Isa Christoph Wrembek: tähtsaim on juurdumine Kristuses - Eesti Kirik\nIsa Christoph Wrembek: tähtsaim on juurdumine Kristuses\n15.09.2021 | Kätlin Liimets | Rubriik: Persoon kaasajast\nJaanuaris 80aastaseks saav 30 aastat Eestis tegutsenud jesuiidist preester Christoph Wrembek ühendab harvaesinevalt traditsioonide austamise ja piiride ületamise.\nKatoliku kiriku jesuiidist preester Christoph Wrembek jõudis 30 aastat tagasi mõned päevad enne kolmandat adventi esimest korda Eestisse. Tallinna lennujaama hallis põles vaid üks lamp ja ta ei teadnud, miks ta siia pidi tulema.\nSellisest tohuvabohust sai alguse isa Christophi suhe Maarjamaaga ja üllataval kombel on see kestnud 30 aastat. Isa Christoph, kes on olnud Berliinis tudengite preester, Hollywoodis filmitegija ja üle 30 aasta preestrite hingehoidja, näeb oma tegevust Eestis jesuiitide (ka paavst Franciscus on jesuiit) vana traditsiooni, mis algas 1523, jätkus 1923, edasiviijana, n-ö kolmanda lainena.\nNende aastate jooksul on ta koos kohalike mõttekaaslastega asutanud Johannes Esto Ühingu, mis on kirjastanud üle 130 raamatu ja teinud sotsiaaltööd, näiteks on Tartus tegutsenud ema ja lapse varjupaik ja naiste varjupaik. Tema initsiatiivil algasid 30 aastat tagasi Ignatiuse vaimulikud harjutused, kus on osalenud pea 500 inimest. Selleks kerkis Johannes Cimmermanni Altmõisa Seltsi initsiatiivil Läänemaale Altmõisa külalistemaja.\nHarjutajate seas on tihti ka luterlasi, sageli vaimulikkegi. On miski, mis ikka ja jälle paneb tagasi pöörduma isa Christophi vahendatud sügava jumalatunnetuse ja piiblitundmise juurde. Vaatamata esmapilgul rangele välisele olemisele on isake oma mahedal viisil juurutanud kristlike meditatsioonide ehk – nagu ta ise ütleb – vaatluste kaudu Kristust eestlaste südamesse. Ta annab oma aja ja vaimuliku kogemuse, et Kristuse lähedus kasvaks, et Jumal võiks oma emalikus isalikkuses siin ääremaal tegutseda. Tema vaadetes ja tunnetuses ühendub teaduspõhine maailmapilt sügava müstilise religioosse tunnetusega, mis ei muutu läägeks ega mõistuse ülistamiseks ning on väheesinev üheaegne traditsioonide austamine ja piiride ületamine.\nLisaks tõsiasjale, et Ignatiuse vaimulikud harjutused on Eestis toimunud 30 korda (29 korda neist juhendas isa Christoph), saab isa Christoph jaanuaris 80aastaseks ja on kuulunud 60 aastat jesuiitide ordusse ning olnud 50 aastat preester. Seega põhjusi intervjuuks on rohkem kui üks. Pärast äsja lõppenud seitsmepäevast retriiti istume koos isa Christophi ja lahkelt tõlgiks tulnud Meeli Lokiga Altmõisa külalistemajas, et kuulata isa Christophi mõtteid elust, harjutustest ja igavikust.\nKuidas jõudsite vaimuliku kutsumuse avastamiseni?\nAlgus on peres, kus elati mõistlikku katoliiklikku elu ja kus kasvasin usuelu praktikasse. Olin lapsena ministrant ja käisin pidevalt kirikus. Altaris olemine eelvormis mind. Võtsin seda, mida seal pühitseti, väga tõsiselt. Minu neli aastat noorem vend ütles kord, et tahab misjonäriks saada, sest luges raamatut leepra-misjonäridest. See ütlemine, mis toimus umbes 2,5 aastat enne abituuriumi, jäi minu sisse.\nÜhel õhtul enne uinumist mõtlesin, et pean varsti valima elukutse. Meenus, mida vend oli ütelnud, ja kinnitasin endale, et minustki saab preester. Sellega oli asi otsustatud. Olin umbes 16–17 aastat vana siis. See polnud emotsionaalne otsus, pigem rahulik, kiire ja ümberlükkamatult kindel. Magasin rahulikult ja kui järgmisel hommikul ärkasin, siis meenus, et minust saab preester.\nRääkisin oma otsusest jesuiidist noortekaplaniga ja ta vastas rahulikult: „Ma ootasin seda juba pikka aega.“ (Naerab. K. L.) See vihastas, kuna lootsin, et ta puhtast rõõmust pikali kukub. Tema istus rahulikult. Protesti näitamiseks ütlesin, et võin ka abielluda. Jesuiit vastas jälle, et jah. Rääkisime veel veidi ja märkisin, et minust võiks jesuiit saada, ja ta vastas, et see oleks väga hea. Vastasin jälle protestimeelselt, et võiksin ka benediktiiniks hakata. Ta vastas, et jah, aga see poleks nii sobiv sulle. Olin siis 18aastane.\n19aastaselt astusin jesuiitide ordusse. Kolmandal päeval pärast ordu noviitsiks saamist soovisin lahkuda, sest tundsin end võõrana. Novitsiaat asus Berliinis ja Berliinis elas ka minu perekond. Novitsiaati saabus noormees, kes soovis orduga liituda. Tahtsin talle lennujaama vastu sõita, kuna tundsin linna. Meister ütles, et sina jääd siia. See tundus mulle surmaotsusena, ma ei saanud enam ise valida. Õnneks mängisime sel päeval jalgpalli ja panin kogu oma viha mängu. Pärast tundsin end hästi ja rohkem selliseid kriise pole olnud. On küll olnud konflikte ülemustega, aga kriise, mis kutsumuse küsimärgi alla seadnuks, pole olnud.\n30 aastat tagasi saabusite esmakordselt Eestimaale.\nEi teadnud Eestist ega jesuiitide ajaloost siin midagi. Sattusin siia paljude äraütlemiste, mittesoovimiste ja inimlike vigade tagajärjel ehk sündmused asetusid juba kaheksa aastat enne saabumist selliselt, et moodustus tee, mis mind siia juhtis.\nSain kirja ühelt ordu ülemalt Oslost, et juhendaksin Norras kahte kursust vaimulikke harjutusi. Keeldusin, ei soovinud tervet suve ohverdada. Hiljem mu südametunnistus ärkas ja 1988. aastal tegin selle topeltkursuse ning sealt kutsuti Rootsi. Jälle keeldusin, ent siiski 1991. aasta juunis tegin Stockholmis piiblinädala. Tagasilend Bremenisse tühistati ja kohalikud jesuiidid palusid õhtuse ingliskeelse missa pidada, kus kohtasin kulunud mantlis meest, kes ütles, et on Eestist ja et seal vajatakse selliseid laulvaid preestreid nagu mina. Tulge Eestisse! Ta andis mulle ka väikese pildikese nime ja telefoninumbriga.\nSõitsin Bremenisse ja unustasin juhtunu. Kui augusti lõpus kolisin Hannoveri, kukkus Piibli vahelt Eesti mehe antud paber. Üks numbritest oli Itaalia suunakoodiga. Puhtast uudishimust valisin numbri. Pärast esimest kutsungit vastati ja see oli katoliku preester Lõuna-Tiroolist (Alto Adige). Seletasin olukorda, kust numbri sain, ja rääkisin soovist, et pean Eestisse minema. Tema vastus oli, et jah, sõitke, ja seejärel pani ta toru ära.\nSellest hetkest hakkas asi mind huvitama. Kirjutasin isa Rein Õunapuule, et olen valmis tulema enne kolmandat adventi. Küsisin oma ülemustelt Roomas reisiks Eestisse loa. Nad imestasid, et mis mul sinna asja on. Vastasin, et mina ka ei tea, aga mind on sinna kutsutud. Järgnes rida kontaktiotsimisi Eestiga kirja ja telefoni teel, aga see ei õnnestunud. Mulle helistati tund pärast minu lennukile lahkumist, et öelda: ära tule, preestrit pole kohal. Neljapäeval enne kolmandat adventi maandusin Tallinnas.\nOli pime, räpane, kõik oli kuidagi juhuslik. Lennujaama hallis põles üks vana lamp ja vastuvõtja oli mees, kes oli mind Stockholmis Eestisse kutsunud. Mulle öeldi, et on parem, kui tagasi pöördud, sest preestrit pole kohal ja neil pole kohta, kuhu mind panna või pean hotelli minema. Olin kuulnud, et tol ajal mindi hotelli lifti kahe kohvriga, aga tuldi ilma nendeta sealt välja, ja keeldusin. Mind majutati ühe lastetoa narile. Tundsin end tol korral nagu rikas Ameerika onu Saksamaal pärast sõda.\nKolmandal advendil palus Väino Niitvägi mul Tallinna katedraalis jutlustada. Mäletan tollest korrast vaid seda, et kirikus tagaukse kõrval oli Eduard Profittlichi mälestustahvel, ja ütlesin jutlustades talle oma südames: „Eduard, me (jesuiidid) oleme tagasi Eestis.“\nMillega jesuiidid eristuvad teiste ordude liikmetest?\nJesuiidid pole mungad: ei kanta mungarüüd ega elata kloostrites. Ignatius Loyola, meie ordu asutaja, tahtis, et läheme inimeste juurde, mitte et inimesed tuleksid kloostrisse. Peame teenima ka kiriku äärealadel ehk kõige keerulisemates piirkondades. Sellistes tingimustes pole ka võimalik iga päev püha missat pidada, ent meilt oodatakse, et oleksime sisemiselt sügavalt seotud Kristusega. Meie põhimõte on: kus iganes oleme, mida iganes teeme, pühitseme alati Jumala ligiolu.\nTeie juhendatud vaimulikel harjutustel on käinud erinevate konfessioonide esindajad. Mis on eesti gruppide eripära võrreldes saksa omadega?\nSaan kindlalt väita, et eestlased teevad harjutusi palju tõsisemalt ja kohal olevamalt kui keskmised Saksamaal osalejad. Mõnikord tahaksin Saksa katoliku preestritele öelda, et tulge Eestisse ja tehke harjutusi koos eestlastega ja siis näete erinevust. Ehk tuleneb see Saksamaa kõrgest elatustasemest. Läänemaades vaimne nivoo madaldub. Et ka preestrite hulgas päris suur hulk inimesi ei usu enam Jumalat, seda märkavad vähesed.\nVaimulike harjutuste teekonnal on olnud oluliseks kaasjuhendajaks isa Karl Wolf Šveitsist, kes on kaitsnud ka doktoritöö psühholoogias Jungi Instituudis. Täiendame teineteist väga hästi. Olen tänulik Eestist saadud piire ületavale oikumeenilisele kogemusele. Harjutustel läheme konfessiooni tasandilt sügavamale: oleme kõik otsijad, Jumala lapsed. See jõuab kunagi ka Saksamaale ja selline ongi meie kristlaste tulevik. Mõningad inimesed ka aimavad juba, et on vaja uut kirikut, uut teoloogiat, uut pastoraalse tegevuse viisi. Proovin harjutuste ja oma raamatute kaudu seda uut jumalapilti inimesteni viia. Kasutan tööriistana Piiblit ja Jeesuse isikut. Nende kaudu saab väga erinevaid inimesi haarata. Eestis on suhteliselt vähe teiste usundite järgijaid, aga olen valmis, et millalgi liituvad meie grupiga ka näiteks budistid. See saab olema uus väljakutse.\nKuidas saab inimene läheneda igavesele Jumalale? Mis on see meetod?\nKasutan sõna ’vaatlemine’, sõna ’meetod’ ei sobi siia. Teoloogiline taust on Jumala inimeseks saamine, inkarnatsioon. Jumal tuli mateeriasse, on inimesena viibinud kindlal ajal kindlates kohtades, kõneles, oli meiega koos. Proovin pühakirja, mis seda kirjeldab, tõlkida pildi keelde: juhtus midagi, mida tol ajal sai näha, kuulda ja puudutada. See abstraheeriti kirjalikku pilti, sõnasse. Selle kirjaliku sõna tahan uuesti avada, et inimene taas näeks ja kuuleks.\nIgnatiuse harjutused on sisenemine kohtumisse elava Jeesusega. Jeesus polnud katoliiklane, evangeelne ega õigeusklik. Ta murdis läbi tolleaegse religiooni piiride suurde avarusse, mille leidis prohvetite juurest. See Jeesuse–Jesaja liin võimaldab praegugi konfessioonide piire ületada. Jeesus tahtis Jumala riiki, mitte ühte konkreetset kirikut. Jumala riik on kinkiv suhe, kõikide piiride ülene. Sellise Jeesuse kuulutamisega jõuab kõikide inimesteni. Julgen öelda, et Jumal on palju suurem kui kiriku-Jumal.\nMis on preestri ametis kõige olulisem?\nTähtsaim on vaimne juurdumine Kristuses. Veel enne koolitust ja teoloogiat. Enne vaimset juurdumist on veel midagi – et oleksid küps inimene. Euroopas võib näha, et noored mehed tulevad preestriks õppima, aga neil tundub olevat hirm olla inimene ja mees. Tulemus on midagi, mida tänapäeva inimesed ei võta enam tõsiselt.\nVajatakse küpseid inimesi. Muudaksin preestrite koolitust ja alustaksin täiskasvanute juurest. Tulijad võivad olla mehed ja naised. Ka abielupaarid. Seda ütlen katoliku preestrina.\nOluline on, et tulijad oleksid küpsed: elanud läbi oma elu kõrgpunkte ning sügavaid orge ja et neil oleks terve usk. Nende poole võiks piiskop pöörduda ja küsida, kas nad sooviksid olla rohkem kirikuga seotud. Neid tuleb ka pikema aja jooksul toetada.\nKuidas üles äratada n-ö magavat kogudust?\nMeie usk on isik. Ideoloogiaga ei saa magavat kogudust äratada, mitte ka teoloogia ega raamatutega. Saab isikuga, kes elab Jeesuse vaimus: on inimeste jaoks olemas, läheb nende juurde koju, trööstib, aitab ning väikestes gruppides palvetab ja laulab nendega. See on pikkade aastate töö, mis vajab ka fantaasiat. Oluline on, et kogu tegevus oleks juurdunud Kristuses. Inimesed otsivad tänapäeval veenvaid isiksusi, eeskujusid. Peame isiksusena ennast andma inimeste teenistusse ja kuulutama Kristust, kellest oleme vaimustunud. Muidu ei tule asjast midagi välja.\nRäägite tihti Maarja Magdaleenast ja olete temast kirjutanud peagi Saksamaal ilmuva kolmeosalise romaani. Miks on selle naise isiksus teid selliselt puudutanud?\nTema isiksus on puudutanud kogu meeste maailma aastatuhandeid. Sageli tehakse temast uusi filme ja kirjutatakse raamatuid. Jõudsin temani oma loengute ja harjutuste kaudu 20–30 aastat tagasi. Nägin naist, kelle kohta asjatundjad ütlesid, et see pole Maarja Magdaleena. Minu sisetunne ütles, et on. Töötasin aastate jooksul läbi temaatilise erialakirjanduse ja olin imestunud, kui avastasin, et on vähe asjalikke argumente, et see naine, keda mina nägin, ei ole Maarja Magdaleena. On doktoritöid, mis minu hinnangul annavad valeinfot tema isiku kohta.\nKirjutasin temast teoloogilise käsitluse 530 leheküljel, aga kuna ma pole teoloogiadoktorist professor, siis seda raamatut ei pandud tähele. Pole siiani kuulnud enda käsitlusele ühtegi tõsiselt võetavat vastulauset. Jõudsin ka järeldusele, et Maarja Magdaleena on kohal paljudes Piibli kirjakohtades, kus seda otseselt ei mainita, ja nii tekkis minu jaoks uus pilt evangeeliumist. Ta on pühakirjas naiste hulgas sama tähtsusega nagu Peetrus meeste seas. Romaanis kasutan kirjaniku vabadust, et täita need kohad, mida evangeeliumist ei leia, selle naise võimaliku tegutsemisega. See võib tänapäeva kirikus esile kutsuda imestust.\nJumal on inimeste poole pöördunud. Ta ei loobu. Ei esita tingimusi. Ta päästab igaühe ja vormib igaühe ümber: vahel on see valulik, aga kõik on tema lapsed. Jumal on emalik isa, kes kingib kõigile kõike enne kõike ja täiesti tasuta.\nMida kõneleb koroonaaeg Jumalast?\nEi midagi erilist. Paljudes teistes maades on igal aastal taifuunid, tõved, näljahädad ja sõjad. Oleme siin ära hellitatud, harjunud oma rikkusega ja šokeeritud, et on pandeemia. Kiriku ülesanne on alati olnud kõige vaesemate poole pöörduda. Kõik, mis mujal kohal oli, jõuab nüüd ka meieni … Oleme Jumala peale vihased, kui ei saa enam nii elada nagu varem. Arvan, et inimlikku mõõdet kasutades võib öelda, et Jumal kutsub meid mõistuse juurde.\nÜtlesite harjutuste ajal, et kui kord taevasele pidusöögile kutse saame, siis peame oskama tantsida. Kuidas seda mõista?\nTantsimine kui sisemise rõõmu väljendus on Põhjamaades vähetuntud. Pühal Augustinusel on sõnum, et Jumal kutsub meid tantsima. Judaismis on tants suure rõõmu väljendus. Aafrikas ja Lõuna-Ameerikas on see inimeste normaalne väljendusviis. Olen seda ütlemist kasutanud, et väljendada rõõmu. Minu eespool viidatud romaani esimese osa lõpus on sarnane pidu.\nKuidas suhtute teistesse maailmausunditesse?\nMul on palutud kirjutada raamat religioonide Jumalast. Ma teen seda, ent praegu pole ma veel selleks valmis. Johannes Paulus II andis sellele küsimusele ilusa vastuse. Katoliku kirikus on palju ordusid, sest Jumalale ühest ordust ei piisa, et oma tarkust ja ilu esitleda. Ta pidi selle laiali külvama üle paljude ordude. Ta tõstatas küsimuse, et võib-olla on sarnane loogika religioonidega: ühes religioonis ei suuda Jumal kogu oma armurikkust väljendada ja nii on tal paljusid vaja.\nIsa Christoph, küsin teilt kui peagi 80aastaseks saavalt suure elukogemusega preestrilt: kas maailmal on lootust?\nJah, maailmal on lootust. Suur lootus. Jeesus ütleb väga ilusasti, et „olge julged: mina olen maailma ära võitnud!“\n(Jh 16:33b) ja „armastage üksteist!“(Jh 15:17). Jeesus ei päästnud meid enne surma, vaid ta päästab meid surmast. Surm tuleb kindlasti ühel või teisel viisil. Kuidas, on ebaoluline. Peame üksteist armastama. See on see kinkiv suhe, kinkiv armastus.\nIgnatiuse vaimulikud harjutused on Eestis toimunud 30 aastat. Fotol viimane, augustis Läänemaal Altmõisa külalistemajas kogunenud harjutajate grupp pärast retriidi lõpujumalateenistust Ridala kirikus. 2 x Kätlin Liimets\nRoomakatoliku preester, jesuiit\nSündinud 5. jaanuaril 1942 Saarimaal Wallerfangenis\n1961. aastal astus jesuiitide ordusse\nOrdineeritud 11.07.1971 Canisiuskirches Berliinis\nHaridus: Müncheni jesuiitide ülikool – filosoofia (1963-1966)\nFrankfurdi püha Georgi (St. Georgen) jesuiitide ülikool – teoloogia\nTeenimine, töö: filmitöö Hollywoodis (1973–74), oli tudengite preester Berliinis (1974–82), sealt edasi preestrite hingehoidja Põhja-Saksamaal, Ignatiuse vaimulike harjutuste meister,\njuhtinud piibliringe üle terve Saksamaa, Luxemburgis, Itaalias jm\nTegevus Eestis: juhendanud vaimulikke harjutusi, panustanud sotsiaaltöösse alates 1991, Johannes Esto Ühingu ja Johannes Cimmermanni Altmõisa Seltsi asutaja, Altmõisa külalistemaja rajaja\nTunnustus: Eesti Punase risti IV klassi teenetemärk\nRaamatud: kirjutanud 13 teoloogilist raamatut, osa tõlgitud eesti keelde. Peagi ilmub Saksamaal kolmeosaline romaan Maarja Magdaleenast\nEelmine: Olav Pärnamets sai rahupreemia\nJärgmine: Urmas Reinsalu: julgustaksin kristlasi kaasa rääkima riigi elu kujundamisel


