Autist kõneleb katkendlikult, aga ei valeta — Sirp\nFs, 100% fs. Kujundanud Matthias Sildnik,joonistanud fs. Jumalikud Ilmutused, 2013.170 lk. Hea luuletaja üks tunnuseid on see, et ta kogu kirjutamise jooksul suuremat ei muutu. Uuema arstiteaduse arvates on meil kõigil mingisugune autismispekter, küsimus on vaid selles, milline see on. Kõigil on aegajalt vastumeelsus suhelda, olla inimmassis, korravajadus ja samas suutmatus koristada ja sestap depressioon segadusest, kriitikatalumatus ja vastumeelsus rääkida, vastikus kogu räpase maailma suhtes, soov loobuda ja kaduda. Mõnel on natuke üht ängi rohkem, mõnel teist. Kes kardab kõrgust ja kes tühja väljakut, kes kinnist tuba, kes iseennast. Siis on lohutav lugeda, kui keegi on suutnud taolisi ängistusi pisut lahti rääkida, tükkideks võtta, kirjeldada. Kirjeldamine on haiguste ravi.\nJa seda ravi saab teinekord luulest.\nLuuletajale, kes taolisi asju kirjeldab, võivad need olla hädaorg, aga küllap ka uhkus, edevus, au ja kuulsus, nostalgia ja isegi väga pisike leivatükk. Kui selline luuletaja tahab rollis püsida, peab ta hoidma kinni oma teismeliseea ängistustest ja mitte iialgi suureks kasvama. Eks täiskasvanud ongi vastikud ja polegi mingit tahtmist nende maailmas elada.\nMida see igavese teismelise sündroom siis tähendab? Ülitundlikkust, suurt empaatiavõimet, mis vaheldub egotsentrismi ja ksenofoobiaga, enesetapu äärele viivaid depressioonihooge, enesehaletsust ja aegajalt kõike üle ujutavat enesekeskset armumist.\nTäiskasvanuks ei saadagi?\nNii ja naa. Mõnel õnnestub kahestuda ja olla vaheldumisi mõlemas rollis, pool päeva vastutustundlik pereliige ja lapsevanem, asjalik ja hooliv, aga õhtupoolikul morn ja mürgine gooti hävitusingel. Vaheldus võib olla tervislik ja aidata leida uusi iseendaid, aga võib tekitada ka tunde reetmisest, paanika, minakaotuse.\nJuhan Viiding ütles, et lohutust ei ole vaja, sest lohutus on vale (ja rääkis üsna autismimaiguliselt, ehkki keel põses, et ei suuda korda teha ka seinakappisid), ja viitas, et kui nutt tuleb, siis nutta tulebki. Ma ei tea.\nOleks osand ja saanud, oleks küll Viidingut lohutanud, kui tal nutt tuli. Kui tuli. Ega ma fs-i ei kujuta ka hästi ette nutmas. Mu naine Laura, kes tööl autistidega tegeleb, räägib, et ta on ise pooleldi autist ja et tal pole õigupoolest tundeid. Nojah, karjumas ma olen teda küll näinud ja kuulnud või ülemeelikus tujus. Laurat. Võibolla see autismitunne tuleb tal osalt empaatiast autistide vastu. Viitan vaid, et tunne, et tundeid pole, võib olla petlik. Jah, autistile on küll omasem mitte märgata, ära tunda või mõista teiste tundeid.\nVõibolla teiste tunnete tajumine võib aidata meid välja oma tunnete sasipundardest. Nii oleme vampiirid, juues kurva luuletaja verd, aga talle vastu ei oska midagi anda. Kui anname, võime kaotada meid lohutava luuletaja. Dilemma kohe.\nJah, aga on tunne küll, et on ports inimesi, kel väliselt justkui pole palju emotsioone, aga kelle sisemine hädaorg võib olla suur. Ei tea, ehk kuristik oleks õigem sõna, liiga suuri sõnu ei tahaks teha. Kes neid teise kuristikke teab.\nMingit aimu mõne teksti kaudu mõnest kuristikust saab. Kas see tekst sirutab kätt kuristikust üles, et keegi välja tõmbaks? Ei, ei siruta. Ei arva kuristikus olija, et keegi teda välja tõmmata viitsiks, suudaks, oskaks, tahaks. Tahab ta ise üldse välja? Raske öelda. Kui ta kuristikust välja pääseks, millest ta siis tekste teeks? Ja kui ta tekste teha ei saaks, võiks see olla talle jube. Jube kui surm. Võibolla ta siis teab, et ühest kuristikust välja ronides kukuks ta kohe teise. Parem mitte ronida, aga tutvuda praeguse kuristikuga põhjalikumalt, kodustada see kuristik.\nJäin korraks mõttesse, kas me tahaksime, et Amy Winehouse, Kurt Cobain ja Billie Holiday ei oleks hädas olnud? Ja poleks laulnud laule, mis meil hinge kriibivad. Kas me tahame, et fs tunneks jätkuvalt ängistust ja kirjutaks jätkuvalt head luulet? Või soovime, et ta saaks kuidagi järje peale, hullumaja abil või ilma, muutuks roosaks ja rahulikuks (nagu mõned hullumaja abil muutuvad) ja kirjutaks ehk ikka, aga kuidagi roosamalt ja rahulikumalt? Eks need ole rumalad küsimused, millele mingit mõistlikku vastust pole. Aga luule selleks ongi, et rumalate asjadega tegeleda, sellele juhtis tähelepanu juba Betti Alver. Ontlikul inimesel ei sobi, aga luuletades – passib küll.\nHeade luuletajate üks tunnuseid on see, et nad on head algusest peale ja ega nad kogu kirjutamise jooksul suuremat ei muutu. fs on kogu aeg kirjutanud ühtemoodi. Luuletused võiks kogudes ära vahetada.\nKogude järjekorra võiks ära vahetada. Ja kogus „100% fs” ongi tekste ühest ja teisest kogust, ajakirjades ilmunust ja päris uusi tekste. Kõik klapib kokku ja fs-i valikkogude koostamine pole arvatavasti üleliia raske töö. Anything goes.\nAga fs-i kellegi teisega ära ei vaheta. Olgu, François Serpent’i „Valgete kaantega raamat” oli ehk tiba romantilisem ja naiivsem kui muu kraam. Heade autode kuju hoitakse ka läbi aastate üsna sarnasena, Mercedese või BMW. Keegi ei andestaks, kui need korraga täitsa uue näoga välja ilmuksid. Ja minu meelest on heal autol ja heal luuletajal palju ühist: mõlemad toidavad meie unistusi ja mõlemad aitavad heal juhul ja pärituulega meid ekstaasi. (Aga mul pole mingit soovi fs-i mõne automargiga kõrvutada ja ka mitte ühegi teise luuletajaga).\nMilles fs-i headus on? See on nii lihtne. Tõetundes ja viitsimatuses valetada. (Oh, nüüd tahaks jälle heade autodega võrrelda, seal on üsna sama lugu.) Irooniat on tasapisi juurde siginenud ja ega mina täpselt ei tea, aga kardan, et see võib olla ohtlik. Kui iroonia muutub päris kibedaks, siis pole see enam kaitsekiht, aga hakkab sisu sööma. (No nüüd võtsin ikka suu täis.)\nSiiski kasutab fs paari erinevat nõksu. Kõige kobedam, tihedam ja puudutavam on lähtumine mõnest eluoludetailist ja parem, kui üldistust ei rebita, aga see tekib justkui ise: „voodilinad on kylmad ja rõsked / teate ju kyll / olete elanud yhikas / hall valgus tänava kohal”. Või: „on olemas mitmesugust kurbust / piinlikku vanaaegset / nagu nähtaval kohal rippuv / vana naise aluspesu”. See kraam on väga hea. Hea, kuni sinna juurde ei keevitata liiga nõretavaid romantilisi üldistusi. Seesama vana naise aluspesuga algav luuletus lõppeb luuletaja masendusega, kui ta näeb päikest peegeldumas pangaaknal ja, noh, see on juba piiri peal. Vaesed pankurid.\nVanal naisel läks luuletuses pisut paremini, ta kurb aluspesu masendab ka, aga siiski vähem kui panga aken.\nKui aga kaldutakse romantilistesse kujutelmadesse ja hakatakse mõttes näiteks ehitama hiiglaslikku metallist koletisjumalat, kes vägistab tüdrukuid ja keda tüdrukud ihaldavad (ja keda luuletaja siis armukadetseb ja vihkab üheaegselt), siis teeb see pisut nõutuks või paneb ohkama. Aga eks luuletajal on luuleõigus. Sama libedale jääle astub teinekord ka Rooste Jürgen ja võitleb jeekimitega, aga Jürgeni tekstil aitab tihti püsti püsida eneseiroonia ja kerge ellusuhtumise käsipuu.\nMis mind aga täiesti nõutuks ja nukraks teevad, on lühikesed vihased steitmentlikud luuletused: „vana rõve valge mees / ja indoneesia naine / lähevad hotellist / linna vaatama / vana tallinnat / vana tallinnat / paluks mullegi 8”. Või neljasõnaline luuletus: „mis on mootorratturi mõte?”\nJuuresoleval ilusal fs-i pildil teatab veel mootorrattur: „MULLE MEELDIVAD AINULT NELJATÄHELISED SÕNAD MA EI JAKSA PIKEMAID LUGEDA”. Oh jah, nii võiks ju kirjutada ka luuletuse: „mis on neegri mõte” või „mis on homo mõte”, aga miks ka mitte „mis on rohelise mõte”. Mis mõtted on mootorrattureil ja mis mõtteid tekitab tsiklisõit, võib lugeda õige mitme kirjutava tsiklisti raamatutest. Kui on huvi. Või luuletus: „mystiline valgus / kui avan kylmkapi ukse”. Kanäe, mis müstika, aga justkui juba varemgi kohatud siin ja seal. Ja taolist kraami on veel, mõni aforistlikum, mõni naljarebimine, mida ma lahti ei hammusta: „kolm risti / Kolgata mäel / Jumala allkiri?”.\nMürgiste aforistlike salmide hulgas on üks vähe ehedam: „söön kuulekalt kaalikat / ei küsi / on see tervislik / või odav / ei solva naist”. Lihtne elu ja aines ei peta luuletajat, neid võiks rohkemgi usaldada.\nMa kipun virinaga liialdama, aga fs-i kordustele üles ehitatud asjad minu jaoks ei kanna. Kolm lehekülge luulet meekarva ufodedest, mis on kõikjal ja kõiges, jättis mind nõutuks. Nojah, ju ma siis ei tea, millest käib jutt, ju ma pole neid meekarva ufosid näind (aga kes on?). Sestap tundub see kõik väljamõeldise ja tundlemisena. Sarnast minimalismi on harrastatud siin ja seal. Võib oletada, et fs-il on käima läinud sisemine muusika, kus fraas aina kordub, aga paraku minus lugedes muusika käima ei lähe. Minu viga ehk.\nVähe lõbusamad on mürgilised, süvairoonilised tekstid, kus lajatatakse vasakule ja paremale. Eelkõige markantne „Taanilinna kunn”, mis portreteerib Jürgen Roostet kui kehkatsit. Selle kõrval on fs-i pikk autoportree valulev ja täiesti eneseirooniavaba: „fs – kes ta on ja kust ta tuleb”. Mnjah, pasamere keskel seisab üksik valulev luuletaja ja ei saa midagi teha, sest kõik ümberringi määrib. Tore ja äratuntav meeleolu, aga see ei saa üheülbaliselt korduda.\nSamas konkreetsed tekstid, kus masendusmeeleolu küll kestab ja kestab, aga ehedad detailid on uued, on alati loetavad. Kas mõnuga loetavad?\nMasendavad mõnuga loetavad tekstid? Jah, tõepoolest. Ja neid on enamus. See on minu jaoks see päris ja ainuõige fs-i luule. Aga ma saan ka aru, et ükski luuletaja ei viitsi olla kogu aeg kõige tummisemas iseolekus ja oma kõige parema näoga. Kõiki tempe võib teha, peaasi et tee eheda iseolemise juurde ära ei kao. Ja ega fs-il kõigi kõrvalhüpete juures seda ohtu vist polegi.


Uuringust selgus, et tervelt 39% kodus töötavatest inimestest vajaksid hoopiski vaheldust kodusest rutiinist. Foto: pixabay\n„Paljude töötajate jaoks ei ole kodukontor enam see rahulik koht, kus saab segamatult oma tööle keskenduda. Pigem meenutab kodukontor avatud tööruumi, kus on palju katkestamisi ja infomüra,“ leidis uuringut kommenteerides CVKeskus.ee turundusjuht Henry Auväärt.\nKohustusliku kodus töötamise tõttu on üha rohkem hakatud väärtustama võimalust minna kontorisse tööle – seega on saanud kontoris töö tegemisest justkui uus soodustus või lisahüve.\nKuidas õhutada ruumi, kui aknad pole avatavad?


