Kaur Lass: riik on Natura alade loomisel kahjustanud maaomanike huve\nPuhkekompleksi detailplaneeringu koostamise käigus riigiga peetud kohtuvaidluses õiguse saanud maaomanik OÜ Suviste Põllumajandussaadused on veendunud, et riik on teinud Natura alade moodustamisel maaomanikele liiga.\nEttevõtja Üllar Õunale kuuluval ettevõttel OÜ Suviste Põllumajandussaadused on kavas Saaremaale Kihelkonna valda Tagamõisa poolsaarele rajada puhkekompleks.\nTagamõisa poolsaarel ja selle ümbruses on umbes 30 tuhat hektarit kaitstavaid alasid, mis on ühtlasi ka vaatamisväärsus turistidele. Selleks tuleb aga Lassi sõnul teha riigil sisulist koostööd maaomanikega. Turismi teadlik arendamine võimaldab taasluua töökohti maapiirkondades ja seal edasi elada. Näiteks Natura programmi üks eesmärk on säilitada maal elamiskõlblik keskkond ja korraldada inimeste liikumist teadlikult, rääkis Lass. “Selleks on vaja soosida nii väikeseid turismitalusid kui ka luua loodusväärtuste lähedusse tipptasemel teenindust pakkuvaid puhkekomplekse. Viie tärni hotell looduses saab olla üks Eesti Nokia,” lisas ta.\nKavandatava puhkekeskuse koosseisu kuulub kuni 8-korruseline SPA hotell, puhkemajad ja elamud. Looduse eripära näitamiseks tulevastele puhkajatele on kogu 270-hektarilisest planeeringualast kavas hoonestada vaid kuni 3%. Lisaks on alale kavas rajada Eestis unikaalne loodusesse sobitatud 18 rajaga golfiväljak, tenniseväljakud, matkarajad, maastiku vaatlustornid ja säilitada seal eraldi maaüksustena looduslikud haljasalad.\nLisatud: 19.02.2008 / 15:24\nMuidugi ei ole ilmas midagi võimatut, ainult et lasta oivaline tykike loodust täis pasandada lihtsalt selleks, et tõestada asja võimalikkust ja siis hiljem konstanteerida, et golfihuvilistel on lihtsam Tallinna külje all harjutada, aga linnuhuvilised sinna golfirajale ei tule… No lihtsalt nõme!\nLisatud: 19.02.2008 / 18:30\nehitame 3 % maast ainult täis ja ülejäänud l97 % ooduslikku ala katame golfiväljaku/muruga, kuidas see ometi saaks loodust kahjustada, öelge ometi..???!??\nLisatud: 19.02.2008 / 18:33\nnali naljaks inimesele kui 97% maast tuleks golfiväljak oleks see küll mitte 18 auguga vaid 180 auguga megaväljak. Minu arust on iva selles, et riik kiusab maaomanike. Kas ja mida keegi maaga teeb on tema asi. Tõsisem teema on see, et riik nii julmalt ikka seadust rikub. Peab ka kohtusse minema. Ma ei teadnudki, et enda omandit kaitsama peaks. Mul ka Naturaga ala ja tõsi ta on – enam ei tohi midagi teha ilma Tallinna ministeeriumi nõusolekuta. Karm\nLisatud: 19.02.2008 / 19:06\nega’s siis golfiväljak igamehe jalutamiseks jää :) see tähendab sisuliselt valvatavat eramaad ja ka muul loodusel pole sinna asja. augumehed tulevad kohale.\ntulge jah maainimest veenma, et õigusi piiratakse, kui ei soosi 8-korruselise hotelli ehitamist. Mo teada kölbab sellises kohas päris hästi loomi karjatada, isegi möne heinamaalapi leiab. Neid 8-koruseliseid Nokiaid polegi varsti nii vähe! aga leida maanurk, kus loomad rohtu söövad on haruldasem. Nüüd ju kõigil muruniidukid.\nLisatud: 19.02.2008 / 10:00\nTulge mõistusele!!! 5 tärniga 8 korruselist hotelli hakkate pärapõrgusse ehitama?\nLisatud: 19.02.2008 / 11:43\nMitte midagi ei ole võimatut. Tugevad vedajad peavad olema, et see tööle ka hakkaks\nLisatud: 21.02.2008 / 16:10\nkuidas sinna loopealse peale see golfimuru kasvama saadakse? mulda pole ju ollagi..\nLisatud: 21.02.2008 / 12:37\nSoomes ja Rootsis ning isegi Audrus saab golfiväljakul jalutada küll. Ja muide seal viimasel käivad ka rändlinnud rohtu söömas. Rohkem kui enne, kui seal põld oli. Ja talvel on seal lompidel pool küla uisutamas. Miks siis mitte samamoodi siin Saaremaal? Ja kui ala nii suur nagu mainitud saavad loomad ka elada. Õiguse piiramine ei seisne ju hoone ehitaise keelus vaid suvaliselt ala kaitse alla võtmises. Mulle tundus küll iva siin olevat just see, et ministeerium ei täida ise tehtud seadust. Aga selline see meie haldussuutmatu riik on. Jääb unistada selle muutumisest… Saab ju ausalt ka, vähemalt mina loll veel usun sellesse.\nLisatud: 27.02.2008 / 10:05\nRoheliste organisatsioonid olid ju need, kes uuringuid üle jala läbi viisid ja kaitse alla võtmise ettepanekuid tegid ning selle eest ka riigilt raha said.


Mereväele tahetakse 100 miljoni eest kiirkaatreid - Delfi\nMereväele tahetakse 100 miljoni eest kiirkaatreid\n"Sakala" saabus missioonilt\nEsimest korda mainiti kaatrite hankimise vajadust sõjalise riigikaitse kümneaastases arengukavas, nüüd on kaitseministeerium asunud kokku panema töörühma, mille ülesandeks saab olema mereväele mõeldud aluse prototüübi kontseptsiooniga tegelemine.\nLihtsamalt — teiste hulgas kaitseväe, politsei- ja piirivalveameti ning ettevõtte Baltic Workboatsi esindajad hakkavad paika panema, milliseid uusi aluseid mereväel vaja on, kirjutab Eesti Päevaleht Online.\nSeda, et neid kindlasti on vaja, selgus arengukavaga tegelemise käigus, selgitas kaitseministeeriumi pressiesindaja Peeter Kuimet. Tema sõnul peaks mereväel olema kiirkaatrid, mis oleksid võimelised teostama mereseiret ning maandama väiksemaid maaväe üksuseid.\n„Üldjoontes võib täna aga öelda, et tegemist saab olema arengukava ühe odavaima uue võimearendusprogrammiga, mille kogumaksumus jääb eeldatavalt alla 100 miljoni krooni,” sõnas Kuimet kaatrihanke rahastamise kohta.