Võidupüha paraad ja maakaitsepäev Paides - Lõunaeestlane\nTänavune keskne Võidupüha paraad ja maakaitsepäeva tähistamine toimub Süda-Eestis Paides.\nVõidupüha pidustused saavad tavapäraselt alguse 22. juunil kell 12 Eesti Sõjameeste Mälestuskirikus Toris, kus võidupüha jumalateenistuse raames süüdatakse mälestustuli, mis on pühendatud kõigile Eesti vabaduse eest langenuile. Tuli liigub piduliku tseremooniaga Paidesse ja seisab üleöö Paide Püha Risti Kirikus.\nParaadi peaproov algab Paide Keskväljakul kell 19. Kell 22 süütavad Noored Kotkad Paide Vallimäel muistsel moel mälestustule, mis samuti ööseks Paide Püha Risti Kirikusse toimetatakse. Kell 20.30 algab Paide Vallimäel linna jaanituli, kus kontserdiga esineb ka Kaitseliidu rokkbänd „Mustad Kolonelid“.\n23. juuni, Võidupüha algab kell 07.00 riigilippude heiskamisega Paide Keskväljakul. Kell 08.30 asetatakse pärjad Müüsleri Vabadussõja mälestusmärgile. Sealsamas ühendatakse Tori mälestustuli ja Paide muinastuli võidutuleks, mille president hiljem paraadil üle Eesti laiali saadab. Müüsleris antakse tuletoojatele, kelleks tänavu on Eesti taasiseseisvuse kaasaegsed, ehk 30-aastased naiskodukaitsjad ja kaitseliitlased üle tuletooja medalid. Võidupüha kõne peab peaminister Kaja Kallas. Müüsleri tseremoonia otseülekannet saab jälgida ERR-i veebilehel.\nKell 10 algab Paide Püha Risti kirikus Võidupüha oikumeeniline jumalateenistus, kus teenivad EELK peapiiskop Urmas Viilma, Järva praost Katrin-Helena Melde, KL vanemkaplan mjr Raivo Nikiforov jt. Jumalateenistuse otseülekannet saab jälgida KL facebook’i lehel.\nKaitseliidu korraldatav võidupüha paraad algab kell 11 vabariigi presidendi Kersti Kaljulaidi saabumisega, president peab ka traditsioonilise võidupüha kõne, misjärel peab kõne Kaitseliidu ülem brigaadikindral Riho Ühtegi.\nRivis on ligi 800 kaitseliitlast, naiskodukaitsjat, noorkotkast ja kodutütart valdavalt Kirde maakaitseringkonna ehk Alutaguse, Jõgeva ja Järva malevaist koos liitlasvägede esindajatega Ühendkuningriigist ja Prantsusmaalt. Liputoimkondade ja –gruppidega on väljas KL koostööpartnerid Päästeametist, Politsei- ja Piirivalveametist ning vanglateenistusest. Paraadi muusikalise poole eest kannavad hoolt Kaitseväe orkester, KL Pärnumaa maleva orkester ja Tallinna-Jõgeva maleva ühendorkester.\nPresident jagab laiali võidutuled, mis liiguvad kõikidesse maakondadesse maakaitsepäevadele ja Vabadussõja mälestusmärkide juurde, kus soovijad saavad võtta tuld oma koduse jaanilõkke süütamiseks.\nPaidest teevad ülelennu NATO Balti õhuturbemissiooni hävitajad ja teised liitlaste lennuvahendid, ehk siis 2xhävituslennuk F35 (ITA), 2xhävituslennuk Eurofighter Typhoon (ESP), 2xreaktiivlennuk L39 (EST), 10xreaktiivlennuk Hawk (UK) (vigurlennugrupp Red Arrows). Paraadi saab jälgiga ETV ja ETV+ kanalitelt.\nLisaks paraadile on kavas militaartehnika näitus Paide kesklinnas, kus saab uudistada: ÜK jalaväe lahingumasinat Warriori, lahingutank Challenger 2 ja liikursuurtükk AS90-t, PRA lahingutanki Leclerc, jalaväe lahingumasinat VBCI ning EST soomustransportööri Pasi XA188 ja EST jalaväe lahingumasinat CV90.\nMaakondlikud maakaitsepäevad toimuvad kõikjal Eestis.\nPärast Võnnu all saavutatud võitu Saksa Rauddiviisi ja Balti Landeswehri vastu andis 3. diviisi ülem kindralmajor Ernst-Johannes Põdder oma päevakäsuga korralduse, et samal päeval, 23. juunil 1919 „saadud võitude puhul meie põlise ja äraandliku vaenlase üle, linnades ja maakohtades saaks lipud välja pandud ning kohalikes garnisonides sõjaväeparaadid toime pandud.” 1934. aasta 16. veebruaril võttis Riigikogu vastu otsuse muuta 23. juuni riiklikuks pühaks ja seda päeva taheti hakata tähistama igati suurejooneliselt.


Udmurdimaal tähistatakse Kuzebai Gerdi 124. sünniaastapäeva - Fenno-Ugria\n2022, hõimurahvaste programm, in memoriam, kirjandus, persoon, udmurdid, Venemaa soome-ugri ühiskond, video\nKirjandusklassiku, folkloristi, etnoloogi, pedagoogi ja ühiskonnategelase Kuzebai Gerdi 124. sünniaastapäeva tähistatakse udmurtide tähtsaima rahvusorganisatsiooni Udmurt Keneš eestvedamisel.\nUdmurdi rahvusmuuseumi juures asuva Kuzebai Gerdi mälestussamba juures toimuvast pidulikust sündmusest pealkirjaga “Olen udmurt1. Olen õnnelik” saab vaadata ka veebiülekannet. Mälestussamba ette asetatakse lilled, peetakse kõnesid ja loetakse Gerdi luulet.\nKuzebai Gerd – vn kodanikunimega Kuzma Tšainikov – (14.01.1898-01.11.1937) oli udmurdi rahva üks väljapaistvamaid esindajaid, kelle tegevus oli suunatud udmurdi rahva hariduse ja rahvusteadvuse arendamisele. Tema algatusel asutati 1919. aastal Malmõži udmurdi kool ja Novõi Multani pedagoogiline tehnikum, 1920. aastal lastekodu ja lasteajakiri Muš (Mesilane), 1926. aastal aga udmurdi kirjanike assotsiatsioon.\n13. mail 1932 arreteeriti Kuzebai Gerd süüdistatuna kontrrevolutsioonilises kodanlik-natsionalistlikus tegevuses. 9. juulil 1933 mõisteti ta surma mahalaskmise läbi, Maksim Gorki sekkumisel asendati aga surmaotsus 10-aastase vangistusega. Kuid 1. novembril 1937 lasti ta vangilaagris NKVD troika otsuse põhjal maha – süüdistatuna soome-ugri rahvaste vandenõu (СОФИН – Союз освобождения финских народностей) korraldamises. Kuzebai Gerd rehabiliteeriti postuumselt 1958. aastal.\nKuzebai Gerdi nime kannavad praegu udmurdi rahvusmuuseum ja udmurdi rahvusgümnaasium, samuti 1992. aastast Udmurt Keneši poolt välja antav rahvuspreemia.\nEesti haridus- ja teadusministeeriumi hõimurahvaste programm annab alates 2007. aastast välja kirjanduspreemiaid, mille laureaadid tehakse teatavaks Gerdi surmapäeval, 1. novembril.\nAlates 2020. aasta oktoobrist on Kuzebai Gerdi sünniaastapäev vabariigi ametlik tähtpäev, vastava seaduse on vastu võtnud Udmurdi Vabariigi parlament.\n1 Eesti keeles on 2009. aastal ilmunud Kuzebai Gerdi teoste valimik “Olen udmurt”.\nУДМУРТ КЕНЕШ official