Maastikurattamaratonide hooaeg algab taas Jõelähtmest!\n2008.aasta 20.aprillil saab Jõelähtme rahvamaja eest antud lähe Jõelähtme II rattamaratonile. Nii nagu eelmisel aastal koosneb üritus neljast sõidust. Kõigepaelt mõõdavad oma võimeid kõige pisemad (start kell 11:15). Seejärel saab kell 12:00 antud start maratonisõidule ning järgmise veerandtunni sees lähevad rajale nii matka- kui ka noortesõidul osalejad.\nÜrituse toimumine oli kuni tänase hommikuni küsimärgi all seoses politsei poolt esilekerkinud nõudega kasutada reguleerijatena vaid litsentseeritud turvafirmat. Tänaseks on seegi küsimus lahenduse leidnud ja maratoni toimumine kindel.\nAvatud raja sõit toimub sel aastal 12.aprillil (s.o laupäeval) kell 11:00 stardiga Jõelähtme rahvamaja eest. Rada saab täismärgistuse 19.aprilli õhtuks. MTÜ Jõelähtme matka- ja rattaklubi loodab, et sel aastal õnnestub vältida rajamärgistuse puudujääke ning tagada osavõtjaile meeldejääv rattaelamus rajalt eksimata.\nTänasest on avatud ka registreerimine Jõelähtme II Rattamaratonile.\nLisainfo maratoni kohta SIIT\nNii, et kohtumiseni Jõelähtmes!\nUku, , 21.02.2008 15:17\nÜks maraton võiks olla juba kevade alguses. Saaks tähistada kevade algust.\n, , 20.02.2008 14:46\nvaadates kliimamuutust, siis tundub, et paari aasta pärast on aprillis hooaeg juba poolepeal, mitte enam alguses :) Aga Jõelähtme maraton on muidugi oma pikkusega igati tervitatav. Mina olen kohal


HUNDIALLIKA KESKUSE LUGU / Piiriveere Liider\nOmamoodi ime on see, et me asume nii imekauni looduse keskel - vaid kiviviske kaugusel on kümneid vaatamisväärsuseid - Setomaa, Härmä müürid, Ootsipalu hiiglased, Meenikunno raba oma Valgjärve ja Mustjärvega, Puutli puukirik, Vana-Vastseliina jne jne. Viimastel aastatel on tavaks saanud ka see, et inimesed meile mõnele koolitusele või sündmusele tulles võtavad pärast veel päeva või paar, et lähiümbruses ringi sõita. Ma arvan, et me oleme päris head Kagu-Eesti saadikud nii eestlaste, kui ka välismaalaste jaoks. Pooleldi saladuskatte all võime avaldada, et nii mõnigi meie tuttav otsib samamoodi vana talukohta meie lähedusse ja üks neist soetas hiljuti imelise maamaja meile õige lähedal. Kes teab, ehk polegi me niiväga “eikusagilmaal”.


Kuidas Windows 8-s või 10-s taastada draiv või süsteemiparandusketas\nWindows 8 ja 10 võimaldavad teil luua taasteseadme (USB) või süsteemi remondiketta (CD või DVD), mida saate kasutada arvuti tõrkeotsinguks ja taastamiseks. Iga taastekandja tüüp annab teile juurdepääsu Windowsi täpsematele käivitamisvalikutele, kuid nende kahe võimaluse vahel on erinevusi.\nSüsteemi remondiketas on olnud kasutusel alates Windows 7 päevast. See on käivitatav CD / DVD, mis sisaldab tööriistu, mida saate kasutada Windowsi tõrkeotsinguks, kui see ei käivitu õigesti. Süsteemi remondiketas annab teile ka tööriistad arvuti taastamiseks teie loodud piltide varukoopiast. Taasteseade on Windows 8 ja 10. uus. See on käivitatav USB-draiv, mis annab teile juurdepääsu samadele tõrkeotsingu tööriistadele kui süsteemi parandusketas, kuid võimaldab teil ka Windowsi uuesti installida. Selle saavutamiseks kopeerib taasteketas teie praegusest arvutist uuesti installimiseks vajalikud süsteemifailid.\nMillise taastamise / parandamise tööriista peaksite looma?\nKuigi saate käivitamisel tõrkeotsinguks kasutada Windowsi täpsemaid alglaadimisvalikuid, saate kasutada mõlemat tööriista, soovitame võimaluse korral kasutada USB-põhist taasteseadet, kuna see sisaldab kõiki samu tööriistu nagu süsteemi remondiketas, ja seejärel mõnda. See tähendab, et pole põhjust mitte jätkata ja mõlemat luua. Tegelikult on ka paar põhjust, miks võiksite luua ka süsteemi remondiketta:\nKui teie arvutit ei saa USB-lt käivitada, vajate CD / DVD-põhist süsteemi remondiplaati.\nUSB-põhine taasteketas on seotud arvutiga, mida kasutasite selle loomiseks. Süsteemiparandusketta olemasolu võimaldab teil Windowsi sama versiooni kasutavate arvutite käivitusprobleemide tõrkeotsingut teha.\nNagu me ütlesime, võimaldavad mõlemad tööriistad teil juurde pääseda täpsematele alglaadimisvalikutele ja muudele taastetööriistadele, kui te ei pääse neile muul viisil juurde. Samuti teadke, et taasteketas varundab Windowsi uuesti installimiseks vajalikud süsteemifailid, kuid te ei tohiks seda pidada varundamiseks. See ei varunda teie isiklikke faile ega installitud rakendusi. Seega hoidke kindlasti ka oma arvutit varundatuna.\nSEOTUD:Kolm viisi Windows 8 või 10 alglaadimisvalikute menüü avamiseks\nTaasteketta (USB) loomine\nTaasteketta loomise tööriista avamiseks klõpsake nuppu Start, tippige otsingukasti käsk „taasteseade” ja valige seejärel tulemus „Taasteketta loomine”.\nUuenda: Enne jätkamist veenduge, et kasutatav USB-draiv on NTFS-vormingus. Windows vormindab protsessi ajal draivi FAT32-ks, kuid loomisel vajab alustamiseks draivi NTFS-vormingus.\nAknas „Taasteseade” on teil valik, mida kohe teha. Kui valite „Varundage süsteemifailid taastekettale”, võtab taasteketta loomine natuke kauem aega - mõnel juhul kuni tund -, kuid lõpuks on teil draiv, mida saate kasutada installige Windows uuesti näpistades. Me arvame, et tasub seda võimalust valida, kuid tehke otsus ja klõpsake siis nuppu „Järgmine“.\nMärkus. Süsteemifailide varundamise asemel sisaldab Windows 8 suvandit nimega „Kopeerige taastesektsioon taastekettale”. See suvand kopeerib Windowsi installimisel loodud varjatud taastesektsiooni ja annab teile ka võimaluse see partitsioon protsessi lõppedes kustutada.\nValige USB-draiv, mida soovite taastekettana kasutada, pidades meeles, et draiv kustutatakse ja vormindatakse uuesti. Kui olete valiku teinud, klõpsake nuppu „Järgmine“.\nKui olete valmis, klõpsake käsul „Loo”, et lasta Windowsil oma USB-draiv ümber vormindada ja vajalikud failid kopeerida. Jällegi võib selle toimingu sooritamine aega võtta - eriti kui varundate süsteemifaile.\nPärast protsessi lõppu saate akna „Recovery Drive” sulgeda. Pange tähele, et kui kasutate Windows 8, küsitakse teilt ka, kas soovite taastesektsiooni kustutada. Kui kustutate taastesektsiooni, vajate tulevikus arvuti värskendamiseks ja lähtestamiseks taasteketast.\nSüsteemiparandusketta (CD / DVD) loomine\nCD / DVD-põhise süsteemiparandusketta loomiseks minge juhtpaneelile> Varundamine ja taastamine (Windows 7) ja seejärel klõpsake vasakul asuvat linki "Loo süsteemiparandusketas".\nValige aknas „Süsteemi remondiketta loomine“ kettapõletaja, kuhu on sisestatud kirjutatav CD või DVD, ja klõpsake siis süsteemi remondiketta loomiseks nuppu „Loo ketas“.\nWindows hakkab plaati kohe kirjutama. Erinevalt taasteketta loomisest võtab süsteemi remondiketta kirjutamine vaid paar minutit, kuna see ei varunda ka süsteemifaile kettale. Kui see on valmis, annab see teile natuke nõu plaadi kasutamise kohta. Pange tähele, et parandusketas on seotud teie Windowsi versiooniga. Kui teil on installitud Windows 10 64-bitine versioon, saate just sellises arvutis remondiplaati kasutada. Klõpsake nuppu „Sule“ ja seejärel nuppu „OK“, et sulgeda aken „Loo süsteemi remondiplaat“.\nTaasteketta või süsteemi remondiketta kasutamine\nEnamasti pole teil vaja taasteketast ega süsteemi remondikettat. Kui Windows ei käivitu tavapäraselt kaks korda järjest, käivitub see kolmandal taaskäivitamisel automaatselt teie taastesektsioonist ja laadib seejärel täpsemad käivitusvalikud. See annab teile juurdepääsu samadele tööriistadele nagu taastekett.\nKui Windows ei saa neid tööriistu automaatselt üles tuua, vajate siis taasteketast, süsteemi remondiketast või Windows 8 või 10 installikettat. Sisestage taastekandja arvutisse ja käivitage see. Teie arvuti peaks taastekandjalt automaatselt käivituma. Kui see nii pole, peate võib-olla oma draivide alglaadimise järjekorda muutma.\nKui arvuti käivitub taastekandjalt, näete oma arvuti tõrkeotsingu ja parandamise võimalusi. Süsteemi taastamise, süsteemipildi taastamise või arvuti automaatse parandamise jaoks saate oma arvutit värskendada ja lähtestada või kasutada täpsemaid valikuid. Võite isegi hankida käsuviiba, mis võimaldab teil probleeme käsitsi lahendada.\nKui Windows ei käivitu normaalselt, peaksite kõigepealt proovima valikut „Automaatne parandus” ja võib-olla jätkama valikut „Süsteemitaaste”. Windowsi uuesti installimine - kas piltide varundamisest taastamise või arvuti täieliku lähtestamise kaudu - peaks olema viimane abinõu.\nSEOTUD:Kuidas parandada Windowsi käivitusparanduse tööriista käivitusprobleeme


Vald tunnustab - Toila vald\nKOHTLA-NÕMME VALLA AUKODANIKUD\nKohtla-Nõmme valla päeval 5. juulil 2003.a. kuulutati esmakordselt Kohtla-Nõmme valla ajaloos välja valla aukodanikud.\nLAINE TOOMSALU - ÕPETAJA JA KODU-UURIJA\nLaine Toomsalu on terve oma eluaja olnud tihedalt seotud Kohtla küla ja Kohtla-Nõmme asulaga. Omandanud Tallinna Pedagoogilises Instituudis ajalooõpetaja kutse, asus ta 1950.aastal tööle Kohtla põhikooli õpetades lastele kodulugu. Aastatel 1953-55 ja 1969-86 töötas Laine Toomsalu samas õppealajuhatajana.\nLisaks on Laine Toomsalu tegutsenud Kohtla ajalooringi eestvedajana.\nRICHARD ROODEN - SPORDITEGELANE\nRichard Rooden on terve oma elu pühendanud spordile. Mitmeid erinevaid spordialasid viljeledes on ta Kohtla-Nõmme valda esindanud võistlustel üle Eesti ning ka mujal maailmas ning võitnud rohkesti auhinnalisi kohti. 2013. aasta maikuus tähistas teenekas spordimees oma 90. sünnipäeva. Auväärsele eale vaatamata jätkab ta sportimist ja võistlemist. 2007. aastal pälvis ta Ida-Virumaa Spordiliidu teeneteplaadi.\nAADU KUKK- KAUAAEGNE MEESKOORI 'KAEVUR' DIRIGENT\nAadu Kukk pälvis Kohtla-Nõmme valla aukodaniku tiitli 2006. aasta kevadel. Aadu Kukk on sündinud KohtlaNõmmel, omandas Tallinnas muusikalise hariduse ning oli aastatel 1972-2006 meeskoori Kaevur dirigent. Aadu Kukk on pidanud Kohtla-Järve Järve Gümnaasiumis muusikaõpetaja ametit ning on olnud ka sama kooli direktor.\nREIN MÄE- KAUAAEGNE KOHTLA KAEVANDUSE DIREKTOR\nRein Mäe pälvis Kohtla-Nõmme valla aukodaniku tiitli 2006. aasta augustis. Rein Mäe töötas Kohtla kaevanduse direktorina aastatel. Tema direktoriks olemise ajal oli Kohtla kaevandus tuntud kui kõrge töökultuuri ja distsipliiniga asutus. Lisaks pälvis Kohtla kaevanduse territoorium korduvalt heakorrapreemiaid- nii nõukogude ajal kui ka taasiseseisvunud Eesti vabariigi ajal. Samuti oli Kohtla kaevandus Nõukogude ajal ainus Eesti Põlevkivi ettevõte, kus asjaajamis- ja töökeeleks oli eesti keel. Oma puhtuse - ja korraarmastuse kandis Rein Mäe üle ka Kohtla-Nõmme asulale. Rein Mäe üheks suurimaks teeneks võib pidada murdmaasuusaradade rajamist endisesse põlevkivikarjääri 1980ndate aastate algupoolel.\nURVE KILK - kauaaegse eduka loometegevuse eest\nENN KÄISS - Südamega tehtud aastakümnete pikkuse töö ja panuse eest Kohtla-Nõmme vallas\n2017 - URVE KILK PÄLVIB ELUTÖÖPREEMIA\nSuurim asula: Kohtla-Nõmme (995)


