogu artikkel 926 -le ja 28. novembril 1832 kinnitatud Venemaa luteriusu kirikute seaduse artikkel 222 - le määras linnavalitsus oma 20. juuli 1888. a. otsusega pastori ja köstri ülalpidamiseks 416 rubla aastas.\nLiivimaa kubermanguvalitsuse linnaasjade komisjon muutis oma otsusega 30. aprillist 1889 selle kohustuse Senati 23. veebruari 1888. a. otsuse alusel, tuues põhjenduseks, et Kuressaares pole mitte ainult luteriusu, vaid ka õigeusu ja katoliiklik kogudus.\nKuressaares oli kool olemas juba 17. sajandil, kuid selle kohta on säilinud vahe täpsemaid andmeid. Linna koolivõrk kujunes välja 19. sajandi keskel.\nLinnavolikogu koosolekul 17. mail 1894 valiti koolikolleegiumi ja Kuressaare merekooli valitsusse kummassegi kaks liiget ning üks väeteenistuskomisjoni ja üks linna vaeslastekohtu liige.\n1909. aastal tegutsesid linnavalitsuse juures gümnaasiumi - ja koolikolleegium. Esimese kuraatoriks oli parun Freytagh - Loringhoven ja liikmeiks linnapea parun G. Nolcken, ülemõpetajad E. Igel ja L. Troitski ning konvendisaadik parun A. Güldenstubbe.\nKoolikolleegiumi juhtis linnapea G. von Nolcken ning liikmeiks olid gümnaasiumi direktor N. Lutsau, rahvakoolide inspektor D. Savarentski, pastor E. Blossfeldt ja arst G. Carstens.\nLinnas olid järgmised koolid:\n• kõrgem tütarlastekool,\n• linna poeg - ja tütarlaste elementaarkoolid,\n• Saksa Seltsi kool,\n• Niidi ja Riksu eesti eraalgkool,\n• eesti ja saksa luteriusu kirikukoolid,\n• apostelliku õigeusu Nikolai vennaskonna algkool ja\nKoolide küsimusega Kuressaare linnavalitsus kahjuks eriti palju tegelenud ei ole. 1912. aastal kerkis üles Tütarlaste Gümnaasiumi hoone ehitamise küsimus. Linnavalitsus pöördus Rahvaharidusministeeriumi Ehituskomitee poole palvega saada selleks riigilt 20 aastaks 35000 rubla protsendita laenu. Ehituskomitee vaatas esitatud gümnaasiumihoone projekti oma istungil 8. mail 1913 läbi ja leidis, et see ei ole vastuvõetav. Projekti puudusteks olid liiga väike krunt ja aktuste saal, ettenähtud normist väiksemad klassiruumid, võimla, füüsika - loodusõpetuse - ja käsitööklassi puudumine, halvasti valgustatud koridor, kraanikausside puudumine tualettruumis jm. Enne eelarve koostamist tuli projekti täiendada. Nimetatud hoone jäigi ehitamata.\n1891. a. novembris kinnitati uus laenu - hoiuühisuse põhikiri (varasem oli kinnitatud 19.jaanuaril 1876.\n29. detsembril 1881 toimunud rahvaloenduse andmeil elas Kuressaares 3602 inimest, kellest kohal viibis 3 471.\nMehi oli 1 525 ja naisi 1 946 ehk vastavalt 43,94 % ja 56,06 %.\nKõige enam inimesi elas Pikas ja Kubermangu tänavas - vastavalt 508 ja 372 ning kõige vähem - ainult kolm inimest - Põik tänavas (Quergasse).\nRahvaloenduse käigus koguti ka muid huvitavaid andmeid. Nii loendati linnas 1 272 sakslast, 1 785 eestlast, 271 venelast, 12 poolakat, 6 lätlast, 3 liivlast, 3 tatarlast, 111 juuti ja 7 shveitslast.\nUsutunnistuse järgi oli luterlasi 2 683, õigeusulisi 650, katoliiklasi 22, reformeeritud kiriku liikmeid 2, juudiusulisi 111.\nVanuseliselt jagunes elanikkond järgmiselt:\n• alla 10 eluaasta 6 625,\n• 10 - 20-aastaseid 615,\n• 20 - 50-aastaseid 1 546,\n• 50 - 60-aastaseid 320,\n• 60 - 70-aastaseid 217,\n• 70 - 80-aastaseid l12,\n• 80 - 90-aastaseid 34,\n• üle 90 aasta vanuseid 2.\nVallalisi oli 2 111, abielus 1 060, leski 292 ja lahutatuid 8 isikut.\nAadlikke oli linnas 250.\n• vaimulikke, literaate ja ametnikke 250,\n• kaupmehi 96,\n• käsitöölisi 676,\n• teenijaid 615,\n• sõjaväelasi 125 ja\n• ilma elukutseta 1 640 isikut.\nKirjaoskuselt jagunesid vanemad kui 14 - aastased järgmiselt:\n• lugeda ja kirjutada oskas 1 689,\n• ainult lugeda 739 isikut ning\n• kirjaoskamatuid oli 150.\nVaimuhaigeid oli linnas 10.\nTänavaid oli rahvaloenduse ajal 27, linnakrunte 403, millest ainult 113 olid eraomanduses. 365 krunti olid hoonestatud ja 38 hoonestamata. Hoonestatud kruntidel oli 452 elumaja ja 330 kõrvalhoonet. Tube oli elumajades 2 436 ning arvestusliku keskmisena elas igas majas 5,61 ja toas 1,42 inimest. Loetletud andmed kajastavad ainult hetkeseisu, kuid annavad üpris huvitava pildi linna elanikest ja hoonetest.\n1910. a. andmeil oli Kuressaare linna territoorium 1 346 hektarit, millest asustatud oli 84,2 ha. Linnas oli 48 sillutamat tänavat kogupikkusega 16,1 km, mida valgustas 194 petrooleumilaternat. Veevärk ja kanalisatsioon puudusid. Linnaelanikke ja suvitajaid teenindas 31 voorimeest.\n1. jaanuaril 1913 elas Kuressaares 5 267 inimest, neist:\n• eestlasi 3 451,\n• venelasi 529,\n• sakslasi 1 449,\n• juute 35,\n• poolakaid 34 ja\n• 69 teistest rahvustest isikut.\nKuressaare oli eelkõige kuurortlinn. 1840. aastaks ehitas puusepp Jakob Georg Weise (1808 - 1858) dr. Normanni algatusel nn. Weise heinamaale esimese mudaravila ja supelasutuse, mis oli aga kesklinnast kaugel.\n1882. a. saatis Liivima Kubermanguvalitsuse tervishoiuosakond Kuressaare linnavalitsusele järelepärimise tema lese Wilhelmine Weise poolt Pargi tänavas avatava muda - ja mereveevannidega raviasutuse kohta (Weisede mudaravila Pargi tänavas avati juba 1858. aastal. 1882. a. oli tegemist selle laiendamise ja ümberehitamisega).\nKrunti, kus W. Weise kavatses raviasutuse avada, kasutas puusepp ja tislermeister Weise juba 1854. aastast kruntrendi alusel.\n1876. aastal avas Peterburi arst Wladislaw von Szeliga - Mierzeyewski magistraadiga 26. juunil 1875 sõlmitud lepingu alusel Roomassaares oma supelasutuse. 