Vooremaa Valitsus hämab liikluskindlustuse seadusega\nValitsus hämab liikluskindlustuse seadusega\nKeegi meist ei suuda vist küll aru saada, miks peaks inimene, kes mitte kunagi oma autoga välismaal ei käi ja kes ka siin kodumail teeb vaid mõned sõidud aastas, ostma sama kalli liikluskindlustuse kui need vähesed, kes oma sõidukiga piiri taga käivad. Miks peavad 95 protsenti autojuhte kinni maksma vaid 5 protsendi autojuhtide maksu, kes peaksid välismaale sõiduks rohelist kaarti omama? Miks peaks maapiirkonna inimene, pensionär või puuetega inimene oma vähesest sissetulekust kinni maksma ärimeeste piiritagused kauba- või seiklusreisid?\nEurodirektiivid ei lubavat sekkuda\nRiigikogu rahanduskomisjoni esimees rahvaliitlane Mart Opmann, kes saali ees tuleturmas kiivalt uut seadust kaitses, tõi hinnatõusude põhjenduseks taas kord Euroopa Liidu direktiivid, mis ei nägevat ette liikluskindlustuse hinnapoliitikasse riigi sekkumist.\nEsineja ei tahtnud kuidagi välja öelda, et väljend «ei näe ette» pole siiski seesama, mis «keelatud» ja mis pole keelatud, on ju lubatud. Ehk teisisõnu ? Euroopa Liidus pole kehtestatud mitte mingit korda, et iga inimene peab olema rohelise kaardi omanik. Euroopa nõudmine on vaid see, et need inimesed, kes sõidavad teiste riikide territooriumidel, peavad olema kindlustatud antud riigis kehtiva korra alusel, seega omama rohelist kaarti.\nEt meie tahame seda kõigile kohustuslikus korras peale suruda, on vaid riigi põhjendamatu vastutulek liikluskindlustusfirmadele ehk siis äriettevõtetele. Kümned tuhanded inimesed hakkavad maksma kindlustusseltside kasuks.\nKohustuslik kindlustus ja vabad hinnad\nKummaline küll. Ühelt poolt riik loobub igasugusest hinnapoliitikast, seega toimiksid nagu kõik vabaturu põhimõtted, samal ajal on aga tegemist kohustusliku kindlustusega ehk kohustusliku maksega.\nRiigi täielikku lahtiütlemist oma kodanike kaitsest näitab veel seegi, et avalik – õiguslik Liikluskindlustuse Fond likvideeritakse ja selle asemele luuakse eraõiguslik mittetulundusühing. Kui siiani tegutsenud avalik-õiguslikku nõukogusse kuulusid nii kindlustusseltside esindajad, poliitikud, valitsuse esindajad kui ka tarbijakaitse liidu esindaja, siis nüüd saab tegemist olema eraõigusliku sundühinguga. Kas siis see ongi uus «vali kord – poliitika»?\nMaksusoodustus pensionäridele pole enam kohustuslik\nOpmann avaldas veel lootust, et ega hinnatõus üle 9-10 protsendi tule ning et seadus lubab kindlustustel tariifidele läheneda ka individualiseeritult. Et tädi Maalile kauges maanurgas võib kindlustusfirma vastavalt tema riskiastmele ja vanusele teha kindlustuse odavamalt ja BMVga hampelmannile kallimalt, ning et üleüldse olevat Maalil võimalik valida kuue erineva seltsi vahel.\nNo kuulge, kus on maal see valik ja miks ei peaks need kuus omavahel kokku leppima ning kes on enne näinud, et kasumit taotlev ettevõte loobub võimalusest kliendilt rohkem raha sisse kasseerida ja halastab nõrgema peale?\nSelline maksukergendus peaks olema seadusse sisse kirjutatud, nagu see praegu on, et kindlustusseltsid peavad tegema pensionäridele ja puuetega inimestele poole soodustust.\nUues seaduseeelnõus, millele enam parandusettepanekuid teha ei saa ja mille poolt on Rahvaliit, Res Publica ja Reformipartei, on selline riskigruppide maksukergendus ära kaotatud. Maha hääletati ka Keskerakonna ettepanek lubada finantsinspektsioonil määrata tariifi maksimaalne määr.\nArusaamatuks jäi ka see, miks tuleb likvideeritava fondi 20 miljonit krooni kiiremas korras üle anda kuuele kindlustusfirmale? Kas selleks, et nad saaksid end kindlustusäris edasi kindlustada? Samuti küsiti saalist, miks peab maksumaksja andma selle 20 miljonit just kindlustusäri riskide maandamiseks, aga mitte näiteks leivaärisse või tarkvara tootmisse? Mille poolest kindlustusäri parem on? Keskerakond ja Isamaaliit tahtsid seaduse teise lugemise katkestada, et sellega edasi töötada, ent valitsuskoalitsioon hääletas vastu, mis aga tähendab, et sellest seadusest meil pääsu pole. Taas üks seadus juures, mis tehtud kõige jõukamate toetamiseks.


Suunakood 062 / +35962 / 0035962 / 01135962, Bulgaaria\nSuunakood 062 (+35962 / 0035962 / 01135962)\nSuunakood: 062 (+35962)\nEesliide 062 on Veliko Tarnovo suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 6413264 ja suunakoodi 062 jaoks tuleb valida number 062 6413264. Veliko Tarnovo asub Bulgaaria.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 6413264, suunakoodi 062 (Veliko Tarnovo) ja Riigi suunakood 00359 jaoks tuleb valida number 00359 62 6413264. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 062.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +359 (00359) ega suunakoodi 062 (Veliko Tarnovo).\nKui te ei asu Bulgaaria ja soovite helistada inimesele Veliko Tarnovo, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Bulgaaria Riigi suunakood on +359 (00359), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Veliko Tarnovo, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +359 62. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 6413264, suunakoodi 062 (Veliko Tarnovo) ja Riigi suunakood 00359 jaoks tuleb valida number 00359 62 6413264.


Püüa pilvi, sa ulatud nendeni: Aasta vahetumisest\nKui kutsutakse toredate inimeste poolt mõnusasse kohta aastat vahetama, ega siis ei saa ju ära öelda. Nii ma siis seadsingi peale poolikut tööpäeva sammud bussijaama poole ja istusin pisikesse Sarbussi bussi. Kes vähegi saarel käinud, teavad, et see buss viib üle Suure Väina. Seekord ma väga palju kaugemale sellega ei sõitnud ka (ok, üle Väikse Väina ka, aga siis aitas), sihtkohta viis mind hoopis Milli. Kohati meenutas sõit küll safariparki, sest iga natukese aja tagant vahtis või vilksas mõni loom tee ääres. Eriti hulluks läks asi Sõrves, kitsed ei tahtnud enam tee äärde äragi mahtuda. Aga jõudsime ilma laipadeta ikka ilusti kohale (Mps küll rääkis meile oma eelnevatest vastupidistest kogemustest).\nEnne uue aasta kohale jõudmist käisime Maailmaparandajaga saunas ja lugesime kõik näärivanale luuletusi (võrdõiguslikkuse printsiibi kohaselt oli kõigil ühesugune kingituse sisu... Karl välja arvatud (eks mõned ole ikka ju võrdsemad kui teised)). Keskööl läksime välja paugutama (päris uhke tulevärk oli) ja prussakaid lennutama (ei tahtnud teised hästi lennata). Lisaks tegime kõnesid ka teistesse peopaikadesse, et võimalikult paljudele inimestele head uut aastat soovida.\nMinu jaoks venis pidu päris pikaks. Tegelikult oli mul nii nelja paiku plaanis magama minna, aga siis sattusime M.-ga jutusoonele ja mõni aeg hiljem tuli ka A. baarist tagasi ning jutuks tuli kevadine päikesetõusu vaatamine. Ja loomulikult koorus sealt välja idee minna ka sel hommikul vaatama, kuidas päike tõuseb. Ainus häda oli selles, et kell on umbes kuus ja päike ei taha mitte enne üheksat tõusta. Noh, nii poolteist tundi läks lobisedes mööda, M. jõudis vahepeal magama minna ja Une-Mati kippus kallale. Aga kange tahtmine oli ikka see päike ära näha. Enne kaheksat läksimegi siis vaatama, et kui kaugel see päike nüüd omadega siis ikkagi on. Käisime ühes kohas ja läksime teisegi (et madalikul kinni olevat laeva vaadata)... vahepeal läks juba täitsa valgeks, aga päike veel nina välja pista ei tahtnud. Infotelefonilt saime teada, et nii umbes kolmveerand tundi läheb veel aega. Väljas oli aga külm ja soe tuba koos padjaga pea all tundus liiga ahvatlev, nii et otsustasime ikkagi tagasi minna.\nKui millalgi peale lõunat silmad lahti tegin, oli päike kõrgel taevas. Aasta esimene päev tervitas ilusa ilmaga... kui nüüd järele mõelda, siis tegelikult on sel aastal iga päev päike ennast näidanud.


Aktsiisitõus aitas kütusemüüjal majandustulemusi parandada\nKütust vahendav Port One’i käive kasvas tänu kütusehindade tõusule ja välismaise tankimise suurenemisele. Ühtlasi võtsid omanikud firmast ligi pool miljonit eurot dividende.\nÄripäeva infopanka jõudnud ettevõtte majandusaasta aruandest selgub, et kütuse jaemüügiga tegeleva Port One OÜ müügitulu kasvas 2016. aastal 41 protsenti, 27,09 miljoni euroni. Ärikasum suurenes 18 protsenti, 128 366 euroni (võrreldes eelneva aastaga).\nEttevõttes töötas mullu kümme inimest, see näitaja ei muutunud. Käive töötaja kohta kasvas 41 protsenti, 2,71 miljoni euroni. Keskmine brutotasu langes 6 protsenti, 1633 euroni kuus.\nPort One OÜ müüb ja vahendab Eesti, Läti ja Leedu ettevõtetele kütust kogu Euroopa teritooriumil, samuti saavad kliendid tasuda teede kasutamise eest Euroopas.\n"2016. aasta kõige iseloomulikum näitaja meie valdkonnas oli Eesti ettevõtete tankimiste koondumine Lätisse ja Leedusse, kasv oli hüppeline. Tütarettevõtte maht Poolas kasvas ca 1,5 korda," kirjutas ettevõte oma tegevusaruandes. "Müügikäivet aitasid tõsta Eestis tõstetud diisliaktsiis ja klientide välismaine kütuseostmine ning kütusehindade kasv."\n"2017. aastal on autovedudes oodata jätkuvat kulude ja konkurentsi kasvu. Lõuna-Euroopast pärit vedajate siirdumine üha enam põhja poole tõstab hinnakonkurentsi Skandinaavias."\nEttevõtte omanikud on Teet Järvekülg ja Ülle Järvekülg (ettevõtte Armadio OÜ kaudu, osalus 76 protsenti) Tatiana Volchek ja Igor Kozhurov (mõlemad ettevõtte Somaga Grupp OÜ kaudu, osalus 17 protsenti) ja Priit Põldmäe (ettevõtte Vivaland OÜ kaudu, osalus 7 protsenti).\nEelmisel aastal võtsid omanikud firmast 450 000 eurot dividende. 2015. aastal maksti omale 710 000 eurot dividende.


Prantsuse õunakook- c`est la vie ~ Minu sahver\nMa usun, et pea iga inimese kujutluses seostub Pariis millegi nii suure, ajaloorikka, glamuurse, luksusliku ja erilisega, et asjaolu, et lihtne õunakook (nagu muide ka õhukesed pannkoogid) võib olla just prantslaste klassika, võib tunduda päris uskumatu. Pariisi kohvikute sõltlased aga kinnitavad seda kasvava tuhinaga. Kellele Urmas Väljaotsa loovatest moereportaažidest ei piisa, võib muidugi ette võtta teekonna neile säravatele bulvaritele, kus lisaks jalutavatele armastajatele ja unelevatele kerjustele võib nuusutada kodust küpseõuna. Näiteks jõulude paiku, et nagu väike laps nina vastu imeliste vaateakende klaase suruda ja Lafayette`is eesti poiste disainitud jõulupuude all seista. Tsiteerin- Pariisis läksid kaks giganti – Lafayette ja Printemps – omavahel isegi tülli, kumb saab eestlaste disainitud kuusekulinad endale. Tublid inimesed need eesti inimesed- ikka ja jälle on näha ja kuulda, kuis kellegi peadpööritavad maailmavallutusplaanid mutanteeruvad reaalsuseks.\nKui uskuda, siis just nii tehakse seda tegelikkuses lihtsat kooki meie pealinna prantsuse kohvikus C`est la vie ja maitsta sai seda ka Viimsi Taluturul!\nFoto autor: Liina\nAlla muretaigna põhi: jahu, suhkur, muna, või, küpsetuspulber.\nPeale: kohupiim, muna, suhkur, vanilje, vaniljekreem (või hapukoor), maisitärklis.\nPeale laduda õunaviilud (hapud). Pintseldada üle tarretisega.\nVorm on umbes 20cm\n1 pakk (250 g) kohupiima\n100 g vaniljekastet, nt pulbrist, võib asendada hapukoorega\nKüpsetada 200 kraadi juures põhi õrnalt pruuniks (~6-7 minutit). Valada peale kohupiimakiht, laduda õunaviilud ja küpsetada veel 30 minutit. Kui ahjust välja võtad, lased koogil täiesti jahtuda ja võid isegi külmikusse panna. Pealt pintseldada tarretise (70 ml õunamahlast ja ühest (2g) želatiinilehest) või mõne muu meelepärase želeega.\nFoto autor: Nami-Nami Pille\nKõrvale loe Pariisi ajalugu seiklustes.\nKaks sajandit tagasi algas ja lõppes Pariis nende jaoks, kes võisid endale lubada reisimist tolleaegse arusaama järgi mugavalt, Notre-Dame-des-Victoires`i tänava maja nr 28 juures. Omal ajal oli number 28 olnud osa markii de Boulainvilliers`le kuuluvast linnamajast. 1785. aastal müüdi krunt koos majaga kuuesaja tuhande livri eest kuningale ja selle aed tehti ümber keskjaamaks riiklikule posti- ja reisiteenistusele Messageries Royales`ile, mille sissesõiduhoovid ja piletimüügipunktid olid varem olnud üle linna laiali pillutud. Kella seitsme-kaheksa ajal hommikul ja viie-kuue ajal õhtul väljusid sealt turgotine`deks hüütud tõllad, Messageries`ärisilt kullaga peale maalitud, kõigisse kuningriigi nurkadesse, mitmesugustel muudel kellaaegadel puistasid saabuvad tõllad, kaugete maanurkade tolmust tontlikud, oma oimetud reisijad seal välja kireva rahvasumma sekka.\nMis muu neil ka muret oleks teinud- maha jäänud või kirglikult ootav armsam, Pariisi luksus või provintside süngelt kangastuv üksluisus- tundsid kõik peale süütumate või kergemeelsemate reisijate itta suunduvatesse postitõlda asudes üht ühist hirmu, eriti kui neil polnud õnnestunud reserveerida kohta hommikusele reisile ja nad olid sunnitud Pariisist lahkuma siis, kui lambid bulvaritel juba süttima hakkasid..\nPariislased. Pariisi ajalugu seiklustes.\n28.9.12 2 Kommentaari\nPille 30. september 2012 11:24\nKuna sel korral üksteise õunakooke degusteerida kohe üldse ei õnnestunud (ma ostsin tükikese Vernanda Camembert'i ja õuna pirukat, sest vajasin soolast ampsu), siis tuleb nüüd otsast alati ja kõik koogid läbi küpsetada.\nKas Sul see mulluse hiti retsept oli ka blogis olemas?\nMarju 30. september 2012 11:35\nJah, õnneks tuleb mul kohe-kohe lapse sünnipäev, nii et muhvinid saab kõik ära proovitud:) Karamellihiti retsept on täiesti olemas, aga pean lähiajal uue postituse tegema, olen selle grammidesse teisendanud ja kõvasti lihtsamaks teinud