Juhtkiri | Lääne Elu\nAvakülg » Arvamus, Juhtkiri, Uudised\nJuhtkiri: üllatusteta meelelahutussuvi\nKaks kolmandikku kuurortlinna turismisuvest on möödas ja paras aeg selle kohta esimesi üldistusi teha. Kõigele annab raami muidugi ilm. See oli isegi Eesti kohta kehv. Aga see on Haapsalu turismiäri saatus leida võimalusi halvast ilmast mööda hiilida. Üldiselt suutsid suurüritused inimesed kenasti Haapsallu meelitada. Öömajakohad olid juba talvel broneeritud ja kohvikud ei saanud klientide vähesuse […]\nJuhtkiri: Haapsalu sloganiks sobib pargi, kuhu tahad\nTasuta parkimine on kuurortlinna kuvandi osa, nii on Haapsalu linnavalitsus korduvalt rõhutanud. Selles pole otse loomulikult mitte midagi halba. Kui seda luksust vaid ei kuritarvitataks. Paraku kipub ikka nii olema, et tasuta saadud asja ei osata hinnata. Nii on ka võimalusega oma autot parkida – pahatihti pargitakse sinna, kuhu parasjagu meeldib, ja see tähendab, et […]\nJuhtkiri: paindlik kolledž\nTänavu kandideerib Haapsalu kolledži 81 õppekohale 281 noort – üle kolme inimese kohale. Ühest küljest ei ole seda eriti palju. Teisest küljest, aeg, mil kolledž oli hädas, et õppekohti üldse täis saada ja erialasid sulgeda, ei ole eriti kaugel. Viimastel aastatel sellega muret ei ole ja mullusega võrreldes on konkurss isegi kasvanud. Kui mullu jäi […]\nJuhtkiri: aitäh, hea lugeja ja kirjasaatja!\nLääne Elu peab täna oma 28. sünnipäeva. Sünnipäev ei tähenda kaugeltki seda, et täna Lääne Elu toimetuses tööd ei tehtaks ja selle asemel pidu peetaks. Vastupidi, tegemist on täiesti tavalise tööpäevaga, kus on ajakirjanikud ikka oma arvuti, telefoni, diktofoni ja märkmikuga jahtimas uudiseid. Ometi on see päev, mil võiks korraks aja maha võtta, seisatada ja […]\nSee kevad ja suvi paneb haapsallaste ja linnakülaliste närvid tõsiselt proovile, sest nii palju igapäevaelu häirivaid asju korraga pole enam ammu tulnud üle elada. Autoga Haapsalu vanalinnas liikumine on olnud terve kevade jooksul üks paras ettevõtmine – sõidad mööda tänavat ja ootamatult selgub, et kaevamiste tõttu oled sattunud tupikusse. Kui kohalik suudab veel käigu pealt […]\nJuhtkiri: suur asi väikese raha eest\nNoarootsi ühendustee hinnaks on pakutud 15 miljonit eurot. Kallis? Kui arvestada, et valitsus otsustas eraldada 8 miljonit eurot, taastamaks tuleval aastal umbes kuuekilomeetrine Riisipere–Turba raudteelõik, on sild üle Tagalahe siiski suhteliselt odav. On õhkõrn võimalus, et kunagi jõuab raudtee taas Haapsalusse või isegi Rohuküla sadamasse välja, ning siis oleks Noarootsiga ühendusest suurt kasu ka raudteele, […]\nJuhtkiri: Brežnev karujahil\nLõpuks ometi jõudis kätte suvi, lastel algas koolivaheaeg ja puhkajail on põhjust sõita Põhja-Läänemaale Roosta kaunisse liivaranda. Ainult et kohalejõudjaid ootab ees üsna ebameeldiv üllatus. Roosta ranna parkla on sel nädalal teisipäevast pühapäevani suletud ja parkida pole kuskile, sest telekommunikatsioonifirmad Elisa ja Starman on Roosta parklasse püstitanud hiiglasliku joogitelgi. Valla käest selleks luba küsitud ei […]\n19.08/13:06 Lauri Luik: valimiste võtmeküsimus (18)


admin – Tarkustekool\nMarella on pikaajalise kogemusega spaaterapeut ja õpetaja, kelles saavad kokku eestimaise armastus, kvaliteetsesse teenusesse uskumine ja soojad terapeudikäed. Marellaga võib vestelda kõigest – vana aja ilunippidest, ravimtaimedest, õpetamise kutsumusest, turismist ja muidugiRead More…\n13. märts 2020 Uncategorizedadmin\nSeoses praeguse olukorraga riigis toimub alates esmaspäevast, 16. märtsist, Põlistarkuse ja Rahvaravi Kooli koolitustes ümberkorraldusi. Mõned koolitused liiguvad veebipõhiseks, mõned toimuvad privaatselt või väga väikestes gruppides ja mõned lükkuvad edasi. Kõik vajalikRead More…\nLäbi aegade on erinevates kultuurides olnud rahvaravitsejaid, nõidu, teadjaid ja tarku. Samuti on läbi aegade nende sõnade tähendus muutunud. Loodusravi harrastavate naiste seas on nõid enamasti positiivse tähendusega – tegemist on teadja ja targaRead More…\n11 põhjust, miks sa peaksid kasutama viirukeid\n25. veebruar 2020 Uncategorizedadmin\nLäbi ajaloo on viirukeid kasutatud pühadel tseremooniatel ning ka tänapäeval on neil olemas kindel koht nii aroomiteraapias kui ka spirituaalsetes praktikates. Loe, mis on need 11 põhjust, miks sinagi võiksid kasutada viirukeid.Read More…\nMantrate vägi, II osa: tervendusvõime, meelevabastus- ja kaitse\n3. veebruar 2020 Uncategorizedadmin\nJätkame mantraid tutvustava looga. Parim seletus mantrale on mõtlemise tööriist, see on mõiste, mis kenasti ühendab endas nende helide peamised eesmärgid. Nii budismis kui hinduismis on mantrate üheks peamiseks eesmärgiks aidata keskendumisel,Read More…\nMantrate vägi, I osa: tervendusvõime, meelevabastus- ja kaitse\nOsades budistlikes kultuurides õpivad lapsed mantraid lugema enne kui nad õpivad tavakõnet rääkima. Mantraid (pühasid helisid) peetakse tihtipeale kaitsvaks ja ravivaks ning isegi elumuutvaks. Neid kasutavad tavapäraselt budistid ja hindud, aga võibRead More…\nTiibeti meditsiini mütoloogia ja suhe lääne meditsiiniga\n23. jaanuar 2020 Uncategorizedadmin\nPõhjus, miks Tiibeti meditsiin on mütoloogiast läbi imbunud, tuleneb ilmselt sellest maast endast. Tiibet, suursugune kuningriik maailma katusel, on alati olnud maakera üks raskemini ligipääsetavaid kohti. Selle maa 8000 meetrised mäed justkui kinnitavad, etRead More…\nCarl Jung ja Vari: Eriline teejuht inimese tumedasse ja pimedasse poolde\n13. jaanuar 2020 Uncategorizedadmin\nKui hästi sa iseennast tunned? Nii nagu enamikul inimestel on sinulgi tõenäoliselt korralik ettekujutus oma soovide, väärtushinnangute, uskumuste ja arvamuste kohta. Igaüks järgib oma isiklikku moraalikompassi, mis määrab ära, kas ta onRead More…\nMBSR – (Mindfulness-Based Stress Reduction)* – teadvelolekupõhise stressivähendamisprogramm. Massachusetts Ülikooli poolt välja töötatud teadvelolekupõhise stressivähendamisprogrammi (MBSR) loomisest saadik on programmi edukalt läbinud enam kui 24 000 inimest, kes on seeläbi õppinud kasutama omaRead More…


Kas mereväel ongi kombeks skandaalidesse sattuda? | Õhtuleht\nKas mereväel ongi kombeks skandaalidesse sattuda? (14)\nMattias Tammet, 26. november 2016 04:00\nKas mereväel ongi kombeks skandaalidesse sattuda?Foto: Heiko Kruusi\nEuroopas käimine tundub miskipärast Eesti mereväe moraalile halvasti mõjuvat. Nimelt on ka enne Sakala alkoholivedu juhtunud, et pärast Euroopast naasmist satub mõne laeva meeskond suurtesse jamadesse.\nKuigi juhtunust on nüüd juba kaks aastakümmet möödas, on ehk endiselt kõige tuntum mereväeskandaal 1996. aastal avalikuks tulnud järjekordne kummaline salakaubavedu. Nimelt oli mereväe toonane lipulaev Sulev (M412) vedanud kapten Edgar Haaviku juhtimise all Haaviku aiamaale turvast.\nSamuti olevat ühelt Saksamaa õppuselt naastes veetud kaasa terve auto – või vähemalt püütud seda teha. Kõige rohkem olevat mereväe juhtkonda ärritanud see, et Haavik ei ilmunud diplomaatilistele kohtumistele. Haavik sai esmalt karistuseks seitse päeva kartseriaresti.\nRIIGIKOGULANE: miks ei kõrvaldatud salakaupa vedanud miinijahtija meeskonda teenistusest?


Eesti: Padise kloostris tähistatakse esimest korda rändekalade päeva | NordenBladet.ee\nNordenBladet — Laupäeval, 26. septembril tähistatakse Padise kloostri kõrval ning sees üleilmset rändekalade päeva. Sel päeval on fookuses lõhed, meriforellid, angerjad, tuurad ja teised meie vetes elavat või tulevikus siia naasevad rändekalad.\nÜritus toimub värskelt renoveeritud Padise kloostris, kuhu on laupäeval ka prii sissepääs. „Ürituse asukoht võib esmapilgul tunduda pentsik, aga tegelikult on see otseselt rändekaladega seotud. Padise kloostri asukad on läbi aegade olnud osavad kalastajad ja ka kalasööjad. Arheoloogide sõnul on selle müüride vahel kindlalt söödud teiste kalade hulgas ka angerjat, (meri)forelli ja teisi rändekalu,“ selgitas asukoha valikuid Lääne-Harju valla volikogu esimees Külli Tammur. Koha kasuks räägib Tammuri sõnul ka see, et kloostri ääres voolava Kloostri jõe seisund hetkel kalade rännet ei soosi, kuid sellele ongi juba ka lahendus välja panna. Keskkonnaamet on esitanud projektitaotluse jõe ja mere ühenduse taastamiseks ehk kaladele rändetee avamiseks. Kohaliku kloostri jõe avamise tagamaid avab kalateadlane Rein Järvekülg.


Taavi 16. jaanuar 2014 Lõppenud konkursid\nB&H Solutions OÜ kliendiks on Pärnumaal Vändra alevis tegutsev käsitöönduslike taftingvaipade tootmisele spetsialiseerunud OÜ Valley. 1992 a loodud ettevõte, mille motoks on naturaalsus, eksklusiivsus ja ainulaadsus, turustab oma toodangut peamiselt Euroopas ja Skandinaaviamaades (kokku 16-s riigis). Ettevõtte toodangu kvaliteedist ja unikaalsusest annavad tunnistust mitmed eksklusiivsed kliendid nagu näiteks Kadrioru residents, Portugali saatkond Leedus ning Hyatt Regency hotelli Dushanbes, aga ka paljud teised majutus- ja riigiasutused ning firmad ja ühiskondlikud asutused.\nJaanuari lõpus avas OÜ Valley oma kunstiliste vaipade näituse Pärnu teatri sammasaalis. Vaata vastavat uudislõiku ja klippi ERR kultuuriuudistest.\nSeoses tegevushaarde laiendamisega saab tööd MÜÜGIASSISTENT\nkelle ülesandeks on müügijuhi-müügiesindaja assisteerimine ja toetav müügitegevus.\nTööülesanded jagunevad täpsemalt:\ntellimuste ja päringute vastuvõtt ning käsitlemine (nii Eesti sisesed kui välismaised)\nmüügitoetustegevused nagu e-kirjade (pakkumised, päringud jms.) koostamine ja telefonisuhtlus\nettevõtet külastavate klientide vahetu teenindamine ja kliendisuhtlus.\nSa allud ettevõtte tegevjuhile ja töötad koostöös ja tandemis müügijuhi-müügiesindajaga.\nSa valdad tunned ja valdad arvutit heal tasemel. Kontoritarkvara (Word, Excel, PowerPoint) kasutamine ei valmista Sulle raskusi.\nTööülesanded eeldavad lisaks eesti keele valdamisele ladusat toimetulekut nii kõnes kui kirjas inglise keeles ning suhtlustasandil vene keeles. Kõikide teiste keelte valdamine on vaid boonuseks.\nVäljakutse sobib Sulle kui oled oma töödes ja tegemistes korrektne ja koostööaldis, oled aktiivne, rõõmsameelne ning naudid suhtlemist ja müügitööd.\nSinu head hakkamasaamist toetavad vastav analoogne töökogemus, müügiassistendi või aktiivse müügitöö kogemus, välisturgude ja -klientidega suhtlemise kogemus.\nTöölkäimist ja tööülesannete täitmist hõlbustab B-kategooria juhilubade olemasolu.\nLaias sortimendis (sh kliendi soovidele valmistavaid) mitmekülgseid kvaliteetseid tooteid,\nSinu tegevuse toetust, vajadusel koolitusi\nEttevõtte tootmine ja töökoht asuvad Pärnumaal Vändra alevis.\nTööaeg: 8:00 – 17:00\nTöötaja värvatud! Palju õnne uuele töötajale ja edu uues kohas!\nkliendisuhtlus müügiassistent müügisekretär vaibad Vändra


Märtsi keskmised temperatuurid olid pea kraadikümnendiku pealt normis. Sõrves –0,2 (norm –0,4), Vilsandil samuti –0,2 (norm –0,2) ja Roomassaares oli keskmine temperatuur –0,7 kraadi, edastas Saarte Häälele Külli Loodla EMHI ilmavaatlusosakonnast.\nMinimaalseimad temperatuurid olid kuu algul ja maksimaalsemad kuu keskel. Sõrves oli 1. märtsil –10,4 ja maksimum saabus 14. märtsil veidi üle 6 soojakraadiga. Vilsandil ja Roomassaares oli maksimumtemperatuur vastavalt veidi üle 6 ja 7 soojakraadi. Külmim ilm mõõdeti Roomassaares, kus 1. märtsil oli külma 15,2 kraadi.\nMärtsikuu sademete summa oli Sõrves ja Roomassaares alla normi ehk 13 mm (norm 27 mm, 2010. a 32 mm). Vilsandil oli sademete summa sama, kuid norm on seal veidi suurem. Roomassaares mõõdeti kuu sademete summaks 13 mm, mullu 27 mm.\nPäikesepaistet jätkus seevastu üle normi, mis on 129 tundi. Vilsandil oli päikest 194 tundi, Sõrves 224 tundi ja Roomassaares 231 tundi.\nMöödunud kuul püsis lumi kuu lõpuni nii Ruhnus, Sõrves kui ka Uue-Lõves. Sõrves oli lumikate kuu viimaseks päevaks kahanenud 1 cm-ni. Kõige rohkem lund oli Sõrves 5.–8. märtsil, kui lund oli 6 cm.\nVilsandil oli maksimaalseim lumikate 28. märtsil, mil lumikatte paksus oli 3 cm. Ruhnul oli maksimaal-ne lumikate kuu esimesel dekaadil, mil keskmine lumikatte paksus oli 25 cm (1.–7. märts). Kõige paksem lumi oli Uue-Lõve vaatlusjaamas – 1.–4. märtsini oli sealse lumikatte paksus 57 cm ja kuu viimasel päeval oli lund veel 36 cm.


