Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsembri 2013 , ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008\n02013R1306 — ET — 01.01.2018 — 002.001\nEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2016/791, 11. mai 2016,\nParandus, ELT L 061, 1.3.2014, lk 11 (1310/2013)\nParandus, ELT L 327, 9.12.2017, lk 83 (1306/2013)\nd) liidu rahaline osalus loomahaiguste ja tarbijate usalduse kaotusega seotud meetmetes, millele on osutatud määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 220.\ng) vajaduse korral ÜPPga seotud rakendusasutused, mis on asutatud vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003 ( 1 );\n3. Komisjon võtab selle kalendriaasta 30. juuniks, mille suhtes kohandamise määra kohaldatakse, vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks kohandamise määr. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 116 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.\n4. Kuni selle kalendriaasta 1. detsembrini, mille suhtes kohandamise määra kohaldatakse, võib komisjon uue teabe alusel võtta vastu rakendusaktid, millega kohandatakse lõike 3 kohaselt kindlaks määratud kohandamise määra. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 116 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.\n3. Edasilükkava mõjuga kohtu- või haldusmenetluse korral katkestatakse lõikes 1 või 2 osutatud automaatne kohustustest vabastamine asjaomaste tegevustega seotud summa ulatuses nimetatud kohtu- või haldusmenetluse ajaks, tingimusel et komisjon saab liikmesriigilt põhjendatud teatise N + 4 aasta 31. jaanuariks.\na) summad, mis vastavalt artiklitele 40, 52 ja 54 seoses EAGFi kuludega ning vastavalt artikli 41 lõikele 2 ja artiklile 51 tuleb maksta liidu eelarvesse, kaasa arvatud nendega kaasnevad intressid;\n1. Ilma et see piiraks liikmesriikide poolt vastavalt riiklikele õigus- ja haldusnormidele või ELi toimimise lepingu artiklile 287 läbiviidud kontrolli või ELi toimimise lepingu artikli 322 või nõukogu määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ( 2 ) alusel korraldatud kontrolli, võib komisjon viia liikmesriikides läbi kohapealseid kontrolle, et teha kindlaks eelkõige järgmist:\nKohapealse kontrolli läbiviimise volitused ei mõjuta siseriiklike sätete kohaldamist, mille kohaselt peavad teatavate toimingutega tegelema siseriikliku õiguse alusel selleks spetsiaalselt määratud ametnikud. Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 ( 3 ) ja määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 erisätteid, ei osale komisjoni poolt komisjoni nimel tegusema volitatud isikud muu hulgas koduvisiitidel või isikute ametlikul küsitlemisel asjaomase liikmesriigi õiguse alusel. Neil on siiski juurdepääs sellisel viisil saadud teabele.\nii) toetusesaajalt toetuskava või toetusmeetme raames tehtava individuaalse maksena tagasinõutava summa suurus ilma intressideta on vahemikus 100 eurot kuni 250 eurot ning kui asjaomane liikmesriik kohaldab vastavalt oma siseriiklikule õigusele siseriiklike võlgade sissenõudmisest loobumise suhtes lävendit, mis on sama suur või suurem kui tagasinõutav summa;\n1. Selleks et tagada, et kontrolli viiakse läbi nõuetekohaselt ja tõhusalt ning rahastamiskõlblikkuse tingimusi kontrollitakse tõhusal, ühtsel ja mittediskrimineerival viisil, mis kaitseb liidu finantshuve, on komisjonil juhul, kui seda on vaja süsteemi nõuetekohaseks haldamiseks, õigus võtta kooskõlas artikliga 115 vastu delegeeritud õigusakte seoses tolliprotseduure käsitlevate lisanõuetega ning eelkõige nõuetega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 952/2013 ( 4 ).\nKui mittevastavus on seotud liikmesriigi või liidu avalike hangete eeskirjadega, võetakse toetuse mittemakstava või lõpetatava osa kindlaks määramisel aluseks mittevastavuse raskusaste ja järgitakse proportsionaalsuse põhimõtet. Mittevastavus mõjutab tehingute seaduslikkust ja korrektsust üksnes osas, mis vastab toetuse mittemakstavale või lõpetatavale osale.\n„pindalapõhine otsetoetus” – määruse (EL) nr 1307/2013 III jaotise 1. ja 2. peatükis osutatud põhitoetuskava; ühtse pindalatoetuse kava ja ümberjaotav toetus, ◄ määruse (EL) nr 1307/2013 III jaotise 3. peatükis osutatud kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavadega seotud toetus; määruse (EL) nr 1307/2013 III jaotise 4. peatükis osutatud looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade toetus; määruse (EL) nr 1307/2013 III jaotise 5. peatükis osutatud noorte põllumajandustootjate toetus; VI jaotise 1. peatükis osutatud vabatahtlik tootmiskohustusega seotud toetus, kui toetust makstakse hektari kohta; IV jaotise 2. peatükis osutatud puuvilla eritoetused; määruse (EL) nr 1307/2013 V jaotises osutatud väikepõllumajandustootjate kava; Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 228/2013 ( 5 ) IV peatükis osutatud põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks, kui toetust makstakse hektari kohta, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 229/2013 ( 6 ) IV peatükis osutatud väiksematele Egeuse mere saartele suunatud põllumajandusvaldkonna erimeetmed, kui toetust makstakse hektari kohta.\n2. Vajaduse korral hõlmab ühtne süsteem loomade identifitseerimise ja registreerimise süsteemi, mis on loodud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1760/2000 ( 7 ) ning nõukogu määrusega (EÜ) nr 21/2004 ( 8 ).\nKõnealune andmebaas võimaldab eelkõige liikmesriigi pädeval asutusel saada kätte andmed jooksva kalendri- ja/või turustusaasta kohta ning eelneva kümne aasta kohta. Kui põllumajandustootjatele antavate toetuste taset mõjutavad andmed varasemate kalendri- ja/või turustusaastate kohta alates 2000. aastast, võimaldab kõnealune andmebaas ka nende andmetega tutvuda. Andmebaas võimaldab otse ja viivitamata tutvuda vähemalt nelja eelneva järjestikuse kalendriaasta andmetega ja komisjoni määruse (EÜ) nr 1120/2009 ( 9 ) (selle algversioonis) artikli 2 lõike 1 punktis c määratletud „püsikarjamaade” puhul ning, ajavahemikel alates kõnealuse määruse kohaldamise alguskuupäevast, määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 4 lõike 1 punktis h määratletud „püsirohumaade ja püsikarjamaade” puhul võimaldab andmebaas otse ja viivitamata tutvuda vähemalt viie eelneva järjestikuse kalendriaasta andmetega.\n2. Erandina käesoleva artikli lõike 1 punktist a võivad liikmesriigid otsustada, et\nb) määruse (EL) nr 1307/2013 V jaotises osutatud väikepõllumajandustootjate kavas osalevad põllumajandustootjaid ei pea deklareerima oma põlde, mille kohta maksetaotlust ei ole esitatud, välja arvatud juhul, kui sellist deklaratsiooni nõutakse mõne muu abi või toetuse jaoks.\n5. Erandina nõukogu määrusest (EMÜ, Euratom) nr 1182/71 ( 10 ) kohandatakse käesoleva peatüki kohane toetusetaotluse esitamise või muudatuste tegemise kuupäeva arvutamine, maksetaotlus või tõendavad dokumendid, lepingud või deklaratsioonid ühtse süsteemi erinõuetega. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 115 vastu delegeeritud õigusakte seoses eeskirjadega, mida kohaldatakse ajavahemike, kuupäevade ja tähtaegade suhtes, kui taotluste esitamise või muudatuste tegemise lõppkuupäev on riigipüha, laupäev või pühapäev.\nOlenemata käesoleva lõike esimesest ja teisest lõigust võivad liikmesriigid\nArtikli 67 lõikes 2 osutatud maaelu arengu raames antava toetuse puhul kohaldatakse käesoleva lõike esimest ja teist lõiku nende toetuse- või maksetaotluste suhtes, mis esitatakse alates taotlusaastast 2019.\n2. Liikmesriigid määravad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 ( 11 ) artiklis 4 sätestatud kriteeriumide kohaselt määruse (EL) nr 1308/2013 2. osa II jaotise I peatüki II jaos sätestatud kohustuste täitmise kontrollimise eest vastutava pädeva asutuse ning tagavad, et igal kõnealuseid kohustusi järgival ettevõtjal on õigus olla kontrollisüsteemiga hõlmatud.\nKõnealused süsteemid ning eelkõige nõukogu direktiivi 2008/71/EÜ ( 12 ) ning määruste (EÜ) nr 1760/2000 ja (EÜ) nr 21/2004 kohaselt loodud loomade identifitseerimise ja registreerimise süsteem peavad olema kooskõlas käesoleva määruse V jaotise II peatükis osutatud ühtse süsteemiga.\nMida on täpsemalt rakendatud järgmiste õigusaktidega:\n— määruse (EÜ) nr 470/2009 artikkel 14 ja määruse (EÜ) nr 37/2010 lisa,\n— määrus (EÜ) nr 852/2004: artikli 4 lõige 1 ning I lisa A osa (II jaotise punkti 4 alapunktid g, h ja j, punkti 5 alapunktid f ja h, punkt 6; III jaotise punkti 8 alapunktid a, b, d ja e, punkti 9 alapunktid a ja c);\n— määrus (EÜ) nr 853/2004: artikli 3 lõige 1 ja III lisa IX jao 1. peatükk (I jaotise punkti 1 alapunktid b, c, d ja e; I jaotise punkti 2 alapunkti a alajaotused i, ii ja iii, alapunkti b alajaotused i ja ii ning alapunkt c; I jaotise punktid 3, 4 ja 5; II jaotise A-osa punktid 1, 2, 3 ja 4; II jaotise B osa punkti 1 alapunktid a ja d, punkt 2 ja punkti 4 alapunktid a ja b), III lisa X jao 1. peatüki punkt 1;\n— määrus (EÜ) nr 183/2005: artikli 5 lõige 1 ja I lisa A osa (I jaotise punkti 4 alapunktid e ja g; II jaotise punkti 2 alapunktid a, b ja e), artikli 5 lõige 5 ja III lisa (pealkirja „Söötmine“ all punkti 1 „Ladustamine“ esimene ja viimane lause ning punkti 2 „Jaotamine“ kolmas lause), artikli 5 lõige 6, ning\n— määrus (EÜ) nr 396/2005: artikkel 18.\n( 1 ) Nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).\n( 2 ) Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).\n( 3 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).\n( 4 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).\n( 5 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 228/2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 247/2006 (ELT L 78, 20.3.2013, lk 23).\n( 6 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 229/2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte jaoks ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1405/2006 (ELT L 78, 20.3.2013, lk 41).\n( 7 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1760/2000 veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi loomise, veiseliha ja veiselihatoodete märgistamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 820/97 kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 204, 11.8.2000, lk 1).\n( 8 ) Nõukogu 17. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 21/2004, millega kehtestatakse lammaste ja kitsede identifitseerimise ja registreerimise süsteem ja muudetakse määrust (EÜ) nr 1782/2003 ning direktiive 92/102/EMÜ ja 64/432/EMÜ (ELT L 5, 9.1.2004, lk 8).\n( 9 ) Komisjoni 29. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1120/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) III jaotises sätestatud ühtse otsemaksete kava üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 316, 2.12.2009, lk 1).\n( 10 ) Nõukogu 3. juuni 1971. aasta määrus (EMÜ, Euratom) nr 1182/71, millega määratakse kindlaks ajavahemike, kuupäevade ja tähtaegade suhtes kohaldatavad eeskirjad (EÜT L 124, 8.6.1971, lk 1).\n( 11 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1).\n( 12 ) Nõukogu 15. juuli 2008. aasta direktiiv 2008/71/EÜ sigade identifitseerimise ja registreerimise kohta (ELT L 213, 8.8.2008, lk 31).