RochestersMovieFest - tähesõjad: 9. osa kuulujutud - kas luked skywalker saab naeruväärselt võimas? - kinokaabel\nHOIATUS: Järgmine on enamasti kuulujutud ja spekulatsioonid, kuid kui te ei soovi üldse midagi teada Tähesõjad: IX jagu, Ma hüppaksin siit hüperruumi!\nOleme sellest umbes aasta kauguselja Skywalkeri saaga lõpp ning siiani treilerid, teaserid, ametlikud fotod, krundi detailid või isegisest kõik film pole olemas. Kuid isegi ilma ametliku teabeta on see nii Tähtede sõdaja seega on kuuldusi ja teooriaid palju.\nNii et kui me ootame, et näha, mida J.J. Abramsil on varuks, on aeg heita pilk erinevatele kuulujuttudele ja teooriatele ning rääkida välja, kui tõenäoline see juhtub ning milline oleks nende mõju filmile ja kogu frantsiisile, kui see juhtuks.\nPärast admiral Huxi uurimisteelmine kord on nüüd aeg keskenduda selle frantsiisi kangelasele, ühele Luke Skywalkerile. Paari kuu tagune kuulujutt tekitas, et meie lemmik kosmosevõlur oleksaastal Tähesõjad: IX jagu. Kui võimas? Noh, kuulujutu järgi näeb tulevases filmis Jedi-meister tähehävitajat.\nJah, see on PRETTY võimas. Sellel kuulujutul on paar erinevat aspekti ja seetõttu on erinevad põhjused arvata, et see saab teoks või mitte, kuid kõigepealt kaalume, kuhu me Luke jätsime.\nTuleb esitada argument, et Rian Johnsoni filmis nägime juba ülivõimsat Luke Skywalkerit. Luke jõudeprojektsiooni kuvamine, heites oma pildi üle galaktika, et astuda vastu vennapojale ning tekitada vastupanuks vajalikku sädet ja häiret, näitas võimet ja jõudu, erinevalt kõigist, mida varem nägime.\nKuid arvan, et seda ei lootnud paljud fännid Luke’ilt, kuna see jõud ei olnud jõu solvav kasutamine. Ja asjaolu, etselle tegemine viis selle halva võimsustaseme purjedest tuule välja. Me teame sedanaaseb Tähesõjad: IX jagu, nii et see annab Luke'ile veel ühe võimaluse midagi suurt teha. Küsimus on selles, kas ta tahab ja mida ta teeks.\nSellel kuulujutul on kaks nurka, üks lai ja teine konkreetne. Konkreetne nurk on see, et Luke Skywalker toob järgmises filmis alla tähehävitaja. Selle teeb kohe keeruliseks ilmne tõsiasi, et Luke on praegu surnud ja üks jõududega nagu tema isa enne teda. Kohe on see punkt selle kuulujutu veerus 'ei juhtu'.\nLuke surm jätab vaid mõned võimalused, mis võimaldaksid sellel kuulujuttudel reaalselt läbi mängida: Luke pole surnud või ta äratatakse ellu, me näeme seda tagasivaadetes või teeb Luke seda Force Ghostina.\nEsimese võimaluseni, samal ajal kui näen J.J. Abrams(ja arvan, et ta kavatseb) ning andes Snoke'ile tagasiloo, ei näe ma tõesti, et ta Luke'i surma tühistaks, kas seletades, kuidas ta ikka veel elab, või laskes tal nagu tõusuvee pöördel tagasi tulla nagu Gandalf. See eeldaks palju eksponeerimist ja kuigi see võib rahustada neid, kellele see ei meeldi Viimane jedi, võib see võõrastada ka neid, kes seda armastavad.\nTagasivaadete kasutuselevõtt saagast aastalannab küll puiestee, mille kaudu J.J. Abramsil võib olla elus Luukas, kes näitab, milleks ta on võimeline, ilma et see midagi alla saakstegi.\nKuulujutu järgi IX jagunäitab TIE võitlejate ja X-Wingsi vahelist lahingut liivasel planeedil, mis näeb musta varjatud kuju, mehaanilise käega sirutades käe ja viies tähehävitaja maa peale. Sellisele stseenile on juba Ken Liu kaanonis viidatud Teekond Tähesõjad: viimased jedid: Luke Skywalkeri legendid . See raamat näeb Luke Skywalkerit varsti pärast Jedi tagasitulek, ilmuvad tähe hävitaja sillale hologrammi kujul, enne kui see Jakule kokku kukkus.\nTundub, nagu oleks raamatu lugu ja see kuulujutud stseen võinud olla üks ja sama. Jõud ärkabnäitas Rey seda allakäinud tähehävitajat ja tagasivaateid IX jaguvõiks meile näidata, kuidas see juhtus. Selline tagasivaade võib ehk anda meile veel mõne ühenduse Rey ja Luke vahel Jakul.\nKui me tahame näha, et Luke toob vinge jõu näitusel alla tähehävitaja, näib see kõige tõenäolisem see juhtuma.\nViimane võimalus on see, et Luke võtab tähehävitaja Force Ghostina laualt maha. Viimane jedinäitas Yodat, kes mõjutas füüsilist valdkonda kui Force Ghostit, seega on selge, et Force Ghosts on seda teinudkui me kunagi arvasime. Luke ütles ka'Näeme lapse ümber,' mis tähendab, et ta oleks pärast surma ikka veel temaga jamamas.\nSellest hoolimata ei tundu mulle tõenäoline, et aLuke toob tähehävitaja alla lihtsalt sellepärast, et kui Lukel surnuna seda teha, siis see surnuks odavneks, kui ta suudaks hauda tagant veel nii palju kahju teha. Aasta lõpu kogu mõte Viimane jedion see, et kuigi ta pole enam võitluse osa, jätkub Vastupanu. Kui keegi näitab loo „olevikus” suuremaid jõujõude, peaks see olema Rey.\nKui me ignoreerime konkreetset kuulujuttu 'Luke toob alla tähehävitaja' ja küsime lihtsalt laiemat küsimust 'Kas Luke Skywalker on naeruväärselt võimas IX jagu? ' Ma arvan, et vastus on jah.\nMa arvan, et Luke näitab vähemalt Yoda tasemel Force Ghosti võimeid IX jagu, kuid rohkem kui see, et tagasivaadete võimalus jätab loo avatuks, et näidata Luke'i hämmastavat võimutaset pärast Jedi tagasitulek. Ja ma arvan, et just see on J.J. Abrams saab hakkama.\nLavastajale on ilmselt pandud ülesanne Tähtede sõdaSaaga, ja paljude jaoks Tähtede sõdafännid, isegi need, kellele meeldis Viimane jediootasime, et näeme selles järgtriloogias Luke'ist rohkemat. Kui anname meile halva Luke'i, võib see olla üks võimalus J.J. Abrams üritab.\nSellest aastakümnetega Jedi tagasitulek, oleme kujutanud ette, et Jõukasutajaks Luke sai ja oleme olnud innukad teda nägema, roheline valgusmõõk käes, lõikamas läbi Esimese korra vägesid või Reni rüütleid või tehes midagi tähehävitaja mahavõtmise tasandil.\nJ.J. Abrams on a Tähtede sõdafänn ja ta ei jõudnud tegelikult frantsiisi kangelast kasutada Jõud ärkab. Alati jääb küsimuseks “mis oleks, kui?” kui me ei näe, et Luke Skywalker tõesti end lahti laseb ja oma jõu ulatust näitab. Tagasivaated pakuvad suurepärast võimalust näidata meile Luke'i, mida oleme alati ette kujutanud, ja hoolimata sellest, kas ta toob konkreetselt tähehävitaja alla või mitte, arvan, et näeme selles naeruväärselt võimsat Luke Skywalkerit Tähesõjad: IX jagu.\nSõltuvalt sellest, mida Luke teeb ja kuidas ta seda teeb IX jagu, võib sellel olla devalveerimise mõju Viimane jedivõi lihtsalt selle triloogia ja Saaga fänniteenuse lõpp-punkt. Kui me näeme ülivõimsat Luke'i, annaks see fännidele midagi, mida nad on soovinud tunnistada, samas kui Luke'il on see lugu Uus lootus, minge Skywalker Saaga viimases peatükis pauguga välja.\nTähesõjad: IX jagu plahvatab kinodes 20. detsembril 2019. Ülejäänud järgmise aasta virnastatud kalendrisse kuuluvate filmide kohta vaadake meie.\nKas Luke Skywalker on Tähesõdades: IX jagu naeruväärselt võimas?\nKindlasti toob ta alla tähehävitaja\nJah, aga mitte ühtegi Tähehävitaja hävingut\nTa on lihtsalt võimas Force Ghost\nEi, ta on surnud. Tema võimuks on Kylo trollimine.\nStep Brothers Review väidab, et lastele on kõik korras, kirjutas ilmselt laps\nüleskutse metsikuks joonistamiseks\nKuidas ABC poissmeest ja poissmeest valib, Chris Harrisoni sõnul


Jutustused muusikast, ooperi aariad, vene romansid. Kontsert-loeng kahes osas. Kutsume teid põnevale muusika maailma reisile. E...\nJutustused muusikast, ooperi aariad, vene romansid.\nKontsert-loeng kahes osas.\nKutsume teid põnevale muusika maailma reisile.\nEsimeses osas kõlavad Tšaikovski, Bizet ja Mozarti ooperite aariad\nIgale numbrile eelneb lühike lugu, mis lubab süveneda teose ajaloolisse ja kirjanduslikku konteksti.\nTeises osas kõlavad vanad ja klassikalised vene romansid.\nNatali Remmel, sopran, noor klassikalise suuna laulja. Sündinud Tallinnas. Oma karjääri alustas 2007. aastal stuudios „Diapasoon“ Natalja Zenchenko juhendamisel. 2009. aastal õppis pedagoog Tatjana Timofeeva juures ja seejärel Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias õpetaja Aivars Krancmanise juures. 2017. aastal lõpetas edukalt Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli õpetaja Elena Suik-Vaikasaite juhendamisel.\nSündinud Tallinnas. Lõpetas Tartu Ülikooli füüsika eriala.\nKäesoleval hetkel töötab infotehnoloogia valdkonnas.\nKooliajast tegeleb vene romansside ja laulude laulmisega.\nViimastel aastatel õpib T. Timofeeva juhendamisel klassikalist laulmist.\nPsühhoanalüüsi loengusarja autor, milles kasutab illustratsioonideks muusikalisi ja kirjanduslikke teoseid.\n“Minu reis klassikalise muusika maailma algas tutvusest hämmastava mehe Mihhail Kazinikuga. Kontserdi idee sündis suures osas tema erakordse loomingulise energia mõjul”.\nPianist Naily Saripova sündis ja sai Hariduse Tallinnas. Alates kuuendast eluaastast õppis Tallinna tuntud klaveriõpetaja Nathalie Leifer-Maasini juures, hiljem Georg Otsa nimelise muusikakooli klaveriklassis Mailis Põllu juhendamisel. Alates 2000. aastast õppis Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias professor Alexandra Juozapenaite-Eesmaa juures, seal sai ta ka 2013. aastal doktorikraadi.\nNaily Saripova osales edukalt ja oli järgmiste rahvusvaheliste võistluste laureaat: “Konzerteum” (Kreeka), “Val Tidone Piano Competitions” (Itaalia), “Clara Haskil Piano Competition” (Šveits), “Schubert Lied Competition” (Saksamaa). Ta osales Balti riikide ja Soome pianistide projektis "Crossing Boarders". Naily Saripova esitab soolo- ja kammerkontserte Eestis ja teistes riikides.\nAlates 2005. aastast teeb pianist koostööd Soomes elava Ukraina pianist Vjatšeslav Novikoviga. Saripova-Novikovi klaveriduo esitab klassikute loomingut, peamiselt Schuberti, Mozarti ja Schumanni teoseid. 2013. aastal salvestas duo plaadi " Mozart-Schubert. Klaverimuusika neljale käele", millega pälviti Eesti ja välisriikide kriitikute kõrge hinnang. 2015. aastal avaldas Naily Saripova plaadi Beethoveni hilisemate töödega “Beethoven Diabelli variatsioonid op 120. Naily Saripova LIVE”.\nKontserdil on kasutatud loovkoolide ja Mihhail Kaziniku raadioprogrammide materjale.\nMihhail Semjonovich Kazinik (13. November 1951, Leningrad) on vene ja rootsi viiuldaja, muusikateadlane, kunstikriitik, pedagoog, kultuuriloolane, kirjanik ja publitsist, luuletaja. Originaalsete muusika- ja kunstiprogrammide autor ja saatejuht.\n"Muusika, see on suurepärane leping loojaga"\n«Ma pole muusika ega muu kunstiliigi levitaja. Ma ei räägi anekdoote ega nalju, ma ei püüa muusika tajumist lihtsustada. Sellega tegelejad hävitavad muusika. Mul on täiesti erinev ülesanne – häälestada inimest vaimselt sellele lainele ja valgusele, mis pärineb kunstiteostest: luulest, muusikast, kirjandusest ... Kõik suured kunstid on saatjad ja inimene, kes sellele sagedusele ei häälestu, on rikutud vastuvõtja. Ma remondin teda».