1882. a. vabastas volikogu Mierzeyewski mudaravila linnale kuuluvad 535 ruutsülda maad alatiseks kruntrendist (kogu mudaravila alla kuulunud pind oli 1620 ruutsülda, millest enamuse moodustas kirikumõisa maa). 1894. aastast on säilinud Roomassaare mudaravila plaan.\n1883. aastal avati Kuressaares Pargi tänavas kolmas mudaravila nimetusega " Uus mudaravila ja supelasutus ", mis kuulus linnavalitsusele. Muda toodi linnast nelja kilomeetri kaugusel asuvast Suurlahest.\n1909. a. suvehooaja lõpparuande andmeil saabus Kuressaarde hooaja jooksul politseis registreerituna kokku 1 076 isikut, neist mehi 208, naisi 576 ja lapsi 292.\nKuurordikülastajate tegelikuks arvuks arvatakse aga ligikaudu 2 000 isikut. Piirkonniti jagunesid külastajad järgmiselt:\n• Peterburist ja põhjapoolsetest kubermangudest 495,\n• Balti kubermangudest 384,\n• Moskvast ja idapoolsetest kubermangudest 86,\n• Poolast ja läänepoolsetest kubermangudest 78,\n• lõunapoolsetest kubermangudest 27,\n• Siberist 2,\n• Turkestanist 2 ja\n• välismaalt 2 inimest.\nKuurordi külalised olid linnale märgatavaks tuluallikaks. Linnaelanikud teenisid korteriüüridena kokku 19 084 rubla, kusjuures:\n• 25 rubla eest üüriti 144 korterit,\n• 25 - 50 rubla eest 145,\n• 50 - 100 rubla eest 89,\n• 100 - 200 rubla eest 27 ning\n• rohkem kui 200 rubla eest kahte korterit.\nRavimuda kasutati samal aastal kokku 1949 kasti, sellest uues mudaravilas 1 132, Mierzeyewski mudaravilas 461 ja linna mudaravilas 356 kasti. Ravilais tehti peale mudavannide ka männiekstrakti -, soola -, süsihappe - ja puhta vee vanne. Pärast suplust meres oli R. Weidenbaumi supelasutuses võimalik võtta sooja merevee vanne. Kuurordi tegevusele hinnangut andes leidis linnavalitsus, et hooaeg on möödunud edukalt, ja lootis külastajate arvu suurenemist.\nSenati 1909. a. 17. juuni ukaasiga lubati Kuressaare linnavalitsusel võtta viie aasta jooksul hooajamaksu isikuilt, kes saabusid linna 1. maist kuni 1. septembrini. Hooajamaks üksikisikult oli 3 ja perekonna1t 5 rubla.\nVolikogu poolt 17. juulil 1909 koostatud reeglite järgi olid maksust vabastatud teenistusega seotud isikud, mustatöölised, alla 9 - aastased lapsed, sadamas seisvatel laevadel töötavad isikud, linnas alla kolme päeva peatuvad isikud, linna saabunute teenijad, toa - ja köögitüdrukud, lapsehoidjad, ammed, lakeid, kokad ja kutsarid.\nSamuti olid maksust vabastatud praktiseerivad arstid ja kohaliku orkestri liikmed ning kõik isikud, kel oli Kuressaares kinnisvara. Sealjuures ei vabastatud maksust guvernante, bonnesid ja repetiitoreid.\nMaksu võis võtta ainult neilt, kes peatusid linnas. Linna lähedal peatujaile maksunõue ei laienenud, kuid tihti maksid ka nemad hooajamaksu, et käia linnapargis tasuta muusikat kuulamas. Saadud tulu kasutatigi põhiliselt muusikuile maksmiseks, kusjuures linn maksis oma vahendeist ka linnapargi korrashoiu ja valvuri tasu ning murutennise, reklaami, broshüüride jm. puhkajatele mõeldud meelelahutuste eest.\nLinnavalitsus ise väitis, et Kuressaare jääb kaugele maha Riia mereäärsetest kuurortidest, kus muusika on suurepärane. Kui 1909. aastal saadi saabunuilt 637 rubla hooajamaksu, siis pargimuusikale kulutati 2 397 rubla;\n1910. a. vastavalt 2 511 ja 2 986 rubla,\n1911. aastal 2 387 ja 3 056 rubla ning\n1912, aastal 2 685 ja 3 575 rubla.\nTäpseid andmeid külaliste kohta linnavalitsusel aga ei olnud, sest puudus õigus nõuda majaomanikelt statistilisi andmeid saabunute kohta ja mudaravilate omanikelt haigete kohta ning neid koguti eraviisiliselt.\nLinnavalitsuse poolt trükitud saabunute nimekirjad on koostatud ainult neist isikuist, kes registreerisid end politseis. Linnavalitsuse liikmed arvasid, et neid arve võib korrutada umbes kolmega.\nKuressaare oli eelkõige naiste ja laste kuurort. 1909. aasta nimekirjas oli 503 sissesõinut ja müüdud oli 234 hooajapiletit,\n1910. a. vastavalt 789 ja 699,\n1911. aasta1 817 ja 677 ning\n1912. aastal 858 ja 756.\n7. maist kuni 11. juulini 1912 saabunud 858 isikust oli kõige rohkem sisse sõitnud Peterburist, seejärel Riiast ja Moskvast.\nVeel esinevad selles nimekirjas järgmised kohanimed: Eestist Tartu, Haapsalu, Tallinn, Rakvere, Pärnu, Valga, Viljandi; Venemaa teistest kubermangudest Liibavi, Karlsbad (Majori), Bauska, Toropets, Rostov, Orjol, Vologda, Prikulna, Ventspils, Vitebsk, Ostashkov, Doblene, Miitavi, Tver, Omsk, Telshi, Rjazan, Varssavi, Kaasan, Vladimir, Vladivostok, Ufaa, Minsk, Peterhof, Kroonlinn, Vilnius, Novgorod, Pihkva, Tiflisi, Valmiera, Polotsk, Dvinsk, Tukums, Kostroma, Novoselje, Bakuu, Luuga, Orenburg, Tsarskoje Seloo, Hintsenberg, Batumi, Verhneustinsk, Vladikavkaz, Smolensk, Kuldiga, Orsha ja Rõbinsk. Rootsist oli tulnud kaks inimest, Hiinast Pavel Golubi nimeline mees ja Jaapanist Kobest Pelageja Kostjurina.\nKasutati võõrastemajade "Meissner", "Kommerts" ja "Central" ning "Michelseni" pansionaadi teenuseid, kuid enamik saabunuist peatus eramajades.\n1913. aastal lisandusid loetletud kohanimedele Nertshinsk, Nikolsk, Perm, Grodno, Jaroslavl, Helsingi, Saraatov, München, Arhangelsk, Tuula, Vjatka, Kaluuga, Tsherepovets, Jamburg, Ligovo, Tshudovo, Samaara, Poltaava, Scharlottenburg, Dmitrovsk, Mogiljov, Talsi, Zagorsk, Herson, Serpuhhov, Narva, Simferoopol, Harkov, Ostrov jt. Neid kohanimede loetelusid vaadeldes võib tõdeda Kuressaare suurt populaarsust kuurortlinnana.