Far away hinnad ja pakkumised | Minu Kataloogid\nAvaleht > ... > Tooted > Far away\nFar away pakkumised ja hinnad\nKas otsite toote far away kliendilehed ja pakkumisi? Tõenäoliselt veedate palju aega, et mõelda, kuidas säästa raha selliste toodete nagu far away ostmisel. Sellelt lehelt leiate ülevaate kõigist kliendilehtedest, kus toot far away on soodsa hinnaga.\nTea Minu Kataloogid kaudu kõigist kliendilehtest, pakkumistest, soodusmüükidest ja kataloogidest, mis on toote far away jaoks saadaval. Leiame parimad kampaaniad ja anname teile esimestena teada, kui toode far away on soodushinnaga. Ja see tähendab, et hoiate oma iganädalaselt ostult uskumatult kokku. Lihtsalt vaadake, kui palju saate meie viimaste kliendilehtede pakkumiste ja kupongidega teid huvitava toote far away pealt kokku hoida.\nVaadake, palju maksab toode far away teie lemmikmüüja juures\nFar away - jaemüüjad


Ostutingimused kehtivad Synthesit.ee veebipoe klientide (edaspidi Klient) ja CoolMiracle OÜ (edaspidi Synthesit.ee) vahel kaupade ostmisel tekkivate õiguste ja kohustuste kohta.\nSynthesit.ee kasutajaks registreerides ja/või toodete ostmiseks kohalduvad käesoleva lepingu tingimused ja Eesti Vabariigi õigusaktidest tulenevad õigused ja kohustused.\nSynthesit.ee jätab endale õiguse teha muudatusi müügitingimustes ja müügihindades. Nimetatud muudatusi kajastatakse Synthesit.eeveebilehel.\nSynthesit.ee müüb ja Klient ostab e-poes pakutavaid tooteid.\nSynthesit.ee ja Kliendi vahel jõustub müügileping alates tellimuse kinnituse järgi tasumisele kuuluva summa laekumisest CoolMiracle OÜ arvelduskontole.\nSynthesit.ee veebipoes tellimust vormistades ning maksmist sooritades kinnitab ostja, et on tutvunud ja nõustunud müügitingimustega.\nKõik Synthesit.ee veebipoe hinnad on eurodes ja sisaldavad 20% käibemaksu\nSynthesit.ee jätab endale õiguse korrigeerida hindu. Kui Klient edastas oma tellimuse enne hinna muudatuste jõustumist, siis tema jaoks kehtib hind, mis oli arvel kajastatud tellimuse vormistamise momendil. Kliendil ei ole õigust nõuda hinnavahe kompenseerimist.\nTellimuse tasumisel saab Klient valida omale sobiva makseviisi: Stripe, PayPal. Klient maksab 100% tellimuse summast tellimuse kinnitamiseks.\nPeale müügilepingu jõustumist (kliendi poolt arve tasumist) komplekteerib Synthesit.eee tellimuse ning annab selle üle kohaletoimetamiseks meie logistikapartneritele.\nSynthesit.ee veebilehel näidatud kohaletoimetamise tähtajad kehtivad arve tasumise hetkest.\nSihtkoha või kokkulepitud aja muutumisest on Klient kohustatud teavitama Synthesit.ee koheselt enne kauba kohaletoomist.\nTellimuses esitatud andmete täpsusest ja õigsusest sõltub viivituste ja arusaamatuste vältimine kauba kohaletoimetamisel. Synthesit.ee ei vastuta toodete kohaletoimetamise viivituse ja tekkinud arusaamatuste eest juhul, kui viivitus või arusaamatus on tingitud Kliendi poolt tellimuse vormistamisel esitatud andmete ebatäpsusest.\nSynthesit.ee asendab kauba transportimisel kahjustada saanud toote, kuid mitte toote pakendi. Kui toodet pole võimalik asendada, tagastab Synthesit.ee kliendile toodete eest tasutud summa.\nKauba tagastamise kulud kannab klient, välja arvatud juhul kui tagastamise põhjuseks on mittevastavus tellitule või defektne kaup.\nKauba tagastamiseks tuleb esitada kauba tagastamise avaldus vabas vormis e-posti aadressil [email protected] 14 päeva jooksul alates kauba kättesaamisest. Tagastamisavaldus peab sisaldama Kliendi nime, toote nime ning arve või tellimuse numbrit.\nToote defekti ilmnemisel, kohustub Klient teavitama Synthesit.ee´d probleemist e-posti aadressil [email protected] ning esitama järgmise informatsiooni: nimi, kontaktandmed ja toote puudus. Vastav avaldus peab olema saadetud mitte hiljem kui 2-kuu jooksul peale defekti avastamist.\nSynthesit.ee ei vastuta:\nSynthesit.ee vastutab Kliendi ees ja Klient vastutab Synthesit.ee ees teisele poolele käesolevate tingimuste rikkumisega tekitatud kahju eest Eesti Vabariigis kehtivates õigusaktides sätestatud juhtudel ja ulatuses.\nSynthesit.ee ei vastuta Kliendile tekitatud kahjude eest või toote kohaletoimetamise viibimise eest juhul kui toote kohaletoimetamine hilineb asjaolude tõttu mida Synthesit.ee ei saanud ette näha. Sealhulgas võimaliku saadetise hilinemise eest e-poe tehnilise rikke tõttu. (vääramatu jõud).\nSynthesit.ee veebilehe kasutamisega annab Klient selge ja teadliku nõusoleku Synthesit.ee´le enda isikuandmete töötlemiseks.\nSynthesit.ee kasutab Kliendi esitatud informatsiooni ainult Kliendi ostutellimuse täitmiseks ja ei avalda neid kolmandatele osapooltele.\nKäesolevate tingimuste täitmisest tulenevaid eriarvamusi ja vaidlusi lahendavad pooled eelkõige läbirääkimiste teel. Kui ostja ja Synthesit.ee veebipood ei suuda lahenda vaidlust läbirääkimise teel, siis on ostjal võimalik pöörduda Tarbijavaidluste komisjoni poole. Menetlustingimustega saab tutvuda ning avaldust esitada siin. Tarbijavaidluste komisjoni pädevuses on lahendada ostja ja veebipoe vahel sõlmitud lepingust tulenevaid vaidlusi. Ostja kaebuse läbivaatamine komisjonis on tasuta. Ostja võib pöörduda Euroopa Liidu tarbijavaidlusi lahendava platvormi poole.Synthesit.ee-l on õigus pöörduda oma õiguste kaitseks Kohtusse.\nKui teil on nende kasutustingimustega seoses küsimusi, võtke meiega ühendust järgmisel aadressil:\nAadress: Harju maakond, Tallinn, Kesklinna linnaosa, Tornimäe tn 7-26, 10145\nTelefoninumber: +372 8840561


Kokaõpilane võitis „Noorel meistril“ hõbemedali | Kuressaare Ametikool\nKokaõpilane võitis „Noorel meistril“ hõbemedali 31. March TaaviTuisk\nKokaõpilane Markus Treirat võitis hõbemedali 30. märtsi õhtul ETV2 eetris näidatud võistlussaates „Noor meister.“\n„Kuumutasin sekund liiga kaua hollandi kastme munasegu ja see jäi tükki,“ rääkis Markus pärast võistlust. „Just siis tuldi mind filmima. Rohkem mune mul toidukorvis polnud ja pidin selle taldrikule panema. Sel hetkel mõtlesin, et minu jaoks on võistlus läbi. Olin kõige kõrgema koha peale väljas. Otsustasin kogu fookuse magustoidule panna ja sellest oli kasu. Õppisin, et peab end sellistes olukordades kokku võtma ja lõpuni suruma.“\nSaate salvestusele märtsi algul eelnes päev varem poolfinaal, millest finaali, kus salvestati ka telesaade, pääses kaheksa paremat.\n„Võistlus oli suhteliselt pingeline. Oli palju kohustuslikke komponente, mida tuli taldrikule panna. Tööplaan pidi väga hästi tehtud olema, et ajagraafikus püsida,“ rääkis Treirat. „Päev läks hästi pikaks, tele jaoks tuli mõned osad uuesti filmida. Mitu korda lavastati võistluse algust, et oleks huvitavam vaadata. Kui kedagi intervjueeriti, pidid teised vait olema. Otseselt see ei häirinud, keskendusin oma tööle.“\nTreiratit juhendanud õpetaja Halliki Väli rääkis, et Markus on oma erialast väga huvitatud ja näeb selles ka oma tulevikku. „Ise tahtis võistelda ja leidis harjutamiseks alati aega. Neljani oli ta koolis ja pärast seda hakkasime harjutama.\nTa peab kokkulepetest kinni ja on usaldusväärne. Samuti hea suhtleja: tegi nalja ja paistis võistlusel ka välja. Ta on õpilane, keda on tore õpetada. Silma ja kätt on talle kokatööks antud.“\nKaks nädalat pärast saate salvestust osales Treirat 2. ja 3. kursuse õppijate kokavõistlusel Kokakunst Kuressaares, kus ta saavutas esikoha. „See oli mu neljas ja viimane võistlus ametikoolis. Iga korraga läks tulemus paremaks. Iga korraga õpid: ennast tundma, tööplaani tegema. Kogemuste pärast tahangi võistelda. Olen võistlejahingega ja ühelgi korral alla poodiumi plaane pole teinud,“ ütles ta. „Võit ei tulnud ainult mulle. Halliki oli minuga pikad päevad köögis ja Kuursaali peakokk Toomas Leedu oli alati toeks ja nõuks.“\nLast changed: 31.03.2019


Otto Magnus von Stackelberg (1704–1765) - Vikipeedia, vaba entsüklopeedia\n(Ümber suunatud leheküljelt Otto Magnus von Stackelberg (1704-1765))\nSee artikkel räägib 1704–1765 elanud Otto Magnus von Stackelbergist. Teiste samanimeliste kohta vaata Otto Magnus von Stackelberg.\nOtto Magnus von Stackelberg (1704 – 1765)\nOtto Magnus von Stackelberg (ristitud 2/15. veebruaril 1704 Tallinnas – 11/22. mai 1765) oli Vene riigitegelane ja sõjaväelane.\nOtto Magnus Stackelberg sündis pere teise lapsena Tallinnas, kuhu tema vanemad Carl Wilhelm von Stackelberg ja Anna Elisabeth olid sõja eest varjunud. Täisealiseks saades võttis Otto Magnus üle varakult surnud isa mõisad.\nOtto Magnus von Stackelberg oli Eestimaa maanõunik ning 1747–1753 Eestimaa rüütelkonna peamees.\nElu viimastel aastatel oli ta sidemetes keiserliku õukonnaga. Peeter III nimetas ta oma Holsteini kaardiväe kindralmajoriks.\nAastal 1731 ostis ta Purtse ja Väike-Pungerja mõisa. Aastal 1732 müüs ta Väike-Pungerja ja ostis selle asemel naabruses asuva Püssi mõisa, mis sai edaspidi tema valduste keskuseks. 1735 kolis Otto Magnus elama Purtsesse ja 1740 Püssi mõisa. Seejärel asus ta oma valdusi uue elukoha naabermõisate arvel laiendama. Teiste hulgas ostis ta 1750 Conrad Adolph Freytag von Loringhovenilt 13 000 rubla eest Püssiga vahetult piirneva Kohtla mõisa. Peagi ulatusid Otto Magnuse valdused 300 ruutverstani, nii et temast sai üks Eesti suuremaid maaomanikke.\nMõisaomand[muuda | muuda lähteteksti]\nKuni 1750 Jõe\nKuni 1751 Kudina\nEnne 1744–1748 Vana-Sõtke\n09.03.1750–enne 1765 Vana-Sõtke\nEnne 1757–11.05.1765 Väike-Soldina\nOtto Magnus von Stackelberg abiellus 26. märtsil/6. aprillil 1726 Anna Magdalena von Bellingshauseniga, kes oli Pada mõisniku Tönnis Johann von Bellingshauseni tütar. Abielust sündisid:\nMagdalena Elisabeth von Stackelberg (1725–1777), abiellus Kalvi mõisniku Klaus Gustav von Esseniga\nJohanna Margaretha von Stackelberg (1728–1760), abiellus Eestimaa rüütelkonna peamehe Friedrich Johann von Ulrichiga\nOtto Magnus von Stackelberg (1736–1800), Venemaa diplomaat\n(suri 1689) Karl von Stackelberg\nElisabeth von Buddenbrock\n(1630–1681) Hermann von Fersen\nMargaretha von Anrep\n(sünd. 1670; maeti 1744) Otto Magnus von Essen\n(sünd. 1638; maeti 1707) Alexander von Essen (1595–1664)\n(sünd. 1652; maeti 1694) Vabahärra Hans Heinrich von Tiesenhausen (1628–1710)\nMagnus Wilhelm von Nieroth Eestimaa rüütelkonna peamees\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Otto_Magnus_von_Stackelberg_(1704–1765)&oldid=5122131"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 13:42, 19. oktoober 2018.