Книги Rahvaluule скачать бесплатно | 7books.ru\nRahvaluule — Noor sepp\nEesti muinasjutt «Noor sepp» räägib õpetliku loo jõuka taluperemehe noorimast pojast, kes isa õhutusel sepaametit õppima läheb. Ei tea, kas väärt ameti ikka saab selgeks, kui sepakojas pikutada ja pealt vaadata, kuidas teised rauda taovad? Vahva muinasjutt laisa õpipoisi käekäigust on kirja pandud mõnusa huumoriga. Noored [...]\nRahvaluule — Merepulm\nSee imeline muinaslugu jutustab liivi rannarahva elust muistsel ajal, kui mereema neid veel rikkaliku kalasaagiga õnnistas. Jutustab sellestki, kuidas mereema kutsunud kord vana kaluri oma tütre pulma kannelt mängima, ja mees saanud siis imetleda veealust võlumaailma kogu oma [...]\nRahvaluule — Roheline mees\nInglise muinasjutt kaardimängijast Hansust, kes kaotab tundmatule võõrale ning peab ta lossi Eikellegimaalt üles otsima. Kui Hans lossi ühe aasta ja ühe päeva jooksul ei leia, siis ta sureb. Nii asubki Hans lossi otsima. Kes talle appi tuleb ja kas tal ka on õnne, seda saab juba igaüks ise [...]\nRahvaluule — Kääbusnarr\nRaamatust saate lugeda prantsuse muinasjuttu lõbusast ja kavalast poisikesest, keda tema väikse kasvu tõttu hakati kutsuma Kääbusnarriks. Kui poiss endale teenistust otsima läheb, satub ta hiiglase majja ja pärast seda ootavad teda ees enneolematud [...]\nRahvaluule — Oma teada hoitud unenägu\nRaamatus on vahva lugu „Oma teada hoitud unenägu”. Selles rahvajutus ütles isa ühel õhtul poegadele: „Pange hästi tähele, mis te unes näete, ja rääkige mulle hommikul ilusasti ära.” Hommikul seletas vanem poeg oma unenäo ära, aga noorem ei lausunud sõnagi. Sellest vaikimisest sai alguse tõeline seikluste jada, mis viis [...]\nRahvaluule — Kuldlind\nRaamatust leiab prantsuse muinasjutu „Kuldlind”, kus kolm venda kuldlindu püüdma saadetakse. Kaks vanemat venda ei saa linnu leidmisega kuidagi hakkama, kuidas see aga noorimal pojal õnnestub ja kes tema suurim nõuandja on, selgub juba [...]\nRahvaluule — Kuidas Mari pettis sarvikut\nTegemist on eesti sugulaskeelt rääkivate marilaste muinasjutuga, mis on ühtaegu õpetlik ja naljakas. Lugu räägib kavalast marist, kes sarvikut ninapidi vedas ja lõpuks veel oma pilli järgi tantsima [...]\nRahvaluule — Vahetatud mõrsja\nRaamat räägib huvitava loo leskmehest, kellele üks kuri naine kaasaks tikkus. Mehe tütar ei tahtnud sugugi, et isa nõiaga abielluks, kuid nõia kavaluse tõttu leidsid pulmad siiski aset ning lisaks võõrasemale asus nende juurde elama ka tolle inetu tütar. Võõrasema muutus iga päevaga järjest õelamaks ja kohtles tütreid erinevalt. [...]\nRahvaluule — Tuulesõlmed\nNagu paljudes teisteski eesti muinasjuttudes, on ka «Tuulesõlmede» peategelased meri, mehed ja salapärane veealune maailm. Ennevanasti kuulas rahvas alati hiiu või külatarga nõu, enne kui tähtsaid toimetusi ette võttis. Kui aga targa hoiatusi ei arvestatud ja oma äranägemise järgi talitati, juhtus alati midagi halba. Niisiis on [...]\nRahvaluule — Õnneliku inimese särk\nRaamatus on kolm toredat muinasjuttu. Muinasjutus „Osav valitseja kuninga väimeheks” lubab kuningas sellele, kes tema valetada armastavale tütrele luiskamises vastu saab, pool kuningriiki pärandada ja tütre naiseks anda. „Ennustatud varapärija” pajatab loo rikkast, aga südametust mehest, kes lapse metsa saatuse hooleks jätab. [...]


Postituse pealkiri tundub mulle endale nii veidrana, aga kuna see läheb arvustuse alla pidin selle siiski panema. Öeldakse et kingitud hobuse suhu ei vaadata, kuid ometigi olid mu pakkides mõned head asjad, mis väga tahavad ennast minu lugejatele näidata.\nMa pidin oma kingid jäädvustama lausa kolmele pildile, sest mu lähedased on sel aastal kingitustega nii lahked olnud, suur suur tänu (kallistan)! :)\nSellele pildile paigutasin tooted, mis ei vaja eraldi pikka tutvustust, kuid ei teagi mis nüüd nendega teha, kas peaksin rääkima kes mida kinkis?\nMa siiski räägiksin paari sõnaga, kust miski pärit on :)\nKrunnitäidis minu armsalt Marialt, kelle kingitus on täpselt see, mida ma ise ei raatsinud osta, aga kingituseks on IDEAALNE! Minu vana krunnitäidis jäi mu juustele juba väikeseks (sest nad on nii tublisti kasvanud mul) ja nii ta poes mu torisevad sõnad meelde jättiski: "Expressionsis on alati allahindlused, aga krunnitäidistele kunagi soodukat ei tehta, oleks juba uut ja suuremat vaja..."\nLisan sellest ka pildikese, sest see on tõesti väga-väga suur!\nMinu klassiõde Marie suudab aga alati üllatada originaalsusega, selle tõttu lipsas kingikotti Lotte mullitaja koos kummikommidega (nomnom).\nKuus küljes ripub armas vilkuv jõuluvanake, kes kindlasti järgmisel aastal ka endale kuuse küljes koha leiab enne jõule ;)\nPunases kinkeümbrises on minu teise kodu (loe: Lõunakeskuse) kinkekaart, mille eest endale kindlasti midagi meelepärast välja valin.\nArmsad kivikestega baleriinad on jõuluvana (loe: õe) kingikotti lipsanud taas minu soovitusel, nimelt mainisin õele, et ta võiks müüki tellida need ilusad kingakesed. Nüüd on ka minul need olemas, juhuu!! Kellel on soov nende imearmsate baleriinade vastu, saab neid tellida SIIT.\n2. reas ilutsevad minu uued vägagi vinged prillid, neid olete juba saanud piiluda eelmisest postitusest. Need on nii mugavad ja istuvad nagu valatult, samuti ka väga ilusa disainiga. Kui kellelgi tekkis soov, leiab need Instrumentaariumist vähemalt 40% soodustusega (tavahind 69 eur)\nPrillidega koos tõid päkapikud mulle ka printsessilikult roosa prillikarbi koos roosa lapikesega.\nOma kallimalt sain kassikesega tassi, millel kirjas "Kõige armsama tass, armas nagu kiisu" ning pildi öökapile, et koguaeg saaksin tõustes vaadata, kuidas mul temaga vedanud on! :)\nMinu klassiõde Elisabeth võttis aga enda peale minu une eest hoolitsemise ja tegi mulle minu lemmikvärvides unenägudepüüdja, mis ilutseb nüüd minu teise unenägudepüüdja kõrval.\nSüdamekujuline klaaskarbike minu emmelt, sest ta näeb iga päev, kuidas mu kapipealsed ehetesse vaikselt upuvad, seega saan mingi osa ehk sinna paigutada :)\nEtu minu trennist on mulle meisterdanud armsa südamekujulise kotikese, milles peitus piparkoogike. See kott läheb raudselt minu trennikappi, patsikumme hoidma, sest need on mul alati igalpool laiali.\nLisaks kõigele sain ka õelt sooja vabaaja pusa, millest on ka üks pildike. Pusa on pärit Reservedist.\nNüüd näitan aga nelja toodet, mis väärivad natuke pikemat juttu ja eraldi tutvustamist, sest ehk leidub minu blogis kedagi, kes on just nendest toodetest huvitatud, aga pole ostma veel tormanud.\nColorama roosa küünelakk\nMaria teab, et ma olen suur roosahull, eriti kui see toon esineb küüntel. Terve mu küünelakikarp on täis erinevaid roosasid ja pakki saades ma imestasin - sellist roosat mul veel polegi! Toon on midagi tumeroosa ja neoonroosa vahepealset. Hästi hästi mõnus ja pigem suvine, kuid ideaalne kink ka jõuludeks.\nColorama lakid on võitnud paljude südameid ja nii ka minu, sest need on hea püsivuse ja värvitooniga. Samuti on ühed odavama lakid, mis on nii hea kvaliteediga.\nMinu küünelakk näeb küüntel välja aga selline:\nMinu pinginaaber on üks suur Oriflame fänn ja ka mina olen Oriflame pisiku endale saanud, seega kui kinkida ükskõik milline Oriflame toode, ei vaata ma sellele kuidagi moodi viltu. Ka kriitilist pilku on raske leida. Oriflame oxygen boost sari on super, olen silmaümbruskreemi juba proovinud ning kottis ja tumedad silmaalused kaovad hetkega.\nSee näokreem on väga kerge ja niisutava koostisega ja väga hea konkurent minu praegusele Lumene vitamin c näokreemile. Antud tootel on väga neutraalne lõhn ja peaks sobima igale kreemikasutajale, sest minu arust lõhnavad enamik kreeme üsagi sarnaselt, samuti ka see. Päevakreemina, saan seda peale kanda meigivabadel päevadel, seega üsna tihti. Toode, mida hakkan armastama!\nOriflame swedish spa niisutav jalamask\nTaas peitus see toode mu pinginaabri kingikotis ja esmalt pilku peale heites tekitas see minus segadust. Jalamask? Kas jalgadele tehakse maski? Kas see on hoopis kreem? Natuke uurides ja tootesse süvenedes sain aru, et jalgadele tehakse tõesti maski, lihtsalt mina olen rumaluke. Ma pole eriline jalgade eest hoolitseja, sest tean, et uisud teeksid minu suure töö maatasa. Saaksin oma jalakesi ilusatena nautida vaid ühe päeva, seega ma ei ole leidnud erilist mõtet. Nüüd aga tundub see mask mulle väga huvitavana ja lausa motiveerib oma jalakeste eest hoolt kandma.\nMask toimib väga huvitavalt, esmalt utleb see jätta 20 minutiks jalgadele. See on natukene ebamugav, sest jalgu tuleb koguaeg kuskil peal hoida, et mask maha ei tuleks. Seega 20 minutit ei kõndimisele. Seejärel tuleb mask maha loputada ja jalad jäävad siidiselt pehmeks ning ka mõnusa, piparmünti meenutava, lõhnaga.\nPäkapikkudele ma juba vaikselt sosistasin, et üks hea lainer on mu meigikotist puudu. Nii ma selle jõuludeks saingi ja juba olen ka seda mitmeid kordi katsetanud.\nLaineril on väga hea ots, millega saab tõmmata jooni igas suuruses. Nii ma mõned (väga kõverad) jooned ka käeseljale tõmbasin, et näeksite kui hea asjaga on tegu:\nMulle meeldib see, et laineril on hästi must toon, mis on ripsmetuššiga täpselt sama karva ja peenike joon jätab mulje, nagu oleks kleebitavad ripsmepikendused (haha see oli nõme näide, aga nii mulle endale koguaeg tundub). Samuti on laineriga väga hea ka parandada neid kohti, kust lainer üle libises ja värvi ei tõmmanudki, sest vahepeal on mul teiste laineritega juhtunud see, et parandamise asemel tuleb üks suur lörakas keset silma, mille tõttu tuleb kogu silmameik uuesti teha.