\nLinna mudaravila direktor teatab 1913. a. märtsis oma pöördumises linnavalitsuse poole, et suveperioodil töötab neil kolm arsti. Doktor A. M. Oldekop soovis lisaks olemasolevaile veel üht arsti Moskvast, kes oleks spetsiaalselt tegelenud laste mudaraviga. Linnavalitsus keeldus eriarsti kutsumisest, sest siis oleks pidanud vabastama kaks pikemat aega mudaravilas praktiseerinud arsti ning polnud kindel, kas vajalik arv patsiente üldse saabub. Suvekuudel soovis mudaravilas asuvas kabinetis praktiseerida eradotsent dr. med. Aleksander Paldrock Tartust, kuid talle öeldi ära.\n1891. a. augustis pöördus II gildi kaupmees J. Rosenfeldt linnavalitsuse poole palvega lubada ehitada Loode mereranda lubjapõletamise vabrik, kuna ta oli leidnud Loode metsast selleks sobivaid kivimeid. Ühtlasi palus ta luba kaevandatva lubjakivi väljaveoks, rõhutates, et ainult temal ainuisikuliselt lubataks selle äriga tegeleda. 1892. aasta1 tuli sama mõttega linnavalitsuse ette kaupmees Carl Bergmann. Kuid teoks need kavatsused ei saanud.\n1899. a. suvel soovib Riia tsemendivabriku direktor Alfons Schmidt sõlmida linnava1itsusega lepingut Roomassaarest ja Loodest paekivi kaevandamiseks ja Riiga vedamiseks. Esialgu annab linnavalitsus A. Schmidtile loa kuni 1. novembrini 1901. aastal luhjakivi kvaliteedi ja varude suuruse kohta uuringute tegemiseks linna karjamaadel Vana - Roomassaare tänava ja mere vahelisel alal ning endise Loode sadama tee ja Loodest linna suunduva tee vahel. Juhul, kui uuringute tulemused on positiivsed, siis võib Schmidt 25 aastat lubjakivi kaevandada. Linnavalitsuse poolt kirjutasid 1901. a. lepingule alla linnapea Sengbusch ja linnavalitsuse liikmed Freytagh ja Lichinger. Schmidt pidi iga aasta maksma linnakassasse 1000 rubla.\nTööstus ei olnud Kuressaares nimetamisväärselt arenenud. 1892. aastal oli linnas 124 käsitööettevõtet ja ainult kolm suuremat tööstusettevõtet.\n• 1858. a. asutatud Wildenbergi nahavabrik,\n• 1870. a. asutatud A. Kingissepa lukksepa - ja masinatöökoda Marienthalis ning\n• Schmidti auruveski Rannaaidas.\nWildenbergi nahavabrikus, mis paiknes Suur - Sadama ja Veski tänava vahelisel maa - alal, oli enne I Maailmasõda umbes 300 töölist.\n1905. aastal valiti komisjon, mis pidi tegelema Lõmala linnamõisa maade talupoegadele müümise võimaluste selgitamisega. Lõmala mõisa talumaade müügi projekti järgi pidi müüki minema 21 talukohta Lõmala külast ning seitse talu - ja seitse popsikohta Toomalõuka külast. 1907. aastal pakuti talupoegadele võimalust talukohtade päriseksostmisel maksta esialgu rahas 10 % talu hinnast ja ülejäänu 55 aasta jooksul Talurahva Põllupangast saadava 4,5 %-se laenuga.\nLõmala mõisa revisjonikomisjoni aruandes linnavalitsusele 15. oktoobrist 1911 kirjutatakse, et hoonete katused on äärmiselt halvas seisukorras ja linnavalitsuse liige Esser teeb ettepaneku mõisa müümiseks. Linnavalitsus polnud ettepanekuga nõus, sest Lõmala oli Kuressaare linnamõis olnud juba mitusada aastat. Linnavalitsus võttis mõisa uueks rentnikuks A. Alliku, kes ei nõudnud mõisahoonete katuste parandamist linnakassa arvelt, vaid pidi need remontima mõisametsast saadava puiduga, ostma roogu ning tasuma töö eest mõisast saadavate tulude arvelt.\n1892. a. linnaseaduse art. 63 punkt 11 järgi oli linnavalitsusel õigus kontrollida kangete jookide müüki. Volikogu 18. oktoobri 1894. a. instruktsiooni kohaselt ei tohtinud linnas kangeid jooke müüvaid kõrtse ja joogipoode olla kokku rohkem kui seitse ning neilt kogutav spetsiaalne joogimaks läks linna kasuks. Liivimaa kubermanguvalitsuse määrusega 20. juulist 1900 viidi Kuressaares sisse riiklik viinamonopol.\nTapamaja kuulus linnale ja 4. juunil 1886 andis linnavalitsus avalikult teada, et alates s. a. 7. juunist ei tohi keegi müügi jaoks kodus loomi tappa, vaid seda tuli lasta teha "Tapmise majas Suure Sülla juures".\nJuurde oli lisatud:\n" Kis ümber kandes müüb, peab Tunnistuse mark, ette naitama ".\n1892. aastal pöördutakse kubermanguvalitsuse poole uue tapamaja ehitusloa saamiseks. 1896. a. oli see valmis ja anti rendile Johan Kowemjakinile. Tapamaja vahetas lühikese aja jooksul mitu korda rentnikku, olles veidi pikema1t (l. jaanuar 1903 - 31.detsember 1906) rendil Girseh Lenge käes. 9. detsembril 1903 kinnitas Liivimaa kuberner tapamaja ümberehitamise plaani.\nKuressaare hobupostijaam reorganiseeriti 23. septembril 1902 linna postijaamaks. Alguses kaks, hiljem kolm korda nädalas toimus postivedu Pärnu ja Kuressaare vahel.\nNavigatsiooniperioodil, 1. maist kuni 1. septembrini, toimus postivedu Kuressaarest Lihula ja Risti suunas ning Kuressaare ja Riia vahel aurikul "Konstantin". Kuressaare postijaama rentis 1. jaanuarist 1907 kuni 31.detsembrini 1918 linna elanik Karl Wellig. Peale postijaama oli Kuresaares veel posti - telegraafi kontor, millel olid osakonnad Kuivastus, Orissaares ja Kihelkonnal.\n1907. aastal hakati linnas rajama telefonivõrku ja paigaldama telefone. 30. aprillil 1909 pöördus linnapea poole Riia Posti - Telegraafi Ringkonna Valitsus, et rajada Kuressaarde ühtne telefonivõrk, mille ehitamine ka käivitus. Telefonikeskjaam asus Turu t.4.\nLinnavalitsus soovis endale paigaldada kolm telefoni, kuid väitis, et ei saa iga telefoni pealt maksta rohkem kui 25 - 30 rubla aastas. Telefonikasutus laienes ja 1912. a. märtsis pöördus Kuressaare Tolliamet linnavalitsuse poole väitega, et olemasolev telefoniühendus linna ja Roomassaare sadama vahel on ebarahuldav. Tolliamet on pöördunud Riia Posti - Telegraafi Ringkonna Valitsuse poole, et üldiseks kasutamiseks avataks riiklik telefonivõrk. Nimetatud valitsus lubas avada riikliku telefonivõrgu 1913. aastal. Vastuseks palus linnavalitsus luba jätta olemasolev telefonivõrk alles ja kasutada seda endistel alustel kuni riikliku võrgu ehitamiseni. 