Glaze Aiamööbel » Sa Peaksid Seda Teadma - 2019 | Nõuande viisard\nPõhiline Nõuande viisardGlaze aiamööbel - kas see on mõtet?\nGlasuuride kaitsev funktsioon\nÕhuke kile glasuur Dickschichtlasur\nTuleb esile tuua asjaolu, et sa peaksid kaitsma puidust valmistatud mööblit ilma ilmastikuolude tõttu. Siiski on värvide, puiduõli ja glasuuride vahel sageli erinevusi. Mida aed mööbli klaasimine toob, loe siit.\nKlaas on tõesti värviline, kuid siiski läbipaistev kate. Sellel on eelis maalide suhtes, mida puit tera ikka paistab. Eriti kvaliteetsete puuliikide puhul tahaks ilusat teravilja säilitada.\nKlaasid kaitsevad puitpinda kahjustavate mõjude eest:\nmõnikord ka kahjuritelt\nKlaasid pakuvad ühte UV kaitse puidu jaoks. Päikesevalgus koos selle UV-sisaldusega põhjustab puidu aja jooksul halli värvi ja muutub ebameeldivaks. Mida rohkem on mööbel päikesekiirte eest kaitstud, seda kauem nad ilusad jäävad. Puidu ligniin ei lagune ja puidu tuhmumine ning pragunemine.\nOn selge, et tumedad glasuurid pakuvad puidule rohkem kaitset kui heledad, kuna need blokeerivad rohkem UV-kiirgust. Mõnede glasuuride puhul on spetsiaalne UV-kaitse integreeritud - kuid te ei saa alati sellele tugineda.\nKuna isegi klaas tekitab tiheda pinnakihi, pakub see ühtlaselt head kaitset niiskuse eest. Siin tuleb aga eristada õhukesest ja paksekile glasuure. Erinevust selgitatakse allpool.\nEnamikul neist on glasuurid sinist värvi ei ole integreeritud. See jääb reserveerituks "tegelikele" puidukaitsevahenditele. Enne glasuuri pealekandmist peaksite alati kasutama sinist tooni.\nSinine on seene, mis mõjutab paljusid puuliike. Kuigi see ei hävita puitu, muudab see seda värskendavaks, kuid see toob puitu niiskust ja muudab selle paisumiseks kergesti. Mõjutatud puit on siis teiste ahvikute jaoks väga ahvatlev.\nKaks tüüpi glasuurid erinevad - nagu nimigi ütleb - kihi paksuse järgi. Pakseklaasist glasuurid moodustavad üsna laki sarnase, paksuse, mis kaitseb puitu hästi. Õhuke kile plekid moodustavad puidupinnale ainult väga õhuke kile.\nPaksekihtklaasid pakuvad tavaliselt paremat kaitset, õhukese kihiga glasuur võimaldab siiski väikest kogust niiskust läbida ja klaasitud puit võib ikka veel ilmuda.\nÕhukesed ja paksud kile glasuurid ei erista toote järjepidevusest, vaid ainult lõpptulemusest, kui seda kasutatakse. Seetõttu pöörake alati tähelepanu pakendimärgistele.


PRESSITEADE: Soodsat EU-makset saab edaspidi teha suuremas summas — Eesti Pangaliit\nUuest aastast alates saavad pankade kliendid teha Euroopa Liidu siseseid soodsaid EU-makseid senisest suuremas summas. Kui siiani oli EU-makse summapiiriks 12500 eurot, siis alates 2006. aasta 1. jaanuarist saab see olema 4 korda suurem ehk 50000 eurot.\nJuba 2004. aastal turule toodud EU-makse nime kandev teenus on mõeldud europõhiste jaemaksete tegemiseks ühest Euroopa Liidu riigist teise. EU-maksel on tavalise rahvusvahelise maksega võrreldes oluliselt madalam teenustasu. Maksekorraldusele on kohustuslik märkida makse saaja rahvusvaheline kontonumber ehk IBAN ja saaja panga BIC-kood (SWIFT-kood).\nPangaliidu juhi Katrin Talihärma sõnul on EU-makse rahvusvahelistest maksetüüpidest klientide jaoks kõige soodsam, kuna maksete töötlemisel ja edastamisel kasutavad pangad Euroopa Liidus kokkulepitud ühtseid standardeid. "Seega on soodsate EU-maksete tegemise eelduseks maksekorralduse nõuetekohane vormistamine selle saatja poolt, sest vastasel korral rakendub kõrgem teenustasu ja raha kohalejõudmine võtab rohkem aega," lisas Talihärm. Tema hinnagul on EU-makse summapiiri tõus meeldiv uudis kõikidele pangaklientidele.\nEU-makse tingimusi ja toimimist reguleerib Euroopa Parlamendi ja Euroopa Liidu Nõukogu poolt 2001. aasta detsembris vastu võetud eurodes tehtavate välismaksete määrus. Nimetatud määrusele tuginedes soovitavad nii Eesti kui ka teiste liikmesriikide pangad klientidel teavitada oma välispartnereid enda IBAN-st ja panga BIC-koodist. Tuleb meeles pidada, et Euroopa Maksenõukogu käesoleva aasta juunikuu otsuse kohaselt on IBAN-i ja BIC-i kasutamine Euroopa Liidu siseste ülepiiriliste maksete puhul kohustuslik alates 2006. aastast. Konkreetselt EU-maksetele on see kohustus kehtinud nii siiani kui ka edaspidi.\nKa Eesti riigisiseseid makseid saab juba alates oktoobrist IBAN-ga teha. Kuigi kodumaine kontonumber jääb kasutusse veel mõneks aastaks, soovitame ka riigisiseseid makseid teha IBAN-ga, sest Eesti pangad on otsustanud lõpetada kodumaiste kontonumbrite kasutamise hiljemalt aastaks 2010.\nEU-makse ja IBAN-i kohta saab täiendavat informatsiooni Eesti Pangaliidu kodulehelt: www.pangaliit.ee.


Moritz von Engelhardt (1778−1842) – Vikipeedia\nMoritz von Engelhardt (1778−1842)\nEngelhardti suguvõsa vapp.\nOtto Moritz Ludwig von Engelhardt (27. november (ukj 8. detsember) 1778 Viisu – 29. jaanuar (ukj 10. veebruar) 1842 Tartu) oli baltisaksa päritolu Eesti geoloog ja mineraloog, Tartu Ülikooli esimene mineraloogiaprofessor.\nTa sündis Järvamaal Peetri kihelkonnas Viisu mõisniku pojana. Ta lõpetas Tallinna Toomkooli. Aastatel 1796–1798 õppis ta Leipzigi ja Göttingeni Ülikoolis õigusteadust. Aastal 1804 kuulas ta Tartu Ülikoolis füüsika ja keemia loenguid. Aastatel 1805–1809 õppis ta Freibergi mäeakadeemias Abraham Gottlob Werneri juures mineraloogiat. Aastatel 1820–1841 töötas ta Tartu Ülikoolis, olles selle esimene mineraloogiaprofessor ja mineraloogiakabineti juhataja.\n1816 – valiti Keiserliku Teaduste Akadeemia kirjavahetajaliikmeks\nMoritz von Engelhardt saidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital"\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Moritz_von_Engelhardt_(1778−1842)&oldid=5896198"\nLiivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi tegevliikmed\nSelle lehekülje viimane muutmine: 17:06, 12. mai 2021.


Pesudisainer Kriss Soonik: alguses ei julgenud Eestis müüma hakata, et kes siin ikka sellist asja kannab - Staarid - Elu24\n3. veebruar 2016, 14:41\nPesudisainer Kriss Soonik: alguses ei julgenud Eestis müüma hakata, et kes siin ikka sellist asja kannab\nLisaks paljastas Kriss oma loomingu maailmakuulsa fänni\nTallinna Kaubamajas avati Kriss Soonik Loungerie pop-up-pood\n2. veebruaril avati saabuva sõbrapäeva puhul Tallinna Kaubamaja Naistemaailmas Kriss Soonik Loungerie pop-up-pesupood. Ülemaailmselt tunnustatud Eesti disaineri looming, mida müüakse 15 riigis üle maailma, jääb Kaubamajja 16. veebruarini. Elu24 uuris avamise päeval lähemalt, mida uut on Kriss Soonikult, kas eesti naine on julge ning kuidas iseloomustab ta enda stiili.\nUurisime, kuidas suhtub pesudisainer tiitlisse «maailmakuulus moekunstnik». Kriss Soonik rääkis Elu24-le, et ta ise end nii ei kutsuks, aga samas müüakse tema pesu erinevates maailma nurkades ning aina rohkem tuleb fänne juurde, kes on brändiga kursis. «Vaikselt liigume sinna, aga arvan, et läheb vähemalt 10-20 aastat aega. See on natukene hirmus sõnapaar minu jaoks.»\nOma esimese kollektsiooni andis Kriss Soonik välja 2008.aastal ning moekunstniku sõnul on siiani iga päev väljakutse. «Mäletan, kui alustasin, oli tore kui veebisait sai valmis, esimene kollektsioon, aga siis sain aru, et veebisait on vana ja tuleb jälle otsast peale alustada. Ei ole väga keeruline endale uusi väljakutseid selles tööstuses leida.»\nKõige keerulisemaid asju tema töö juures on siiski toode kvaliteetselt inimesteni tuua: «Sinna läheb minu aeg kõige rohkem, et fännidel igav ei hakkas, nad ei pettuks ja need, kes pole meid näinud, saaks aru, mis on meie käekiri. See võtab kõvasti aega.»\nKriss Sooniku sõnul on saavutatud palju asju, näiteks on tema looming müügil ka Jaapani turul.\nMuide, Sooniku loomingut kannavad ka maailmakuulsad staarid. «Meie uus fännklubi liige on supermodell Naomi Campbell, kes on minu jaoks suur ja meeldiv šokk. Tema omab nüüd meie pitsrinnahoidjat,» rääkis Soonik, et siiski on asju, mida teha, kõvasti. «Kõvasti on kollektsioonide kallal tööd teha, seda arendada erinevates suundades. Uusi poode ja turge vallutada on lõputult.»\nPesumoel hoiab Kriss Soonik silma peal, aga eelistab siiski luua seda, mida ta ise tahab ja mida kliendid tahavad. «Üldtrendi me väldime, peame kõike oma võtmes alati tegema,» tõdes moelooja, et väikeste disainerite käes on roll luua midagi huvitavat, sest põhitrendid on pesumoes pigem muutumatud.\nKas aga häbelikule eesti naisele läheb julge Kriss Sooniku pesu peale? «Ma olen meeldivalt šokis kui tore ja vastuvõtlik on eesti naine. Ma alguses ei julgenud Eestis üldse müüma hakata, et kes siin ikka sellist asja kannab, aga tegelikult tänaseks, on eestlased kõige suuremad toetajad. Nad saavad sellest ideest aru ja neile meeldivad need asjad,» tõdes Kriss Soonik, et eesti naine on end tõestanud väga katsetusaldina ja talle on see väga meeldiv üllatus olnud.\nMillest lähtub Kriss Soonik ise igapäevaselt riietudes? Kuidas iseloomustab oma stiili?\n«Riietus peab natuke mugav olema, ma ei ole võimeline ükskõik mida selga panema ja siis mitte liigutama. Mugavus ja mingi väike kiiks peab olema,» paljastas Kriss, et tal on jalanõude vastu suur sõltuvus ja nendest poodidest leiab ta alati omale midagi.\n«Nii nagu meie kollektsioonidel, peab mingi originaalsuse moment sees olema. Riietus ei tohi olla harju keskmine mugav, mingi väike element peab ta tegema eriliseks.»\nEesti moeloojate loomingut Kriss Soonikul veel palju kapis ei ole, aga talle on mitu brändi silma hakanud: «Nende tase on päris heaks läinud.» Kuna enamus ajast on Kriss ära, siis palju Eestis poodelda ei ole õnnestunud. «Mulle endale väga meeldib KÄT,» lubab Soonik varsti noore moelooja riiete seast midagi soetada.