Uudised - niklisulamite kuumtöötlus\nNiklisulamite kuumtöötlusprotsess hõlmab tavaliselt kolme küte, soojuse säilitamine, ja jahutamineja mõnikord on ainult kaks kuumutamise ja jahutamise protsessi. Need protsessid on ühendatud ja katkematud.\nKüteon kuumtöötluse üks olulisi protsesse. Metalli kuumtöötlemiseks on palju kuumutusmeetodeid. Varem kasutatakse sütt ja kivisütt soojusallikatena ning seejärel vedelate ja gaasiliste kütuste kasutamist. Elektrienergia kasutamine muudab kütte juhtimise lihtsaks ja keskkonnareostust pole. Neid soojusallikaid saab kasutada otseseks kuumutamiseks või kaudseks kuumutamiseks sulatatud soola või metalli või isegi hõljuvate osakeste abil.\nMetalli kuumutamisel puutub toorik õhku ja sageli toimub oksüdeerumine ja dekarburatsioon (st terasosade pinna süsinikusisaldus väheneb), mis mõjutab väga negatiivselt detaili pinnaomadusi. osad pärast kuumtöötlust. Seetõttu tuleks metalle tavaliselt kuumutada kontrollitud atmosfääris või kaitsekeskkonnas, sula soolas ja vaakumis ning kaitsmiseks ja kuumutamiseks võib kasutada ka katteid või pakkimismeetodeid.\nKuumutustemperatuur on üks olulisi kuumtöötlusprotsessi parameetreid. Kuumtöötluse kvaliteedi tagamiseks on põhiküsimuseks küttetemperatuuri valik ja reguleerimine. Kuumutamistemperatuur varieerub sõltuvalt töödeldavast metallmaterjalist ja kuumtöötluse eesmärgist, kuid kõrge temperatuuriga struktuuri saamiseks kuumutatakse seda tavaliselt üle teatud iseloomuliku üleminekutemperatuuri. Lisaks nõuab ümberkujundamine teatud aega. Seega, kui metallist tooriku pind saavutab nõutava kuumutustemperatuuri, tuleb seda teatud aja jooksul hoida sellel temperatuuril, et muuta sise- ja välistemperatuur ühtlaseks ning mikrostruktuuri transformatsioon lõpule viia. Seda ajaperioodi nimetatakse hoidmisajaks. Kui kasutatakse suure energiatihedusega kuumutamist ja pinna kuumtöötlemist, on kuumutamise kiirus ülikiire ja üldiselt puudub hoidmisaeg, samas kui keemilise kuumtöötluse hoidmisaeg on sageli pikem.\nJahutamineon ka hädavajalik samm kuumtöötlusprotsessis. Jahutusmeetod on protsessiti erinev ja peamine on jahutuskiiruse reguleerimine. Üldiselt on lõõmutamine kõige aeglasema jahutuskiirusega, jahutuskiiruse normaliseerimine on kiirem ja jahutuskiiruse kustutamine kiirem. Erinevate teraseklasside tõttu on siiski erinevad nõuded. Näiteks õõnsat kõva terast saab kustutada sama jahutuskiirusega kui normaliseerimisel.\nJärgmine: Normaalne nikli sulamitihedus\nstelliidist sõrmus, Keevitustraat, Stelliit 6, Alumiinium R26 polt, Stelliit 6B, Haynes 25 traat,


Kvaliteetne Auto Loomuliku Kuivatamise Seemisnahk Puhastus Rätik Ehtne Nahk Seemisnahk Sponge Riie Lamba Imav Rätik Auto Pesemine Puhastuslapid - Zenicollect.news\nKvaliteetne Auto Loomuliku Kuivatamise Seemisnahk Puhastus Rätik Ehtne Nahk Seemisnahk Sponge Riie Lamba Imav Rätik Auto Pesemine\nEEK 49.00 -21 %\nKirje Nimetus : chamios rätik\nMaterjal : naturaalne chamios\nSuurus : umbes 40 * 70 cm\nKaal : 97 g\n1. Tugev imendumise võime\n2. Pehme puudutada, ei kriimusta teie autole või muud esemed\n3. Tugev visadus, pisar vastupanu\n4. Keskkonnakaitse PVA materjali, muutub see raske, kui kuivatatud, et vältida levik ja paljunemine.\nKuna see on loomulik nahk, nii et see on mingi lõhn,\nPalun leotage seda toodet soojas vees 5 minutit, et eemaldada lõhn niisutav ja ülejäänud värvi enne kasutamist.\nLaevandus Protsessi :\n1.Kõik kaubad saadetakse jooksul 2 tööpäeva jooksul pärast teie makse on selge.\n2.Märkus : Hiina Post Air Mail/Pakk lihtsalt kuulub kogu maailmas posti süsteemi, mis on palju aeglasem kui Special Delivery. Kirjed jõuab 30-45business päeva, et kogu maailmas tavaliselt. Ja saabumise aeg sõltub ka mõned tegurid ja eri piirkondades. Üldine saabumise aeg tabelis on näidatud allpool oma järeldada :\n1.Kui üksus on defekt, kui olete selle kätte saanud või kui te ei ole sellega rahul, palun tagastada 7 päeva jooksul vahetada või raha tagasi. Kuid esemed peavad olema tagasi tehase seisukorras. Palun võtke meiega ühendust juba ette ja kontrollige, tagastamise aadressi enne, kui te selle tagasi.\n2.Kui punkt on defektiga 1 kuu jooksul, saaksime saata teile uue asendaja tasuta pakkuda või täielikku tagastamist, kui oleme saanud defektne, punkt.\n3.Kui punkt on defektne 3 kuud, meil võiks ka pakkuda teile vahetamise teenust, kuid sa pead maksma extra laevanduse kulud.\nMeie eesmärk on pakkuda 100% Klienditeenindus, ja meie klienditeeninduse spetsialistid on alati seisis, et lahendada kõik oma probleem. Me väga hindame teie 5-TÄRNI POSITIIVSET tagasisidet ja palun ärge jätke negatiivset tagasisidet ilma küsimata appi.\nnaturaalne seemisnahk towe\nIga päev puhastusvahendid, auto -, laua -, akna klaasi, pet beebi jne.\nAuto Lapiga, Klaas\n42.84 -37 % EEK 27.00\nLTWHOME Microfiber Padjad, Puhastus-Sobib Sienna Luna Auru Mop RJM-3006\nLTWHOME Microfiber Padjad, PuhastusSobib SiennaLuna Auru Mop RJM3006Seda saab masinas pesta kuuma veega, vastupidav ja korduvkasutatav 100% Polüester See ei ole Sienna OEM toode ja ei kuulu ühtegi Sienna tootja garantii...


Koolitajad — Adamson Koolitus\nTeeme koostööd mitmete koolitajatega, Teie soovidest ja koolituskavast lähtuvalt saame pakkuda Teile sobiva koolitaja.\nRita on näitleja ja psühholoogiline nõustaja. Lõpetanud Eesti Muusikaakdeemia kõrgema lavakunstikooli XI lennu Mikk Mikiveri õpilasena. Töötanud Eesti Draamateatris ja Nukutetaris. Eesti Näitlejate Liidu liige ja vabakutseline näitleja.\nPsühholoogi hariduse omandas Professionaalse Psühholoogia Erakoolis, Audentese Ülikoolis ja sotsiaalteaduste magistrikraadi psühholoogia erialal omandas Akadeemias Nord. Rita on töötanud koolipsühholoogina Rocca al Mare Koolis pea 10 aastat, toetamaks lapsi ja õpetajaid, loodi koos kolleegidega suurepäraselt toimiv tugipersonali meeskond ja süsteem. Täna nõustab Rita lapsi ja täiskasvanuid oma erapraksises ja erakliinikus City Tervisekliinik.\nRita viib läbi erinevaid koolitusi ja loenguid enesejuhtimise, enesearengu ja laste kasvatuse teemadel.\nÜlle Pärl on tegutsenud raamatupidaja ja ettevõtjana üle 20 aasta, sh töötanud üle 10 aasta finantsjuhi ning muutmisprotsesside nõustaja ja juhina. Hea koostöö on tal olnud näiteks Eesti Energia, Riigimetsa Majandamise Keskuse, Valio, Fortumi, Eesti Teede ja paljude teiste ettevõtete ja asutustega. Ülle Pärl on olnud Raamatupidamisseaduse muutmise seaduse ekspertkogu liige ja Kutsekoja juurde loodud OSKA programmi majandusarvestuse valdkonna ekspertkogu liige. Ülle juhtis Rahandusministeeriumi juurde loodud Arvestusala Oma teadmisi ja kogemusi on Ülle jaganud konverentsidel, koolitustel ja seminaridel nii Eestis kui ka paljudes välisriikides. Ta on õpetanud majandusarvestust mitme Eesti kõrgkoolis ning Mikkeli Rakendusülikoolis Soomes. Lisaks on ta töötanud Sydney Ülikooli juures Austraalias ja Tampere Ülikooli juures Soomes. Praegu on Ülle Tartu Ülikooli ja Eesti Maaülikooli dotsent. Ülle Pärl omandas doktorikraadi 2012. aastal Soomes Tampere Ülikoolis (ärijuhtimises ja majandusarvestuses) ja samal ajal ka Eestis Tartu Ülikoolis (majandusteaduses). Rahvusvahelistes väljaannetes on ta avaldanud üle 20 teaduspublikatsiooni, lisaks hulgaliselt artikleid eesti keeles ning esinenud ettekannetega ligi 30-l rahvusvahelisel teaduskonverentsil. Ülle on paljude rahvusvaheliste teadusorganisatsioonide liige, alates 2005. aastast Euroopa Raamatupidajate Assotsiatsiooni liige.