\nLaineri juures on väga suur pluss see, et see kuivab väga kiirelt ja samuti püsib kaua peal. Minu lainer püsis veatuna hommikul 11-st õhtul 22-ni (oleks ka kauem kestnud, aga uneaeg tuli peale ja pidin selle eemaldama), seega peab see vastu terve tööpäeva ja veel peo ka otsa.\nNatuke tülikas on aga selle eemaldamine, sest see nõuab veekindla meigi eemaldajat ja ka natuke lisatööd järgmisel hommikul, sest kõike korraga kätte saada on üpriski võimatu.\nVäikesed näited ka minu tänasest meigist koos uue laineriga:\nIga inimene kes mind lähemalt tundma on õppinud teab, et olen tõeline küünlahull, eriti jõulude ajal. Lõhnaküünlad rabavad mind täiesti jalust ja nende kinkimisega ei saa kunagi mööda panna.\nSain jõuludeks 3 armsat küünalt:\nNüüdseks on aga kõik ja mina viskan lebosse koos Maria kingitud sokkidega ja lõhnaküünaldega ning hakkan kanal 12-st vaatama filmi "Päkapikk"\nTsauki, tsauki, varsti kirjutame jälle! :)\nTags: arvustus, elust enesest, küüned, meik, nahahooldus, näohooldus, silmad\nUnknown 26. detsember 2013 22:17\nSilmalainerist ootaks pikemat arvustust kui võimalik :)\nEliise 26. detsember 2013 22:25\nLisasin teksti juurde, sest tõesti paljud olulised asjad on märkimata, aitäh et aitasid :)\nAnonüümne 27. detsember 2013 02:11\nSa oled tõeliselt super inimene! Nii positiivne ja kõigile lisaks super välimusega ka! :) Palju päikest su ellu!\nEliise 27. detsember 2013 13:12\nOeh, suur suur tänu Sulle, tegid mu halli päeva nii päikeseliseks :) Suured kallistused!!!! <3\nAnonüümne 28. detsember 2013 15:21\nMida kõike Sa kasutasid, et ripsmed nii ilusaks pikaks kasvasid ? :)\nTohutult armas tüdruk oled :)\nEliise 28. detsember 2013 17:29\nOriflame ripsmeseerum tuli mulle appi juba mõned kuud tagasi, aga tulemus on siiani püsiv http://iluexpress.blogspot.com/search/label/ripsmeseerum\nAitäh Sulle nii armsate sõnade eest :)\nAnonüümne 5. jaanuar 2014 18:10\nOi, väga armas kingitus sinu poisisilt. Ilmselt liiga isiklik küsimus, aga kas elate lähestikku või on teil kaugsuhe? Tõeliselt kena paar olete! :) Palju edu teile!\nEliise 5. jaanuar 2014 18:21\nOh suur tänu! :)\nÕnneks elame mõlemad Tartus aga vahel tundub, et isegi mitte, sest kool ja trennid röövivad mõlemat nii palju aega, et teineteise jaoks jätkub aega vaid nädalavahetustel ja koolivaheaegadel :(


Kultuuriakadeemia ajalugu | Välisveeb\nTartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia ajalugu ulatub 1952. aastasse, kui Tallinnas loodi Tallinna Kultuurharidusala Kool (hilisem Tallinna Kultuurharidustöö Kool), kus hakati koolitama spetsialiste raamatukogude ja kultuurimajade jaoks.\n1960. aastal toodi õppeasutus ruumide kitsikuse tõttu üle Viljandisse.\nViljandi Kultuurikool aastal 1960 aadressil Johan Laidoneri plats 8 (praegune Park Hotell Viljandi). Foto: A. Kiisla\n1980. aastate lõpul jõuti arusaamiseni, et ka kultuuriala töötajal peab olema kõrgharidus, kuna järjest rohkem oli kõrgharidusega spetsialiste. Et kehtinud üleliidulised ettekirjutised nägid ette suure koosseisuga kõrgkoole, nimetati väikelinna rajatud õppeasutus mitte instituudiks, vaid kolledžiks.\n1991. aasta sügisel alustaski tööd kultuurialast kõrgharidust andev õppeasutus Viljandi kultuurikolledž. Traditsioonilistele erialadele – raamatukogundus, koori- ja tantsujuhtimine – lisandus mitu uut: rahvamuusika, vokaal-instrumentaalansamblite juhtimine ja mitmed teatrirakenduslikud erialad (butafoor-dekoraator, valgus- ja helirežissöör, näitejuht-teatritöö korraldaja).\nTÜ Viljandi kultuuriakadeemia peamaja aadressil Posti 1. Foto: Maritta Anton\n2003. aastal toimus järjekordne nimemuutus ja Viljandi kultuurikolledžist sai Viljandi kultuuriakadeemia. Seoses muudatustega Eesti haridusmaastikul ja juhindudes vajadusest tagada maksimaalne võimalik õppekvaliteet, allkirjastati 2005. aasta augustis ühinemisleping Tartu Ülikooliga.\nAlates aastast 2016, mil Tartu Ülikoolis toimus struktuurimuudatus, kuulub Viljandi kultuuriakadeemia humanitaarteaduste ja kunstide valdkonda. TÜ VKA on HV valdkonna seitsmest instituudist suurim.\n1952 – Tallinna Kultuurharidusala Kool\n1960 – Tallinna Kultuurharidustöö Kool, Viljandi Kultuurharidustöö Kool\n1978 – Viljandi Kultuurikool\n1991 – Viljandi Kultuurikolledž\n2003 – Viljandi kultuuriakadeemia\n2005 – Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia\nTunne meie inimest: Ene Trallmann\nSelles rubriigis tutvustame TÜ Viljandi kultuuriakadeemia inimesi tavapärasest ametikirjeldusest veidi erinevalt, esitades neile kuus küsimust. Vastab TÜ VKA raamatukogu juhataja Ene Trallmann.\nTunne meie inimest: Maarja Raudvee\nSelles rubriigis tutvustame TÜ Viljandi kultuuriakadeemia inimesi tavapärasest ametikirjeldusest veidi erinevalt, esitades neile kuus küsimust.\nTunne meie inimest: Tiiu Tamm


Alates asutamisest 2015. aastal ei ole meie serverikeskustes esinenud ainsatki teenusetõrget ja meie uptime on 100%. Võime uhkusega öelda, et kahe tegutsemisaasta jooksul ei ole meie juurest lahkunud ükski klient.\nMeie unikaalne pakkumine on Sinu ärile kasutoovaim, kui igakuised kulutused algavad 500€ kuus. Omame võimekust täita Sinu vajadused olenemata Sinu äri kasvukiirusest.\nSeome koostöösuhteid vaid partnerite ja äridega, kel olulisemateks väärtusteks usaldus ja turvalisus. Oleme ainuke teenusepakkuja Eestis, kel NATO turvastandarditele vastav serveripark 24/7 mehitatud valvega.\nMeie andmekeskused asuvad Tallinnas, Jõhvis, Helsingis ning Sankt-Peterburis. Oma unikaalse asukoha tõttu oleme ideaalne lüli ida ja lääne vahel. Omame valmisolekut teenindada kliente ka Saksamaal ning üle kogu Euroopa.\nBroneeri kohtumine või helista +372 657 9560\nMeie tiim koosneb vaid pikaajalise kogemusega oma ala spetsialistidest. Kõik selleks, et kindlustada Sinu rahuolu ja tagada ärivajadused.\nSuudame oma koguressursse skaleerida praeguselt 40-lt serverikapilt kuni 200 kapini aastaga.\nSaame pakkuda Sulle ja Su ärile personaliseeritud lähenemist, vastavalt vajadustele. Meiega võid kindel olla, et leiame ühise keele.\nOleme vaga uhked, et DC on koloteenuste jaoks edukalt sertifitseeritud vastavalt PCI DSS versiooni 3.2.1 nõuetele.\nPCI DSS-sertifikaat on kohustuslik ettevõtetele, kes töötlevad kaardimaksetega. Sel põhjusel on ka FinTechi ettevõtted meie kliendid.\nLiitu meie meiling listiga ja saadame Sulle igasuguse uudiskirja valdkonnas ja meie äris toimuvast.\nPEAKONTOR: Telliskivi 57, 10412 Tallinn, Estonia +372 657 9560 info@astrecdata.com BRONEERI KOHTUMINE


VIDEO: moslem räägib araabia keeles Dresdeni raekojas\nMTÜ International SIS esindus on hetkel Dresdenis, kus käivad hoogsalt Saksamaa taasühinemispäevale pühendatud pidustused - tähtpäev ise on 3. oktoober (1990), pidustused kestavad 1-3 oktoober. Äsja (kas 1. või 2. oktooberil) käis keegi Dresdeni raekojas üritusel, kus moslem araabia keeles kõnet pidas. Taustaks on Saksamaa ja Euroopa Liidu lipp. Videolt võib näha, et ka powerpointi slaidid on araabia keelsed. Suur pealkiri on saksa keelne ("Islami uus aasta") ja selle all araabia keelne jutt.\nTegemist on "Euroopalikel väärtustel" põhineva mentaalse retardeerumise ning vasakule radikaliseerumise järgmise astmega, mis on väga ohtlik ilming Euroopa ühiskonnale. Toeta immigratsiooni ja islamiseerumise vastu võitlevat MTÜd International SIS


Makseviisid - Paysera PayPal\nKuidas lisada paypalile raha\nPaysera PayPal. Paypal kuidas kontole\nBonusway - kuidas see toimib? Skrilli turvalisuses pole mingit põhjust kahelda. Valige nimi ja seejärel valige Lisa raha. Ostudelt kogunenud boonused ilmuvad sinu Bonusway kasutajakontole. Kanna oma krediitkaardile või deebetkaardile, mis kehastub.\nVeebis tellimuse vormistamisel võite kasutada järgmisi makseviise: Pangalink Meie ettevõte teeb koostööd veebipõhise maksesüsteemiga paysera.\nPaysera pakub teile tasu kohalike ja rahvusvaheliste elektrooniliste pangandussüsteemide kasutamise eest enamikus Euroopa riikides ja rahvusvahelistes internetimaksesüsteemides rohkem kui riigis. Panga kaudu maksmiseks Valige Paysera PayPal "e-pangandus ".\nPärast tellimuse kinnitamist suunatakse teid Paysera süsteemi, kus saate valida soovitud panga. Seejärel järgige Paysera protseduure ja kinnitage makse.\nPärast makse kinnitamist suunatakse teid tagasi meie e-poodi. Võtke arvesse, et mis tahes isikuandmed, mida täidate makse töötlemise ajal, ei edastata meie ettevõttele ühelgi viisil.\nPangaülekanne Ettemaksuarve saadetakse teie emaili aadressile kohe pärast tellimuse sisestamist. Kui oleme makse saanud täissummas, saadame teile lõpliku arve ja määrame tellimuse olekuks Töötlemine.\nTeil on aega 5 pangapäeva deposiidi lõpetamiseks. Kui olete juba PayPali klient, saate sisse logida oma kasutajaandmetega.\nKui olete PayPali uus kasutaja, saate luua PayPali konto. Valige aadress, kuhu te soetatud tooteid soovite, ja klõpsake nuppu Jätka.\nBonusway - kuidas see toimib? Raha välismaalt ülekandmiseks saate valida mitme erineva meetodi vahel. Kuidas see siis täpsemalt käib? Probleem aga on see, et kui ma krediitkaardiga automaadist raha. Kui teie pangakonto on registreeritud ja kinnitatud, on eriti lihtne sellelt raha oma PayPali kontole kanda.\nTeid suunatakse tagasi meie veebisaidile, kus peate valima saateviisi ja kinnitama tellimuse. Pärast seda õnnestub tellimus ja maksmine.\nKuidas saab ostude eest tasuda? Ostude eest saab tasuda: — Pangalinkide kaudu. PayPal makseviisi valides on võimalus maksta ka krediitkaardiga. Palju transport maksab?\nPärast tellimuse kinnitamist suunatakse teid paypal. Pärast seda suunatakse teid tagasi meie veebilehele.\nKorraldus ja maksmine õnnestus.