Istuta Ja Hoolitse Iirise Eest - 2019 | Aiandus\nPõhiline AiandusIstuta ja hoolitse iirise eest\nIiris nagu talvine kaunistus\nNõuded ja iirise istutamine\nValmistage iirised talveks\nSiirdamine ja iirise paljunemine\nIris sibirica on aasta lill\nIiris, kuidas ilus iiris botaanikud unikaalsed lilled madala hooldusega. Iiris on kaugelt seotud tuntud liljatega, sest see kuulub iirise perekonna taimeperekonda.\nkoos üle 300 liigi kas iiris, pärast vikerkaare kreeka jumalanna nimetatakse ilusaks ja värviliseks dekoratiivlillaks väljas ja siseruumides.\nSõltuvalt sordist langeb õitsemisfaas ja väidab: nn sibul Irismis tegelikult moodustab mugulaid ja sibulaid, eelistab niiskeid kohti. Iirised moodustavad risoomidteiselt poolt taluvad püsivat niiskust ainult väga halvasti.\nJärgnevalt oleme koostanud teile olulised istutus- ja hooldusnõuded, et saaksite tagada oma iirise optimaalse kasvu.\nIiris on botaaniliselt jagatud kuueks alamperekonnaks, aiasõpradele aga ainult kaks eristavat omadust on tõesti asjakohased: sibul ja risoomi iirised.\nMõlemad liigid on vastupidavad ja eelistavad päikesepaistelisi kohti, kus risoomi iiris eelistab liivaseid, kuivasid muldasid, kus sibula iiriseid kunagi ei õnnestu. Risoomiliikide väited jagatakse seejärel uuesti kolme alarühma.\nIsegi tõestatud iirise ekspertidel on sellise sortide mitmekesisusega probleeme, kus on õnnestunud õitsev individuaalne taim. Veelgi hullemaks, et iiris lõikub kiiresti ja lihtsalt teiste liikidega, mistõttu on laialdane iirise väli üha segadust tekitav.\nSee on veelgi olulisem et te olete informeeritud dekoratiivse põõsa pakutud nõuetest ja kohapealsetest kriteeriumidest ning ostate oma aia planeerimiseks sobiva iirise, et toetada tervislikku kasvu.\nIirised on saadaval paljudes liikides, mis erinevad oma nõudmistest ja kujust.\nAianduseks mõeldud iirised on vastupidavad ja vastupidavad eelistavad kaitstud ja päikesepaistelist asukohta lillepeenra.\nDekoratiivsed mitmeaastased taimed istutatakse sageli voodi tagaküljele, kuna nende ainulaadsed lilled on moodustunud umbes 100 cm pikkuse lille varre ülaosas.\nNagu kõik taimed, on sibul ja risoomi iirised samuti tundlikud püsiva niiskuse suhtes. poolt Tõhusalt vältida veekogumist, savi pinnast tuleb töödelda liivaga.\nKas aed on liiga tihendatud, Tundlikumate risoomi iiriste puhul soovitavad eksperdid veepuhastuse lihtsustamiseks täiendavat peenest kruusast või paisutatud savist.\nNäpunäide: Kui aeg-ajalt lõõtsa kahvliharuga lahti pinnas, siis see toetab tervet taime kasvu. Olge siiski ettevaatlik, et mitte kahjustada tundlikke juure.\nDekoratiivpuu augustis kuni oktoobrini. Risoomid lühendatakse eelnevalt mõne sentimeetri võrra ja vabastatakse poolest lehestikust. Siis lisatakse risoomi nii sügavale, et üks kolmandik jääb pinna kohal, mis kehtib ka sibula iirise kohta. Istutuskaugus peaks olema umbes 40 sentimeetrit.\nIiris kastetakse pärast istutamist ja seejärel ei säilitata. Väetis talub neid ainult halvasti.\nPärast istutamist Sügisel on noor taim hästi jootunud, et edendada selle juurdumist ja seega hõlbustada kasvamist.\nVastasel juhul on iirised igapäevast hooldust silmas pidades nõutavad ja neid tuleb joota lisaks pikematele põudade perioodidele.\nKuna iirise juured on äärmiselt tundlikud soola suhtes, ei ole soovitatav täiendavat väetamist sünteetiliste toodetega.\nPaljud turul saadaval olevad väetised on suure annuse kontsentraadid, mis viivad iirise korral kiiresti üle viljastamiseni. Selle tagajärjel tekib juuremädanik ja mitmeaastane kahjustus.\nNõuanne: halva pinnase tingimustes võib orgaanilise väetise täitmine soodustada kasvu ja õitsemist maist augustini. Üldiselt on iirisi kõige parem kasvatada, kui neil lubatakse kasvada häirimatult.\nEnne talve lõigatakse iiris osaliselt.\nIirised on vastupidavad ja välitingimustes kergesti üle taluvad. Sellegipoolest on enne külma algust mõned hooldusmeetmed olulised, et mitmeaastased taimed optimaalselt talvise puhkeaja jaoks ette valmistada.\nPärast lillede närbumist, teil on teravad käärid ära lõigatud. Samuti eemaldatakse värvunud või pruunid taimeosad, lisaks on lille vars lühendatud 10 sentimeetrini.\nJäta mõned lehed, sest lehestik on dekoratiivne talvekaitse. Siin loob ta külma kuu jaoks toitainete reservi, et kevadel uuesti õitseda. Ainult kevadel, kui ööd ei ole ähmastunud, kõik ülejäänud lehed eemaldatakse.\nKui jätate lõikamise pärast õitsemist välja, moodustuvad mitmeaastased seemned ja levivad kogu aias kiiresti. Iirised on külmade mikroobid, nii et võite koguda ka seemned, mis on suunatud ja kasvavad külmkapis. Kevadel istutatakse väikesed seemikud ümber.\nKui jagate oma iirise iga viie aasta tagant, jäävad nad väga õitsenguks.\nSamal ajal kui lõikamismeetmed pärast õitsemist on võimalik ka iiriseid siirdatakse kergesti augustist oktoobrini. Eemaldage risoom või mugul ettevaatlikult pinnasest ja istuta risoomi uude asukohta.\nJällegi peaks üks kolmandik mugulast istutamise ajal maapinnast. Nelja kuni viie aasta pärast moodustavad iirised märgatavalt vähem lilli.\nNüüd on aeg jagada dekoratiivpuu uue kasvu soodustamiseks. Haua kahvli abil tõstetakse taim maapinnast välja ja jagatakse terava noaga. Jagatud risoome saab nüüd uuesti istutada.\nNäpunäide: Aeg-ajalt jagades on mitmeaastane kergesti paljundatav. Seemnete tõmbamine võtab palju kauem aega ja on seega kallis.\nSiberi iris on aasta lill 2010.\nIirise sibirica, tuntud ka kui Siberi iiris või heinamirsi, kasvab kuni 120 cm kõrgune ja moodustab värvikas õisikuid, millel on kaks kuni viis lilli.\nNende loodusvarade varud on praegu drenaaži ja majandusliku kasutamise tõttu vähenemas. Dekoratiivne põõsas tunneb eriti hästi allahindlusi ja veepiire.\nOktoobris 2009 kuulutas Stifirung Naturschutz Hamburg ja Loki Schmidti Sihtasutus Sibirian Iris välja Aasta Lill 2010.\nAia aiad on saadaval mitmesugustes variantides: puidust tara, metallist tara või plastist tara: siit leiate kõike aia aiast.\nEhita üles tõstetud voodi ja pane see õige. On palju kaaluda. Meie ülesehitusjuhised ülestõstetud voodi jaoks pole probleemid.


PILGUD ÖÖTAEVASSE! Nädalavahetusel ootab meid ees perseiidide meteoorivoolu tipphetk - Alkeemia - muutumise kunst ja elamise teadus\nPILGUD ÖÖTAEVASSE! Nädalavahetusel ootab meid ees perseiidide meteoorivoolu tipphetk\nPerseiide põhjustab Perseiidide pilv, mis paikneb piki Swifti-Tuttle'i komeedi orbiiti ja koosneb osakestest, mis on sellest komeedist eraldunud ajal, mil komeet möödus lähedalt Päikesest. Tähesadu on nähtav ajal, kui Maa läbib komeedi orbiidi.\nPerseiidide radiant on Perseuse tähtkujus. Radiant on taevasfääri punkt, millest perspektiivnähtuse tõttu näivad väljuvat ühte ja samasse meteoorivoolu kuuluvad (üksteisega rööbiti liikuvad) meteoorid. Swift-Tuttle'i komeedi orbiidi asendi tõttu on perseiidid jälgitavad peamiselt põhjapoolkeral.Tähesadu on paremini jälgitav suurtest linnadest eemal, kus puudub linna valguskuma. Parimad vaatlusööd on 11.-13. augustil, pärast keskööd..\nRahvusvahelise meteooriorganisatsiooni hinnangul võib meteoorivoolu tipp-päevadel 12. ja 13. augustil tunni jooksul taevast läbida lausa 100 meteoori tunnis. See tähendab, et minutis peaks taevast läbima 1-2 meteoori, mis oma ereduselt ja kiiruselt varieeruvad mõnevõrra. Kuna sel aastal on Kuu loomine ja perseiidide tähesadu täpselt samal ajal, on sel aastal meteoorivoolu jälgimine veelgi lihtsam, kuna seda segav kuuvalgus peaaegu puudub.\nPerseiidide vool on suhteliselt hajus, meteoore jätkub terveks järgmiseks nädalaks. Kel on plaanis pikem tähesaju jälgimine võiks kaasa võtta lamamistooli, et kael taevasse vaatamisest kangeks ei jääks.\nParalleeluniversumite olemasolu võib leida tõestust juba järgmistel kümnenditel\nTeadlased kinnitavad David Icke'i ulmelist teooriat


VÕIMAS SAAK! Kergejõustiklased võitsid talvistelt Eesti meistrivõistlustelt 46 medalit VÕIMAS SAAK! Kergejõustiklased võitsid talvistelt Eesti meistrivõistlustelt 46 medalit\n/VÕIMAS SAAK! Kergejõustiklased võitsid talvistelt Eesti meistrivõistlustelt 46 medalit\nVÕIMAS SAAK! Kergejõustiklased võitsid talvistelt Eesti meistrivõistlustelt 46 medalit\nVeebruaris toimusid talvised Eesti meistrivõistlused kergejõustikus nii täiskasvanutele kui ka erineva vanuseklassi atleetidele. Meie sportlased tegid suurepärased esitused võites ühtekokku 46 medalit.\nTäiskasvanute seas võitsid meie sportlased 13 medalit. Kõige säravama tulemuse tegi Grete Udras, kes ületas kõrgushüppes 1.88 ning jäi vaid 2 cm kaugusele sise EM-i normatiivist. Siiski taotleb Eesti kergejõustikuliit Udrasele vabapääset ning loodetavasti näeme lisaks Janek Õiglasele EM-il ka Udrast. Õiglane kontrollis vormi 60 meetri tõkkejooksus kus tihedas finišis lõpetas ta kolmandana hea ajaga 8,16.\nKuldmedal riputati meeste kolmikhüppes kaela Jaanus Uudmäele tulemusega 14.87, pronksmedali teenis Igor Andrejev. Naistest teenis samal alal pronksmedali Darja O’Konnel-Bronin. Kaugushüppes näitas kõige pikemat lendu (7.21) Kaarel Jõeväli, kes krooniti ka Eesti meistriks. Reimo Sepp sai parimal katsel kirja 7.07 ning teenis pronksmedali.\nJooksualadel teenis kulla Rasmus Kisel, kellele ei leidunud konkurenti 800m jooksus võites kuldmedali ajaga 1.54,15. Karoli Käärt sprintis ennast 60m jooksus hõbedale ja 200m jooksus pronksile. Katre Sofia Palm teenis samuti kaks medalit. Ta pälvis 60m tõkkejooksus pronksi ning sai sama karva medali ka kõrgushüppes. Täiskasvanute meistrivõistlustele panid kuldse punkti meie mehed – Ken-Mark Minkovski, Tauri Tamm, Erik Jagor, Rasmus Kisel -, kes tulid Eesti meistriks 4x400m teatejooksus.\nU18, U20, U23 vanuseklassi meistrivõistlustelt 33 medalit\nNädal enne täiskasvanute meistrvõistlusi olid võistlustules U18, U20 ja U23 vanuseklassi sportlased. Meie noored teenisid lausa 33 medalit. Edukaim oli Katre Sofia Palm (U20), kes võitis kuldmedalid 60m tõkkejooksus (8,77) ja kõrgushüppes (1.69). Samuti lisas ta enda kukrusse pronksmedali 200m jooksus.\nKarl-Erik Nazarov (U23) näitas head kiirust olles parim 60m jooksus ja -tõkkejooksus vastavalt aegadega 6,85 ja 8,21. Head kiirust näitas ka Karoli Käärt (U20), kes samuti võitis kaks kuldmedalit. Ta oli nobedaim 60- ja 200m jooksus aegadega 7,66 ja 25,47. Jooksualadel teenis kuldmedali ka Christelle Vall (U18), kes jäi konkurentidele püüdmatuks 1500m jooksus ajaga 4.59,56.\nDarja O’Konnel-Bronin (U23) ja Igor Andrejev teenisid mõlemad igat karva medali. Bronin teenis kulla kolmikhüppes, hõbeda kaugushüppes ja pronksi kõrgushüppes. Andrejev (U20) oli parim kolmikhüppes, lõpetas teisena teivashüppes ja kolmandana kõrgushüppes.\nKaugushüppes näitasid kõige pikemat õhulendu Reimo Sepp (U20) ja Emili Liis Osula (U18) vastavalt võidutulemustega 7.16 ja 5.43. 4x200m teatejooksus tegid nii noormehed kui ka neiud puhta töö võites kindlalt kuldmedali. U18 vanuseklassis jooksid meie tüdrukud pronksmedalitele.\nU20 vanuseklassi hõbemedalistid: Ken-Mark Minkovski (60m; 200m), Carina-Renne Valdek (60m), Johanna Soover (kolmikhüpe), Marie-Elisabeth Martinson (1500m), Robert Telpt (3000m), Liis Grete Atonen (400m; 800m), Rayan Napast (kolmikhüpe). U20 vanuseklassi pronksmedalistid: Johanna Soover (teivashüpe), Egert Sekk (800m). U18 vanuseklassi hõbemedalistid: Liisbet Saar (400m). U18 vanuseklassi pronksmedalistid: Rasmus Käsper (800m), Destiny Lanelle Moses (kauguhüppe).\nU18, U20, U23 võistlustulemused leitavad siit\nTäiskasvanute võistlustulemused leitavad siit