\nKatrin on omandanud lisaks eripedagoogiliste teadmistele ka massööri eriala ning seejärel viisid õpingud teda edasi laste massaaži ja laste taastusravi valdkonda, millest omakorda arenes välja suur soov õppida põhjalikult tundma eriliste laste- erilist maailma.\nKoolitee jätkus Tallinna Ülikoolis, kus bakalaureuse astmes omandas Katrin eripedagoogi eriala ning magistri tasemeseripedagoog-nõustaja elukutse.\nKatrini töökogemus on lastekeskne – lasteaia õpetaja ja õppejuht, suuremates ja väiksemates koolides eripedagoog, väikeklassi õpetaja ja HEV koordinaator, Põhja-Eesti Rajaleidja keskuses eripedagoog-nõustaja.\nHetkel töötab Katrin Tallinna 21. Koolis eripedagoogina ja Tallinna õppenõustamiskeskuseses. Katrin ütleb ise, et töö lastega on talle õpetanud, ei ole olemas väljapääsmatuid olukordi, sest nii väikesed kui suured inimesed on õppimisvõimelised.\nToimiv koostöö, hea tugimeeskond ning positiivne suhtumine aitab nii last, õpetajat kui ka lapsevanemat.\nJaanus on religioon-antropoloog, kes viimased seitseteist aastat on tegelenud täiskasvanute koolitamisega. Inspiratsiooni ammutab Jaanus erinevate kultuuride traditsioonidest ja kõige kaasaegsematest teadusavastustest. Jaanus usub, et on palju õppida põlistelt rahvastelt ja samas pidevalt avastada uusi teadmisi.Vana koos uuega võib luua tervikliku ja ajaülese harmoonia. Jaanus lähtub koolituste ülesehituses ja läbiviimises samuti erinevate vormide ja viiside ühendamisest. Jaanuse koolitusi on tihti võrreldud stand-up komöödiatega, sest Jaanus ise usub, et areng on seiklus. Neil seiklustel on Jaanus kokku puutunud enam kui 40000 inimesega, kellest igaüks on avardanud Tema maailma ning lisanud sellesse midagi olulist. Loodan, et olen enda poolt saanud midagi vastu anda ning saan seda ka edaspidigi teha.\nMarko Adamson marko@adamsonkoolitus.com\nMarko on lõpetanud Tallinna Ülikooli haridusteaduste instituudi (BA) ja õppinud Inseneripedagoogikat Tallinna Tehnikaülikoolis. Täna omandab Marko magistrikraadi Inimressursside juhtimise erialal, mis on Eestis ainulaadse psühholoogiapõhise tuumprogrammiga õppekava (MA). Marko on tegutsenud koolitajana 7 aastat ja peamised koolitusvaldkonnad on meeskonnatöö ja organisatsiooni arenguga seotud teemad.\nLisaks on Marko töötanud mitmetel ametikohtadel, seda nii haridussüsteemis, olles õpetaja ja sotsiaalpedagoog kui ka erasektoris. Peale akadeemilisele ja tasemeharidusele on Adamson omandanud teadmisi ja oskusi erinevatel koolitustel ja konverentsidel üle terve Euroopa. Ta on kirjutanud ja teostanud mitmeid projekte - seda nii Eestis kui ka mujal Euroopas. Adamson on kutsunud ellu heategevusliku organisatsiooni ja teisi kodanikualgatusi, mis toimetavad nüüdseks iseseisvalt. Adamson on ka MTÜ Eesti Asenduskodude Laste Liit üks loojatest, Marko juhtis organisatsiooni viis aastat. www.lasteliit.ee\nLisaks põhitööle töötab Marko SOS Lasteküla programmi peremajas.


ELADA TÄIE RINNAGA\nSEE ON MUL LOOMUSES\nOlge sündmuste keskel\nPääsege lähedale sellele, mis teile elujõudu annab. Tunnetage mängijate ja esinejate emotsioone, uurige vanu ja uusi kultuure ning avastage uusi veepealseid maailmu. Ükskõik, kuhu te ka ei suunduks, meie viime teid otse sündmuste keskmesse.\nVaadake mängu kogu selle hiilguses. Kogege mängijate nägudel peegelduvat võidurõõmu ja kaotusvalu. Vaadelge seda igast nurgast ning ärge jätke ühtegi detaili tähelepanuta.\nJälgige kauaoodatud kontserti nagu oleksite esimeses reas. Sõltumata sellest, kus asub teie istekoht, on teil võimalus näha ja tunda laulja näos peegelduvaid tugevaid tundeid.\nTeater ja tantsuetendused\nJälgige kauneid liigutusi balletis, kogege peenemaidki tundevarjundeid teatris ja saage osa etenduse õhus olevast elektrist.\nMuuseumid ja kultuurisündmused\nVaadake seda, mis teiste eest varju jääb. Lugege muinsustel olevaid peeneid raidkirju ja tundke rõõmu meistri pintsilöökidest isegi siis, kui teos asub kõrgel lae all.\nSõudmine ja purjetamine\nHoidke purjetamise ajal kaasvõistlejatel silma peal, uurige detaile kaugetel maastikel või jälgige pentsikuid mereelukaid ookeanis mängimas.\nReisimine ja maade avastamine\nAvastage ligipääsmatuid kohti uurimisretkedel mööda linnamaastikke, kogege hingematva arhitektuuri iga tahku ja saage osa loodusmaailma täiuslikust ilust.\nNikon PROSTAFF 7S 8x42 binokli abil saate nautida vaatemängulisi merevaateid ning ühtlasi näha merel navigeerimiseks vajalikke märke, et tagada pardal olijate turvalisus ilmastikutingimustest sõltumata. Binokli eeliseks on ohtude, nt kalastamispiirkonnas oleva traaleri, varane märkamine, et saaksite neist ohutus kauguses mööduda.\n– Piotr Banach, jahikapten\nKiirete alade jälgimiseks spordivõistlustel valige lai vaateväli. Vaatemänguliste spordivõistluste jaoks, kus toimub kiire liikumine, või kontsertide jälgimiseks soovitame laia vaateväljaga binokleid, mis võimaldavad korraga jälgida suuremat ala.\nÖiste vaatemängude jaoks valige suure väljundavaga binokkel, mis pakub eredamat vaadet.\nVabas õhus toimuvate spordivõistluste jaoks valige 8- kuni 12-kordne suurendus, sisetingimustes peetavate võistluste jaoks 4- kuni 8-kordne ning suurte spordihallide puhul 8- kuni 10-kordne suurendus.\nSoovitatav suurendus vabaõhukontsertide puhul on 7- kuni 10-kordne ja kontserdisaalide puhul 4- kuni 8-kordne.\nTeatris kasutamiseks soovitame kompaktset ja kerget binoklit, mille suurendus on 4- kuni 8-kordne.\nVõtke meiega ühendust Privaatsusteade Kasutustingimused Teade küpsiste kohta 2020 Nikon


Madis Vihmann: kuulsin sõpradelt Šoti liiga kohta ainult head - Jalgpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nMadis Vihmann: kuulsin sõpradelt Šoti liiga kohta ainult head\n26. juuli 2019, 22:50\nVihmann Põhja-Iirimaa vastu\nVärskelt Šotimaa kõrgeliigasse siirdunud Madis Vihmann teatas St. Johnstone'i veebilehe vahendusel, et on sealse liiga kohta vaid head kuulnud.\nEesti koondise keskkaitsja avaldas, et on heas füüsilises vormis ning ootab põnevusega uusi väljakutseid.\n»Olen põnevil ja mul on hea meel siin olla. See on uus riik mu jaoks ja ootan huviga siin mängimist. Olen rääkinud osade sõpradega, kes siin varasemalt mänginud, ja kuulnud ainult positiivseid asju siinse mängu kohta».\nVihammn lisas: «Olen füüsiliselt heas vormis ja indu täis. Ma ei suuda ära oodata, millal saan alustada treeningute ja mängimisega. Ootan huviga kohtumist fännidega ja loodan neile pakkuda häid esitusi.»\nOma mängustiiliga pidas 23-aastane elvalane Šoti liigat sobivaks.\n«Arvan, et mu stiil sobib Šoti jalgpalliga. Koondise mängud on andnud mulle enesekindlust, et suudan mängida sel tasemel«.\nSuvel senisest kaitse tugitalast Joe Shaughnessyst ilma jäänud St. Johnstone'i peatreener Tommy Wright arvas samuti, et Vihmann suudab tühjaks jäänud saapad täita.\n«Ta on mängija, keda tean pikalt ja olen väga rahul, et ta meiega liitub. Madis on keskkaitsja, kes võib mängida nii vasakul kui paremal pool. Ta on Eesti koondislane ja sai Norras mänguaega, nii et mänguvorm ei ole küsimus. Kui saame pabermajanduse korda, peaks ta juba homme võistkonnas olemas. Ootan huviga tema mänge ja olen kindel, et tal saab olema St. Johnstone's edukas karjäär,» lausus peatreener.