Järgmine peatus Yukon?\nPopulaarsemad hotellid Dawson City\nCanadas Best Value Inn Downtown Hotel Dawson City3 tärni\nDawson Lodge2,5 tärni\nWestmark Inn Dawson City2,5 tärni\nAurora Inn2,5 tärni\nTRIPLE J HOTEL & CABINS2,5 tärni\nPopulaarsemad hotellid Whitehorse\nSternwheeler Hotel and Conference Centre3 tärni\nYukon Inn3 tärni\nCanadas Best Value Inn River View Hotel2,5 tärni\nDays Inn by Wyndham Whitehorse2,5 tärni\nEdgewater Hotel3,5 tärni\nPopulaarsemad hotellid Beaver Creek\n1202 MOTOR INN2,5 tärni\nBeaver Creek RV Park & Motel2 tärni\nIDA'S MOTEL & RESTAURANT2,5 tärni\nDiscovery Yukon Lodgings3 tärni\nPopulaarsemad hotellid Haines Junction\nKluane Park Inn2,5 tärni\nThe Raven Hotel2,5 tärni\nMount Logan Lodge3 tärni\nWanderer's Inn Backpackers Hostel2 tärni\nYukon, populaarsemad linnad\nWhitehorseWhitehorse on tuntud selliste huviväärsuste poolest nagu muuseumid ning kaldapealsed. Lisaks leiduvad siin SS Klondike ja Yukoni looduskaitseala.\nfoto: Mike Povlinko\nDawson CityDawson City on koht, kus leidub mõndagi meeldejäävat nagu Dawsoni linnamuuseum ja City Park.\nHaines JunctionHaines Junction on koht, kus leidub mõndagi meeldejäävat nagu Da Ku kultuurikeskus ja Kluane'i rahvuspark ja reservaat.\nfoto: Debbie Moser\nBeaver CreekBeaver Creek on koht, kus leidub mõndagi meeldejäävat nagu Beaver Creeki turismiinfokeskus ja Our Lady of Grace'i kirik.\nWatson LakeWatson Lake on koht, kus leidub mõndagi meeldejäävat nagu Northern Lights Centre'i muuseum ja Mt. Maicheni suusamägi.\nMount LorneMount Lorne on tulvil vaatamisväärsusi nagu näiteks Lorne Mountain Community Centre'i vabaajakeskus.\nJack London Interpretive CentreDawson City pakub vaatamisväärset ka muuseumisõbrale – värskete väljapanekutega ootab Jack London Interpretive Centre. Kui Dawson City köidab sind oma muuseumiväärtustega, siis tasub üle vaadata näiteks ka lühikese jalutuskäigu kaugusel asuv Dawsoni linnamuuseum.\nNorthern Lights Centre'i muuseumMuuseumihuvilise reisisõbra päevaplaani võiks kuuluda ka Northern Lights Centre'i muuseum. Kultuurihuvilisele reisijale pakub Watson Lake teisigi huvitavaid võimalusi nagu lähiümbruses asuvad Mt. Maicheni suusamägi, Sign Posti parkmets ja Morgan Chaddocki vabaajakeskus.\nFortymile Gold Workshop/StudioMuuseumihuvilise reisisõbra päevaplaani võiks kuuluda ka Fortymile Gold Workshop/Studio. Kui Dawson City köidab sind oma muuseumiväärtustega, siis tasub üle vaadata näiteks ka lühikese jalutuskäigu kaugusel asuv Dawsoni linnamuuseum.\nYukon – rohkem teavet\nYukon on sõbraliku atmosfääriga koht, mille visiitkaardiks on söögikohad. Külastajaid ootavad ringsõidud lähikonnas. Puhkepäeva veetmiseks sobivad oivaliselt Yukoni looduskaitseala ja Kluane'i rahvuspark ja reservaat. Ära unusta külastamast paiku nagu Takhini Hot Poolsi spaa ja Bennetti järv.\nMillised on parimad majutusvõimalused, mida Yukon pakub?\nHotell ajaloolises rajoonis, Whitehorse\n• Takhini Hot Poolsi spaa (317,8 km südalinnast)\n• Yukoni looduskaitseala (318,6 km südalinnast)\n• Kluane'i rahvuspark ja reservaat (394 km südalinnast)\n• Bennetti järv (410,2 km südalinnast)\n• Wrangell-St. Eliase rahvuspark ja kaitseala (512,5 km südalinnast)\n• Northern Lights Centre'i muuseum (543,1 km südalinnast)\n• Kwanlin Dun Cultural Centre (336,3 km südalinnast)\n• Yukon Beringia huvikeskus (337,4 km südalinnast)\n• Da Ku kultuurikeskus (345,7 km südalinnast)\n• Sign Posti parkmets (542,9 km südalinnast)\n• Nahanni rahvuspark\n• Vuntuti rahvuspark\n• Ivvaviki rahvuspark


Tõnise lugemispäevik: Vahemärkus punktisüsteemi karmistumise kohta\nVahemärkus punktisüsteemi karmistumise kohta\nOtsustasin muutuda veidi karmimaks.\nMinu "igati normaalne"-hinnanguks on saanud "8-punktine".\nKuidas sellesse suhtuda...\nÜhelt poolt saaks öelda, et olen hästi valinud.\nJa ega saagi kurta. On olnud head raamatud. Aiman ette, mis mulle meeldima hakkab, ja üsna harva võtan raamatu mõttega, et "hmm, äkki..."\nMa ei "äkki"-tse, raamatute valimine on üldiselt üks educated guess.\nJa ongi üsna lihtne võtta midagi, mis on hea või vähemalt pole ajaraisk. Kirjastused ei tee meil üldiselt hulle apsakaid. Minu poolest võiks olla rohkem seikluslikku kirjandust, aga that's just me. Head kirjandust on siiski üllatavalt rohkelt.\npeaks siiski valima natuke sisimas tekkiva vaimustuse järgi.\nKõik ei saa olla 10-punkti teosed või napilt alla selle (8 on samuti napilt alla), sest ma ei ole nii emotsionaalne.\nVõi hoopis nii, et raamatute lugemine ei vaimusta mind sedavõrd.\nMulle meeldib raamatuid lugeda. Uued ideed on ikka head.\nKuid kui need ei haara, ei tekita unenägusid, ei sunni Une-Matit küünlatulega minema ajama,\nsiis on tegemist normaalse raamatuga. Kuid mitte millegagi, millele peaksin andma üsna napilt alla täiusliku.\nTV Tropesis on Sturgeoni Seadus. Variatsioonidega ja nii, kuid taandan kirjutamisele. Selle järgi on 90% kõigest, mis kirjutatud, blah.\nJa optimisti järelsõna "järelejäänud kümne protsendi nimel võiks surra."\nNüüdsest panen "igati normaalse" 5-punktiseks. Nüüdseks lepin sellega, et igas raamatus on omamoodi originaalseid mõtteid. Või, kui neid pole, on haarav kirjutusviis. Või siis head karakterid. Või ilmekas kirjutuslaad, kujundlik selline. Või muud säärast.\nKui aga raamatul pole sellist päästerõngast, siis langeb allapoole selle keskjoone. Sest "keskmine" ongi raamat, mis on "hea", aga ei tekita vaimustust.\nEks ta ole, et lugupidamisest autorite ja nende originaalsuse ees ei tahagi hakata arutult lahmima. Ja järelikult ülendab eriline mõte raamatu lihtsalt "loetavast" millekski, mida inimesed võiks otsima minna.\nKuid tuleks võtta tänapäevase filmi-ja-arvutimängude-põlvkonna esindajana natuke jäigema hoiaku selle suhtes, kuidas ausalt määratleda oma lugemiskogemust.\nSest kui kõik raamatud on 8-punktised, siis millistes on tõelisuse puudutus sees? Millised on need pärlid, mille nimel rebida end välja tänapäevasest kergelt kihutavast ajatajust, et istuda rahulikult maha - ja kaotada end sellesse?\nPealegi, endalgi hakkab igav, et kõik on päris hea, minimaalsete vahedega.\nJa ega ma pealegi ütle, mille poolest on miski siin üldse elamus. Ja mille alusel punkte panen. Las iga arvustus ise olla mõõdupuuks selle kohta.\nPosted by houndie at 6:09 PM


ASTROLOOG TRIIN TOBBER: nädala prognoos 06.01 - 12.01 - Buduaar\nASTROLOOG TRIIN TOBBER: nädala prognoos 06.01 – 12.01\n05. jaanuar 2020 | 16:31\nKui soovid liikuda kooskõlas universumi rütmidega, siis oleks tark ajastada sinu oma ettevõtmisi (kokkusaamised, olulised kõned ja kirjad, erinevad algused nii töö- kui eraelus) nii, et need satuksid astroloogiliselt soodsale ajale. Loomulikult ei taga see veel iseenesest õnnestumist, aga aitab vältida stardipositsioone, millesse probleemid oleksid justkui juba sisse kodeeritud.\nSelle nädala sees on üsna raske leida aegu, mida tulihingeliselt soovitada saaks, sest 10. jaanuaril leiab aset kuuvarjutus ja selle lähipäevad on üsna plahvatusohtliku mõjuga. Planeerid üht, välja tuleb hoopis teine. Kuuvarjutus on nagu eriliselt võimas täiskuu, mis soodustab asjade lõpuleviimist ja otsuste langetamist. Kindlasti tuleb seoses sellega varjatud asju ilmsiks ja isegi kui tekib väike kriis, siis lööb see õhu puhtamaks. Eriti võimsalt just Vähkide ja Kaljukitsede jaoks. Skorpionitele ja Kaladele võiks see olla hea mõjuga, Kaalude ja Jäärade jaoks keerulisem. Ilmselt tõmbab see varjutus paljude jaoks tähelepanu perele, kodule ja üleüldse turvatundele.\nSoodsad ajad algusteks:\n6. jaan. (kuni 14.00) – väga hea rahaliste tehingute jaoks, konkreetseteks otsusteks ja vastutuse võtmiseks. Alustatud asjad jäävad kauemaks kestma ega lähe niipea muutmisele.\n8. jaan. (alates 11.00) – kuigi kuuvarjutusele väga lähedal, annab see head eeldused kellegagi kontakti võtmiseks või kergeks flirdiks. Hea nii suhete, raha või kinnisvara seisukohast, ka seltskonnaüritused võiksid hästi välja kukkuda.\nEriti ettevaatlik tuleks olla 10. jaanuari suhtes, sest inimesed kipuvad olema liiga emotsionaalsed, impulsiivsed ja kiiresti solvuvad, hiljem oma reageeringuid ja ultimaatumeid kahetsedes.


Fitnessi põnev maailm | Sportland Magazine\nPärnu Kaubamajaka Sportlandi juhataja Kuido Jõgisalu fitnessitee algas tänavu jaanuaris, mil ta hakkas Ott Kiivikase juhendamisel jälgima toitumis- ja treeningukava. Tihe jõusaalis treenimine vajas eesmärki ja nii tuligi Jõgisalul mõte proovida ala nimega men’s physique ehk rannafitness. Võistlejad on sel juhul rannariietes – lühikestes pükstes, palja ülakeha ja jalanõudeta – ning hindamise võtmesõnad on “tervis” ja “sportlikkus”.\nSports Direct Norde poe juhataja Hiie-Liin Tamm on fitnessis enda sõnul üsna uustulnuk. Ta hakkas sihipäraselt bikiinifitnessiga tegelema pisut rohkem kui aasta tagasi. Kuigi algul pelgas Hiie-Liin teadmatuse tõttu jõusaali minna, sai hirm tänu uutele tuttavatele ületatud ning aina enam külastas ta rühmatreeningute asemel jõusaali. Ka tema vajas kindlamat eesmärki ja väljakutseid, mida bikiinifitness kindlasti pakub.\nHiie-Liin soovitab bikiinifitnessi kõigile, kes tahavad mingit eesmärki ja uudsust oma treeningutesse, sest fitnessimaailm on põnev ja täiesti midagi muud kui igapäevane elu. “Siiski soovitan ma enne alustamist põhjalikult kõik aspektid läbi mõelda ja arutada asja ka oma lähedastega,” sõnab ta.\nMõlemad fitnessi harrastajad möönavad, et tegemist on distsipliini nõudva alaga, mis ei kujuta endast ainult jõusaalis kangide tõstmist. Ent just see neid paelubki. Lisaks raskele trennile on sama oluline osa õigel toitumisel, mis aitab saavutada head vormi. Kuido tunnistab, et kuigi enne võistlusi tekib dieedi tõttu suur isu magusa järele, on see ohjeldatav.\nSpordiala kui elustiil\nNii ranna- kui ka bikiinifitnessi puhul on tegemist elustiiliga, mis on nõudnud igapäevaelu ümberkujundamist ja muutmist. Süüa tuleb toitumiskava järgi vähemalt neli korda päevas, iga kolme-nelja tunni tagant, et ainevahetus korralikult toimiks. “Üldsusele on vist jäänud mulje, et piisab mõnest trennist, ilusast soengust ja meigist ning ongi kõik. Tegelikkuses on selle taga vähemalt viis korda nädalas raskeid treeninguid ja pidev toitumise jälgimine,” tunnistab Hiie-Liin.\n“Suures osas olen kogu oma elu kujundanud ümber selle – töögraafikut või muid igapäevaseid plaane tehes pean alati arvestama, et treeningud saaksid tehtud ning toit oleks olemas. Võistlushooajal on kogu elu väga täpselt paigas,” sõnab Hiie-Liin.\nKuidol on toitumise ja treenimise režiimi jälgimisel suureks abiks elukaaslane, kes käib samuti usinalt jõusaalis ja toitub samamoodi. “Kahekesi on sel rajal kindlasti kergem püsida ja ka mõistlikum,” sõnab Kuido. Ta lisab, et algul tundus pidev isevalmistatud toidu karpidega kaasavedamine keeruline, kuid sellega harjub. “Tegelikult on see isegi lihtsam kui iga poeskäigu ajal nuputada, mida osta, ja õhtul mõistatada, mida süüa teha. Nüüd on kindel toiduainete nimekiri, mida vaja soetada ja eri toidukordade ajal süüa.”\nVõistlused ja eesmärgid\nAasta algul rannafitnessi tõsisemalt käsile võtnud Kuidol on juba ette näidata nii mõndagi. Oma esimesel võistlusel – Lõuna-Eesti karikavõistlustel – saavutas ta esimese koha +178 cm algajate seas. Eesti karikavõistlustel kulturismis ja fitnessis saavutas Kuido kolmanda koha +178 cm kategoorias. Seni viimasel võistlusel, milleks oli IFBB Latvia Open Championships 2015, sai ta +178 cm kategoorias kuuenda koha.\nKa Hiie-Liinile oli tänavune kevad esimene võistlushooaeg, kus ta tegi kaasa samadel võistlustel nagu Kuido. Treeneriga arutades otsustati sügishooaeg vahele jätta ja pühenduda lihasmassi kasvatamisele, et astuda uuel kevadel lavale juba parema vormiga.\nKuido soovitab rannafitnessi neile, kes ei soovi arendada suurt lihasmassi, kuid tahavad atleetlikku ja hea vormiga keha.\n[alert color=”violet”] Meeste rannafitness on ala, kus näidatakse meeste sportlikku vormi ja kehailu – ei hinnata suurt lihasmassi, vaid mõõdukat toonuses muskulatuuri. Võisteldakse lühikestes pükstes, palja\nülakehaga ja jalanõudeta.\n[alert color=”grey”] Bikiinifitnessi puhul on pearõhk kehavormi treenitusel ja esteetikal. Võisteldakse kaheosalises napis ja säravas rannarõivas, tähtsad on kaunis lavameik ja soengud ning graatsiline liikumine.\nVAATA VIDEOT professionaalsest bikiinifitnessi võistlusest SIIN.\nVaata lisaks Myfitnessi uusi treeningstiile https://www.myfitness.ee/treeningud/treeningstiilide-tutvustus\nVaata ka: instagram.com/sportlandeesti #minaviitsin\nSaskia Alusalu - uisutav kaanetüdruk