Kristjan Palusalu – Vikipeedia\nSee artikkel räägib maadlejast; laeva kohta vaata artiklit Kristjan Palusalu (laev)\nKristjan Palusalu (11. juunini 1935 Kristjan Trossmann; 10. märts 1908 Varemurru, Saulepi vald – 17. juuli 1987 Tallinn) oli eesti maadleja, olümpiavõitja Berliinis aastal 1936 nii Kreeka-Rooma kui ka vabamaadluses raskekaalus, 1937. aasta Euroopa meister Kreeka-Rooma maadluses raskekaalus, 12-kordne Eesti meister.\nKristjan Palusalu, 1936\n10. märts 1908\n17. juuli 1987 (79-aastaselt)\nKuld 1936 Berliin Kreeka-Rooma maadluse raskekaal\nKuld 1936 Berliin Vabamaadluse raskekaal\nKuld 1937 Pariis Kreeka-Rooma maadlus\nTa on koos Ivar Johanssoniga üks kahest sportlasest, kes on tulnud olümpiavõitjaks mõlemas maadlusviisis.\nSportlaskarjääri algul oli Palusalu 184 cm pikk ja 100 kg raske (jalanumber 47); olümpiavõitude aegu kaalus ta 114–115 kg. Ta esindas spordiklubi Tallinna Sport.\n2 Sõjaväeteenistus ja esimesed võistlused\n4 Berliini olümpiamängud\n5.1 Euroopa meistrivõistlused\n6 Karjääri lõpp\n8 Mälestuse jäädvustamine\nKristjan Palusalu sündis Läänemaal Saulepi vallas Varemurru külas Looritsa talus (praegu Pärnumaa, Lääneranna vald, Rädi küla; alles on vaid talukoht) Jüri ja Liiso Trossmanni kaheksanda lapsena. Tal oli neli vanemat venda ja kolm õde.\n16-aastaselt polnud Kristjanil külas enam vägikaikaveos vastast. Ta oleks hea meelega treeninud ja võistelnud, aga polnud õpetajaid ega vastaseid. Ta harjutas üksi võimlemist, tõstmist ja kergejõustikku, eriti jooksu, vahel kõndis 15 kilomeetrit Varblasse või 30 kilomeetrit Vatlasse, et teistega rammu katsuda.\nSõjaväeteenistus ja esimesed võistlusedRedigeeri\n1929. aasta aprillis võeti Kristjan sõjaväe ajateenistusse Tallinna lähedal asuvasse Suurupi merekindlusse suurtükiväelasena, kus teenis kuni 1930. aasta oktoobrini. 24. novembril võitis ta Tallinna garnisoni maadlusvõistlustel A-klassis esikoha. Peagi alustas ta treener Anton Ohaka ergutusel ühel-kahel korral nädalas treeninguid Tallinna klubis Sport ning osales esimestel võistlustel. Detsembris Eesti meistrivõistlustel vabamaadluses kaotas ta Olaf Luigale ja Otto Viikbergile (Viikmäe).\n1930. aasta veebruaris Eesti meistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses kaotas ta taas Luigale ja Viikbergile.\nOktoobris lõppes poolteist aastat väldanud sõduriaeg. Pärast kodutalus veedetud kuud asus ta elama Tallinna, astus klubi Sport liikmeks ja leidis tööd klubi liuvälja hooldajana. (Peagi siirdus Kristjan tööle raualattu Venn. Popov ja Poeg.)\nNovembris Eesti meistrivõistlustel vabamaadluses kaotas ta jälle Luigale ja Viikmäele, kuid võitis Arnold Luhaäärt ja Aleksander Kõllot ning teenis esimese medali – pronksi.\n1931. aasta märtsis Eesti meistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses võitis Trossmann Kõllo, Luiga ja Eduard Männiku, kuid sai Arnold Luhaäärelt seljakaotuse ning jäi kolmandaks. Selgus, et see oli kokkuleppekaotus, et Luhaäär tuleks Eesti meistriks ja sõidaks EM-ile Prahasse. Karistuseks saadeti sinna hoopis Viikmäe, kes tuli neljandaks. See oli eelviimane kaotus, mille hilisem Palusalu eestlaselt sai.\nEesti võitis oktoobris Riias Lätit 5:2. Trossmann alistas Alberts Zvejnieksi.\nTrossmann tuli Eesti meistriks vabamaadluses.\nEesti viigistas novembris Tallinnas Soomega 14:14. Voldemar Väli ja Ago Neo kõrval tõsteti esile Trossmanni, kes seljatas 4. minutil Väinö Laitise ja kaotas 1:2 39-aastasele kahekordsele maailmameistrile ja kahekordsele olümpiahõbedale Edil Rosenqvistile.\nTrossmann tuli 1932. aastal Eesti meistriks mõlemas maadlusviisis.\n1932. aasta detsembrist asus ta tööle Tallinna Keskvangla valvurina, kus töötas kuni 1941. aasta veebruarini.\nRootsi-Saksa-Ungari-Eesti maavõistlusel Stockholmis kaotas Trossmann olümpiapronksidele, ungarlasele Rajmund Badóle ja sakslasele Georg Gehringile, ning kolmekordsele olümpiavõitjale rootslasele Carl Westergrenile. Viimaseks jäi ka Eesti.\nSee oli üks põhjus, miks Eesti Los Angelese olümpiamängudelt üldiselt kõrvale jäi. Osvald Käpp siiski maadles.\nMaavõistlusele Lätiga Tallinnas pandi raskekaalus välja Eduard Männik, kes aga kaotas Alberts Zvejnieksile. Eesti siiski võitis 5:2.\n1933. aastal tuli Trossmann Eesti meistriks mõlemas maadlusviisis.\nMaavõistlusel Riias seljatas Trossmann Zvejnieksi. Eesti võitis 6:1.\nEuroopa meistrivõistlustel Helsingis oli neli maadlejat. I Kurt Hornfischer, II Arvo Niemelä, III Carl Westergren. Esimesena medalita jäänud Trossmann sai kaks aastat nooremalt Hornfischerilt seljakaotuse ja Westergrenilt punktikaotuse. Albert Kusnets kergekeskkaalus ja Olaf Luiga poolraskekaalus said pronksi.\nI Turaani turniirile Budapesti saadeti Viikmäe. Eesti jäi Soome (18 punkti) ja Ungari (13 punkti) järel viimaseks (11 punkti).\nII Turaani turniiri Helsingis 18. ja 19. märtsil 1934 võitis Soome (21 punkti) Eesti (12 punkti) ja Ungari (9 punkti) ees. Soome võitis kõigis kaaludes. Trossmann tunnistati Eesti parimaks, kuigi kaotas 0:3 Arvo Niemeläle.\nEesti meistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses kaotas Trossmann Nikolai Karklinile, kes tuli Eesti meistriks.\nNeed kaks kaotust jäidki talle Eestis viimasteks. Kristjan Palusalu ei kaotanud kodustel võistlustel enam kordagi.\nEuroopa meistrivõistlustele Kreeka-Rooma maadluses Rooma raskekaallast ei saadetud (Hornfischer võitis Rudolf Svenssoni (Rootsi) ja Alberts Zvejnieksi ees). Ago Neo sai hõbeda.\nEesti võitis Tallinnas Lätit 5:2.\nTallinna linna perekonnaseisuametniku otsusega 11. juunist 1935 määrati Kristjan Trossmanni uueks perekonnanimeks "Palusalu". Palusalu kanti perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 284 all.\nPalusalu tuli Eesti meistriks mõlemas maadlusviisis.\nEuroopa meistrivõistlustele Kreeka-Rooma maadluses Kopenhaagenisse raskekaallast ei saadetud (Hornfischer võitis kolmandat korda järjest Hjalmar Nyströmi (Soome) ja Alberts Zvejnieksi ees). Ago Neo sai pronksi.\nEuroopa meistrivõistlustele vabamaadluses Brüsselisse raskekaallast ei saadetud. Võitis Karl Hegglin Šveits Hornfischeri ja Nils Åkerlindhi ees.\nEesti võitis Riias Lätit 5:2.\nIII Turaani turniiri 15.–17. novembril Tallinnas võitis Eesti (18 punkti) Soome (14) ja Ungari (10) ees. Oma kaalu võitsid Voldemar Väli, Edgar Puusepp, Ago Neo, Olaf Luiga ja Kristjan Palusalu. Kärbeskaallane Evald Sikk tuli teiseks ja sulgkaallane Harald Miss kolmandaks. Palusalu võitis 2:1 Nyströmi.\nBerliini olümpiamängudel pandi Kristjan Palusalu ja Ago Neo välja mõlemas maadlusviisis. Esialgne plaan oli lasta meestel paar matši vabamaadluses teha ja siis loobuda, et Kreeka-Rooma stiilis paremini esineda. Kumbki mees ei tahtnud aga katkestamisest kuuldagi ja mõlemad tõid Eestile kaks medalit.\nVabamaadluse raskekaalus oli 11 maadlejat. Esimeses ringis seljatas Palusalu Josef Klapuchi (aega kulus 10.50). Vastase seljatasid ka Hjalmar Nyström ja Nils Åkerlindh.\nTeises ringis seljatas Palusalu Robert Herlandi (Prantsusmaa; 6.45) ja tõusis liidriks. Üks miinus oli Åkerlindhil, kes 2:1 võitis Nyströmi, ja Werner Bürkil (Šveits). Georg Gehring seljatas Mehmet Çobani (Türgi) 3 minutiga.\nKolmandas ringis võitis Palusalu Çobani 3:0, kuigi õiglasem tulemus olnuks 2:1. Åkerlindh sai seljavõidu, Nyström oli vaba.\nNeljandas ringis seljatas Palusalu Bürki (6.15). Åkerlindh sai Klapuchilt vaieldava seljakaotuse, Rootsi protesti ei rahuldatud ja Åkerlindh loobus protesti märgiks. Nyström seljatas Herlandi.\nEsikohakohtumises võitis Palusalu Nyströmi 3:0. Partermaadluses tegi ta mitu võtet ja sai vastase peaaegu selili, püstimaadlus möödus täiesti võrdselt. Seda kulda ei oodanud keegi.\nI Palusalu, II Klapuch, III Nyström, IV Åkerlindh, V Herland, VI Bürki.\nÜks päev puhkust ja seejärel algas Kreeka-Rooma maadluse turniir. Osales 110 maadlejat 23 maalt. Seitse riiki olid esindatud täisarvulise võistkonnaga (seitse meest), Eestist oli aga kuus võistlejat (sulgkaallane puudus).\nRaskekaalus oli 12 meest, neist vabamaadlusturniiril olid lisaks Palusalule osalenud Klapuch, Çoban ja Nyström. Puhanud mees oli aga Kurt Hornfischer, juba 17-aastaselt Moskva spartakiaadi võitnu, 1931. aasta töölisolümpiamängude võitja, kolmekordne Euroopa meister. Keegi polnud teda võitnud.