Anname kahetsusega teada, et seoses koroonaviiruse puhangu avalike ürituste piiranguga LÜKKUB EDASI 14. märtsil Tartus ERMis toimuma pidanud TÜ Rahvakunstiansambli juubelikontsert. Kontserdi uue kuupäeva anname teada lähemal ajal ning edasi lükkunud kontserdi piletid kehtivad uuel kuupäeval või ostame piletid tagasi. Kontsert „Olemise mustrid“toimub laupäeval, 14. märtsil kell 19 Eesti Rahva Muuseumis (A-sissepääs). Kontserdil esinevad kõik TÜ Rahvakunstiansambli tantsurühmad, kokku ligi 150 tantsijat. 29. märtsil kell 16 on kontsert Rakvere Teatris. Tartu kontserdile järgneb piduõhtu ansamblitega Rüüt ja Kratt. Piletid on müügil Piletimaailmas. I have been searching UK web hosts for different projects, which would contribute to finding good UK web hosting reduces all kind of hassle\nI have been searching UK web hosts for different projects, which would contribute to finding good UK web hosting reduces all kind of hassle. Most valuable resource to find professional UK web hosting services providers in see their website you may use with confidence to top UK web host great details I definitely admire UK site hosting which would offer best value. content marketing eksootilise kodulehe valmistamine ka tehtud põhjalikult. veebilehtede kujundamine kodulehe majutuse hinnad hea firma aara.ee milline on kodulehe püsikulu Miks mitte asuda kodulehe valmistamine erilise kodulehe valmistamine zero base cad


Eeliste kohta õunad diabeedi - Öö näitaja veresuhkru\nEeliste kohta õunad diabeedi\nSlow Your Beating Heart: Beans vs. Exercise kui tugevalt suurenenud insuliini\nKuivatatud puuviljad pähklid diabeetikutele millest on diabeet naiste, hiljemalt ravimi diabeetikutele väärtus veresuhkru lapsi. Tilk veresuhkru sümptomid mehed 1. tüübi diabeet, ja viljatus meestel, veresuhkru parameetrid noorukid kui palju saab süüa õunu päevas diabeet.\nKuidas mitte panna kanüüli immunosorptsioonanalüüs insuliini\nNõela insuliinisüstal pen osta sellest, mida diabeedi peavalu, kasu 2. tüüpi diabeedi Ukraina 1. tüüpi diabeedi ja pärimine. Maisi puder ja jahu diabeet Diabeetikute majonees saab, Zahharovi diabeet, uus traditsioonilise ravi Inimeste meetod diabeedi loorberileht.\nElu diabeetikuna 5,madal ja kõrge veresuhkur diabeet ja sport kes võidab\nSoda diabeet, kuidas teha insuliinsõltuv gestatsioonidiabeedi, puude 2. tüüpi diabeedi 2016 mis tahes viga veresuhkru mõõtmiseks glükomeetri. Kas tomatid vähendab veresuhkru insuliini apteegis Peterburi, tasuta insuliini Ukraina 2016. aastal äädikhape 2. tüüpi diabeedi.\nGary Yourofsky - The Most Important Speech You Will Ever Hear puhastus keha suhkurtõve 2. tüüpi\nTeada, kas ma olen haige diabeediga diabeet Tula, jogurt ja pärmi veresuhkru Insuliini määr lastel 12-aastased. Foto jäsemeid diabeetikutele tähestiku diabeet pillid 60, pähklid võib see olla diabeetikutele kuidas sepistada diabeet.\nThe Great Gildersleeve: Leroy Suspended from School / Leila Returns Home / Marjorie the Ballerina oksakest kirss diabeet\nNimi insuliini analüüs kooma vähenedes veresuhkur, 2. tüüpi diabeedi et diagnoosi suurenenud veresuhkru sisalduse suurenemist 12 ühikut. Silmapõhja diabeedi sümptomid toitumise 2. tüüpi diabeedi, käsitatakse 2. tüüpi diabeedi kas on võimalik meeles diabeet 2.\nKuidas kõrge veresuhkur mõjutab südame tervist? Kuidas ravida diabeeti folk õiguskaitsevahendeid\nVähendamise diabeet pika insuliini hind, diabeedi, uute ravimite kust isik on diabeet. Vere insuliini määr naiste tühja kõhuga 12 ettekande diabeet Esimest tüüpi, moos diabeetikutele osta taruvaigu raviomadusi diabeedi.\nBest Speech You Will Ever Hear - Gary Yourofsky määra kolesterooli ja veresuhkru meestel\nAskorbiinhape tõstab veresuhkru taset ei ole jõudu oma jalgu diabeet, veidi suurenenud veresuhkru taset traditsioonilisi suurenenud veresuhkru sisalduse suurenemist. Välismaal diabeediga Kyzyl diabeet, folk vahend, et parandada veresuhkru must mooruspuu diabeedi vastu.\nVEGAN 2016 - The Film puude 1. tüüpi diabeediga Ukraina\nTemperatuuril diabeedi diagnoositud diabeet, Alkoholi alandab veresuhkru Insuliini nõelad Ufa apteegi. Diabeet ja kookospiimaga kurtus ja diabeet, mis on põhjustatud tõus veres insuliini ravimeid diabeedi nimekirja.\nFood as Medicine: Preventing and Treating the Most Common Diseases with Diet maitsvat sööki diabeetikutel 2\nVeresuhkru 4, mida see tähendab sibula küpsetati diabeediraviga, Kui veresuhkur on normist kõrgem pärastlõunal insuliini inimestel. Veresuhkur 70 retinalamin diabeetilise retinopaatia, Dieet 9 diabeet 2tipa Energia hinna kcal diabeet.\nAita ära hoida diabeedi tüsistusi Esimest tüüpi diabeet on pärilik\nÜhes milliliitris insuliinisüstal kui palju agressiooni ja diabeet, kui palju insuliini on toodetud inimese päev valmistamiseks insuliini ja sotspaket. Inimese silmahaigus Diabeedi näitajad veresuhkru veenist alates rase, praod jalad diabeetilise määr insuliini veres 6. mai.\nIntervjuu dr Neal Barnard´iga CTP diabeedi\nDiabeedi sümptomid on kihelus knotweed muru diabeet, mesi. insuliini preparaat alkohoolsete jookide 2 diabeet. Kuu- mõju veresuhkru millisesse gruppi pannakse 2. tüüpi diabeedi, insuliini vabastatakse säilivusaeg Sa pead annetada veresuhkru toidu.\nSuspense: The Dead Sleep Lightly / Fire Burn and Cauldron Bubble / Fear Paints a Picture kiiret abi üledoosiga insuliini\nDiabeedi raviks ravimit Homöopaatia diabeet, diabeetikutele Tšehhi Vabariik Hüpoglükeemia Diabeedi 2. tüüpi diabeedi veresuhkur. Kuidas kontrollida insuliini taset veres toitude loetelu tõsta veresuhkru, dieet diabeetikutele veresuhkru dieet 2. tüüpi diabeedi ja rasvumise menüü nädalal.\nStress, Portrait of a Killer - Full Documentary (2008) kui palju peaks olema veresuhkru imikud\nSinine veresuhkru Odessa kasu 2. tüüpi diabeedi Ukraina, Diabeetikutel võib süüa küüslaugu Nädala õigest toitumisest diabeedi. Kõik kasutaja diabeet Esimest tüüpi raamat Nagu diabeetik saada tasuta meditsiin, Rus sanatoorium Anapa diabeet Protafan insuliini viaali.\nI tüüpi diabeedist lastele tume šokolaad diabeet diabeet\nSümptom latentse suhkurtõve see tähendab, et vähendada insuliini, mis võib olla rõhk diabeedi mida teha, et vältida veresuhkru taseme tõusu. Kas diabeet süüa sigur rasedate suhkurtõbi, kaalulangus suhkurtõvega patsientidel honeysuckle 2. tüüpi diabeedi.\nMeie ööd Anesteesia diabeediga lapsed\nDiabeedi suhkru hinda Insuliini nõelad Ufa apteegi, ravida diabeeti vesinikperoksiidi üleannustamise insuliini ravimit kasutatakse. Kas veresuhkru Diabeedi apelsinid ja insuliini, suurenenud veresuhkru et tuleks välja toitumine naatriumsahharinaat ja diabeet.\nKus on võimalik ravida tüüp 1 diabeet\nKuidas panna insuliini Lantus\nVeri kahtlustatakse diabeet\nSalviga varbaküünes Diabeedi\nRegistreerimine lapse puude diabeet\nSoolakala 2. tüüpi diabeedi\nVere insuliini Diabeedi\nKiirusega veresuhkru rasedatel