22. detsembril 1914 saatis linnapea Kuressaare Posti ja Telegraafi Kontori ülemale kirja, milles teatas, et 1914. a. 6. septembri seaduse alusel tuleb kokku koguda kõik telefoniaparaadid, mis on paigaldatud enne eelpoolmainitud tähtaega. Samuti tuli aastamaksust vabastada kõik Kuurhoone ja Roomassaare sadama üldkasutatavad telefonid.\n1909. aastal hakkas linnavalitsus tegelema Kuressaare elektrijaama ehituse ning linna majade ja tänavate elektrivalgustusele üleviimisega. Kohe esitasid mitmesugused Riia, Magdeburg - Buckau ja Peterburi elektrifirmad oma pakkumised projektide koostamiseks ja vajalike materjalide hankimiseks. Ühtlasi huvituti, kui palju on asutuste ja eraisikutena tarbijaid ning kui palju on need suutelised elektrivalguse eest maksma.\nRiia AS "Allgemeine Elektricitäts - Gesellschaft" kirjutas 1912. a. mais, et esimese elektriliiniga tuleks valgustada linnavalitsuse ja kohtu ruumid, äriruumid, posti - ja telegraafivalitsused, klubid, lokaalid, hotellid, pansionaadid, mudaravilad, arstide ja hambaarstide kabinetid ning haiglad. Viimases järjekorras tuleks elektrivõrku ühendada eramajad, koolid, kirikud ja viketöökojad.\nSaaremaa Maanõunike Kolleegium palus 2. aprillil 1912 linnavalitsuselt luba elektrivalgustuse sisseviimiseks Kuressaare linnusesse. Vajaliku elektrienergia lootis rüütelkond saada Wildenbergi vabrikust.\nElektrijuhtmed kavatseti linnusesse vedada mööda Veski tänavat ning läbi pargi ja kindlusevallide, Veski tänavale ja linnaparki paigaldada elektripostid. Linnavalitsus vastas, et Kuressaares kavatsetakse ehitada linna elektrivalgustus kontsessiooni korras ning seetõttu saab anda rüütelkonnale nõusoleku ainult ajutiste elektriliinide ehitamiseks.\nElektrijaama ja linna elektrivõrgu kontsessiooni korras ehitamise kohta väikelinnades pöördus linnavalitsus järelepärimistega Viljandi, Limbawi jt. linnavalitsuste poole, kuhu elektrijaamad olevat juba ehitatud.\nViljandi linnavalitsus vastas, et nende elektrijaam on ehitatud linna vahendite arvel, ja Limbawi linnasekretär, et nende linnas elektrivalgustust veel pole. Peterburis asuva ajakirja "Gorodskoje Delo" toimetus vastas, et kontsessiooni korras on ehitatud Kertshi ja Danilovi elektrijaamad, kuhu soovitati pöörduda ehitusprojektide lepingute saamiseks. Mõlemad linnavalitsused vastasid Kuressaare järelepärimistele kontsessioonivõimaluste kohta.\n5. aprillil 1913 kirjutas Võru linnapea Kuressaarde ja palus saata volikogu poolt kinnitatud elektrijaama ja -liinide projekte, et alustada elektrijaama ehitusega ka Võrus, põhjendades, et Kuressaare ja Võru on enamvähem ühesuurused linnad.\n18. mail 1913 pöördus Riia AS "Svet i Sila" linnavalitsuse poole küsimusega, kas on veel jõus linnapea parun Nolckeni kontsessiooni pakkumine elektrijaama ehituseks 20. veebruarist 1909. Aktsiaselts oli ette valmistanud projekti ja hinnapakkumise, sest 1912. a. oli tekkinud tööde teostamiseks märkimisväärseid konkurente.\nRiialased pakkusid ehituse maksumuseks 3000 rubla. l913. a. juunis pöördus linnavalitsus Liivimaa Kubermanguvalitsuse linnaasjade - ja ehituskomisjoni poole palvega Kuressaare elektrijaama ehituse küsimus lõplikult ära otsustada, sest linn peaks saama korraliku elektrivalgustuse juba sama aasta sügiseks.\n23. oktoobril 1913 teatati apteeker A. Allikule, et ta peaks sulgema oma isikliku elektrijaama, kuna see segab linna telefonisidet. Saaremaa Maakonna ülem lubas aga oma kirjaga 19. detsembrist 19l3 farmaatsiamagister A. Allikul valgustada linna - ja eramaju oma elektrijaamast.\n1914. aastal tekkisid seoses sõjaoludega raskused elektrijaama küttega varustamises. Siis paluti linnavalitsuselt luba linna elektriga varustamiseks ainult kella 10 - ni õhtul kuni olude paranemiseni. Samuti juhtis Saaremaa Maakonna ülem 14. augustil 1914 tähelepanu sellele, et seoses sõjaolukorraga tuleb jälgida, et mere poole olevate majade aknad poleks pimedal ajal valgustatud.\nSama aasta septembris nõudis Saaremaa garnisoni ülem kõigi linna tänavalaternate süütamata jätmist. Lõpuks andis viitseadmiral Gerassimov Tallinnast 1. oktoobril 1914 loa Kuressaare linnatänavate nõrgaks valgustamiseks öisel ajal. Kubermanguvalitsuse ehitusosakond vaatas juba valmis ehitatud elektrijaama projekti läbi ja kinnitas selle 21. mail 1915, kuid seoses sõjaga ei jõutud jaama ametlikult vastu võtta. 1. mail 1916 elektrijaam rekvireeriti ja läks sõjaväe juhtimise alla.\n28. detsembril 1898 tegid volikogu liikmed linnavalitsusele ettepaneku hoburaudtee ehitamiseks Kuressaarest Roomassaarde. 1900. a. juuniks valmis komisjoni aruanne tehtavate tööde mahu kohta. Kogu hoburaudtee pikkus Roomassaarest linna turuplatsini pidi olema 2383 3/7 sülda, ehituse maksumuseks oli arvestatud 24 312,20 rubla. Linnavalitsus ise keeldus raudteed ehitamast, kuigi leidis, et see oleks linna seisukohalt väga soovitav.\n1902. aastal pöördus hobu - või aururaudtee ehitamise küsimuses linnavalitsuse poole suplusasutuse omanik Friedrieh Weidenbaum. Raudtee - ehituse küsimust kaaluti ning tutvuti teistes linnades ehitatud hoburaudteede ja nende ehituslepingutega, kuid raudtee ehitamist Roomassaare sadamast linna alustati alles 1917. aastal. Ehitati ajutist ja kergemat tüüpi raudtee. 