\nEsimeses ringis jäi Çoban alla Aleardo Donatile (Itaalia; 1:2). Teised favoriidid võitsid seljaga, kõige rohkem kulus aega (8.49) Palusalul Eduard Schölli (Austria) võitmiseks, kes oli "aukartustäratavalt suur, kuid ülemääraselt lihav". John Nyman (Rootsi) seljatas Zoltán Kondorossy (Rumeenia).\nTeises ringis Nyman ja Palusalu vahetasid: esimene seljatas Schölli, teine Kondorossy (10.46). Nemad kahekesi jätkasid ainsatena puhaste paberitega. Hornfischer ei saanud Klapuchit selili (3:0). Ühe miinusega oli ka Nyström, kes võitis Donati.\nKolmandas ringis läksid liidrid Palusalu ja Nyman vastamisi. Rootslasel polnud küll suurvõite, ent ta oli silmanähtavalt tugev ja osav. Algpüstimaadlus tunnistati viigiliseks, kuid parteris sai Palusalu vastase poolnelsonisse. Rootslane punnis vastu ega läinud selili. Alles päris matši lõpul lendas rootslane õlgadele, kuid ühe õlaga väljapoole matti. Siiski oli tulemus 3:0 eestlase kasuks. See oli tähtis võit, sest rohkem Nyman ei kaotanudki. Hornfischer ei saanud selili ka Alberts Zvejnieksi (3:0). Klapuch aga hilines Donati vastu matile ja itaallasele loeti seljavõit, tšehh langes välja. Çoban võitis 2:1 Nyströmi. Palusalu 1, Hornfischer 2, Çoban ja Nyman 3, Donati ja Nyström 4 punkti.\nPärast matši piirasid Saksa ajakirjanikud Palusalu ümber ja tahtsid pildistada. Kuna Palusalu oli higine, ei tahtnud ta minna, kuid treener Nikolai Kursmani soovitusel siiski läks. Teda pildistati oma veerand tundi, aga ilm oli külm ja järgmisel päeval tal küünarnukid valutasid, mistõttu ta pidi neid matšide vaheajal soojendama.\nNeljandas ringis keeras Hornfischer minutiga selili Donati ja Nyman Nyströmi (15.47). Ainult Palusalu pidi Çobaniga täisaja rassima, enne kui 3:0 võidu sai. Kolm medalisti olid selgunud, medalid veel omavahel jagamata. Hornfischerile loositi vastu Palusalu.\nPalusalul oli seljataga 9 matši ja 113 minutit maadlust, Hornfischeril 4 matši ja 44 minutit. Deutschlandhalle oli puupüsti täis. Auloožis istus Adolf Hitler isiklikult. Juba oli raskekaalu tõstmise võitnud Josef Manger, jättes kolmandaks Arnold Luhaääre.\nHornfischer uskus, et enam-vähem tasavägise maadluse korral kuulutatakse võitjaks tema. Sellepärast ta ei riskinud, vaid oli võrdlemisi passiivne. Algpüstimaadlus tunnistati võrdseks. Ka partermaadluses ei sündinud midagi kummagi kasuks. («Parteris olime teineteise vastu viisakad,» ütles Palusalu.)\nPalusalu kümnes matš oli lõppemas. Aga käed olid juba soojaks maadeldud ja valu kadunud. Ta haaras Hornfischeril ümbert, surus ta enda vastu, heitis – ja sakslane oli sillas! Saal vakatas ja seda selgemini oli kuulda, kuidas eestlased karjusid: «Hurra, hurra! Palusalu, murra!» Kolm minutit murdis Palusalu vastast, siis sai too pea matilt välja ja seega püsti, kuid Palusalu virutas ta kohe matile tagasi. Ja siis oligi matši lõpp. Ei olnud kohtunikel pikka mõtlemist, 3:0 Palusalule.\nI koht Palusalu, II Nyman, III Hornfischer, IV Çoban, V Nyström, VI Donati.\nMeeskondlikult võitis Rootsi 20 punktiga; 2. koht Soome (11 punkti); 3. Ungari (10 punkti); 4. Eesti (10 punkti); 5. Saksamaa (10 punkti); 6. USA (9 punkti); 7. Türgi (4 punkti); 8. Tšehhoslovakkia (4 punkti); 9. Prantsusmaa (3 punkti); 10. Läti (2 punkti); 11. Kanada (1 punkt). Ungari võitis 3, Eesti 2, Saksamaa 0 kuldmedalit.\nKristjan Palusalu on maailmas ainus, kes on samadel olümpiamängudel võitnud raskekaalus nii Kreeka-Rooma kui ka vabamaadluse.\nOlümplaste tagasitulek (rongiga Valga kaudu) kujunes triumfisõiduks läbi Eesti. Tallinnas Balti jaamas ja austamistseremoonial Kadrioru staadionil tunglesid tohutud rahvamassid.\nRiigivanem Konstantin Päts kinkis Palusalule Pillapalu asunduses Harjumaal maakoha krundi Kungla nr A-94 suurusega 42,312 ha. Talu hooned projekteeris Erika Nõva.\n22. detsembril 1936 abiellus Kristjan Palusalu Tallinna Kaarli kirikus Ellen Saidlaga, laulatas Friedrich Stockholm.\n1936. aastal korraldas Tallinna klubi Sport turniiri, kus osalesid Palusalu, Viikmäe, Kõllo ja Karklin, lisaks Zvejnieks ja Hornfischer. Lihtne on arvata, mis sakslase siia tõi, raske arvata, mis teda ees ootas. Karklin heitis ta eestvööga silda, heitis teistki korda ja võitis! Palusalu võitis samuti pikapeale Hornfischeri, võitis ka Karklini ja kogu turniiri.\nPalusalu tuli 1937. aastal Eesti meistriks nii Kreeka-Rooma maadluses (6. ja 7. märtsil Viljandis Johannes Kotka ees) kui ka vabamaadluses (8. jaanuaril 1938 Tartus).\n17. ja 18. märtsil Tallinnas võitis Eesti A-koondis Soome A-koondist 5:2 ja Eesti B-koondis Soome B-koondist 4:3. Palusalu võitis Nyströmi 3:0, Eesti B-koondises seljatas Kotkas Edvard Järvise (12.02). Eesti A-koondises võitsid veel Voldemar Väli, Edgar Puusepp, Voldemar Mägi ja Ago Neo.\nEesti võitis 3. oktoobril Riias Lätit 4:3. Võitsid Väli, Puusepp, Neo ja Palusalu.\n1937. aasta Euroopa meistrivõistlustel Pariisis Palusalu külmetus ning oli kerges palavikus. Seetõttu ta sai esimestes ringides ainult punktivõidud Georg Gehringi (3:0) ja ungarlase Gyula Bóbise üle (2:1). Ka loosiga tal ei vedanud: ta ei jäänud loosiga ainsaski ringis vabaks, ent Josef Klapuch ja John Nyman koguni kaks korda!\nKolmandas ja neljandas ringis sai Palusalu seljavõidud Léon Charlier’ (Belgia) ja Robert Herlandi üle. Nyman seljatas neljandas ringis Klapuchi ning juhtis 0 punktiga, Palusalul oli 2 ja Klapuchil 4 punkti.\nViiendas ringis võitis Palusalu Nymani 3:0, kuid see ei tähendanud veel suuremat saavutust. Klapuchi võit viimases matšis andnuks kulla rootslasele ja Palusalule pronksi. Meistriks tulekuks oli vaja Pajusalul Klapuch selili panna.\nKogu algpüstimaadluse ja parteris peal olles Klapuch juhtis. Alles siis, kui Klapuch parterisse pandi, võttis Palusalu viimase jõu kokku ning tasapisi keeras Klapuchi selili.\nI koht Palusalu, II Nyman, III Klapuch.\nAgo Neo sai hõbeda, Voldemar Väli pronksi. Riikide arvestuses oli I Rootsi (13 punkti), II Soome (9 punkti; 3 kulda), III Saksamaa (9 punkti; 1 kuld), IV Eesti (6 punkti), V Tšehhoslovakkia (4 punkti), VI Holland (1 punkt).\n7. jaanuaril 1938 juhtus õnnetus. Palusalu heitis Voldemar Roolaant, proovis vältida raskemana vastasele pealekukkumist ja sealjuures tuli Palusalu õlg liigesest välja. Kui sama vigastus kordus maavõistlusel Soomega, tähendas see Palusalu karjääri lõppu.\nPalusalu tuli märtsi alguses Tallinnas Eesti meistriks Kreeka-Rooma maadluses Kotka ja Karklini ees.\n14. märtsil kaotas Eesti A-koondis Helsingis Soome A-koondisele 2:5 (võitsid Roolaan ja Palusalu, kaotasid Juhan Looaru, Evald Sumil, Väli, Puusepp ja Neo) ning Eesti B-koondis Soome B-koondisele samuti 2:5 (Kotkas võitis Nyströmi). Palusalu vastane oli Arvo Niemelä, kes tundis Palusalu vastu aukartust ja seetõttu kulges algpüstimaadlus Palusalu juhtimisel. Parteris läks aga vigastatud õlg uuesti paigast. See tõmmati kohe paigale ning Palusalu viis tahtejõu varal matši võiduka lõpuni (3:0).\nPalusalu asemel pandi Eesti koondisse Euroopa meistrivõistlusteks Tallinnas Johannes Kotkas, kes tuligi Euroopa meistriks.\n1941. aastal mobiliseeriti Palusalu Punaarmeesse nagu enamik eesti raskejõustiklastest. Umbes 200-meheline eestlaste rühm saadeti Vene NFSV-sse Kotlasesse tööpataljoni, hiljem sealt edasi Krasnoborski linna. Pärast põgenemiskatset septembris (koos mitme teise eestlasega) määrati talle esialgu surmanuhtlus, mis asendati Karjala rindele eesliinile saatmisega.\n31. oktoobri õhtul 1941, pool tundi pärast rindele jõudmist, põgenes ta koos kahe kaaslasega üle rindejoone Soome poolele. Vangivõetud Palusalu tundis ära Soome võimleja Heikki Savolainen, kes oli sõja ajal rindehaigla peaarst, seetõttu oli vastuvõtt väga sõbralik. 1. jaanuaril 1942 saabus Palusalu koos teiste Soome rinnetel vangi langenutega tagasi Tallinna. Ülejäänud sõjaaja veetis ta oma Kungla talus Pillapalu külas Järvamaal.\nSaksa ajal lehtedes kirjutatu tõttu oli ta pärast sõda aastatel 1945–1946 vahistatud Keskvanglas Tallinnas ja oli uurimise all. Ta pääses siiski kergelt, süüdistus "kodumaa reetmises" tühistati ning ta vabanes süüdistust esitamata 29. augustil 1946.\nPalusalu töötas pärastpoole treeneri ja ehitustöölisena. Ta võistles veel paar korda, näiteks 1948. aastal Eesti NSV spordiühingutevahelisel turniiril Spartaki ridades.\nAlates 1962. aastast, mil Martin Kleini medalivõidust Stockholmis möödus 50 aastat, peeti Tarvastus Martin Kleini mälestusvõistlusi, mille alaline peakohtunik oli Kristjan Palusalu.