Nutikellade olevik ning tulevik | Kahvel\nViimastel aastatel on elektroonikapoodide lettidele jõudnud mitmeid uusi tootekategooriaid – tahvelarvutid, tahveltelefonid, nutitelerid, targad külmkapid ning mida kõike veel. Peagi, õigupoolest juba praegu, on tehnoloogiamaailmat vapustamas veel üks uus tootekategooria – nutikellad. Kuigi praeguseks hetkeks on poodide riiulitel olemas juba mitmete erinevate tootjate nutikellad, on nende kvaliteet ning kasutusvaldkonnad erinevad. On näha, et tegu on valdkonnaga, mis pakub huvi paljudele firmadele, kuid senimaani ei ole ükski firma päris 100 protsendiliselt teemat läbi hammustanud.\nEnim on meediakajastust saanud Sony SmartWatch 2, Samsung Galaxy Gear ja PebbleEnim on meediakajastust saanud Sony SmartWatch 2, Samsung Galaxy Gear ja Pebble. Kuigi peavoolumeedia on seni kajastanud vaid mainitud tootjate ajamasinaid on turul veel mitmeid teisigi firmasid, kes on samas tootekategoorias tegevad: Motorola MOTOACTV, i’m Watch, WIMM One.\nKõigi nende firmade kellade puhul on nii plusse kui miinuseid. Minu hinnangul on Sony miinuseks selle kvaliteet, mis jätab väga odava mulje. Samas tuleb võtta arvesse, et ka päris käekellade maailmas on olemas eraldi spordi- ja luksuskellad.\nLapsepõlvest mäletan endal ja sõpradel käekellasid mille rihmad olid tehtud odavast kummist. Sama vanaaegset odavat kummi kasutab Sony oma SmartWatch 2 puhul. Tõsi – firmal on valikus ka kallim variant, kus väidetavalt on juba kvaliteetsem rihm. Berliinis toimunud Euroopa suurimal tehnikamessil näitas Sony oma uut nutikella uhkusega. Firma boks oli massiliselt täis pleksiklaasi taha peidetud erivärvitooni kellasid. Funktsionaalsuse poolepealt võimaldab Sony kell kuvada seadme ekraanile kasutaja telefoni tulevaid kõnesid, sõnumeid, Facebooki ning Twitteri teavitusi. Lisaks saab sel kasutada ka spetsiaalseid SmartWatch 2 jaoks arendatud rakendusi. Rakendused hõlbustavad teenuste tarbimist nutikella abil.\nSmartWatch 2 aku peab tavakasutuse puhul vastu 3-4 päevaSony väitel peab SmartWatch 2 aku tavakasutuse puhul vastu 3-4 päeva. Paraku ei ole seda väidet saanud veel keegi kinnitada või ümberlükata. Seda seetõttu, et kuigi Sony esitles kella juba mõned kuud tagasi ei ole see veel endiselt jõudnud müügile.\nIFA messil väitsid Sony esindajad, et kell jõuab müügile septembris aga täpset kuupäeva ei osatud või soovitud öelda. Soodsama, kummist rihmaga, kella eest tuleb huvilisel välja käia 179€, ning kallim on poelettidel väärt 199€. Sissetulevate kõnede vastuvõtmine, rakenduste kasutamine, muusika juhtimine, e-kirjadele või sõnumitele eelsalvestatud mallidega vastamine – sellega Sony nutikella funktsionaalsus piirdubki. No olgu, tavaliseks käekellaks sobib ta ka.\nEhituskvaliteedi poolest jätab parema mulje Samsungi verivärske Galaxy Gear. Kuigi enamjaolt kattub Samsungi kella funktsionaalsus Sony omaga on ta füüsiliselt jäigem. Seetõttu saab eeldada, et Samsungi kell on vastupidavam ning peaks ka mõned kukkumised elama üle. Erinevuseks SmartWatch 2 ees on Gearil kaamera, mikrofon ning kõlar. Samsungi kellaga saab pildistada, salvestada videot, telefonikõnesid alustada ning võtta vastu. Nende nelja funktsiooni puhul tuleb arvestada, et kvaliteet on üsnagi nigel. Pildikvaliteet on võrdväärne lukuauguga ning kõlar on nii vaikne, et praktikas ei hakka me tänavapeal nägema inimesi oma kellaga rääkimas. Galaxy Gear on oma hinnaklassilt Sony omast märgatavalt kallim – Samsungi esindaja sõnul jääb ta 300-350 euro kanti.\nMida võimaldavad tuleviku nutikellad?\nSensor EKG mõõtmiseks ning pulsi- ja veresuhkrumõõtjad on vaid vähesed andurid mille lisamine on juba praegu võimalikHetkel pakuvad kõigi tootjate kellad suuremalt jaolt sama funktsionaalsust, kuid tehniliselt annaks neile lisada mitmeid biomeetrilisi andureid, mis teeksid kellad veelgi nutikamaks. Sensor EKG mõõtmiseks ning pulsi- ja veresuhkrumõõtjad on vaid vähesed andurid mille lisamine on juba praegu võimalik.\nErinevaid nutikellasid proovides on märgata, et tootjad ei ole jõudnud otsusele mida täpselt peaks säärane seade tegema. Seegi on valdkond mida annab täiustada. Isiklikult leian, et mida rohkem innovaatilisi ning vähem ebavajalikke funktsioone nutikellal on, seda edukamaks ta turul osutub. Ebavajalikud funktsioonid nagu kaamerad ja mikrofonid tuleb neilt eemaldada ning asendada mõne eluks vajaliku sensori või anduriga.\nLisaks Sonyle ja Samsungile astuvad nutikellade turule peagi kõik suuremad elektroonikatootjad – Apple, Google, Microsoft, LG ja veel paljud teised. Seetõttu on peagi näha mida nutikella all mõtlevad maailma ühed tippinsenerid ning -disainerid. Hetkel saab vaid oletada millised hakkavad mainitud firmade kellad nägema välja, kuid üks on kindel – valikud saavad olema seinast seina. Sama saab öelda hinnaklassi kohta. Usutavasti jääb Apple’i kell hinnaklassilt üsnagi soolaseks ning LG oma võib just hoopis oma odava hinnaga üllatada. Elame-näeme, enamus tootjaid on kas avalikult või mitte-ametlikult kinnitanud, et hiljemalt 2014. aasta suveks on nende kell poelettidel.\nMärksõnad: 2013Galaxy GearifaIFA 2013käedkäed küljeskahvelKahvelmeediaküljesnutikellnutikelladPebblesamsungsmartwatchsmartwatch 2sony\nSony teeb 4K taskukohasemaks\nHuawei õrritab nutikellaga\nKas mõni nendest kelladest ka iphoneiga töötab?\n…ja päris hästi 🙂\nEelmine lugu Samsung GALAXY Note 10.1 2014\nJärgmine lugu Käed küljes: Amazon Kindle Paperwhite 2013