20. veebruaril 1917 otsustati volikogu koosolekul anda tasuta linna maad raudteejaama ja -liini ehitamiseks Kuressaares, seades ehitajaile tingimuseks, et linn saaks raudteeühenduse Roomassaare sadamaga. Maaeralduse viimaseks tähtajaks oli 31. detsember 1919.\nKuressaare vaestemaja kuulus juba magistraadi aegadest linna haldamisele. 1912. aastal oli linna vaestemajas 18 voodikohta, millest 1. jaanuariks oli täidetud 16. Aasta jooksul tuli vastemajja juurde kaks hoolealust ja suri üks.\nVaestemaja ülalpidamiseks kulutati aasta jooksul 1 413,14 rubla, seega iga hoolealuse kohta 22,7 kopikat päevas. Vaestemaja ülalpidamisrahade saamiseks korraldas linn mitmesuguseid heategevaid üritusi. Näiteks 8. detsembril 1913 korraldati Salongklubi ruumides heategevusmüük ja - loterii.\n1913. aastal olid ülevenemaaliseks probleemiks saanud mahajäetud lapsed. Liivimaa Kubermanguvalitsuse linnaasjade komisjon teatas linnapeale Venemaa Siseministeeriumi poolt 18. novembril 1913 korraldatud Ülevenemaalisest Kongressist, kus arutati mahajäetud laste ja ühiskondliku hoolekande küsimusi.\nPärast 1917. a. Veebruarirevolutsiooni kinnitas Ajutine Valitsus 30. märtsil uued linnaomavalitsuse alused. 15. aprilli 1917. a. määruse "Linnavolikogu ja - valitsuse liikmete valimistest" alusel viidi kiiresti läbi uute volikoguliikmete valimised. Ajutise Valitsuse Kohaliku Majanduse Valitsuse Linnamajanduse osakonnale teatati 15. mail 1917, et Kuressaare linnavolikogu viimased valimised olid toimunud 7. jaanuaril 1914, mil volikogusse valiti 38 liiget.\nAlates 10. maist 1916 täitis linnapea kohustusi aselinnapea Vassili Sipjagin, linnavalitsuse liikmed olid Ivan Vilgor, Aleksander Allik ja Aleksander von Harten. Linnavolikogu organiseeris ka rahvamiilitsa, mis koosnes miilitsaülemast, tema asetäitjast ja seitsmest militsionäärist.\nVolikogu erakorralisel istungil 17. märtsil 1917 valiti miilitsaülemaks Aleksander Haamer. Ametlikult saadeti politsei laiali ja asutati linna rahvamiilits alles mõni aeg hiljem, 30. märtsil 1917 vastu võetud kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse alusel. Miilits oli linnavalitsuse täielikul ülalpidamisel ja selle funktsioonid määrati kindlaks Ajutise Valitsuse 17. aprilli 1917. a. seadusega. Miilitsa kohustuste hulka kuulus peale korra kindlustamise veel mitmesuguste maksude kogumine ja sissenõudmine.\nHääleõiguslike kodanike nimekirjade koostamine tehti linnavalitsuse ülesandeks ja Kuressaare linnavolikogusse oli lubatud valida 20 saadikut.\nSel perioodil moodustati linnavalitsuse juurde lisaks olemasolevaile alalistele komisjonidele rida ajutisi.\n20. veebruaril 1917 moodustati eriline revisjonikomisjon, mis pidi uurima Kuressaare linnavalitsuse poolt aetud toitlustusasju. Märtsis asutati ülesaaremaaline toitlustuskomitee. 30. märtsi 1917. a. seaduse alusel loodi Linna Toitlustusamet ja Linna Toitlustuskomitee. Kõigi nende organite funktsioonide hulka kuulus elanikkonna toiduainetega varustamine.\n1917. a. juulikuuks oli linna varustamine toiduainetega jäänud väga viletsaks. 18. juuli õhtul kogunes organiseerimatu inimhulk linna toiduainete poe ja ladude juurde. Elanikke toetasid ka soldatid ja madrused, ähvardades lõhkuda toitluskomitee laod. Rahutused kestsid kuni kella kolmeni hommikul.\nRahvahulka rahustada püüdnud notar Tamm vahistati soldatite poolt ja saadeti garnisoni peavahti, kus teda hoiti õhtul kella 11 - st kuni järgmise päeva kella 12 - ni. Järgmisel päeval piiras põhiliselt avalikest naistest ja soldatitest koosnenud rahvahulk ümber linnapea ja nõudis mitme kaupmehe ladude avamist, kus teati hoitavat suuremas koguses jahu.\nRahva omaalgatusel toimus rida kaupluste läbiotsimisi, mis ei möödunud ilma röövimisteta, kuid suuremate rahutusteni asi ei läinud. Võimud püüdsid anda asjale ka mõningast poliitilist värvingut, kuid linnavalitsus tunnistas rahutuste olemuseks siiski toiduainete puuduse. Kuressaares otsustati sisse viia kaardisüsteem, mille järgi määrati juunikuuks (tagantjärele) iga inimese kohta 5 naela jahu ja juulikuuks 3 naela kuni olukorra paranemiseni.\n5.juunil 1917 asutati Kuressaares seoses sõjaolukorraga rekvisitsioonikomisjon.\n1892. a. linnaseadus kehtis kuni 9. juunini 1917. aastal, mil see asendati uue, demokraatlikuma linnaseadusega.\n28.augustil 1917 toimunud volikogu koosolekul määrati linnavolikogu ja -valitsuse asjaajamiskeeleks vene keel, valiti linnapea V. Sipjagin, kolm linnavalitsuse liiget ning volikogu ja valitsuse ühine sekretär. Samal koosolekul valiti Johan Ainson Eesti Ajutise Maanõukogu liikmeks.\n1917. a. sügiseks oli olukord linnas siia majutatud arvukate sõjaväeosade tõttu märgatavalt halvenenud. Eriti hull oli sanitaarne seisund: kaevud olid puhastamata ja joogivee kvaliteet oli muutunud väga halvaks, mille tulemuseks oli nakkushaiguste levik. Linna käimlaid polnud võimalik õigeaegselt puhastada, rääkimata nende desinfitseerimisest. Nende tööde tegemiseks tegi linnavalitsus ettepaneku suurendada linna eelarvet 1000 rubla võrra. 13. septembril 1917 toimunud volikogu koosolekul valiti vaestemaja juhataja ja tõsteti linnavalitsuse kahe kirjutaja, valvuri ja käskjala palka.\n30. septembri koosolekul valiti uute alaliste komisjonide liikmed:\n• revisjonikomisjoni kolm,\n• ehitus - ja kinnisvarade hindamise komisjoni kolm,\n• sanitaar - ja tuletõrjekomisjoni kolm,\n• sõjavägede majutamise komisjoni viis,\n• linnavarade nimekirja koostamise komisjoni neli liiget,\n• peale nende veel koolikomisjon.