\n1966. aastal sai ta vabariikliku kategooria maadluskohtunikuks.\nAlates aastast 1988 toimuvad Tallinnas rahvusvahelised Kristjan Palusalu mälestusvõistlused Kreeka-Rooma maadluses.\nAastal 1989 sai Kristjan Palusalu nime Eesti Riikliku Merelaevanduse suurim laev (Kristjan Palusalu).\n10. märtsil 2009 avati Tallinnas Kristjan Palusalu mälestussammas.\nMaadlus 1936. aasta suveolümpiamängudel\n↑ Kungla talu ootab Palusalu. Esmaspäev, 26. veebruar 1938, nr 8, lk 4\n↑ Loodame ta peatset tervenemist! Rahvaleht, 12. jaanuar 1938, nr 5, lk 1.\n↑ "В Таллине открыт памятник легендарному эстонскому спортсмену-борцу" (vene).\n"Kristjan Palusalu: mälestusi, müüte, materjale" (koguteos). Koostanud Paavo Kivine, Olympia, Tallinn 2006, 342 lk\nK. Palusalu krunt vaba kõigist koormatistest. Uus Eesti, 17. veebruar 1939, nr 47, lk 7.\nPalusalu talu kaks miljonit. Esmaspäev, 17. aprill 1937, nr 16, lk 5.\nHelsingin Sanomat, 13. mai 2007: Puna-armeijasta paennut Kristjan antautui Toivolle, Painija Palusalu varmistui Viron Pronssisotilaan malliksi, Virolaisveistäjä yritti häivyttää painisankaria sotilaspatsaasta\nPaavo Kivine. Uut Kristjan Palusalu põgenemisloos. Tuna 1/2015, lk 102–108.\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Kristjan Palusalu\nKristjan Palusalu saidil Olympedia\nKristjan PALUSALU | Olympic Athlete | Berlin 1936, olympic.org\nPaavo Kivine. Kui Kristjan Palusalu saabus kahe kullaga EPL, 28. veebruar 2006\nPekka Erelt. "Palusalu, anna valu!" Eesti Ekspress, 27. juuli 2006\nKristjan Palusalu 100. sünniaastapäevaks ilmub postmark ERR, 7. märts 2008\nKertu Kalmus. Tallinn toetab Kristjan Palusalu skulptuuri valmimist 300 000 krooniga EPL, 10. veebruar 2009\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Kristjan_Palusalu&oldid=5925116"\nLehekülje viimane muutmine: 4. juuli 2021, 17:26\nSelle lehekülje viimane muutmine: 17:26, 4. juuli 2021.


Ratchet ja Clank: Rift Apart - iga kuldpolt - Sporti\nRatchet ja Clank: Rift Apart - iga kuldpolt\nKuldpoldid on Ratchetis ja Clankis kõige väärtuslikum kollektsioon: Rift Apart.\nIga kuldpolt avab midagi konkreetset mängus . See võib olla teatud esemete uus välimus või eelis, mis aitab Ratchet ja Clink: Rift Apart mängijaid tohutult.\nEnamikku kuldpoltidest on lihtne leida, kuid see nõuab kannatlikkust. Ratchetis ja Clankis on kokku 25: Rift Apart. Siit leiate mängust kõik 25 kuldpolt.\nKõik 25 kuldpoldi asukohta Ratchetis ja Clankis: Rift Apart\nPilt Insomniac Games'i kaudu\nEsimene kuldpolt Ratchetis ja Clankis: Rift Apart asub Nefarious Business Factory'is. See toimub Corson V külgotsingu ajal. Pärast seinahüppe lõpetamist keerake poldi nägemiseks ümber. Selle saamiseks hüpake üle konveierilindi.\ngta v parimad sportautod\nKuldpolt 2 võib leida pärast seda, kui mängijad kohtuvad The Phantomiga. See toimub väljaspool klubi tänaval Corson V. Polt on paremal läbi resti. Libistage platvormilt ja lõhestuge, et jõuda platvormile, millel on polt.\nHankige Phantom Glove ja minge Nefarious City põhiosa algusesse. Seinaga sõitke paneeliga vasakule ja mängijad pääsevad Ratchet and Clank: Rift Apart kolmanda kuldpoltini.\nMängijad kohtuvad Goon-4-Less vägedega, kui nad Morti Sargasso peal ahistavad. Pärast seda minge Gelatoniumi rajatise tagaküljele. Tõmmake lõng kaugele platvormile ja see Ratchet and Clank: Rift Apart Gold Bolt on kohal.\nLiikuge vasakule pärast Sargasso silla ületamist Riveti peidiku lähedal. Seal on väike glutooniumirajatis, mille taga on kuldpolt.\nGold Bolt 6 asub Zurkie's esimese platvormi all. Poldi saamiseks ujuge ettevaatlikult platvormi alla.\nRatchet ja Clank: Rift Apart seitsmes kuldpolt saadakse pärast seda, kui mängijad on Zurkie's Bugtrax Challenge Race'i pronksikarika lõpetanud.\nPärast seda, kui mängijad saavad Trudyga Sargasso ümber ringi lennata, võib Glutoniumi rajatise lähedalt suure rõnga keskelt leida kuldpolt.\nSelle Gold Boti leiate Savalis liikuva platvormi tagaküljelt. Jälgige seda, hüpake sellele ja võtke polt.\nSuunduge kaardil Savali paremasse ülanurka. Ratchet ja Clank: Rift Apart mängijad peavad jooksma üle seina, millel on nupud. Kõigi nende nuppude vajutamine avab anuma, mille sees on kuldpolt.\nKuldpolt 11 on Blizar Prime'i alguses. Hüppa üle kaevanduskeskusele. Kuldpolt puhkab mõnede mürgiste krabide seas.\nBlizar Prime'i kaevanduskeskuse alguses hävitage vasakul olev kristall. Kasutage magusaabastega pärast ringi hüppamist ja kuldpolt on kohal.\nHoney Road'i külgotsingu ajal peavad mängijad keskkonna muutmiseks kasutama kristalli. Hüppa teise kristalli juurde ja vii see minevikku. Hüppa teise lähedal asuva kristalli juurde. Lööge see tulevikus tagasi, kus asub Kuldpolt.\nPärast esimest vaenlaste sülemit Torren IV -l suunduge paremale. Minge mööda seina üles ja sõitke selle ümber, et leida Ratchet ja Clank: 14. kuldpolt: Rift Apart.\nRivet hüüatab, et mängijad on lõhestunud, kuna mängijad on Torren IV sulatusaugu lähedal rööbastel. Võtke püss ja leitakse 15. Ratchet and Clank: Rift Apart Bolt.\nPurustage Cordelionilt leitud esimene kristall. Väljuge ruumist ja lendage kaugele maandumisplatsile. Kuldpolt on kohal.\nMinge Cordelionis liftiga alla. Pärast esimese maa -aluse kristalli löömist sisenege katkise uksega ruumi. Poldi leidmiseks kasutage ukse kaudu lõast.\nRatchet ja Clank: Rift Apart mängijad lähevad Cordelionil vee alla, ronivad pärast esimest tühimikku seina. Kuldpolt on peal.\nSelle kuldpoldi saab kätte pärast seda, kui mängijad on hõbekarikas Zurkie's läbinud kahjuritõrje väljakutse.\nRatchet ja Clank: Rift Apart mängijad saavad Maprd O-Matici Ardolis. Pärast selle saamist hõljuge vee äärde ja laske plahvatusohtlikel tünnidel. Kuldpolt on kohal.\nKuldpolt 21 on saadaval piraatide prooviversioonides. Goo kambri avamine hakkab tõrkuma ja kuldpolt on sees.\nRatchet ja Clank: 22. kuldpolt: Rift Apart asub Savali katakombides. See asub peaukse vastas, kuid vajab selle juurde jõudmiseks Glitchi.\nSee Ratchet ja Clank: Rift Apart Bolt asub Viceronis pärast vanglasse tungimist. Kui mängijad kohtuvad müüjaga, minge paremale ja Phantom Dash hoonesse. Kõrvaltoas on laev, millel kuldpolt peal.\nSee kuldpolt saadakse siis, kui mängijad peavad Ratchet'i ja Kitiga kohtumiseks õue minema. Paremal on platvorm kuldpoltidega.\nRatchet ja Clank: Rift Aparti viimane kuldpolt on leitav pärast seda, kui mängijad hakkavad keisri assistendi turvalisust välja võtma. Minge alla VIP -tiivale ja lahtrid on avatud. Mortiga ruumis on viimane polt.\nBuffalo katapultid ründavad lõvi vasika päästmiseks\n5 mängu, mida Rockstar Games peaks järgmise põlvkonna konsoolide jaoks nagu GTA 5 uuesti koostama/ümber tegema\nkuidas kasutada vihmavarju saatust 2\nkas küberpunk 2077 -l on mitme mängijaga mäng\nkõige populaarsemad külaelanikud loomade ületamisel\nrealistlikud tekstuuripaketid minecraft pe jaoks


Vooremaa Majanduskasvu aeglustumine tööturu näitajates ei kajastu\nMajanduskasvu aeglustumine tööturu näitajates ei kajastu\nHõivatute osakaal tööealiste hulgas on juba neljandat kvartalit suurem, kui oli buumi tippajal.\nAeglasem majanduskasv ja kiirem hõive kasv tähendab, et tootlikkuse kasv kolmandas kvartalis aeglustus ja ettevõtete kasum kahanes rohkem kui varem.\nStatistikaameti teatel kasvas hõive 2015. aasta kolmandas kvartalis aastataguse ajaga võrreldes 4,3 protsenti ning töötuse määr oli 5,2 protsenti. Tööga hõivatute ja töötute osakaal tööealiste hulgas ehk tööjõus osalemise määr jäi aasta esimese poole kõrgele tasemele ja ulatus 70,9 protsendini. Tööga hõivatute osakaal suurenes nii kõikides vanuserühmades kui ka piirkondades.\nHõive kasv kiirenes ja tööpuudus kahanes hooajalisi tegureid arvestades märgatavalt ka eelmise kvartaliga võrreldes. Hõivatute osakaal tööealiste hulgas on juba neljandat kvartalit suurem, kui oli buumi tippajal. Toona oli küll töötuse määr veidi üle protsendipunkti madalam kui praegu, kuid seda väiksema tööjõus osalemise tõttu.\nArvestades statistikaameti kiirhinnangut, mille kohaselt majanduskasv kolmandas kvartalis aeglustus, ja hõive kasvu kiirenemist, on tööjõu tootlikkus kahanenud. Lisaks viitavad maksu- ja tolliameti andmed palgatõusu kiirenemisele: ettevõtete kasum kahanes seega kolmandas kvartalis tõenäoliselt kiiremini kui varem.