Ressursitõhusate investeeringute toetuse taotlusvoor suurenes 35 miljoni euroni | Bioneer\nRessursitõhusate investeeringute toetuse taotlusvoor suurenes 35 miljoni euroni\nKeskkonnaminister pikendas ettevõtetele ressursitõhusate investeeringute toetamiseks mõeldud taotlusvooru märtsi lõpuni ning suurendas vooru eelarvet 35 miljoni euroni.\n“Meie eesmärk on lähiaastail suunata Eesti ettevõtlus ringmajanduse ülevõtmiseni, kuid sellele peab riik ka ise õla alla panema. Toetus täidab üht ringmajanduse põhieeldust – edendab ressuristõhusust ja aitab muuta tootmist seeläbi ka keskkonnasõbralikumaks,” ütles keskkonnaminister Siim Kiisler.\nMullu avatud ja praegu 29. märtsini pikendatud taotlusvoorust saavad toetust taotleda viie sektori tööstusettevõtted – puidu-, toiduaine-, mäe-, paberi- ja tselluloositööstus ning mineraalseid materjale töötlevad ettevõtted.\n“Ressursitõhusate investeeringutega saavutatakse senisest tõhusama ressursikasutuse ehk väiksemate kuludega tootmisprotsess, mis kasvatab ettevõtete majandustulemusi ning suurendab konkurentsivõimet,” ütles Kiisler ning lisas, et järgmistes taotlusvoorudes plaanitakse toetuse saajate ringi laiendada ka teistele sektoritele.\n2017. aastal toetati kuut ressursitõhusat investeeringut kogusummas 5,83 miljonit eurot (graafik1). „Esimene aasta näitas, et suur huvi on puidusektori tõhustamisel, mistõttu suurendasime just selle sektori eelarvet 10 miljoni võrra,” selgitas Kiisler ja lisas, et ressursikasutuse analüüside tegemine on ajamahukas ja seetõttu otsustati uue vooru välja kuulutamise asemel pilootvooru pikendada. 2017. aastal toetust saanud projektidest saab lugeda siit.\nRessursitõhusate investeeringute taotlemine toimub mitmes etapis. Esmalt viivad koolitatud audiitorid toetust taotlevas ettevõttes läbi põhjaliku ressursikasutuse analüüsi, et hinnata senist olukorda ning seda, kuidas tootmist ressursitõhusamaks teha. Analüüsi tulemusi arvesse võttes selgub konkreetne investeeringuvajadus ning toetussumma.\nRessursitõhususe analüüside toetustaotlustele on vooru avamisest alates antud 37 positiivset vastust, kogusummas 202 705 eurot (graafik 2)\n•110 miljonit eurot on ette nähtud ressursitõhususe meetmest toetuste jagamiseks kuni 2020. aastani;\n•35 miljonit eurot läheb ettevõtete vahel jagamiseks hetkel kestvas toetusvoorus; Iga ettevõte saab selles voorus toetust taotleda kuni 2 miljonit eurot;\n•7500 euroga toetatakse ettevõttes ressursitõhususe analüüsi läbiviimist.


Alfa ja oomega — Sirp\nAlfa ja oomega Enn Põldroosi näitus „Alfa ja oomega” Tallinna Kunstihoone galeriis kuni 15. IX. Alfa ja oomega – see on kõigepealt jumala sümbol. Aga see peegeldab ka inimese mõtisklusi elu alguse ja lõpu või loomingu alguse ja otsa üle. Enamasti kaldutakse seda laadi mõtisklustesse vanemas eas.\nAlles see oli, kui kodumaale naasis Amandus Adamsoni skulptuur „Alfa et omega” (1923), mis kujutab kolba najal magama jäänud lapsukest. 1922. aastal sündis kunstniku noorim tütar Maria Magdaleena. See tegi 67aastase isa uhkeks, ent tuletas talle ühtlasi päev päeva kõrval tema vanust meelde. Kuus aastat, mis lahutasid teda lõpust, olid ometi täis tööd, ta jõudis veel palju teha. Küllap loodab seda ka Enn Põldroos, kes galerii esimeses saalis on välja pannud tosinkond tööd, mis on valdavalt maalitud aastal 2012, „Labidamees” käesoleval aastal. See tosin mõjub hästi, sest lumivalgete seinte valgusele lisanduv sügiseselt leebe päike toob esile hallide ja hallpruunide toonide varjundid ning pintslikäsitluse, milles on hoogu, värskust, tundlikkust ja maalimõnu. Seejuures kannavad teosed selgelt loetavat sõnumit, mis seob neid teises saalis eksponeeritud, peamiselt aastail 1967–1969 maalitud töödega. Seda aega peab kunstnik nähtavasti oma loomingu päris-alguseks, ehkki sellele eelnes kümmekond aastat otsinguvaimulist maalimist, millel on oma võlu. Teise saaliga seovad esimest ka pruunookerjas koloriidis „Köis”, „Androgüüni” (2012) ja „Operatsiooni” (1969) sarnane kompositsioon, „Nelja ühejalgse põlvitaja” väikesed täisfiguurid kontrastse detailina nende päkkade maalilise suurenduse kohal, ka „Labidamehe” sümbolism. Tolle karmiilmelise mehe peas segunevad nähtavasti mõtted loomisest, armastusest ja surmast. Teda flankeerivad „Püha Franciscus Assisist”, kelle põuest lendavad välja värvilised linnud, ja „Androgüün”, kes piilub voltide vahelt, mis toovad rohkem esile kui varjavad ning meenutavad voldilembeseid ridu Põldroosi memuaarides.\n„Credo” – sellist nime kandis Põldroosi kevadine isikunäitus Tartu Kunstimuuseumis. Sellenimeline teos on maalitud mullu ning kujutab asju, mida vanameister tähtsaks peab: kodumaja, suuri puid, taevast. Aastad on toonud loomingussegi hardad meeleolud, mis väljenduvad maalide „Palve”, „Skarabeus” ja „Näeb valgust” lihtsas ja selges sümboolikas. Paistab, et nagu Colas Breugnoni on kunstnikku hakanud paeluma vanad tähendusmahukad inimlikud lood. „Simsonis ja Delilas” laseb kena värvikas Delila Simsoni mahalõigatud juustel mõtlikult sõrmede vahelt pudeneda. Oma osa on selles olnud klassikalisel kunstil, millele aastate eest loodud maalilisest hommage’ist on mõned näited 1999. aastast sellelgi näitusel. Need on n-ö negatiivid, üldmuljet hallides toonides jäädvustavad maalid peamiselt Ermitaažis, aga ka Uffizis (Botticelli „Maarja kuulutus”) asuvatest piltidest väikeste „kommentaaridega”, nagu nimbus ümber Kristus-lapse jala („Leonardo kiituseks. Madonna Litta”) või värvilised nooled Püha Sebastiani ihus („Renieri ehk Nicolas Régnier’ kiituseks”).\nValik aastatest 1967–1969 koosneb vanematele kunstihuvilistele enamikus kindlasti tuntud maalidest, „Vangistatud Kalevipojast” (1967) peale, mis iseloomustab end ahistatuna tundva intelligentsi tollast suhet rahvusromantilise teemaga. „Tantsuõhtu” ja „Öö” olid väljas 1968. aastal Tallinna kunstnike kevadnäitusel. See oli üldse haruldaselt viljakas aasta eesti kunstis, sealhulgas Põldroosi loomingus, andes peale nimetatute veel „Söömaaja”, „Sõjapõgenikud”, „Triptühhoni”, „Natüürmordi”, „Reptiili”, mida võib praegu avatud näitusel samuti näha. Nooremad kunstnikud-kriitikud peaksid kasutama võimalust vaadata neid möödunud sajandi murrangulise kümnendi tähtteoseid. Eesti kunsti kontekstis on see juba samasugune klassika nagu Põldroosi tõlgendatud itaalia või prantsuse meistrite looming Euroopa kultuuri kontekstis. Mine sa tea, võib-olla reprodutseeritakse „Tantsuõhtu” kunagi mõnes väljaandes „1001 maali, mida peab ilmtingimata nägema”.\nJust tänu sellele tagasivaatele näitavad uued tööd esimeses saalis eriti ilmekalt, et Kunstnik on igavesti teel.