\nPraktiliselt lõpetas selle perioodi linnavalitsus oma tegevuse 1918. a. alguseks. Kogu linnaomavalitsuse tegevusaja jooksul 1879. - 1917. aastal jäid valitsemisohjad Kuressaares põhiliselt sakslaste kätte. Märkimisväärset opositsiooni eestlaste poolt, nagu see oli mitmel pool Mandri - Eestis, Kuressaares ei olnud.\nKuressaare linnapead aastail 1879 - 1917\nHugo von der Borg - 22. aprill 1879 - 4. juuli l885. (Kuupäevad vana kalendri järgi)\nSündis 27. dets. 1825 Tartu Ülikooli sündiku Carl von der Borgi pojana; ema Caroline (sünd. Hoffmann).\nÕppis Tartu gümnaasiumis ja aastail 1846 - 50 ülikooli filosoofiateaduskonnas (lõpetas 1854. a.). Oli aastail 1856 - 58 Viljandi kihelkonnakohtu adjunkt, 1858 - 59 Kuressaare raehärra ja kohtufoogt, 1859 - 85 justiitsbürgermeister, alates 1879. a. ühtlasi linnapea. 1861. a. oli ta linnapargi rajamise peamisi initsiaatoreid. Suri 4. juulil 1885 Kuressaares ja on maetud Kudjape kalmistule.\nJulius Peter Rehsche - 12. august 1885 - detsember 1893.\nSündis 19. juulil 1822 Lätis Lazdona khk. Prauliena mõisa valitseja Peter Rehsche pojana; ema Eliese (sünd. Tiller).\nPärast isa surma tuli 1830. aastate lõpus Saaremaale Lahetaguse mõisa valitsejaks, talviti töötas selle rentniku kaupmees Grubeneri äris Kuressaares. Peatselt sai iseseisvaks kaupmeheks, 1875. a. omandas koos vennaga Kellamäe mõisa. Oli üks mudaravila "Roomassaare" asutajaid ja laevaühingu "Osilia" kaasdirektoreid. 1885. a. valiti Saksamaa aukonsuliks. Suri 15. augustil 1901 Riias.\nNapoleon von Ditmar - 24. jaanuar - 5. mai 1894.\nSündis 21. juunil 1834 Mustjala khk. Küdema mõisas selle omaniku Georg von Ditmari pojana; ema Wilhelmine (sünd. von Moeller).\nKüdema mõisa omanik, kahurväe reservleitnant, Saaremaa maakohtunik. Suri 17. juulil 1919 Kuressaares.\nErnst von Nolcken - 5. mai 1894 - 18. aprill 1898.\nSündis 23. veebruaril 1838 Jämaja khk. Torgu mõisas selle rentniku Alexander von Nolckeni pojana; ema Wilhelmine (sünd. von Derfelden).\nKaunispe mõisa omanik, Saaremaa aadlikonvendi saadik. Õppis Moskva ülikoolis, aastail 1858 - 61 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas (lõpetas 1864, a.). Oli Saaremaa Maakohtu assessor, aastail 1865 - 66 rüütelkonna delegaat Baltimaade Keskjustiitskomisjonis, 1879 - 88 Saaremaa Kreisikohtu sekretär ja assessor. Suri 18. aprillil 1898 Kuressaares.\nKonrad von Sengbusch - 28. aprill 1898 - 12. jaanuar 1906.\nSündis 4. aprillil 1831 Hiiumaal Pühalepa kirikumõisas pastor Alexander von Sengbuschi pojana; ema Juliane (sünd. von Nolcken).\nLõpetas St. Peterburgi Pedagoogilise Instituudi koduõpetaja kutsega, asus 1862. a. Liivimaale, valiti 1865 Pärnu III kihelkonnakohtu kohtunikuks. 1867 siirdus Saaremaale, 30. dets. 1878 immatrikuleeriti Saaremaa Rüütelkonda, omandas Karja mõisa. Oli aastail 1881 - 98 Saaremaa sillakohtunik; valiti 24.jaanuaril 1898 Kuressaare volikogu liikmeks ja kolme kuu pärast linnapeaks. Aurahukohtunik, aastail 1906 - 09 uuesti linnavolikogu liige. Suri 29. jaanuaril 1913 Pöide khk. Kingli mõisas.\nGerhard Rudolf Ernst von Nolcken - 23. märts 1906 - 22. veebruar 1913.\nSündis 5. jaanuaril 1876 Kuressaares kohtuametniku hilisema linnapea Ernst von Nolckeni pojana; ema Ida (sünd. von Toll).\nLõpetas Kuressaare gümnaasiumi, õppis Moskva ja aastail 1895 - 99 Tartu Ülikooli ajaloo - keeleteaduskonnas (ei lõpetanud). Võhksa mõisa omanik, aadlikonvendi saadik, aurahukohtunik. Mõrvati 22. veebruari 1913 öösel Kuressaares tänaval koos noorema venna, ülemtalurahvakohtunik Wolfgang von Nolckeniga.\nBernhard Georg Behm - 13. märts 1913 - 5. veebruar 1914.\nSündis 22. märtsil 1864 Vigala vallas.\nÕllepruulikoja kaasomanik Kuressaares, linnanõunik ja - volikogu liige. Suri 26. augustil 1923 Kuressaares.\nKarl Axel Erwin von Rehekampff - 24. veebruar 1914 - 5. september 1915.\nSündis 29. augustil 1879 Kaarma - Suuremõisas Mõntu ja Triigi mõisa omaniku maanõunik Karl von Rehekampffi pojana; ema Emilie (sünd. von Rennenkampf).\nLõpetas 1897. a. Kuressaare gümnaasiumi, õppis seejrel Berliini, Halle ja Jena ülikoolis keemiat, põllumajandust ja poliitökonoomiat, kaitses 1901. a. Jenas filosoofiadoktori kraadi uurimusega Lääne - Eesti saarte majandussuhetest. Alates 1902. a. majandas Triigi mõisa, kus tegeles mh. Kesk - Euroopa metsa - ja viljapuude aklimatiseerimisega ning asutas Saaremaa esimese suure viljapuukooli.\n1913. a. määrati Riia Kommertspanga Kuressaare filiaali direktoriks. Alates 1915. a. sügisest kuni 1918. a. alguseni viibis sundpagenduses Siberis, seejärel määrati Saksa okupatsioonivõimude poolt teistkordselt Kuressaare linnapeaks. 1919. a. asus Saksamaale, kus tegutses kaupmehena, tarnides muuhulgas aastail 1929 - 33Kuressaare Linnavalitsusega sõlmitud lepingu alusel Suurlahe ravimuda Lääne - Euroopasse. Suri 24. detsembril 1953 Darmstadtis.\nJoseph Edmund Eduard von Hahn - 28. september 1915 - mai 1916.\nSündis 24. märtsil 1860 Valjala khk. Uue - Lõve mõisas selle rentniku kolleeegiumiassessor Karl von Hahni pojana; ema Elmire (sünd. von Nolcken).\nVõhksa, Lööne ja Randvere mõisa rentnik. Suri 7. mail 1942 Austrias Königsbruchis.\nVassili Sipjagin - 10. mai 1916 - juuli 1917 (kohusetäitja); 28. august - 30. september 1917.\nEndine salanõunik, sotsialistide saadik linnavolikogus.