European Commission - PRESS RELEASES - Press release - Julgeolekuliit: Euroopa Komisjon tunneb heameelt, et uus Euroopa karistusregistrite infosüsteem kolmandate riikide kodanike suhtes tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta on lõplikult vastu võetud\nJulgeolekuliit: Euroopa Komisjon tunneb heameelt, et uus Euroopa karistusregistrite infosüsteem kolmandate riikide kodanike suhtes tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta on lõplikult vastu võetud\nBrüssel, 9. aprill 2019\nTäna andis nõukogu oma lõpliku heakskiidu komisjoni ettepanekule luua Euroopa karistusregistrite infosüsteem kolmandate riikide kodanike suhtes tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta (ECRIS-TCN).\nUue tsentraliseeritud süsteemi eesmärk on jagada olemasoleva Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS) kaudu paremini teavet kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute suhtes tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta.\nEuroopa Liidu õigus- ja tarbijaküsimuste ning soolise võrdõiguslikkuse volinik Vĕra Jourová sõnas: „Uus süsteem võimaldab õiguskaitseasutustel kiiremini ja lihtsamini avastada kolmandate riikide kodanikke, kelle suhtes on varem ELis tehtud süüdimõistev kohtuotsus. Piisab vaid päringu tegemisest ECRISes. See aitab parandada politsei- ja õiguskoostööd, et võidelda edukamalt kuritegevuse ja terrorismiga kõikjal ELis ja muuta sel viisil Euroopa kõigi kodanike jaoks turvalisemaks.“\nTegu on elektroonilise andmebaasiga, mida ametiasutustel on lihtne kasutada, sest selle otsingusüsteem põhineb päringutabamuse või selle puudumise tuvastamisel. Tabamuse korral saadakse teade, et teataval liikmesriigil on isiku kohta täielikud karistusregistriandmed.\nSüsteemis endas hoitakse ainult selliseid isikuandmeid nagu sõrmejäljed ja võimaluse korral näokujutis.\nSüsteemi haldab Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet (eu-LISA).\nSeda võib kasutada peale kriminaalmenetluse ka muudel lubatud eesmärkidel, näiteks taustakontrolli tegemiseks isikute puhul, kes soovivad töötada lastega või taotlevad millekski luba, näiteks tulirelva kasutamiseks.\nKuna Euroopa Parlament on uued õigusnormid juba heaks kiitnud, jõustuvad need pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist lähinädalail kõigis liikmesriikides.\nSamuti on läbivaatamisel komisjoni ettepanek võtta vastu õigusnormid, mis võimaldaksid kontrollida ECRIS-TCN-andmebaasi ka juhul, kui reisija taotleb luba ELi sisenemiseks (ETIASe süsteemi kaudu), kui menetletakse viisataotlust (viisainfosüsteemi kaudu) või uuritakse identiteedipettuse juhtumit.\nSeejuures tehakse kättesaadavaks ainult nende isikute andmed, kes on mõistetud kohtuotsusega süüdi raskes kuriteos või terrorismis.\nPraegu esitatakse ECRISes aastas umbes 3 miljonit taotlust teabe saamiseks varasemate süüdimõistvate kohtuotsuste kohta. Ligikaudu 30%-l juhtudest vastatakse karistusregistri andmete edastamise taotlustele positiivselt, s.t saadetakse konkreetne toimik. Seda võimalust tarvitatakse peamiselt kriminaalmenetluse puhul. Samuti võib seda kasutada muudel lubatud eesmärkidel, näiteks taustakontrolli tegemiseks isikute puhul, kes taotlevad relvaluba või soovivad töötada lastega.\nECRISe laiendamine kolmandate riikide kodanikele on ette nähtud Euroopa julgeoleku tegevuskavas. ECRIS-TCN on samuti osa Euroopa Komisjoni kavandatud uuest lähenemisviisist piiride ja julgeolekuga seotud andmete haldamisele, mille kohaselt kõik Euroopa Liidu julgeoleku ning piiri- ja rändehalduse valdkonna kesksed infosüsteemid tuleks muuta koostalitlusvõimeliseks, austades täiel määral põhiõigusi.


Taastusravikliiniku sotsiaaltöötaja nõustab statsionaarsel ravil viibivaid ja rehabilitatsiooniteenust vajavaid patsiente.\nKas kahtlustad suhkruhaigust ehk diabeeti? Telli kesklaborilt uuringud – saad oma küsimusele vastuse. Uuringuteks saatekirja vaja ei ole. Teenus on tasuline.\nSuhkruhaigusele võivad viidata sellised haigustunnused nagu rohke joomine ja sage urineerimine. Riskifaktor on ka suhkruhaigete esinemine perekonnas.\nMärksõnad: suhkruhaigus, diabeet, sage urineerimine, rohke joomine\nKui sigaretist loobumine oma tahtejõul ei õnnestu, võid tulla elustiilikabinetti suitsetamisest loobumise konsultatsioonile. Vastuvõtuks on vajalik saatekiri. Ravikindlustuse või saatekirja puudumisel saad tulla tasulisele vastuvõtule.\nMärksõnad: suitsetamisest loobumine, suitsetamise mahajätmine, suitsetamisest vabanemine\nKas tunned ennast tervena, kuid pole ammu huvi tundnud, et kõrge kolesteroolisisaldus või muud põhjused kahjustavad sinu veresooni? Telli kesklaborilt uuringud – saad oma küsimustele vastuse. Uuringuteks saatekirja vaja ei ole. Teenus on tasuline.\nMärksõnad: kolesterool, diabeet


Projektijuht kui võitleja - Pärnu Konverentsid\n03. juuli 2018, 13:09\nEelmine artikkel: Kuidas doseerida võimu? Järgmine artikkel: Kas sa oled hea juht?\n•03. juuli 2018, 13:09\nAnne Oja | FOTO: Eiko Kink\nTänu tööandjale oli mul võimalik 2018. aasta jaanuarist märtsini osaleda Tiit Valmi koolitusel „Professionaalne projektijuhtimine”.\nOotasin koolitust põnevusega, sest olen varem projektijuhtimist õppinud kõigi teiste tuntud projektijuhtimise koolitajate ehk Algis Perensi, Sigrid Salla ja Margus Püüa käe all. Tahtsin teada, mille poolest ehitusvaldkonna projektijuhtide koolitajana kuulsust kogunud Tiit Valmi koolitus muudest erineb. Teiseks põhjuseks Äripäeva Akadeemia koolitusel osaleda oli soov taastõendada 2012. aastal esmakordselt omandatud projektijuhi kutset. Nimelt annab Äripäeva Akadeemia koolitus Professionaalne projektijuhtimine kõik vajalikud teadmised projektijuhi kutse taotlemiseks ja kutseeksami sooritamiseks, aga ka kutse taastõendamiseks.\nTagantjärele saan öelda, et eelinfo Tiit Valmi keskendumisest isand inimesele vastas täielikult tõele. Mulle meeldis, et Tiit ei löönud oma õpilaste provokatiivsetele küsimustele vastamisel kordagi vedelaks ja tõi rohkelt näiteid sellest, kuidas ta ise on oma projektides keerulisi olukordi lahendanud ning raskete inimestega toime tulnud.\nKoolituse õppematerjalid on saanud väärtuslikuks töövahendiks, mille olen mitmel korral taas ette võtnud ja kust enda projektile sobivate lahenduste leidmiseks lausa näpuga järge vedanud.\nKosutavaks veendumuseks, mille koolituselt kaasa sain, oli teadmine, et seal, kus on projekt, on süüdlane juba ette teada – see on projektijuht. Aga ärge võtke seda südamesse, kordas Tiit Valm, kes on koolitajaks olemise kõrval ise ka üks Eesti hinnatumaid projektijuhte.\nProjektijuht on võitleja – ta peab seisma oma inimeste, tulemuse saavutamise ning töörahu tagamise eest. Jah, teatud juhtudel on vaja olla vedel ja näiteks kukkuda, et tõsisemaid vigastusi vältida. Projekt seisma panna. Teha lisatööd, et vigu siluda. Võtta süü enda peale, isegi kui ei ole süüdi ega tunne end süüdi. Või vabandada, ehkki ei ole midagi valesti teinud. Aga on palju ka selliseid olukordi, mis vajavad ründajatega toime tulekuks teistsuguseid võtteid, näiteks valuvõtteid ja lukkude kasutamist. Enesekehtestamist. Ründaja kõrvaldamist.\nVeel paar tarkust Tiit Valmi projektijuhtimise koolituselt: parim võitlus on see võitlus, milleks valmistume kogu elu, ent mis kunagi ei toimu. Teisi inimesi ründavad need, kes tunnevad end ebakindlalt, kes on nõrgemad ja töö- ning ärikeskkonna muutuste tõttu hirmul. Selleks, et me tunneksime end ise tugevana ja meile võimalikult vähe kallale tikutaks, on vaja ennast pidevalt võitluseks ette valmistada, praktiseerida, end koolitada. Näiteks tulla Tiit Valmi projektijuhtimise meistriklassi.\n03. oktoober 2018, 14:12\nTiit Valm: projektijuhtimises kaob alguses aeg ja lõpus...\n07. juuni 2018, 13:47\nOrganisatsioonidel jääb muudatusi tehes hulk potentsiaa...


Wood-Mizeri terituspingid – ülevaade seadmetest ja lintsaagide teritamise näpunäited\nSelleks, et lintsaepink saaks puitu tõhusalt ja täpselt lõigata, tuleb lintsaag korralikult ette valmistada. Saagimisprotsessi käigus läheb isegi parim tööriist varem või hiljem nüriks, väheneb tera võime tõhusalt lõigata ja hambad kaotavad õige kuju. Selle saagimisvõimet on võimalik taastada! Terasid tuleb terituspingil teritada. Pärast teritamist peate teostama hammaste räsamise, et saag töövalmis oleks.\nWood-Mizeri lintsaed pakuvad mõistliku hinnaga kõrget jõudlust ja vastupidavust. Lisaks pakub Wood-Mizer lintsaagide teenindamiseks vajalikke tööriistu ja tarvikuid, nagu teritus- ja räsamispingid, kalibraatorid, CBN-lihvkettad ja mineraalne lihvõli.\nLintsaagide hoolduse üks olulisi tööriistu on terituspink, mis taastab saehammaste teravuse ja profiili. Wood-Mizer pakub lintsae teritamiseks mitmeid masinaid – soodne BMS250 ning funktsionaalsemad BMS500 ja BMS600. Ehkki neil on erinev konstruktsioon, on neil ka ühiseid omadusi: need kõik kasutavad profileeritud CBN-lihvkettaid ja neil on nurga all asetsev terituspea, et tagada lihvketta profiili parim vastavus teraprofiilile.\nLintsaagide teritamise tehnoloogia CBN-ketastega\nParimate teritustulemuste saavutamiseks kasutab Wood-Mizer CBN-ketastega teritamise tehnoloogiat, mis kujutab endast superabrasiivset materjali – boornitriidi kuupvormi. CBN-ketaste terad on sama kõvad kui teemant, mis on maakera kõige kõvem materjal. CBN-kettad toimivad palju paremini kui tavalised alumiiniumoksiidist või ränikarbiidist lihvkettad, kuna CBN-pind kestab kauem ega tekita sae väljapõletamist. CBN-ketta profiil sobib täpselt Wood-Mizeri lintsae hambageomeetriaga. Wood-Mizer toodab mitmesuguste hambaprofiilidega saage ja iga saeprofiili jaoks on olemas sobiv CBN-lihvketas. Vale CBN-ketta valik toob kaasa selle kahjustamise teritamisel, tera profiili deformeerumise või isegi terituspingi pea purunemise.\nCBN-ketta jahutamiseks ja puhastamiseks terituspingis kasutatakse mineraalõli. Wood-Mizer soovitab ACP1 või ACP2 tehniliste spetsifikatsioonidega mineraalõli, mis puhastab tõhusalt ketta abrasiivset pinda ja jahutab teritamise käigus kuumaks muutunud pindu. See aitab teil oma CBN-lihvketast kasutada pikka aega, saavutades parimaid tulemusi.\nWood-Mizeri terituspingid: konstruktsiooni iseärasused\nWood-Mizeri lintsaagide terituspinkide liini eesotsas on kõrgekvaliteediline automaatne terituspink BMS250, mis on mõeldud terade korrapäraseks hooldamiseks puidutöötlusettevõtetes. BMS250 lihvpea on kaetud kattega, mis kaitseb sisemist mehhanismi. Elektrikarp on varustatud juhtpaneeliga. Terituspink töötab 0,18 kW (230 V) elektrimootoriga, mis pöörab 127 mm lihvketast kiirusel kuni 2700 pööret minutis. Tänu sellistele funktsioonidele nagu automaatne väljalülitus ja reguleeritav etteandekiirus, teritab see 25–50 mm laiuseid lintsaage maksimaalse tõhususega. Masinal on ava gaasijäätmete ärajuhtimiseks ja harjad sae õlist puhastamiseks. Tera paigaldamine masinale, lihvimissügavuse reguleerimine ja tõukuri liigutamine on lihtne ja vaevatu. Parimate teritustulemuste saavutamiseks soovitab Wood-Mizer saagi teritada 2–3 tsükliga, mis võtab tavaliselt alla 4–5 minuti.\nTeised Wood-Mizeri terituspingid on BMS500 ja BMS600. Nende disain vastab suure jõudlusega saeveskite nõuetele, kus lintsaed vajavad pidevalt teritamist. Mõlemad mudelid töötavad 203 mm lihvkettaga ja on varustatud 0,75 kW (400 V) elektrimootoriga, mis töötab kiirusel 4280 pööret minutis. Tõhususe suurendamiseks on terituspinkidel BMS500 ja BMS600 olemas automaatne seade kraatide eemaldamiseks saelt, hambaloenduri abiga automaatne väljalülitus ja hõlpsasti kasutatav juhtpaneel. Üks 25–75 mm laiuse lintsae teritamise tsükkel , mille hambasamm on vahemikus 13–29 mm, võtab reeglina 3–4 minutit. BMS600 erineb BMS500-st tõhusama õlipumba, suurema õlimahuti ja moderniseeritud õli pealekandmise düüside poolest.\nNõuandeid ja nippe lintsaagide teritamiseks\nEnne teritama asumist veenduge, et teie saag ja teritaja oleksid ette valmistatud. Järgige järgmiseid juhiseid.\n1. Eelpuhastage saag vaigust, saepurust, õlist või mustusest, et tagada protsessi võimalikult tõhus toimimine ning vältida masina täiendavat kulumist.\n2. Enne iga teritustsüklit reguleerige teritamise sügavust ja tõukuri liikumist.\n3. Kasutage saehamba profiilile vastava profiiliga CBN-kettaid. Ärge proovige muuta tehases eelseadistatud lihvimispea nurka. Puhastage CBN-ketast regulaarselt harja ja lahustiga.\n4. Sae jahutamiseks ja CBN-ketaste abrasiivse pinna ummistumise vältimiseks kasutage ACP-1 või ACP-2 tehnilise spetsifikatsiooniga mineraalset lihvõli. Vahetage õli regulaarselt ja kasutage heitgaaside väljalaske ava, et vältida nende sissehingamist.\n5. Vaadake üle masina tera klambrid, kontrollige tera liigutava tõukuri seisukorda, puhastage õli düüsid, eemaldage õliga immutatud magnetitelt metallist laastud. Kontrollige ja asendage masina kõik liikuvad osad õigeaegselt.\n6. Hoidke terituspinki puhtas ja kuivas kohas. Töövahetuse lõpus eemaldage mustus, saepuru, puitlaastud ja muu praht.\n7. Turvalisus eelkõige! Lintsaagidega töötades kasutage kindaid ja kaitseprille, ning kahjuliku müra blokeerimiseks ka kõrvatroppe. Lugege kasutusjuhendit ja järgige tootja juhiseid.\nNeid näpunäiteid järgides saate oma lintsaage ilma probleemideta Wood-Mizeri terituspinkidel teritada, saavutades oma lintsaega suurepäraseid tulemusi.