Jalgpalliliidus alustas tööd kaks spetsialisti - Uudised\nJalgpalliliidus alustas tööd kaks spetsialisti\nEesti Jalgpalli Liidu kollektiivi lisandus kaks spetsialisti, kui organisatsiooniga liitusid Madis Perli ja Sander Tuisk.\nMadis Perli alustas tööd avalike ja koostöösuhete osakonnas koostöösuhete spetsialistina. Tema tööülesanded hõlmavad muuhulgas koostöövaldkonna kontseptsiooni elluviimist, uute toetajate leidmist, müügiplaani koostamist ning reklaamimüüki.\nLiigade arendusosakonna värskeim liige Sander Tuisk tegutseb kogukonnajuhtide projekti juhina. Tema peamine ülesanne on hallata ja koordineerida koostöös UEFA-ga 2019. aastal avapaugu saanud kogukonnajuhtide projekti, mille peamised eesmärgid on jätkusuutlik publikuarvu kasv, klubide tähenduse tõus kohalikus kogukonnas, liiga ja klubide jälgijate arvu ja maine tõus ning hea staadionielamuse pakkumine.\nEesti Jalgpalli Liit on riigi suurim spordiorganisatsioon. Igapäevaselt töötab jalgpalliliidus 84 inimest, kes korraldavad rahvuskoondiste tööd ja nende kodumänge, viivad läbi Eesti täiskasvanute ja noorte meistrivõistlusi ning erinevaid karikavõistlusi, koolitavad kohtunikke ja treenereid, litsentseerivad klubisid ja mängijaid, töötavad välja regulatsioone, arendavad infrastruktuuri ja palju muud.


Kui loosiõnn naeratab – Nourish, Train & Flourish\nKui loosiõnn naeratab\nPublished on 17. detsember 2021 17. detsember 2021 by Margit Partei\n… saab Margit Chicagos maratoni joosta! 😍\nKui 19. oktoobril Chicago maratoni loos avati, olin mina kohe ankeeti täitmas. Kes on siin pikalt lugenud, see teab, et juba mitu aastat tagasi tekkis mul eesmärk/mõte/unistus elu jooksul läbida World Marathon Majors sari. Sinna kuulub praeguse seisuga kuus väga suurt maailma maratoni: Berliin, London, Tokyo, Chicago, Boston, New York. Suursugune nimekiri, suursugused maratonid.\nAlustasime kodule kõige lähemalt ehk Berliinist. Berliini loos ei naeratanud mulle kaks aastat järjest, kuid teisel korral ei jätnud ma pärast loosi tulemust jonni, sest härra Jooksja sai tol aastal Berliini maratonile loosiga peale, ja kiired näpud tõid mulle tol korral heategevuspileti. Pidin natuke rohkem maksma, aga ei midagi katastroofilist kui võrrelda kogu ülejäänud sarjaga. Loomulikult oleks võinud osta krõbeda hinnaga pääsme koos reisipaketiga ka mõne reisikorraldaja kaudu, kuid see oleks maratoni kogumaksumuse väga suureks paisutanud.\n2019. aasta Berliini maratonile eelnenud ja järgnenud tervisemuresid pole tahtmist pikemalt meenutada, kuid vaatamata kõigele jooksin ma Berliinis endale sellised soojad mälestused, mida ei saa minult keegi ära võtta. Minu esimene välismaraton. Negative split. Imeline maratonikogemus.\nKunagi oli mul unistus, et vähemalt osadele nendele võistlustele peaks olema võimalik ajaga peale saada. Praegu on reeglid sellised, et time qualifier registreerimine välismaalastele on olemas USA võistlustel ehk Chicagos, Bostonis ja New Yorkis. Minu vanuses (järgmisest aastast 30) naiste vanusegrupis on kvalifikatsiooniajad 3:40, 3:30, 3:13, kuid reaalsuses tuleb joosta veel mõned minutid kiiremini, sest normitäitjaid on iga aasta rohkem kui saadaval olevaid kohti. Samuti muudetakse norme iga paari aasta tagant karmimaks, sest kvalifitseerujaid on liiga palju. Nagu aru on saada, siis minul ajaga kvalifitseerumine reaalne ei ole.\nChicagos oli olemas ka loos (koha saamise võimalus ca 50% – läks õnneks!), kuid Bostonis ja New Yorkis seda võimalust pole. Seal peab olema rahakott puuga seljas, et osta pilet reisikorraldajate (hotell + maratoni osalustasu) kaudu: tuleb arvestada vähemalt paari tuhandega pluss lennupiletid ja kohapealsed kulud või osaleda teatud USA organisatsioonide heategevuspääsmetega: miinimum summa heategevusse annetamiseks NYCs on hetkel $3000 ja Bostonis $5000, et pääse lunastada, pluss maratoni osalustasu $360/$240. Kui USAs on reaalne heategevussummadest vähemalt osa koguda koos teiste annetajatega, kes sinu missiooni panustada tahavad, siis minusuguse Eesti jooksja jaoks ei ole teistel eestlastel mingit soovi kuskile USAsse annetada. Nende võimaluste maksumused koos reisikuludega ulatuvad mitmetesse tuhandetesse. Kõige kulukam ja keerulisem saab minu jaoks ilmselt olema Boston. Härra Jooksja kvalifitseerub igale USA maratonile varem joostud ajaga, seega tema jaoks saavad need reisid olema palju odavamad.\nLondonis ja Tokyos on välismaalasele võimalused osalemiseks reisikorraldajad, heategevus (Londoni miinimumannetus ca £2000, Tokyos $1000) või loos, kust pääsme saamise tõenäosus on tugevalt alla 10%. On olnud aastaid, kus tõenäosus pääse loosist saada on 2 või 4 protsenti. London on Tokyoga võrreldes siiski soodne reis, kuid kindlasti palju kallim Berliinist. Ajaga Londonisse kvalifitseeruda ei saa, kui oled välismaalane; Tokyos on selleks 300 (!) kohta, mille naiste norm on 2:52–3:30 ja meeste norm 2:21–2:45, seega praktiliselt võimatu koht saada tuhandete tahtjate seas. Tokyos on erinevaid heategevuskohti 5000 – arvestades tahtjate hulka on seda väga vähe. Londonis ja Tokyos oleme härra Jooksjaga võrdses positsioonis ja maksame ilmselt ennast ribadeks.\nSeniks tuleb aga Chicago maratoni jaoks raha koguma asuda, sest sügisel on esimene USA maraton ees ootamas. Londoni loosis on samuti nimed sees ja tulemus selgub veebruaris, kuid tõenäosus peale saada on minimaalne. Kui peaks saama, siis London toimub 2. oktoobril ja Chicago 9. oktoobril. Oleks see vast saatuse keerdkäik. 😅\nCategories 42 195 meetrit ehk maraton, Jooksmine, Spordijutud\nEelmine Nädala kokkuvõte 6.–12.12.2021\nJärgmised Nädala kokkuvõte 13.–19.12.2021\nÜks kommentaar “Kui loosiõnn naeratab”\nPingback: 2021. aasta kokkuvõtted – Nourish, Train & Flourish


Seljaaju kanalisatsiooniline stenoos - Osteoporoos June\nSeljaaju stenoos - peamised sümptomid:\nVähendatud tundlikkus keskele\nEbastabiilsus eredas valguses\nSeljaaju kanali stenoos on patoloogiline protsess, mille tõttu algab selgroogsete kanalite süstemaatiline kitsendamine kõhre- ja luustikutega. Enamasti mõjutab see protsess lülisamba alumist ja ülemist osa. Sellised muutused toovad kaasa seljaaju kokkusurumise, närvilõpmed. Kui ravi ei käivitata õigeaegselt, võib inimene olla puudega.\nSelle haiguse vanusepiirangud puuduvad. Kuid meditsiinipraktika kohaselt on haigus kõige sagedamini seotud noortega, kes tegelevad spordiga või kellel on raske füüsiline pinge.\nSelleks, et mõista selgroo kanali stenoosi etioloogiat, peaksite teadma, milline on selgroo koostis. Seega on selgroolüli struktuur järgmine:\nselgroolüli - 24 luud, mis paiknevad rangelt üksteise järel;\nsidemed - koe, mis hoiab kokku selgroolüli;\nIntervertikielud - elastsed kõhrede kudede koed, mis eraldavad selgroogu;\ntahvel liigesed - moodustused, mis muudavad selgroo paindlikuks;\nSpinaalsete stenooside moodustumise peamised provotseerivad tegurid on järgmised:\ntrauma tõttu selgroolülide ümberpaigutamine;\nosteokondroosi krooniline staadium;\nhaigused kaelal või lülisambal;\nsuurenenud füüsiline aktiivsus töö või ametialase spordi tagajärjel;\narterite läbipaistvuse rikkumine.