★★★ Kuidas säilitada bassein ilma kemikaalidega ★★★\nKemikaalivaba basseini säilitamine ei ole lihtne ülesanne, kuna on olemas mitu võimalust ja peate veenduma, et teie valitud viis on teie basseini jaoks tõhus. Ükskõik, millist tüüpi keemiline vaba bassein te töötate, on tulemused peaaegu ühesugused. Poolte keemiline tasuta puhastamine pakub mitmeid eeliseid, mis on palju kaugemale kui süsteemide puhastamiseks kasutatavad keemilised meetodid. Kemikaalivabade kogude hooldus on palju väiksem ja kogu sisendkulud on suhteliselt väiksemad.\nBasseini vee kloorimine nõuab rohkem kulutusi, ja pealegi võite ka klooritud basseini kogust kandma. Kemikaalivabade basseinide puhastamismeetodite taskukohasus ja lihtsamad basseini hooldusmeetodid on paljudel inimestel valinud keemilise tasuta basseini hoolduse. On olemas uus tehnoloogia, mis võimaldab kasutada looduslikku hapnikku kasutavaid mittekemikaalseid basseinide ravimeetodeid ja see uus tehnoloogia ei vaja üldse hooldust.\nSelle tehnoloogia abil on basseini puhastamise teine oluline aspekt selles, et kasutatakse vaske basseini vee puhastamiseks ja bakterite tapmiseks. Ujukitele vaske peetakse ohutuks ja isegi kui te jootate vett, mille sees on vase sisaldus, pole võimalust, et see kahjustab teid.\nPool on veel üks efektiivne keemiline vabanemise meetod, mis on keemilise tasuta basseini puhastamise süsteem. Süsteem töötab, võttes hapnikku ja muutes selle osooni. Osooni loetakse potentsiaalselt võimsamaks ja ohutumaks meetodiks basseinis bakterite ja viiruste puhastamisel. Osoonikemikaalide vaba puhastussüsteemi hooldus on lihtne ja peate veenduma, et basseini töötlemise viis on õige. See muutub märkimisväärseks, viidates sellele, et saate palgata professionaalseid basseini puhastusteenuseid, et saaksite efektiivselt puhastada basseini vett ja vabastada bakterid, viirused ja muud kahjulikud kemikaalid.\nBasseini töötlemisel keemiliste vabade töötlemismeetodite abil on üsna vajalik kontrollida basseini veetaset. Pealegi peaksite olema valmis kindlaks tegema, kas bassein vajab puhastamist või mitte. Kõik need väikesed, kuid otsustava tähtsusega tegurid toovad teid põhjalikult välja basseini puhastamise ja ka ilma kemikaalide kasutamiseta (viimane pilt firmast accu-pools.com).


H2 molekulaar vesinikvee aparaat - Mineral Garden\nCategory: Casual.\tTags: H2 vesi, H2 Water, H2 water generator, Hydrogen Water, vesinik vesi.\nAparaat rikastab vett vesiniku molekulidega (H2), andes sellega veele erilised omadused. On teada, et vesinikvesi on selektiivne antioksüdant, muutes tsütotoksilised ja DNA-kahjulikud vabad radikaalid rakkude sees vee molekulideks. Seega muudab vesinikvesi kahjulikud OH* molekulid kasulikeks vee molekulideks rakutasandil.\nPudel kasutab PEM (Polymer electrolyte membrane) tehnoloogiat, mille käigus hüdrolüüsitakse veest vesinik ja lisataks vette tagasi VAID vesinik; kõik ülejäänud protsessis tekkivad gaasid (osoon, hapnik, kloori gaasid) eraldatakse jääkvee paaki. Pudel suudab eraldada vette vesinikugaasi 1.5 kuni 3.5 ppm, vastavalt 1×7 minutit aktiveerimise ja 3×7 minutit aktiveerimise korral. Vesi säilitab 90% enda vesinikurikastest omadustest kinnises klaaspudelis 12 tunni jooksul.\nVesinikvee toime kehas:\n• Vesinikvesi taastab hüdratsiooni rakkudes – tavalises kraanivees on kobaratesse kogunenud umbes 15-20 vee molekuli. Vesinikvee aparaadi elektrolüüsiprotsessi ajal lõhustuvad suured vee-kobarad niinimetatud mikrokobarateks, kus on vaid 4-6 molekuli. Seega on vesi paremini omastatav ning pakub suurepärast hüdratsiooni raku-tasandil.\n• Vesinik läbistab hõlpsasti rakumembraane, kuna see on väikseim ja kergeim element. See jõuab kõikide organiteni mõne minutiga.\n• Vesinikvesi on antioksüdant – sel on kõrge reduktsiooni potentsiaal, mis tähendab et sel on palju vabu elektrone, mida loovutatakse kahjulike vabade radikaalide neutraliseerimiseks, sellega keha kaitstes.\n• Vesinikvesi on keha puhastaja – mikrokobaratena on vesi suurepäraste detoksifikatsioonivõimetega, sest on hea lahustuvuse ja läbitavusega. See aitab lahustada ja välja uhtuda happelisi tahkeid jääke ja toksiine, mis on kehasse kogunenud.\n• Vesinik on ainuke antioksüdant, mis ei muutu vabaks radikaaliks elektroni loovutades. Reageerides hapnikuga, muutub see veeks, mis hõlbustab veelgi puhastusprotsesse.\n• Vesinikvesi on ideaalne keskkond, kus ükski kahjulik bakter ega ka viirus ei saa elada.\nVesinikvesi on kasulik järgmistel puhkudel:\n• Vananemine – aeglustab vananemist ja aitab rakkudel uueneda\n• Energia, vitaalsus ning taastumisvõime paranevad\n• Toetab raku mitokondrites ATP tootmist\n• Detoksifikatsioon – parandab üldist heaolu ja ka kehalõhnasid\n• Toitainete imendumine ja metabolism paranevad\n• Gastroenteroloogiliste probleemide korral\n• Maksa ja neerude probleemide korral\n• Dermatoloogiliste probleemide korral (aitab haavadel paraneda)\n• Immuunsüsteemi probleemide korral\n• Allergiate korral\n• Hingamisteede probleemide korral\n• Diabeedi korral\n• Vähi korral\n• Südameveresoonkonna probleemide korral (kaasa arvatud infarkt ja insult)\n• Halva kolesterooli ja arterite lubjastumise tekkimise korral\nInglise keelne ülevaade vesinikveest. Teadlane Tyler LeBaron teeb ülevaate vesinikvee kasulikkusest https://www.youtube.com/watch?v=bTTMDyTCIaI\nOle esimene, kes hindab toodet “H2 molekulaar vesinikvee aparaat” Tühista vastus\n© 2017 Mineral Garden. Living Minerals OÜ, Valgevase 10, Tallinn 10141, living.minerals@gmail.com +372 56096006


Suvirapsi tööd - BalticAgro Blogi\nPostitas - Baltic Agro põllunõustajad Taimekasvatus 18. mai 2020\nSuviraps on mullastiku suhtes nõudlik kultuur. Eelistatud on soodsa niiskusrežiimiga, toitainete- ja huumusrikkad mullad, mille pH on 6-7. Kasvukoha mullad peaksid olema keskmise lõimisega saviliiv- ja liivsavimullad. Seeme tuleks külvata, kui mullatemperatuur püsib 8-10°C juures.\nClearfield-sortidele on heaks herbitsiidi lahenduseks Cleravo. Tohib kasutada ainult imasamoksi taluvate rapsi või rüpsi Clearfield sortidel, kasutamine mitte-Clearfield sortidel hävitab kultuuri täielikult. Parim aeg pritsimiseks on umbrohtude varases kasvufaasis alates tärkamisest kuni rosetis on 4 lehte. Suvirapsil või -rüpsil on selleks ajaks olemas vähemalt 5-6 pärislehte. Kulunorm 0,8-1,0 l/ha BBCH 10-18, efektiivsuse parandamiseks kasutada koos Dash’iga (maksimaalne kulunorm 1,0 l/ha).\nGalera – imendub peamiselt lehtede kaudu ning kandub sealt edasi teistesse taimeosadesse. Tundlikel umbrohuliikidel on esimesi silmaga nähtavaid taandumise tunnuseid näha 1-2 päeva pärast kemikaaliga töötlemist, lõplik efekt avaldub 3-4 nädala jooksul. Kulunorm 0,3 l/ha ja lubatud pritsimisaeg 2. pärislehe faasist kuni 4. pärislehe faasini (BBCH 12-14).\nLontrel 72 SG – on selektiivne tärkamisjärgselt kasutatav herbitsiid laialeheliste umbrohtude tõrjeks. Lubatud pritsimisaeg 2. lehest kuni esimeste õiepungadeni (BBCH 12-55) kulunormiga 125-165 g/ha.\nSalsa – on herbitsiid kaheiduleheliste umbrohtude tärkamisjärgseks tõrjeks. 1-2 tunni jooksul pärast kasutamist peatuvad taimedes raku jagunemine ja kasvuprotsessid. Mõne päeva jooksul tekivad töödeldud umbrohtudele kloroosi ja värvikaotuse sümptomid, 2-4 nädala jooksul tekib nekroos ja taim hävineb. Lubatud pritsimisaeg on BBCH 10-18 ja kulunorm 15-25 g/ha. NB! Salsa on registrist kustutatud, ajapikendus kasutamiseks on antud kuni 06.03.2021. Luba müümiseks lõppes 06.03.2020.\nKõrreliste tõrje lahendused suvirapsist on Targa Super – kasutatakse umbrohtude tõrjumiseks tärkamisjärgselt, kui põhiline osa umbrohtudest on tärganud. Rapsi ja rüpsi on lubatud pritsida alates kultuuri esimesest pärislehest kuni täisõitsemiseni. Kulunorm 0,75-1,25 l/ha, kui on probleeme orasheinaga, siis tuleks kasutada kulunormi 1,5-2,0 l/ha. Teiseks heaks lahenduseks on Agil 100 EC, mis on herbitsiid lühi- ja pikaealiste kõrreliste (orasheina, jt üheiduleheliste) umbrohtude tärkamisjärgseks tõrjeks. Lühiealiste kõrreliste umbrohtude tõrjeks pritsida umbrohu 3 lehe faasist kõrsumiseni kulunormiga 0,5-0,8 l/ha, 15-25 cm kõrgust orasheina kulunormiga 1,0-1,5 l/ha.