Ostukorv\t0 eset - 0,00€\n- Lapikud kivid ja teraapiakivid - Teeküünla alused - Võtmehoidjad - Alused kuulidele ja munadele - Auguga kivid ja ripatsid - Geoodid, kristallid - Kaelakeed - Käevõrud - Kõrvarõngad - Kuulid ja munad - Pendlid - Vardad ja massaažikivid - Lihvitud kivid - Toorkivid\nKodulõhnastaja – WATER LILY, vesiroosiga (1920)\nKategooria: Muud tooted\nKodulõhnastaja – WATER LILY, vesiroosiga, 100 ml + kaasas ratanjuure pulgad\nVastupandamatu lõhn vee, lillede ja rohelisuse nootidega. Erakordne kargus, lummus ja värskus. Meeldiv lõhn, mis pakub naudingut ja parandab tuju.\nKASUTAMINE: eemaldage dekoratiivse difuusori põhjas olev kork. Pange vedelikuga pudelike sisse ja avage see. Kinnitage dekoratiivne difuusor õrnalt selle põhjale vajutades. Asetage peenikesed ratanjuure pulgad pudelisse. Meeldiv lõhn täidab aja jooksul teie eluruumid. Lõhna tugevus sõltub pudelis olevate pulkade arvust.\nLõhna värskendamiseks soovitame aeg-ajalt pulgad pudelist eemaldada ja need teistpidi tagasi pudelisse asetada.\n100 ml + ratanjuure pulgad\nEthanol, Dipropylene Glycol Monomethyl Ether, Parfum, Z)-3-Hexenyl Salicylate, 3,7-Dimethylosta-2,6-Dien-1-Ol, 1-(2,3,8,8-Tetramethyl-1,2,3,4,5,6,7,8 Octahydronaphthalen-2-Yl) Ethanone, 2,4-Dimethylcyclohex-3-Ene-1-Carbaldehyde


Tudengid loovad nädalaga idufirmasid - Uudised - Tartu Postimees\n7. veebruar 2015, 14:58\nKeiu Meesak (paremalt), Triin Alas, Stenver Jerkku, Anu Lajal, Evert Nõlv, Sofio Giorgadze, Enelin Paas ja Andres Nirk on nädala jooksul oma teadmised kokku pannud ja arendanud välja lukuabi rakenduse, mis aitab lihtsalt näiteks võtme kadumise korral abi leida.\nNädala alguses said Tartu ülikooli arvutiteaduste instituudi praktilisel ettevõtluskursusel Student Startup Camp kokku üle kaheksakümne tudengi Eestist ja Lätist, et luua värskeid tarkvaralisi lahendusi ning tutvustada aspekte, mida idufirma loomisel peaks jälgima.\nTudengid panid nädala alguses kokku meeskonna, mille puhul oli väga oluline, et seal oleks esindatud erinevate erialade asjatundjad. Näiteks inseneriteadmistega inimene, kes aitab valmis teha toote, mida hakatakse pakkuma. Lisaks veel disainer, kes vastutaks toote väljanägemise eest, ja keegi, kellel oleks teadmisi majanduses ja turunduses, et paika panna, kuidas toode turule jõuaks.


Töötoad muuseumihariduse infopäeval (registreerumisvorm õpetajatele) | Eesti Rahva Muuseum\nTöötoad muuseumihariduse infopäeval (registreerumisvorm õpetajatele)\nAvalehtSündmusedTöötoad muuseumihariduse infopäeval (registreerumisvorm õpetajatele)\nMuuseumihariduse infopäev ERMis toimub 21. augustil kell 11–15.\nE-kirja aadress *\nSoovin osaleda töötoas: *\nFotomuuseum/Tallinna Linnamuuseum (Helmi Kurriku aditoorium, kell 13.30). Fotograafilise käpajälje töötuba, kõikidele vanuseastmetele. Käejälge saab jäädvustada valguse abil fotopaberile koostöös fotokeemiaga. Erinevalt analoogfotograafias tuntud pimikus toimuvast negatiivide suurendamise protsessist saab käejälgi teha ka kirkas päevavalguses. Selleks vahetame keemialahuste järjekorda ja tänu sellele valmibki pimikusse minemata perfektne fotograafiline koopia sinu käejäljest!\nSA Eesti Kunstimuuseum (Aliise Moora auditoorium, kell 13.30). Egiptuse hiilgus, kõikidele vanuseastmetele. Muuseumitunnis tutvuvad õpilased Vana-Egiptuse elulaadi, religiooni ja kultuuriga läbi Museo Egizio (Torino, Itaalia) kollektsiooni kuuluvate esemete. Uurides eri perioodidest pärit tarbeesemed, õpitakse Vana-Egiptuse kunstile omaseid kujutamisviise ning olulisi sümboleid, mis toetasid ühiskondlikke ja religioosseid tõekspidamisi. Lisaks pööratakse tunnis tähelepanu Vana-Egiptuse kultuuri rollile arheoloogias ja ajaloos nii minevikus kui ka tänapäeval.\nKalevipoja muuseum (Aliise Moora auditoorium, kell 12.45). Avasta rahvuseepose legend, 4.–6. klass. Räägime läbi kõik meie muuseumis olevad toad ja selgitame juurde, mida igas toas teha saab. Tutvustame tegevusi, mida peaksid õpilased tubade kaupa tegema, et oskaks viimastes tubades küsimustele õigesti vastata. Tegemist on siis Kalevipoja ja eeposega seotud küsimustega.\nEesti Tervishoiu Muuseum (Aliise Moora auditoorium, kell 11.30). Laboritund "Kuidas töötab minu süda", 7.–9. klass, gümnaasium. Laboritunnis vaatleme ja arutleme, kuidas inimese süda töötab ning uurime selle seisundi mõõtmisvõimalusi EKG näitel. Päris südame plastinaati uurides saab paremini tuttavaks südame ehitusega. Kasutades Vernier andmekogujaid saab iga osaleja mõõta enda südame elektrilist aktiivsust ja visualiseerida seda graafilise kujutisena, analüüsida ja võrrelda normväärtustega. Vaatame sagedasemaid elektrokardiogrammis ilmnevaid ebakorrapärasusi. Mõõdame vererõhku ja räägime, kuidas on sellega seotud veresoonte elastsus ja südamelöögid. Samuti selgitame, miks on vererõhu jälgimine oluline, räägime millistes piirides vererõhk võiks olla ja millised tegurid seda mõjutavad.\nTartu Ülikooli loodusmuuseum ja botaanikaaed (Gustav Ränga auditoorium, kell 13.30). Tartu Ülikooli loodusmuuseumi ja botaanikaaia programmidest, kõikidele vanuseastmetele. Tartu Ülikooli loodusmuuseumi ja botaanikaaia tegevuses on olulisel kohal loodusharidus – viiakse läbi õppeprogramme, koostatakse õppematerjale ning populariseeritakse loodusvaatlusi. Töötoas tutvutakse õppeprogrammidega, mida pakume, ja vaadeldakse lühidalt iga programmi väikest osa.\nDr. Fr. R. Kreutzwaldi Memoriaalmuuseum (Matthias Johann Eiseni auditoorium, kell 13.30). Tarkuseraamat, kõikidele vanuseastmetele. Töötuba on inspireeritud "Kalevipoja" 16. loost, kus kangelane läks otsima maailma otsa ja palkas teejuhiks Lapu targa Varraku. Töötasuks soovis Varrak peale kulla ja hõbeda veel seda, mis Kalevipojal kodus seina külge oli kinnitatud. Kalevipoeg oli pikemalt mõtlemata nõus ja kui Varrak-taat tuli tasule järele, selgus et see oli vana raudkaantega raamat, kuhu vana Kalev oli lasknud märkida elu jooksul kogutud tarkused. Kalevipoeg pidas sõna ja loovutas kalli raamatu Varrakule. Töötoas valmistame A6 formaadis raamatu, kuhu selle omanik saab hakata kirjutama oma elutarkusi. Väike küll, aga elu alguse tarkusteks sobiv. Vihiku kaunistame kollaaži tehnikas Tarkuseraamatu jaoks valitud paberitega.\nFilmimuuseum (Eesti Ajaloomuuseum) (Helmi Kurriku auditoorium, kell 12.45). Kuidas pildid liikuma saadi, 1.–3. klass, 4.–6. klass, 7.–9. klass. Töötoas räägitakse filmiajaloost ja meisterdatakse vanaaegsed pildiliigutajad – taumatroop ja zootroop.\nSA A.H. Tammsaare Muuseum Vargamäel (Matthias Johann Eiseni auditoorium, kell 12.45). Programmilised tegevused Vargamäe muuseumis. Kirjanik Anton Hansen Tammsaare sünnikodus ja „Tõe ja õiguse“ tegevuskohas kutsume avastama ja kogema kirjandust, kultuuri, loodust ja ajalugu autentses keskkonnas läbi aktiivse tegevuse pakkudes programmilisi tegevusi kõikidele vanuseastmetele. Muuseumis pakutavad tegevused on harivad ja õppeaineid lõimivad, samas ka lõbusad ja aktiivsed. Koolieelikutele, I ja II kooliastmele tutvustame kirjanikku ja tema sünnikodu, räägime Tammsaare miniatuuridest („Poiss ja liblik“). Muuseumi pakutavas programmis on suur osa pärimuse ja taluelu tutvustamisel, sh karjalaste tegemistest ja mängud 150 aastat tagasi. III astmele tutvustame kirjaniku sünnikodu. Teeme põgusa sissejuhatuse „Tõe ja õiguse“ saamisloosse ning räägime romaanist „Kõrboja peremees“. Gümnaasiumi astmega otsime ja leiame paralleele „Tõe ja õigusega“, tutvustame kirjaniku sünnikodu. Lisaprogrammidest pakume draamaprogrammi ja kirjanduslikku maastikumängu.\nTartu mänguasjamuuseum (Ferdinand Linnuse auditoorium, kell 11.30). Pabermassist teatrimaskide valmistamine, 4.–6. klass, 7.–9. klass. Kõigepealt tutvustame juba loodud teatrimaske. Seejärel demonstreerime pabermassist maskitooriku valmistamist, kasutan vormi. Seejärel täiustab ja kaunistab iga osaleja valitud maskitoorikut. Soovi korral tutvustavad osalejad oma loodud tegelaskuju teistele.\nEesti Maaelumuuseumid (Matthias Johann Eiseni auditoorium, kell 11.30). "Lina - tuntud või tundmatu?", 4.–6. klass, 7.–9. klass. "Ei oleks uskunud, et linaprogramm teismelistele nii suurt huvi pakub!" (tsitaat õpetajalt). Kuidas linaprogramm seob biloogia, ajaloo, ettevõtluse, nüüdispõllumajanduse, tervisliku toitumise ja tööõpetuse - aga eelkõige oskuse uudishimu tunda, iseseisvalt mõtleda ja koostööd teha? Anname ülevaate haridusprogrammi "Lina - tuntud või tundmatu?" õpiväljunditest, ülesehitusest ja tegevustest, mis õpiväljundite saavutamisele kaasa aitavad.\nEesti Spordi- ja Olümpiamuuseum (Laste ERM, kell 13.30). Taasavasta vanad sportmängud!, 1.–3. klass, 4.–6. klass. Spordimuuseumi mängulises ja liikuvas töötoas tutvustame vanu sportmänge, mis pakuvad vahvaid ideid ainetundide elavdamiseks. Töötoas tutvustatavaid mänge ootame klasse mängima meie peatselt taasavatava uuenenud maja 19. sajandi võimlas programmis „Sporditund vanasti“.\nTYPA (Gustav Ränga auditoorium, kell 12.45). TYPA märkmikutöötuba, 1.–3. klass, 4.–6. klass. Töötoas saab meisterdada TYPA'le iseloomulikuks saanud märkmikke, mida saavad õpilased tavapäraselt käia valmistamas nii töötubades kui põnevas muuseumitunnis.\nKiek in de Köki kindlustustemuuseum (Ferdinand Linnuse auditoorium, kell 13.30). Katkutohtri mask ja apteekri aardekirst, kõikidele vanuseastmetele. Katkutohtri maski ja selle sisu saladus saab lahendatud! Lisaks käelisele tegevusele maskimeisterdamise näol on võimalik kõiki meeli proovile panna ravimtaimede tundmisel.\nRahvusarhiiv (Oskar Kallase auditoorium, kell 12.45). Arhiivikool - kellele ja miks?, 4.–6. klass, 7.–9. klass, gümnaasium. Tutvustame töötoas erinevaid võimalusi, kuidas saaks õpetaja Rahvusarhiivi tohutut allikatebaasi enda kasuks tööle panna.\nJääaja Keskus (Laste ERM, kell 12.45). Kas mammut on karvane elevant?, 1.–3. klass, 4.–6. klass. Töötoa käigus saab lühikese ülevaate jääajast ja jääaja loomadest. Arutletakse, mis loom oli mammut, mida nad sõid ja miks mammutitele jääajad meeldisid. Räägitakse ka teistest loomadest, kes on jääajal elanud. Samuti uuritakse, miks on mammut ja paljud teised jääaja loomad välja surnud.\nOkupatsioonide ja vabaduse muuseum Vabamu (Helmi Kurriku auditoorium, kell 11.30). Keerulised teemad muuseumis, 7.–9. klass, gümnaasium. Töötoas arutleme, mil moel saab muuseum kaasa aidata keeruliste ja vastuoluliste ajalooteemade õpetamisel, kuidas teemasid avada ja milliseid meetodeid kasutada. Ühiselt teeme läbi kollobratsionismi käsitleva muuseumitunni mõned osad, et mõista kollabratsionismi põhjuseid ja tagajärgi nii võõrvõimu kui kolloborandi vaatenurgast.\n19. sajandi linnakodaniku muuseum/Tartu Linnaajaloo Muuseumid (Gustav Ränga auditoorium, kell 11.30). Bürgeripere köök. Vürtsid ja ürdid, 4.–6. klass, 7.–9. klass, gümnaasium.\nEesti Meremuuseum (Oskar Kallase auditoorium, kell 11.30). Läänemeri maailmameres, 4.–6. klass, 7.–9. klass.\nEesti Maanteemuuseum (Laste ERM, kell 11.30). Mina, tänav, auto, 7.–9. klass, gümnaasium.\nTartu Ülikooli muuseum (Ferdinand Linnuse auditoorium, kell 12.45). Vana-Egiptuse maagiline amulett, 4.–6. klass, gümnaasium. Töötoas maalitakse papüürusetükile iidsete egiptlaste kõikvõimsa jumala Horose silm. See maagiline kujutis pidi kandjat kurja eest kaitsma nii elus kui surma järgselt. Maalimiseks tarvitatakse samu materjale mida iidses Egiptuseski.\nEesti Rahva Muuseum (Muinasjutunäitus, kell 11.30). Töötuba „Tark mees taskus: muinasjutu eetikakoodeks ja seadused“, 4.–6. klass, 7.–9. klass. Õpime tundma muinasjuttudesse kogunenud tuhandete aastate tarkust. Tutvume žanri liikide, seaduste ning tähendustega. Uurime, millest muinasjutud koosnevad ja miks nad rändavad. Arutleme, milliseid väärtusi lood jutustavad ning teeme ise muinasloo.