Jalgpalli ainult raha pärast mänginud endine Tottenhami äärekaitsja noris Mbappega taas tüli – Jalgpall24\nAvaldatud 24.09.2018; 16:22\nAutor Jalgpall24 24.09.2018; 16:22\nKunagi paljude vutisõprade pahameele ära teeninud kamerunlasest äärekaitsja Benoit Assou-Ekotto võttis taas üles teema, kus ta meelest on PSG superstaar Kylian Mbappe silmakirjalik mees. Nimelt on Mbappe rääkinud enda aafrika päritolust ja soovist Musta Mandri jalgpalli arendada. See jutt ajas endise Tottenhami mehe taas marru.\n“Ma ei mängiks jalgpalli, kui see poleks nii tulus,” ütles äärekaitsja kunagi. Mängija, kes jõudis tipule üsna lähedale vaid raha nimel pingutades, ärritas vutisõpru. Nüüd otsustas vastuoluline mees taasavada isikliku sõnasõja Mbappega.\nAasta alguses rääkis Mbappe, et tahab austada oma aafrika juuri, arendades Aafrika jalgpalli. “Euroopas mängivad pallurid, kes on aafrika päritolu, tahavad panustada Aafrika spordi edendusse…. blaa blaa blaa…. kui ise jookseb esimesel võimalusel Prantsusmaa koondist esindama. See jutt ajab mind naerma,” ütles Assou-Ekotto aasta alguses. Mbappe vastas sarkastiliselt, kasutades Victor Hugo tsitaati – “Lõvi, kes jäljendab, muutub ahviks.”\nNüüd võttis äärekaitsja teema taas üles. “Pane end kamerunlaste rolli. Sina, Prantsusmaa koondislane tuled meid arendama… jää koju, aita oma mehi, kes su naabruses elavad. Jah, sa armastad Aafrikat, aga ealeski ei lähe sinna. Milles asi? See on kõigest järjekordne mäng, et manipuleerida avalikku arvamust,” ütles ta RMC-le.\nPrevious Post Pogba süüdistas Mourinhot mannetus ründemängus\nNext PostKarius kinnitas, et ei põgenenud Liverpoolist Meistrite liigas tehtud prohmakate tõttu


Eesti Pandipakend lükkas kaupmeeste pitsitamise edasi\nKatre Pilvinski • 29. juuli 2008 • 2 min\n"Eesti Pandipakendi nõukogu kinnitas 1. juulil 2008 need käitlusnormid ja hüvitised. Kaupmehed ja Eesti Kaupmeeste Liidu ettepanekul tegi Eesti Pandipakend oma nõukogule ettepaneku tähtaeg edasi lükata ja nõukogu kinnitas selle ettepaneku," ütles Eesti Pandipakendi tegevjuht Rauno Peeter Raal aripaev.ee-le veidi peale eilset nõukogu otsust.\nRaal rääkis veel, et EPP tellis sõltumatu analüüsi, selgitamaks välja põhjendatud kulutused pakendi vastuvõtul. Samuti oli analüüsi üks eesmärk aidata välja töötada praegusest efektiivsem mudel.\nEesti Kaupmeeste Liidu argument oli see, et uute määrade kehtestamiseni on liiga vähe aega, mistõttu ei jõua kaupmehed end piisavalt ette valmistada. Raali sõnul jätkatakse liiduga antud teemal diskusioone.\nRaal tõdes, et jaemüüjate esindajatega käivad ka hüvitiste määrade üle arutlused ja kui leitakse, et hüvitise määr pole piisav, siis arutlused jätkuvad, kuni jõutakse kompromissile. Samas kinnitas ta, et praeguse seisuga saavad 1. jaanuarist 2009 kehtima määrad, mis kinnitati 1. juulil 2008.\n"Pandipakendi soov on tegelikult kaupmeestel vähendada käitlemise hinda ja maaletoojatel peaaegu kahekordistada käitlemise tasu (registreerimist). Selver saaks mõlemalt poolt pügada, sest oleme paljude toodete maaletooja ise," ütles Selveri ostu- ja tootmisdirektor Andres Heinver.\n"Selver kujundab oma seisukoha, kuidas edasi, kui Eesti Pandipakendi poolt on tulnud selge vastus. Praegu on kaupmeeste ettepanekud nende käes. Olime ju nõus samadel alustel (hindadega) jätkama, mis seni kehtisid. Ka meil on kulud kasvanud. Automaadi välise külje taga on ikka ka inimene - oma palgasooviga, kes täitunud konteinerid tühjendab, ladustab ja korraldab laadimist," rääkis ta.\nEesti Tarbijateühistute Keskühistu (ETK) kommunikatsioonijuht Regina Aasumets oli Eesti Pandipakendi hinnamuutustele alates augustist selgelt vastu.\n"ETK ja EPP vahel sõlmitud pakendite ja pakendijäätmete kogumise ja taaskasutuse korraldamise lepingu kohaselt võib EPP ühepoolselt käitlustasu määra korrigeerida üks kord aastas ning vastavad muudatused ei tohi hakata kehtima varem kui järgmisel kalendriaastal," selgitas Aasumets.\nAasumets märkis, et kui EPP pakendi käitlemise hinda ei muuda, tähendab see kaupmeestele suuri kulutusi taarapunktide sisseseadmiseks. ETK kaupluste taarakogumispunkte veel suletud ei ole.