\nKasvu reguleerimise eesmärgiks on pidurdada rapsi taimede kõrguskasvu ning intensiivistada külgvõrsete arengut. Lisaks tõuseb tänu arenenud ja tugevatele külgvõrsetele saagipotentsiaal. Taimed põllul on ühtlasemad ja lamandumiskindlamad ning ühtlasem on ka õitsemine ja valmimine. Suvirapsil soovitame kasutada:\nkui rapsil on 5-6 lehte (BBCH 15-16), on kulunorm 0,8-1,0 l/ha;\n2. Caryx, mille kulunorm on 0,7-1,4 l/ha. Optimaalne kasutamisaeg suvirapsil on alates 3-4 lehe või lehepaari lahti rullumisest (BBCH 13-14) kuni õiepungade moodustumise lõpuni (BBCH 59). Caryx’iga töötlemine hoiab ära suvirapsi liiga tugeva kasvu ning taimed on kompaktsed. Külgharudeni jõuab rohkem valgust ning taimedel on külgharude arenemiseks rohkem ruumi. Caryx vähendab taime kõrgust, kahandades lamandumise võimalust. Tugev lamandumine muudab koristamise keeruliseks, tulemuseks on sageli saagikadu.\nKui rapsi õitsemise ajal on õhuniiskus kõrge ja esineb vihmaperioode, siis on valgemädaniku nakkumise oht suur. See kehtib nii suvi- kui ka talirapsi kohta. Nakkus saab alguse valdavalt lehekaenaldest, kuhu langevad kroonlehed koos eostega püsima jäävad. Haiguse levikuks optimaalne temperatuur on 15-24 ℃.\nValgemädaniku tugeva nakkuse korral võib saagikadu ulatuda kuni 30% ja enamgi. Haiguse arenedes taim sureb ning kõdrad avanevad enneaegselt, väheneb tuhande tera mass. Haigus on selgemini tuvastatav alles peale õitsemist. Taimevarred muutuvad valkjas-halliks, murduvad ning vart lahti lõigates võib märgata musta värvi sklerootsiume.\nValgemädaniku tõrjeks optimaalne aeg on esimeste kroonlehtede langemise hetkel, sest just sel hetkel toimub põhiline nakatumine. Õitsemisaegseks valgemädaniku tõrjeks on võimalik kasutada fungitsiide Cantus Gold 0,4-0,5 l/ha ja Propulse 0,8-1,0 l/ha. Mõlemad tooted on efektiivsed ka kuivlaiksuse (Alternaria brassicae) vastu, millesse nakatumine toimub veidi hiljem. Kuivlaiksuse arenguks optimaalne temperatuur on 17-25 ℃ ning sarnaselt valgemädanikuga soodustavad haiguse levikut niisked tingimused. Tugeva nakkuse korral on probleemiks kõtrade enneaegne avanemine, mille tagajärjeks on arvestatav saagikadu.\nFotol fomoosist kahjustatud rapsileht. Kasvuregulaator Tilmor annab muu hulgas kaitse ka fomoosi ehk ristõieliste mustmädaniku vastu.\nMavrik sobib kahjurite tõrjeks nii rapsile kui teraviljadele.\nMaakirbud (Phyllotreta spp) on mustad või kollakate triipudega kuni 3,5 mm pikkused hüppavad mardikad. Kõige suuremat kahju teevad nad rapsi taimedele kahe nädala jooksul pärast tärkamist. Elutegevus algab neil siis, kui kevadine temperatuur on 8o C, kuiva ja sooja ilma korral võivad tõusmed hävitada 1-2 päevaga. Tõrjekriteerium – kui taime kohta on 1-3 mardikat ja 5-10% taimedest on asustatud.\nKõdra-peitkärsaka (Ceutorhynchus assimilis) aktiivseim lendlus toimub täisõitsemise alguses. Valmikud munevad munad noortesse kõtradesse, närides kõdra seina augu. Vastne toitub rapsi seemnetest. Kõdra-peitkärsaka massiline levik põllul suurendab ka oluliselt suuremat kahju tekitava kõdra-pahksääse (Dasineura brassicae) kahjustuse levikut. Kõdrasääsk muneb noortesse kõtradesse munad, vanematesse kõtradesse pääseb valmik kõdra-peitkärsaka näritud augu kaudu. Vastsed toituvad kõdra siseseinast ning eritavad mürgiseid eritisi, mis põhjustavad kõdra paisumise ja enneaegse avanemise.\nOluline kahjur on ka kapsakoi (Plutella xylostella). Kapsakoi liblikate lendlemine toimub tavapäraselt maikuu teises pooles. Munad munetakse ristõieliste taimede lehtede alaküljele ning roheka kehaga vastsed toituvad lehekoest, süües lõpuks lehed auguliseks. Talirapsile kapsakoi üldjuhul suurt ohtu ei kujuta, kuid võib siiski kahjustada noori kõtrasid. Rohkem tähelepanu tuleks pöörata suvirapsi põldudele, mis asuvad talirapsi põldude vahetus läheduses. Kapsakoi vastsed võivad tugevalt kahjustada suvirapsi noori, arenevaid lehti.\nPaagisegusse koos õitsemiseaegse fungitsiidiga võib lisada süsteemset insektitsiidi Biscaya 0,3 l/ha. Rapsi õitsemise ajal võib kahjurputukate tõrjeks kasutada ka Proteus OD 0,6-0,75 l/ha ning Mavrik 0,2 l/ha, kuid neid tooteid ei tohi kasurputukate kaitsmise eesmärgil kokku segada fungitsiididega.\nMullaherbitsiididega (Butisan Kombi) paagisegus soovitame kasutada Ruter AA 2,0 l/ha + Humistar 2,0 l/ha või mõlemat toodet sisaldavat vedelväetist TurboRoot 4,0 l/ha. Selle kombinatsiooni eeliseks on taimestiku ühtlasem tärkamine, hästi arenenud juurestik, taimede kiire algareng. Humiinhapped muudavad mullas olevad fosfori lahustumatud ühendid taimedele paremini kättesaadavaks. Ruter AA soodustab narmasjuurte arengut ning parandab toitainete kättesaadavust. Toote koostises on rikkalikult vabu aminohappeid, mis parandavad taimede vastupidavust liigniiskusest või kuivusest tulenevale stressile.\nPõllumulla bioloogilist aktiivsust ja mullastruktuuri saab paremaks muuta, kui pritsida koos mullaherbitsiididega põllule kasulikest mikroorganismidest koosnevat BioSpektrumit 0,25 kg/ha. Tootes sisalduvad bakterid ja seened (Bacillus spp, Thiobacillus spp, Azotobacter spp ja teised PGPR* spp, Mycorrhizae) aitavad tugevdada juurestikku ning parandada toiteelementide omastamist. Tänu sellele on taim võimeline sügavamatest mullakihtidest toitaineid ja vett omastama ning suudab ebasoodsatele kasvutingimustele paremini vastu pidada.\nLeheroseti moodustumise ja varsumise ajal sobivad leheväetised paagisegudesse koos umbrohutõrjega, kasvuregulaatoriga või kahjuritõrjega:\nFosfor-kaalium vedelväetised Trafos Mg-B-Mn-Fe või Trafos Mg-Mn 1,5-2 l/ha soodustavad hea juurekava arengut, tugevdavad taimede vastupanuvõimet stressile ja ebasoodsatele kasvutingimustele.\nYaraVita Brassitrel Pro sisaldab just rapsi jaoks olulisi mikroelemente. Soovituslik kulunorm 2-3 l/ha.\nUltrasol Speedfol 12-40-14 on kõrge fosforisisaldusega väetis, milles on ka Mg, S ja mikroelemendid kelaatidena. See varustab taime täiendava fosforikogusega, mida taim vajab juurte aktiivsuse stimuleerimiseks ja tugeva juuresüsteemi arenemiseks. Seetõttu sobib hästi pritsimiseks kultuuri varasemates kasvufaasides, näiteks koos umbrohutõrjega. Kulunorm: 3-4 kg/ha.\nTradebor, Tradebor Mo või YaraVita Bortrac 2,0 l/ha. Boor mõjutab õitsemist, kõtrade moodustumist ja seemnete arvukust kõtrades ning suurendab seemnete õlisisaldust. Molübdeen reguleerib lämmastiku ainevahetust ja taimele kättesaadava nitraatlämmastiku moodustumist. Molübdeeni puudusel on häiritud külgvõrsete, õiepungade ja seemnete moodustumine, seemned jäävad väiksemaks ja saagikus madalamaks.\nKuna Eestimaa muldades on boori tase madal, siis tasuks üks osa boorist suvirapsile anda koos kõrreliste tõrjeks mõeldud herbitsiidiga või Clearfield rapsi herbitsiidiga.\nKulunorm võiks olla 0,5-1 l/ha. Kahes osas pritsimine aitab puudusest tingitud kahju ennetada, sest raps kipub puuduse all kannatama nii kaua kui lehekaudu pritsima hakatakse.\nSuurepäraseks lahenduseks on ka Phylgreen B Mo. Tegemist on naturaalse pruunvetika (Ascophyllum nodosum) ekstraktiga, millele lisatud boor ja molübdeen. Phylgreen B Mo on eriti efektiivne põuastressi negatiivsete mõjude ennetamisel. Värskes pruunvetika ekstraktis olevad liitsuhkrute ühendid, näiteks mannitool, aitavad põuatingimustes liikuda booril paremini taime kudedesse, kus seda vajatakse ja taim saab booriga paremini varustatud.\nHaigustõrjega paagisegusse soovitame:\nFinal K kulunormiga 1 l/ha\nUltrasol Speedfol 8-10-40 kulunormiga 2-4 kg/ha.\nSaagi kvaliteedi ja kõrge saagikuse seisukohalt omab kaalium olulist tähtsust.\nEkstreemsest ilmast ja karmist paagisegust põhjustatud kasvustressi leevendamiseks soovitame eelpool käsitletud paagisegudesse lisada vabade aminohapete kontsentraati Delfan Plus kulunormiga 0,5 l/ha. Kahjustuste ilmnemisel toimib ravivalt pritsimine Delfan Plusi suurema kulunormiga, kuni 2 l/ha. Vabad aminohapped tagavad kiirema ja efektiivsema toitainete imendumise läbi rakuseinte ja liikuvuse taimes. Selle lisamine kaitseb taimi igasuguse abiootilise stressi mõjude eest, taimed taastuvad stressist kiiremini.\nVee karedus kontrolli alla\nNB! Paagisegude valmistamisel järgi toote etiketil olevaid juhiseid ja üldisi paagisegude valmistamise soovitusi. Soovitused leiad sellest postitusest.\nLugesid Baltic Agro Põlluteadet nr 14/2020. Kui soovid edaspidi sarnaseid kirjutisi oma e-postkastist leida, telli Põlluteade.