Lamellidest palkmaja seina lõhkikuivamise tõenäosus on minimaalne- iNkodu.ee\nPalkmaja kutsub inimestes esile erinevaid arvamusi. Ühed kiidavad palkmaja ja teised pigem mitte. Palkmajasse negatiivsemalt suhtuvate inimeste arvamuste seas domineerib arvamus, et palkmaja ei ole soojapidav ja palkmaja seinakonstruktsioonist hakkab tuul läbi puhuma.\nMiks nii arvatakse?\nPalkmaja seinakonstruktsioon on ühekihiline ja seinte soojapidavus sõltub ennekõike konkreetse maja puhul kasutatavast palgi paksusest, ristlõikest, nurgatappidest ning palgivahede tihendamisest.\nJah, palkmaja, kui ühekihilise seinakonstruktsiooni soojusjuhtivuse U väärtus, ei ole samaväärne näiteks järjest paksemate soojustuskihtidega majadega võrreldes, kuid pole õige vaadata ainult seina soojapidavust vaid maja kui tervikut ning selle soojapidavust (arvestades lisaks välispiiretele ka põranda ja katuse soojapidavust, ventilatsiooni, avatäiteid ja muudki).\nKui võtta näiteks mõni paksema soojustuskihiga (näiteks 20-30 cm) isoleeritud maja ning kui selle maja puhul kasutatakse ohtralt maast laeni suuri aknaid siis maja kui terviku soojapidavus ei pruugi olla kaugeltki nii hea, kui sellise maja välisseina soojusjuhtivuse järgi arvata võiks. Akende U väärtus jääb ka parimate akende puhul vahemikku u. 0,8-1 W/(m2*K) ning võrreldes seinakonstruktsiooniga jääb see alati oluliselt väiksemaks.\nAastaringselt elamiseks sobilike palkmajade seinapaksus on tavaliselt üle 20 cm, mille puhul on tagatud normaalne ja soe elukeskkond. Palkmaja puhul tasandatakse mahajäämust palgi soojapidavuses mõnevõrra paksema põranda ja katuslae või pööningu soojustuskihiga.\nPalkmajal on tegelikult eelis\nKui vaadata iga maja siis selleks, et see maja korras püsiks ning soovitud eluea vastu peaks, tuleb maja süsteemselt üle vaadata, hooldada ja teha remonttöid. Palkmaja seinakonstruktsioon on avatud ja seina seisukord on nii seest- kui väljapoolt hästi nähtav ning kõik puudused võimalik kiiresti avastada ning võimalik need ka kiiresti parandada.\nMitmekihilise seinakonstruktsiooniga majad peidavad oma vigu ja puudusi ning need avalduvad nähtavalt sageli alles siis kui probleem juba suur.\nPalkmaja kõige levinumaks probleemiks on seinakonstruktsiooni ebaühtlane vajumine või halvemal juhul ehitusvead, mis ei luba vajumist ning ka palkide oluline lõhkikuivamine. Sellisel juhul võivad tekkida palkseinas palkide vahele praod, mille kaudu nii tuul kui niiskus pääseb seinakonstruktsiooni ja majja.\nKuid selliste probleemide tekkimisel on võimalik need ka kohe parandada, kas siis täiendava tihendamisega või palkide korrastamisega. Suurem risk selliste probleemide tekkeks on ennekõike täispuitpalkmajade puhul. Seevastu lamellidest palkmajad nagu Finnlog majad, kus puitmaterjal palkseinas tasakaalustatud, lõhkikuivamine minimaalne ning puitseina vajumine oluliselt väiksem, selliseid puudusi ka oluliselt vähem.\nFinnlogi kodulehelt leiad täpsema info saadaolevate seinapalgi paksuste kohta.


76% paki kättesaamiskordadest Eestis moodustavad pakiautomaadid ning 24 protsenti kullerteenused, selgub Kantar Emori pakiveoteenuste turu kasvupotentsiaali uuringust. Kuigi pakiautomaatide ja kullerteenuste kasutamise suhe on aastatagusega võrreldes jäänud samaks, siis viimase…\nJuuniga lõppeb ametlik tugi Magento 1 e-poe platvormile. See tähendab, et platvormile enam uut funktsionaalsust ei arendata, vigu ei parandata ning arendajapoolset ametlikku kasutajatuge ei pakuta. Ühtlasti tähendab see, et…\nE-kaubanduse eestkõnelejana ja valdkonna arendajana tegutsev Eesti E-Kaubanduse Liit kutsub liituma uusi ettevõtteid. Pea 300 liikmega organisatsioon pakub liikmetele mitmekülgset praktilist infot ning on kogemuste vahetamise platvormiks eesmärgiga edendada nii…\nSlice informatsioon nüüd ka tootelehtedel\nMaksekeskuse ametliku WooCommerce mooduli MakeCommerce värskeim versioon numbritähisega 2.5.9 sisaldab võimalust kuvada e-poe tootelehe juures viidet Inbanki pakutavale Slice maksa hiljem lahendusele. Funktsioon jagab toote hinna kolmega informeerides e-poe klienti…\nMaksekeskuse moodul toetab WooCommerce 4 versiooni\n10ndal märtsil avaldati maailma populaarseima e-poe platvormi WooCommerce neljas versioon ehk WooCommerce 4. Et ka enamik Eesti e-poode kasutab just WooCommerce’i, siis uudis puudutab väga paljusid. Saame kinnitada, et Maksekeskuse…\nmTasku mobiilne rahakott nüüd Maksekeskuses\nMaksekeskuse pakutavate maksemeetodite hulka lisandus mobiilne rahakott mTasku. Eelkõige Selverites aga ka teistes kauplustes populaarsust kogunud makseviis on nüüd kasutatav ka e-poodides. Makse saab sooritada skaneerides mTasku rakenduse abil ostu…\nMaksekeskuse Shopify moodul läbis uuenduse ja pakub lisaks makseviisidele nüüd ka võimalust valida tarneviis kauba kättesaamiseks. Shopify poodide pidajatele tähendab see täiendavat mugavust, sest enam ei pea tarneviise eraldi liidestama.…\nPopulaarne veebilehitseja Chrome uuenes hiljuti sisaldades nüüdsest funktsiooni, mis teavitab kasutajate, kui veebilehel kasutatav kasutajatunnus ja salasõna võivad olla lekkinud. Väga kasulik arendus põhineb möödunud aasta veebruaris avaldatud Chrome laiendusel.…\nVäljamaksed jõulupühade ajal\nSeoses pikkade pühadega tuleb arvestada tavapärasest pikemate perioodidega, mil maksed pankade vahel ei liigu. Väljamaksed, mis muidu toimuksid 24.12 – 26.12 (T-N), jõuavad kaupmehe pangakontole reede, 27. detsembri jooksul. Et…


viljatus.ee - Ovulatsioon\nOvulatsioon on küpsenud munaraku vallandumine munasarjast. Iga munarakk asub eraldi folliikulis, mida seestpoolt vooderdavad hormoone ja follikulaarvedelikku tootvad rakud.\nAjuripatsist saadetavate hormonaalsete signaalide toimel alustab iga menstruaaltsükli alguses kasvamist mitu folliiklit, milles olevad munarakud hakkavad küpsema. Mõne päeva jooksul kujuneb välja üks juhtiv folliikel, mis kasvab teistest suuremaks, teised startinud folliikulid aga taandarenevad ja nende munarakud hävivad. Sellisel viisil tagatakse, et inimlapsed sünniksid enamasti ühekaupa. Mitmikraseduse korral on tegemist mitme munaraku samaaegse küpsemise ja ovuleerumisega või siis ühest munarakust tekkinud embrüo kaheks jagunemisega.\nFolliikel, millest munarakk ovuleerus, ei lõpeta munarakust vabanemisega veel oma eksistentsi. Follikul kujuneb ümber kollaskehaks, mille ülesandeks on toota kollaskehahormoone e gestageene. Gestageenide toimel algab emaka limaskesta näärmetes sekretsiooniprotsess, mis peab tagama tingimused embrüo kinnitumiseks ja raseduse arenemiseks.


Põletusteatis pakub klienditeeninduse õppetunde | Müük ja turundus - 2019\nAvaldatud: Müük ja turundus • Vaatamisi: 32020\nMõnikord võib väljamõeldis pakkuda reaalsele maailmale kasulikke õppetunde. Näiteks näib, et üks minu lemmik-telesaadetest, burn-teatis, toimib mõningate kasulike põhimõtetega, mis edastavad kenasti klienditeeninduse maailmale.\n1. Aidake inimestel\nIga episood on seotud tähtega, Michael Westeniga ja tema sõpradega, kes aitavad abi vajavale inimesele. Projektid on alati ohtlikud. Nad on sageli masendavad. Harva on nad midagi, mida Michael tahab teha. Kuid ta leiab alati põhjust aidata. See on hea, sest tavaliselt on tema „klientidel” abi otsimiseks mujalt.\n2. Ära kohtle oma kliente\nMiikaeli kliendid on tihti inimesed, keda te pigem ei veeta. Mõned on kurjategijad. Mõnedel on lihtsalt halb õnn. Ja enamik neist on ummikus halvas olukorras, kus nad ise sattusid.\nAga Michael ja tema sõbrad hindavad neid harva. Nad võivad mõnikord ärritunud ja isegi vihane olla. Aga nad alati neid abistavad. Nad teevad alati oma klientidele parima.\n3. Suhted on kõige olulisemad\nNüüdseks oleks Michael Westen surnud sada korda üle oma heade sõprade, Sam ja Fiona. Nad on teda mitu korda päästnud. Nii on Michaeli ema ja vend. Ja muidugi Michael on tagastanud kasuks. Nad kõik töötavad koos ja jäävad kokku. Nad hoolitsevad üksteise eest. Kuna suhted on kõige olulisemad.\n4. Olge tahtlik\nÜks asi, mida ma naudin Burn-märguande kohta, on peamine tegelane. Ta selgitab pidevalt, mida ta teeb ja miks. Peaaegu kõik, mida ta teeb, on hästi läbi mõeldud. Tal on hea põhjus kõike, mida ta teeb.\n5. Mõnikord peate tegema asju, mida sulle ei meeldi\nSee on haruldane näitus, kui Michael võtab tööle, mida ta ootab. Ja isegi kui ta naudib seda, mida ta teeb, on palju asju, mida ta teeb, on ebameeldiv. Ühes episoodis pidi ta küsima oma emalt, et ohverdada sõbra töö, et päästa kliendi elu. Mitte lihtne valik.\n6. Ära tapa kedagi, kui see pole absoluutselt vajalik\nSuper-spiooniks on Michael Westenil suur süda. Ta ei saa tappa ja ta väldib seda alati, kui see on võimalik. Tavaliselt läheb ta väga kaugele, et veenduda süütute inimeste vigastuses.\nÕppetund on siin oma väärtuste järgimine. Tea, millised on teie juhtpõhimõtted ja ei heiduta neid. Oma väärtuste juhtimine teie tegevuse eest aitab teil püsida. Ja see toob kaasa parema kvaliteediga töö, mis tavaliselt teenindab kliente paremini. See hoiab inimesi tagasi, sest nad õpivad, et saavad sind usaldada.\n"Kui ma isegi kuulen sinust tagasi Miami's, tapan teid ise! Ohutut lendu!"\nMõnikord võib väljamõeldis pakkuda reaalses maailmas kasulikke õppetunde. Näiteks näib, et üks minu lemmik-telesaadetest, Burn-teatis, toimib mõningate kasulike põhimõtetega, mis edastavad kenasti klienditeeninduse maailmale.