Struktureeritud noodi määratlus\nPõhiline » Rahandus » Struktureeritud noodi määratlus\nStruktureeritud võlakiri on väärtpaber, mida on muudetud tuletisinstrumendiga, mis muudab selle riski / tulu profiili. See korrigeerimine tehakse väärtpaberi potentsiaalse tootluse muutmiseks, muutes selle investorite jaoks atraktiivsemaks. Näiteks müüb emitent investorile võlakirja nimiväärtusega, mis annab investorile 7% aastase tootluse. Kuna investor on riskikartlik, on olemas ka võlakirja komponent, mis võimaldab investoril võlakiri emitendile tagasi panna, kui turu intressimäärad tõusevad üle 7%. See struktureerimisvorm võimaldab investoril kasu saada võlakirja igasugusest tõusupotentsiaalist, kandes kogu negatiivse riski emitendile. Investori tüüp, kes tavaliselt investeerib struktureeritud võlakirjadesse, soovib kaitsta investeeringu põhiosa, säilitades samas võime teenida positiivset potentsiaali.\nTeise näitena emiteeritakse võlakiri, millel puudub kindlaksmääratud intressimäär. Selle asemel maksab see välja kõik intressimäärad, mis vastavad peamise aktsiaindeksi muutustele. Seega, kui Dow Jones tõuseb 2%, põhineb makstud intressimäär sellel summal. Kolmanda näitena võiks väärtpaberi võlakomponent maksta 6% intressi, samal ajal kui tuletisinstrumendi komponent võiks investoritele täiendava makse tõsta, kui hõbeda hind ületab investeerimisperioodi jooksul teatud summat.\nStruktureeritud võlakirja kasutatakse kõige sagedamini olukordades, kus investeering jääb selgelt väljapoole investori mugavustsooni, seega peab emitent tegema muudatusi, et muuta investeering meeldivamaks. Struktureeritud võlakirju pakendavad ja müüvad investeerimispangad ka suurematele investorite rühmadele.\nInvestorid peaksid olema struktureeritud märkmetega seotud peene kirja lugemisel ettevaatlikud. Mõnel juhul on kaitstud ainult osa negatiivsest küljest või emitendi maksejõuetuse korral on käsundiandja ohus. Seetõttu peaksid neid tooteid ostma ainult kogenud investorid. Samuti võivad need tooted olla suhteliselt kallid, arvestades instrumentide tuletatud osade maksumust.


Vaiguga uhendused Kummitööstuse ja valutoodete vaigud\nVaiguga uhendused, Vaigud puidutööstusele\nKa ei saa Soo osaleda Tartust videokonverentsi vahendusel, kuna kaitsja hinnangul tarvitab ta tugevaid valuvaigisteid ja ta ei tea, kas Soo oleks adekvaatne. Kogutud tõendite pinnalt ongi Andres Vaigule ja Rainar Soole esitatud süüdistus inimkaubanduses.\nProkurör Kati Reitsak paremal Foto: Vaiguga uhendused Putting Allilmaliidri Assar Pauluse ja tema jõugu süüdistaja Kati Reitsak loetles täna Harju maakohtus alanud kohtuprotsessi avakõnes ette kuriteod, milles kuritegelikku ühendust süüdistatakse, sealhulgas nii maksukuriteod kui tänapäeval haruldase orjapidamise.\nSee ühine nimetaja on kaudseks põhjuseks nii tänapäeval haruldasele tööorjuse süüdistusele kui ka maksukuriteole. Oleme seisukohal, et organiseeritud kuritegevuse omalaadne tugisüsteem on lisanud vähemalt osade süüdistatavate tegevusse täiendava annuse küünilisust ja hoolimatust nii inimelude kui ka riigikorra suhtes.\nPeale Kalev Kure surma Ajapikku lõid Andres Vaik ja Peep Havik kuritegeliku ühenduse allstruktuurid vastavalt territoriaalsele jaotusele. Ühendus oli suunatud rahvatervisevastaste, varavastaste, majandusalaste, õigusemõistmisevastaste, avaliku usalduse vastaste ning isikuvastaste süütegude toimepanemisele.\nAssar Paulus, Andres Vaik ja Peep Vaiguga uhendused on süüdistuse kohaselt kolm kuritegeliku ühenduse organiseerimisega seotud süüdistatavat. Samuti edastasid allstruktuuride juhid enda alluvatele korraldusi ja juhiseid ja kogusid kokku rahalisi sissemakseid Assar Paulsele edastamiseks. Assar Pauluse kuritegeliku ühenduse inkassoteenuste osutamisega seotud haru tegutses peamiselt Tallinnas, kus viibis Assar Paulus ka ise.\nFotod ja video: Assar Pauluse jõuk astus kohtu ette\nNimelt kasutas Assar Paulus igapäevaselt Capital Inkasso OÜ kasutuses olevaid kontoriruume ning töövahendeid, samuti Capital Inkasso OÜ juhatuse liikme Jaanus Kivimaa teadmisi lepingute sõlmimise ning muude õigusküsimuste alal. Assar Paulus kasutas oma tegevuse näiliselt legaalsena hoidmiseks juriidilisi isikuid, milledele ühendusse kuulumine tagas omakorda pideva majanduskäibe, kuivõrd kuritegeliku ühenduse liikmete Vaiguga uhendused kuuluvate isikute varaliste probleemide lahendamine anti lahendada Capital Inkasso OÜ-le ning läbi koostöölepingute OÜ-le Barbarossa Invest, võimaldades äriühingutel teenida seeläbi Vaiguga uhendused kasumit kui ka koguda referentsi.\nÄhvardamine, survestamine ja võlgnike põhivõla ebaseadusliku suurendamine kuulus Capital Inkasso ja tema koostööpartnerite igapäevase tegevuse hulka.\nMerilin Kruuse Harju maakohus vaagis möödunud nädalal kuritegeliku ühenduse moodustamises ja juhtimises süüdistatava Assar Pauluse ja tema kaassüüdistatavate kriminaalasja kinniste uste taga, täna jätkus protsess taas avatud menetluses. Istung algas kella Andres Vaigu kaitsja teatas kohtule, et esitab taotluse viia tervisekontrolliks läbi ekspertiis, viidates, et kannatanule ekspertiis korraldati. Pärast selle soovi edastamist selgus ka, et on segadus ühe süüaluse kaitsjaga.\nPeep Havik on kuulunud Assar Pauluse kuritegelikku ühendusse Vaiguga uhendused algusaegadest, ehk alates Peep Haviku koordineerida ja vastutada oli vähemalt nelja ühenduse liikme tegevus: Erik Meieri, German Svetšnikovi ja Andrei Baškirovi. Täna ei ole kohtu alla antud selles kriminaalasjas Andrei Baškirovit ning seda põhjusel, et ta kannab Läti Vabariigis jõustunud pikaajalist vangistust pea kg hašiši salakaubaveo eest.\nKuritegeliku ühenduse osas tõendeid kogudes jõudsid politseinikud aga arusaamisele, et kuritegeliku ühenduse Lõuna-Eesti piirkonna juht Andres Vaik koos Rainar Sooga on seotud veel räigema kuriteoga. Nimetatud kahtlus sai lõplikult kinnitust peale Andres Vaigu ja Rainar Soo elukohas Kogutud tõendite pinnalt ongi Andres Vaigule ja Rainar Soole esitatud süüdistus inimkaubanduses.\nRainar Soo saavutas kontrolli kannatanu üle juba üle viieteistkümne aasta tagasi, täpsemalt aastastkasutades viimase tööjõudu talle rahalist palka maksmata nii ehitus- puidu- ja majapidamistöödes. Kui kannatanu ei täitnud Rainar Soo poolt antud korraldusi, järgnes sellel sõim, mõnitamine, Vaiguga uhendused ja kägistamine, kuniks kannatanu oli täielikult vaimselt allutatud Rainar Soo tahtele.\nAastast andis Rainar Soo kannatanu ka Andres Vaigu käsutusse. Kuna Andres Vaik on liikumispuudega isik, sai Tiigi ülesandeks Vaigu pesemine, saunas ning tualetis abistamine ning n-ö teenri rollis olemine.\nJaga Facebookis Mahukas kriminaalasjas süüdistatakse kolme meest kuritegeliku ühenduse juhtimises ja 18 meest ning ühte naist kuritegelikku ühendusse kuulumises.\nVaik andis oma korraldused alati mõnitavas, halvustavas ja alavääristavas toonis. Kas kannatanul oli reaalne võimalus sellisest õudusest lahkuda?\nNii kummastav kui see ka ei näi, siis vastuseks on EI. Käesolevas kriminaalasjas esitatud süüdistusega näitame ära neid ühendava lüli — milleks on organiseeritud kuritegevust toitev ja kandev struktuur, mis Objektiivi liigeste ravi toel ennast finantseerib ja kus kehtib riigivõimuga paralleelne normistik.\nKäesolevas protsessis peab riik vastu võtma otsuse, kas tolereerida paralleelseid võimustruktuure või mitte. Seisame täna siin kõikide nende eest, kes on kartnud või kardavad endiselt Assar Pauluse käsuliini kuuluvaid isikuid ja oleme siin selleks, et anda kuritegelikule maailmale selge sõnum — Eesti Vabariik peab kuritegelikke ühendusi avalikku julgeolekut ja korda ohtustavaks juba iseenesest ja hoolimata reaalselt lõpuleviidud kuritegude arvust.\nDisk Dial repair old phone - 4K


Koerte tõuaretusest | Enne kui võtad koera | Koer.ee\nNende kaudu lähevad edasi nii vanemate füüsilised kui psüühilised omadused. Geenid asuvad munarakkude kromoosomides ning koeral on igas rakus 39 kromosoomipaari. Iga järeltulija saab kõikidest geenidest kaks paari - ühe emalt, teise isalt. Iga geen käitub oma "paarilise" suhtes kas domineerivalt või alistuvalt, ning nende omavahelisest tasakaalust sõltub järeltulija välimus. Koera välimuse või mingi omaduse lisamiseks või kaotamiseks tuleb geneetikat küllaltki hästi tunda.\nAretuses kasutatakse tihti liiniaretust, mis tähendab, et paaritatakse omavahel sama päritoluliiniga koeri (sündivad järglased on võimalikult palju suguluses mingi eriti väärtusliku isendiga), ning sisearetust, mis tähendab, et koera paaritatakse tema "lähisugulastega" - venna, õe, ema, isaga jne. See inimesele vahestkummalisena tunduv viis annab sageli väga häid tulemusi, kuid eeldab, et varasemas sugupuus ei oleks liini- ja sisearetust eriti esinenud, kuna tihedal lähisugulaste paaritamisel võivad hakata ilmnema mitmed terviseprobleemid. Väikesearvulise tõu puhul toob suguluspaaritus rohkem kahju kui kasu.\nKoeranäitused, mis algselt loodi aretuse edasiviimiseks, on tänapäeval suures osas selle rolli kaotanud. Paljud "puhast aretust" propageerivad aretajad ( näit. Patricia V. Trotter, AKC Gazette, veebr.'99) leiavad isegi, et need on saanud takistuseks tõeliselt korrektsete koerte aretamisel. Kohtunikud ei süvene koerasse, keda nad hindavad, tihti kuigi põhjalikult; võidavad välise efektsusega ja osavalt näidatud koerad, kelle kutsikaid siis tulevased koerakasvatajad ostavad.\nHeade omaduste kõrval saab suur hulk järeltulijaid ka negatiivseid tegureid, laiendades neid omakorda edasi kogu tõule. Suurem osa "puhtaid aretajaid" leiab, et isasloomal võiks olla ühe sugupõlve ajal (u.5.a.) järglasi 5% registreeritud pesakondadest.\nAretuse ühe olulise põhimõttena märgitakse ka aretaja vaoshoitust - omaduste hulka, mida aretaja soovib saavutada, ei tohiks liiga suureks ajada. Alles kui üks omadus on saavutatud, võib asuda järgmise kallale.\neakas koer hambad kasvajad kuumarabandus kuut käitumine parasiithaigused setterid


Lennule registreerimine - Tartu Lennujaam\nTartu LennujaamReisijaleLennule registreerimine\nLennule saad registreerida kas internetis või lennujaamas lennule registreerimise laudades (check-in lauad).\nMõnede lennufirmade puhul eelregistreerimise võimalust ei ole ja lennule registreerimine toimub ainult lennujaamas. Soovitame alati saabuda lennujaama aegsasti, et rahulikult lennule registreerida ja läbida julgestuskontroll. Õigeaegselt lennule jõudmiseks soovitame reisijatel olla Tartu lennujaamas vähemalt 1 tund enne lennupiletil märgitud väljalennu aega. Kui olete lennufirmalt tellinud eriteenuseid, reisite lastega, ebastandardses suuruses eripagasiga (nt golfivarustus, jalgratas, suusad vm) või suurema grupina, siis soovitame kohale tulla vähemalt poolteist tundi enne lennu väljumist.\nLennule peavad end registreerima kõik reisijad, ka need, kes reisivad käsipagasiga. Check-in lauas ning väravas pardale minnes esitage pardakaart ja kehtiv reisidokument (Euroopa Liidu piires reisimiseks piisab ID-kaardist, muudes riikides on vajalik pass). NB! Juhiluba ei ole rahvusvahelistel lendudel aktsepteeritav reisidokument.\nLennule registreerimine lennujaamas algab 2 tundi enne väljalendu ja lõppeb lähtuvalt lennufirma reeglitest.\nFinnairi lendudele registreerimine lõpeb 45 minutit enne väljalendu. Täpsema info saamiseks võtke ühendust oma lennufirmaga või lennufirma esindajaga.\nTšarterlendudele toimub registreerimine ainult lennujaama registreerimislaudades.\nLennule registreerimine internetis\nInternetis lennule registreerimine on lihtne ja säästab lennujaamas aega. Varakult registreerides saad valida just endale sobiva istekoha. Sõltuvalt lennufirmast avaneb võimalus lennule registreerida eri ajal. Mõni firma lubab kodus välja trükkida ka A4-formaadis pardakaardi.\nFinnairi lendude puhul saab lisaks tavapärasele registreerimisele teenindusletis end lennule registreerida ka kodus või kontoris, tehes seda interneti vahendusel lennufirma kodulehel.\nPardakaardi olemasolul ei pea enam lennujaama jõudes uuesti lennule registreerima. Juhul kui soovid ära anda ka pagasi, tuleb pöörduda oma lennu registreerimislauda.\nNB! Saabuge lennujaama aegsasti, isegi kui olete eelregistreerimise teinud internetis. Lennufirmad lõpetavad lennule registreerimise üldjuhul 40 minutit enne väljalendu. See tähendab, et isegi kui turva- ega registreerimisjärjekordi pole, jääb pool tundi enne väljumist lennujaama saabunud reisija tõenäoliselt lennust maha.