Uue külavanema pöördumine | Vainupea\nVainupea küla 27. juunil toimunud üldkoosolekul valiti Vainupea uueks külavanemaks külaseltsi juhatuse esimees Mario Luik. Haljala Vallavalitsuse 15. juulil toimunud istungil see ka vastava korraldusega kinnitati. Järgnevalt saab lugeda uue külavanema pöördumist küla kogukonnale.\nVainupea uus külavanem Mario Luik / foto: erakogu\nKui 2013. aasta lõpul Vainupea külaseltsi loomise idee tekkis ning see ka tehtud sai, siis ei osanud ma kaugemale kui paar kuud tegemisi ette mõelda. Plaanis oli tasa ja targu hakata toimetama. Tänaseks olen tänu teie kõigi panusele leidnud jätkuvat inspiratsiooni külaseltsi tegevusi eest vedada. Ja selle aja jooksul oleme koos ära teinud väga suuri asju. Nii suuri, et vahepeal jäävad väiksemad edusammud juba tähelepanust ilmagi. Proovin siinkohal omalt poolt vajalikku tasakaalu hoida.\nVärskes külavanema rollis ei toimu minu jaoks asjaajamises sisuliselt suuri muudatusi. Nagu ka ka küla üldkoosolekul rääkisin, siis saab jätkatud senise visiooni poole pürgimist. Vallavalitsuse silmis ja dokumentatsioonis on vajalik positsioon kaetud. Siinkohal ei pea keegi kartma, et mees hakkab "kahel toolil" lammutama. Külaseltsi üldkoosolekud on täpselt samamoodi edaspidigi informatsiooni jagamiseks ja arutelude tõstatamiseks võimalus kõigil olla kaasatud. Eesmärk on vältida dubleerivaid teemapüstitusi ning ka otsuseid. Kasutame kõigile väärtuslikku aega mõistlikult ja lugupidavalt. Loome koos küla, kus meil kõigil on mõnus ja hea olla ning toimetada. Eeldusteks on siinkohal suhtlemine ja informatsiooni vahetamine. Ei ole ma hiromant ega suuda tulevikku ennustada. Hea kui igaühel meist on julgust pead tõsta, lahendusi välja pakkuda ja ka ise ette võtta. Igati lahe platvorm on selleks minu meelest aastatega loodud.\nKülaselts esindab küla kogukonna huve. Seejuures ei ole külaseltsi liikmelisus kaasarääkimise võtmes kuidagi oluline. Minu nägemuse Vainupea kogukonnast võtab taas kokku möödunud jõulude ajal jagatud sõnum: "Ühe küla rahvas oleme me kõik. Ei ole vahet, kas elame üle jõe, ühel või teisel pool teed või merele lähemal või kaugemal, ollakse uus külaelanik või siis juba vana olija. Rõõmud ja mured olid meile nii eile kui on ka täna, homme ja ülehomme ühised. Ajas muutuvad väärtused, hoiakud ning ootused ja viisid, kuidas asju aetakse. See on paratamatu. Hoiame ikka kokku, suhtleme ja seda ka erimeelsustest sõltumata. Probleemide korral proovime ühiselt lahendusi leida. Kui vaja, siis tõstatame olulised teemad suurema auditooriumi ees. Koos oleme tugevamad. Vainupeal on mõnus olla!"\nEdasi liikumiseks on vajalik määratleda Vainupea küla olemus – kas, kuhu ja kuidas täpsemalt tahame jõuda? Kas oleme ajalooline rannaküla, kus peame oluliseks rangelt miljööväärtuslikkust arvestavat arhitektuuri, keskkonna puutumatust ja kogukonna privaatsust. Nö teine äärmus on Vainupea kui kõigile avatud mitmekülgselt loodus- ja kultuuriturismi arendav kaasaegne küla, kus kasutame keskkonnast tulenevaid võimalusi maksimaalselt ära küla hüvanguks ja kogukonna liikmete huvides. Isiklikult näen sobivana suhet vastavalt 75% ja 25%. Minu jaoks on väärtus see kui hoiame oma unikaalset nägu pigem muutumatuna, kuid käime vaikselt ajaga kaasas ning tutvustame ka teistele, mida meil on kohapeal pakkuda. Millisena näed sina meie küla 10ne või 20ne aasta pärast? Siinkohal kutsun aktiivsemaid üles oma arvamust avaldama.\nMinu kui külavanema seisukohalt olulisemad teemad:\nkülarahva jätkuv ühtsustunde tõstmine (ühisüritused- ja kogunemised, omavaheline vaba ja vahetu suhtlemine);\nnö töörühmade loomine erinevate teemadega tegelemiseks (operatiivsem ja laiahaardelisem tegutsemine).\nTähtsamad tegevused küla arengu seisukohalt (ei ole lõpik loetelu ega ka kuidagi "kivisse raiutud"):\nefektiivne ja operatiivne koostöö Haljala Vallavalitsusega;\nküla uue arengukava koostamine ja kinnitamine külaseltsi poolt;\nküla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni väljaarendamine (suhtlus Haljala VV`ga);\nküla viidastamine (rannad, parklad, vaatamisväärsused, teenusepakkujad jne);\nvaba ja turvaliselt ligipääsetava rannajoone tagamine;\npuhtad ja hoitud metsaalused, rannajoon ning ühiskasutatavad platsid ja alad;\nVainupea jõge ületava rippsilla taastamine koos avalike ligipääsu teedega (RMK);\narhitektuuriliste ja ehituslike tingimuste sõnastamine ja kokkuleppimine uute hoonete püstitamiseks ja olemasolevate renoveerimiseks;\nVainupea kabeli remondi- ja renoveerimistööde teostamine.\nToetavate tegevustena näen järgmisi (ei ole lõplik loetelu ega ka kuidagi "kivisse raiutud"):\nküla uue sümboolika (logo) väljatöötamine;\nVainupea külaseltsi liitumine MTÜ Arenduskojaga.\nLõpetuseks tänan Marti, kes toimetas külavanema rollis nii hästi kui oskas ja endas jõudu leidis. Ega see teekond ei ole ühelegi külavanemale, üheski külas üle terve Eesti, meelakkumine. Teatepulka on aga selles mõttes väga hea üle võtta, et Mart on täna nii külaseltsi tegevust kui ka seeläbi minu tegemisi 100%-liselt toetamas. Head energiad on samal lainel. Loodan, et neid energiaid lisandub olemasolevate kõrvale lähiajal veelgi juurde.\nKui kellelgi on muresid või rõõme, mida on soov jagada, siis võib põhimõtteliselt igal ajal helistada (55598316) või kirjutada (marioluik (ät) gmail.com) või ka joonistada. Omalt poolt proovin nii operatiivselt kui võimalik ka vastata.\nmario luik, külavanem, vainupea küla, visioon, arengukava, koostöö, vainupea külaselts, vainupea küla selts mtü, haljala vallavalitsus, vainupea, vainupea kabel, vainupea kirik, haljala, 2020, mart vilu, külaseltsi juhatuse esimees