Elementaarkool – Vikipeedia\nElementaarkool (saksa keeles Elementarschule) oli Eestis 19. sajandil ja linnades kohaliku omavalitsuse poolt ülalpeetud saksakeelne kool, kus eelkõige linnakodanike lastele anti algõpetust. 1880ndatest ja 20. sajandil kuni 1918. aastani olid linnaalgkoolid riiklikult ülalpeetavad ja kohalikest omavalitsustest sõltumatud venekeelsed algkoolid.\nElementaarkooli (alates 1880. aastatest linnaalgkool) kui ühtluskooli esimese astme ülesandeks õpilaste ettevalmistamine kreiskooli astumiseks. Õppetöö toimus reeglina saksa keeles ja oli maksuline, leidus ka eesti ja vene õppekeelega koole. 1820. aasta koolimäärustiku põhjal ei olnud elementaarkooli ülesanne enam õpilaste kreiskooli astumiseks ettevalmistamine, vaid alghariduse andmine kehalisest tööst elatuva linna lihtrahva lastele. Juba aastal 1805 asutati esimesed Tallinna elementaarkoolid eraldi poeglastele ja tütarlastele, misjärel sai edasi õppida teises kooliastmes, 2-aastase õpiajaga kreiskoolis, mis valmistas õpilasi ette gümnaasiumi astumiseks. 1814. aastal oli Tallinnas ka 12 erakooli.\nRakveres loodi elementaarkool 1797. aastal. Võrus avati uutel alustel töötav linnatüüpi kihelkonnakool ehk elementaarkool 1804. aasta 15. septembril ja 1810. aastal avati Võrus esimene eesti õppekeelega elementaarkool. Kuressaares avati 1817aasta 19. oktoobril Johann von Luce algatusel eesti õppekeelega elementaarkool, teine selline kool Eestis.\n↑ Autorite kollektiiv, 2014. Hariduse ja kasvatuse sõnaraamat. Eesti Keele Sihtasutus. Lk 90\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Elementaarkool&oldid=5782400"\nLehekülje viimane muutmine: 25. detsember 2020, 21:36\nSelle lehekülje viimane muutmine: 21:36, 25. detsember 2020.


Delta 8 THC destillaat | Parimad 2021 hinnad\nDelta 8 THC destillaat\nDelta 8 THC destillaattoode: 10g ja 100g\nUUS: Delta 8 destillaatterpeenimaitselised 10g süstlad!\nVeipimiseks mõeldud toote ostmiseks peab olema 21-aastane.\nDelta 8 THC on nüüd ebaseaduslik Alaskas, Arizonas, Arkansases, Colorados, Connecticutis, Delaware'is, Idahos, Iowas, Mississippis, Montanas, Nevadas, New Yorgis, Rhode Islandis ja Utah's. Kõigis teistes osariikides on see seaduslik, kuid pidage meeles, et see võib muutuda, kui osariigi seadusandjad otsustavad, et see tuleks klassifitseerida kontrollitavaks aineks. Seetõttu peaksite enne delta 8 THC tellimist alati tutvuma kohaliku osariigi seadustega, kuna kanepit puudutavad seadused võivad ootamatult muutuda. Meie partnerettevõte müüb neid tooteid Californiast välja. Sellelt saidilt ei ole Delta 8 THC-d leitud ega Nevadast välja saadetud.\nLISATUD NELI UUT MAITSET!\nBlueberry Kush – UUS!\nTüdrukute skautide küpsis\nMango Kush – UUS!\nSuper Lemon Haze – UUS!\nOlulised Delta 8 destillaadi lingid:\nPakume 3g ja 10g süstlaid nõuetele vastavast kanepist saadud mittesünteetilisest delta 8 destillaadist. Delta 8 destillaadi, sealhulgas 100 gr, 250 gr, 500 gr või 1,000 gr lahtiselt, saamiseks võtke ühendust [meiliga kaitstud]\nDelta 8 destillaadi kohta, mis on saadud AINULT kanepist ja mittesünteetilisest\nDELTA 8 destillaat on siin! Meie kanepist saadud Delta 8 destillaat on valmistatud haruldasest Delta 8 THC-st (tetrahüdrokannabinool), mida leidub kanepiõites ja mis annab sarnase kõrge (madalama psühhotroopse toimega) toime kui Delta 9 THC, ilma paljude negatiivsete kõrvalmõjudeta.\nViimasel ajal on Delta 8 toodete populaarsus kasvanud, kuna klientide sõnul pakuvad need üldiselt paremat kasutuskogemust. Lisage veidi kanepist saadud Farm Bill nõuetele vastav Delta-8 destillaat teie valitud toodetes!\nGlobalcannabinoids.io pakub Farm Billiga ühilduvat, kolmanda osapoole testitud kanepist saadud D-3 destillaati. Meie D-8 destillaat on prefektne kombinatsioon puhtast läbipaistvast õlist ja looduslikest kannabinoididest, mis annavad sellele naturaalse roosa või kuldse varjundi ning ei ole sünteetiline.\nMe ei kasuta pleegitusaineid, et muuta õli oma tarbijate kaitseks ülimalt vesiselgeks. Mõned pleegitusained on sama kahjutud kui savi, kuid mõned on mürgised ja ebasoovitavad. Me ei kasuta ühtegi ja veendume, et meie tooted on ohutud.\nGlobal kannabinoidid pakub Delta 8 THC destillaati nii jaeklientidele kui ka hulgitellimuste jaoks (delta 8 hulgimüük). Hulgidelta 8 puhul kasutage asjatundliku müügiesindajaga rääkimiseks ülalolevat linki.\nDelta 8 THC destillaat hulgimüük: toodete hulgimüük\n62.5 ml (1/16 liiter) 199.00 $\n1/8 liitrit 349.00 dollarit\n1/4 liitrit 624.99 dollarit\n1/2 liitrit 1087.49 dollarit\n1 liiter 1869.99 dollarit\nMis vahe on Delta 8 THC ja Delta 9 THC vahel\nDelta THC 8 on psühhoaktiivne haruldane kannabinoid, millel on sarnased omadused nagu Delta-9 THC. Inimesed, kes on proovinud kanepist saadud Delta-8, väidavad, et sellel on sama kõrge keha kui D-9, kuid see hoiab meele selge ja ilma ärevuseta, mida mõned kogevad D-9 puhul. Nii et kui soovite tunda end lõdvestunud, selge ja energilisena, proovige meie DELTA 8 destillaati!\nOstke meie tooteid, mis on valmistatud kanepist saadud Delta 8 THC destillaadist\nDelta 8 THC destillaati on turul erinevaid värve. “Water Clear” tundub olevat väga populaarne ja siis on heleroosa kuni merevaiguvärvi versioon. Lugege meie blogi siit, miks võib värv olla erinev ja kuidas see on seotud destillaadi kvaliteediga.\nMuud tüüpi isolaatide ja destillaattoodete hulgimüük\nÜlemaailmsed kannabinoidid pakuvad mitmesuguseid Mass delta 8 THC tooted mis sisaldavad Delta 8 kummikommi, Delta 8 destillaati ja Delta 8 tinktuure. Lisaks valmis delta 8 THC toodetele pakub Globalcannbinoids.io hulgi- ja jaemüügiks hulgi- ja jaemüügiks mõeldud toorainet, sealhulgas: CBD isolaat, CBD destillaat, CBG isolaat, ja CBN isolaat.\nLisateave meie kanepist saadud Delta 8 THC destillaadi kohta\nUimastitesti lahtiütlus: Vähemtuntud delta 8 THC on kaksikside isomeer tavalisematest delta 9 THC. Kuigi sellel ei pruugi olla sama tugevus delta-9, delta-8 THC-l on endiselt võime toota kõrget, lisades terapeutilisi eeliseid. Kui teil on vaja uimastitesti, võtke see omal vastutusel.\nMis on Delta 8 THC destillaat / Delta 8 THC kontsentraat?\nD8 destillaat, tuntud ka kui delta 8 THC destillaat, on kõrge Delta 8 THC kontsentratsiooniga õli.\nKas Delta 8 THC / Delta 8 õli viib teid kõrgele?\nD8 tõstab teid kõrgele, kuid mitte samal määral kui D9. D8 on eelistatud, kuna see sisaldab psühhoaktiivset komponenti, kuid seda tuntakse kui "funktsionaalset" kannabinoidi, kuna see on leebem ja tarbijad teatavad, et nad on lõdvestunud ega ole ärevil või paranoilised, nagu mõnikord D9 tarbimise puhul.\nKust osta Delta 8 THC / osta Delta 8 THC?\nKas soovite teada, kust Delta 8 osta? Või soovite osta Delta 8 THC? Jaemüügikoguseid 10g süstlaid saab tellida internetist või suuremate koguste puhul võtke kindlasti ühendust [meiliga kaitstud]\nKas Delta 8 õli ja Delta 8 kontsentraat on samad, mis Delta 8 destillaat?\nJah, Delta 8 õli ja delta 8 kontsentraat on delta 8 THC destillaadi teised mõisted. Mõlemad kaubad on samad ja neid saab hulgitellimuste jaoks osta veebist või Fresh Brosi müügiesindaja kaudu. Täielik loetelu terminitest, mida inimesed võivad delta 8 destillaadile viitamiseks kasutada, on järgmised:\nDelta 8 destillaat\ndelta 8 õli\ndelta 8 THC õli\ndelta 8 kontsentraat


Hakklihamasinad - BIGBOX.EE\nHakklihamasinad - Bigbox.ee internetipoes müüakse selliste kuulsate tootjate nagu Bosch, Gastroback, Zelmer, Adler, Tefal kaupa. Hinnad algavad 30,99 €. Bigbox.ee poest leiate rohkem kui 75 erinevat mudelit. Vasakpoolsete filtrite abil saate hõlpsalt muuta soovitud toote parameetreid teie jaoks sobivaima toote leidmiseks. Toimetame selle kategooria toote kohale selle kõrval märgitud tähtaja jooksul.\nParimad pakkumised 25\nLandig + Lava GmbH & Co. KG 1\nMetalas/ plastikas 2\nHakklihamasin Kenwood MG 510\nHakklihamasin Mesko MS 4805 Meat mincer\nHakklihamasin ZELMER ZMM4055B\nHakklihamasin Stollar BMG570\nHakklihamasin Bosch MFW3X15W\nHakklihamasin ADLER 4803\nGorenje hakklihamasin MG1600W White/\nHakklihamasin First 5143-2\nMesko MS 4809 Meat mincer, 1500W, White\nHakklihamasin TEFAL NE448\nBOSCH MFW45020 Hakklihamasin\nTOP 5 ostetuimad Hakklihamasinad\nHakklihamasin ZYLE ZY275MG\nHakklihamasinadkui palju erinevaid tooteid on teil selles kategoorias ja mis tasemest algavad nende hinnad?\nSelles kategoorias on meil üle 75 toote ja nende hind algab 30.99 Eur\nKui soovite endale valida kööki masinaid, siis kindlasti ei tohiks sealt puudu olla ka hakklihamasin. Tegemist ei ole küll kõige tavalisema seadmega, kuid võime teile kindlalt öelda, et kasutust saab see piisavalt. Muidugi on mugav osta poest endale valmis hakkliha, kuid sellisel juhul ei saa te täiesti kindel olla, mis seal sees on. Söögitegemine on siiski loominguline tegevus ning seda hästi tehes saab seda nautida. Loomulikult peavad olema abivahendid olemas ning tasemel. Mugavuseks on olemas ka elektrilised hakklihamasinad, mille abil saate lihtsalt enda liha muuta hakklihaks. Mehaanilised masinad töötavad tavaliselt vändaga, kuid nendega hakkliha valmistamine on füüsiliselt raskem ning kohati ka keerukam. Vaatame järgnevalt, mida tasuks jälgida endale masina ostmisel.\nNagu ka kõigi teiste masinate puhul, siis samamoodi ka hakklihamasinate tootlikkus sõltub masina võimsusest. Mida võimsam on masin seda rohkem liha suudab ta ka minutis hakkida. Saadaval on peamiselt kolmes erinevas võimsuses masinaid. Madala võimsusega masinad suudavad hakkida orienteeruvalt ühe kilo minutis ning selline masin sobib hästi pühapäeva kasutamiseks. Saate perele valmistada maitsva hakkliha ning nautida seda peale praadimist. Samuti on sellised masinad soodsad, ning ei mõjuta oluliselt teie köögi eelarvet. Keskmise võimsusega masinateks loetakse selliseid hakklihamasinaid, mis suudavad minutis hakkida kuni poolteist kilo liha. Kuna võimsus on suurem, siis saavad sellised masinad hakkama ka erinevate kõõluste ja muude tugevate osadega. Kõige võimsamad masinad suudavad hakkida üle kahe kilo liha minutis. Sellised tooted sobivad juba väiksematele restoranidele ja muudeks tööstuslikeks vajadusteks. Endale õige masina valimisel tasub arvestada enda vajadustega ning samuti eelarvega. Nagu ka eelnevalt mainisime, siis mida võimsam masin, seda kallim on ka hind.\nKindlasti tasuks hoolikalt valida materjale, millest masin on valmistatud. Mida vähem seal on plastikust osasi seda parem. Plastikust osad võivad lihtsalt puruneda ning sattuda hakkliha sisse. Soodsamad masinad on üldiselt tehtud alumiiniumist, kuid tegemist ei ole kõige vastupidavama masinaga. Kui soovite, et teie masin kestaks kaua, siis tasuks see valida roostevabast terasest või malmist. Mõlemad mainitud materjalid on tugevad ning vastupidavad. Algselt võib küll hind olla kallim, kuid tegemist on pikaajalise investeeringuga. Samuti on tegemist kvaliteetsemate masinatega, mida saate kasutada muretult aastaid. Oleme täheldanud, et mida aeg edasi, seda rohkem hindavad inimesed kvaliteeti ja müük on tõusnud just kallimatel masinatel. Selliseid masinaid toodab näiteks Bosch, kes on tuntud oma kõrge kvaliteedi ja vastupidavuse poolest.\nMilline masin osta koduseks kasutuseks\nVõime julgelt väita, et koduseks kasutamiseks ei vaja te kindlasti kõige võimsamaid masinaid, kuna te ei suuda nende tootlikkust ära kasutada ning kulutate asjata raha. Leiame, et koduses kasutuses on täiesti piisav masin, mis suudab hakkida kilo kuni poolteist minutis. Ilmselt ei ole palju olukordi, kus vajate rohkem hakkliha ühe korraga. Samuti tasuks valimisel jälgida masina tüüpi – kas valida elektrooniline või mehaaniline, sõltub peamiselt teie eelarvest, kuna tööga saavad ideaalselt hakkama mõlemad variandid. Kohati on isegi mehaaniline masin töökindlam, ning ei pea muretsema juhtme pärast. Sõltumata, millise valiku langetate võite olla kindel, et hakkliha saab hakitud ning maitsev roog on peatselt laual. Proovida tasub ka erinevaid otsikuid, mille abil saate valida, kui suure struktuuriga hakkliha te soovite. Mida suuremad augud sõelas, seda suurem ka hakkliha struktuur.