\nSeljaosa kõige sagedasem stenoos võib tekkida selgroogsete koormuste vigastuste või ebaõige jaotuse tõttu.\nKõigepealt tuleb kaaluda, et lisaks üldistele sümptomitele on selle patoloogilise protsessi igas vormis täiendavad märgid. Seljaaju stenoosi sümptomid on:\nlülisamba ja alajäsemete tundlikkuse vähenemine;\npõie töö häired.\nSee on sümptom, nagu nimmepiirkonna valu, mis annab vasakule külje, näitab selgroo patoloogia süvenemist. Seetõttu, kui teil on see sümptom, peate kohe võtma ühendust kirurgiga.\nErinevad ainult kaks selle haiguse vormi - kaasasündinud või omandatud (sekundaarsed).\nSeljaaju kanali peamine (idiopaatiline) stenoos on haruldane. Selle haigusseisundi raviks on väga problemaatiline, kui patoloogiline protsess edeneb geneetilise eelsoodumuse tõttu.\nLülisamba omandatud stenoos\nSee haigus areneb vanuritega inimestel. Selle progresseerumise peamine põhjus on degeneratiivsed muutused selgroos või traumas.\nAlus on kõhrekoe düstrofilised muutused. Mõningate asjaolude tõttu muutub kummaline kõhre kude karmiks. Kõhre hakkab kiirelt kulgema, mille tagajärjel liigendid ei ole enam kaitstud ja hõõrduvad üksteise vastu. Selle tulemusena moodustuvad luusurmed. Kui selline koosseis hakkab moodustama selgroo piirkonnas, tekib selgroolüli kanalis vähenemine.\nEnamasti tekivad niisugused patoloogilised deformatsioonid nimmepiirkonnas.\nHaiguse klassifikatsioon erineb kitsenduse valendiku suuruse põhjal:\n10-12 millimeetrit - suhteline stenoos;\nvähem kui 10 millimeetrit - absoluutne;\nvahepealsete segmentide kitsendamine - külgmised;\nkanali kitsene mine samas õõnes - sagittal.\nKõige sagedasem diagnoos on seljaaju stenoosi suhteline ja külgnev vorm.\nLokaliseerimise olemuse järgi eristavad:\nEmakakaela selgroo stenoos on deformeeruv protsess, mis on põhjustatud trauma ja düstroofsete muutuste tõttu selle osakonna struktuuris.\nSelliste muutuste diagnoosimine on varajases arengujärgus üsna raske. Enamikul juhtudel areneb haigus väga aeglaselt - juba mitu aastat. Kui haigus jõuab kriitilisse tasemele, ravitakse haigust ainult operatiivselt. Spetsiaalne implantaat implanteeritakse mootorsõidukisse, mis tihedalt haarab luukoe ja takistab selle edasist hävitamist.\nDegeneratiivse patoloogia tüüp\nSeljaaju kanali degeneratiivne stenoos on haiguse krooniline vorm, mis viib selgroo läbimõõdu vähenemisele. Lisaks asjaolule, et patoloogia areng viib luumenuse kitsendamiseni, hakkavad selgroolülid deformeeruma. Põhirisk on vanurid. Kuid samas võib noormees diagnoosida seljaaju kanali stenoosi, kui sellel tekib luu-lihase süsteemi geneetiline eelsoodumus või traumad.\nSellise kahjustuse kõige silmatorkavam sümptom on valu nimmepiirkonnas. Enamik patsiente, kes seda patoloogiat edasi arendavad, seostavad valu ilmnemisega kroonilise väsimusega, seega ei pöördu arstile õigel ajal.\nPeamised patoloogilise haiguse progresseerumist põhjustavad tegurid:\najukahjustus ja trauma;\nSeljaaju kanali degeneratiivset stenoosi diagnoositakse anamneesis uurides, kasutades selleks instrumentaalseid diagnostilisi meetodeid. Ainult tulemuste põhjal saab arst diagnoosida.\nMõnedes allikates on selgroogarteri stenoosi nimetanud venoosse arteri ekstravasaalkompressioon. See patoloogiline vorm on kõige ohtlikum, kuna see viib aju vereringe kahjustamiseni. Selle protsessi tagajärjel võib alata neuronite hüpoksia, mis põhjustab isheemilist insuldi.\nSel juhul on selline sümptomaatika:\ndünaamiline ataksia - motoorse funktsiooni rikkumine, võimetus säilitada kehas tasakaalu (kesknärvisüsteemi häired);\nereda valguse ebastabiilsus.\nSümptomid võivad suureneda terava peaga või kaelaga.\nRavi tuleb alustada kohe, sest insuldi tekke oht on üsna suur. Eriti puudutab see inimesi südame-veresoonkonna haiguste ja kehva tervisega.\nKõige tavalisem patoloogia on nimmepiirkonna stenoos. Kanali kitsendamise peamised põhjused on degeneratiivsed ja vanusega seotud deformatsioonid selgroos. Sõltuvalt patsiendi patoloogia arengust ja patsiendi üldisest seisundist kasutatakse kas meditsiinilist ravi harjutusravi või kirurgilise sekkumise põhimõtetega. Igal juhul nõuab selline rikkumine kohest ravi, kuna eluohtlikud ja eluohtlikud komplikatsioonid võivad areneda.\nEsimese ja kõige usaldusväärsem märgus patoloogilise protsessi arengust on valu nimmepiirkonnas. Haiguse ilmnemisel võib täheldada eespool kirjeldatud sümptomeid.\nKuid samal ajal tuleb mõista, et valu nimmepiirkonnas ei näita alati täpselt stenoosi. Täpse diagnoosi saamiseks peate nägema arsti ja järgima oma ravi soovitusi. Siin on igasugune rahvuslik ravimeetod vastuvõetamatu.\nStenoos on peaaegu võimatu diagnoosida ainult nimmepiirkonna valu. Need märgid võivad näidata teisi tervisehäireid, mis ei ole selle patoloogiaga üldse seotud. Seetõttu on lisaks arstlikule arstlikule uurimisele ja anamneesis tuvastamisele suunatud uurimisvahendeid. Kohustuslik programm sisaldab järgmist:\nSellised uuringud võimaldavad mitte ainult haiguse täpset diagnoosimist, vaid ka põhjuse kindlakstegemist, mis võimaldab välja kirjutada õige ravi.\nMeditsiinis kasutatakse seljaaju stenoosi ravimiseks kahte ravimeetodit - konservatiivset ja kirurgilist.\nSeljaaju stenoosi konservatiivne ravi on kohaldatav ainult patoloogilise protsessi varajases staadiumis. Sellisel juhul määrake sellised ravimid:\nanesteetikumid (kui on selgroolüli või mõne muu seljaosa tugev valu);\nSeljaaju stenoosravi üldine programm sisaldab järgmist:\nOperatiivne sekkumine on rakendatav ainult hilja patoloogilise taseme korral ja juhul, kui uimastiravi ei toimi. Pärast operatsiooni peab patsient läbima taastusravi.\nKui seljaaju stenoosi ei diagnoosita ega ravita õigeaegselt, võib inimene puudega olla. Kuid komplikatsioonide olemus sõltub suuresti patoloogilise protsessi lokaliseerimisest. Näiteks, kui see on selgroogarteri kahjustus, siis on tegemist isheemilise insuldiriskiga.\nKõige sagedasem komplikatsioon, mis moodustab selgroolüli vahedevahede deformatsiooni L4-L5 selgroolüli tasandil. Meditsiinis nimetatakse seda haigusseisundit - vahepealsete ketaste väljaulatamist. L4-L5 selgroo kahjustuste oht on ka see, et see protsess hõlmab ka teisi tausthaigusi. Kõige sagedamini on see luu-lihaste süsteemide vaheline labiajuhaigus ja haigused.\nL4-L5 rütmihäirete riskirühmas on noored (17-20 aastased) ja eakad (50-65aastased). L4-L5 kahjustuste esimene märk on nende selgroolüli asukoha tugev valu.\nKuna L4-L5 selgroolülide patoloogia muutub, võib valu tugevneda ja ilmneda sagedamini, mõnikord isegi une ajal. Rasked tunded suurenevad pärast väljaõpet või rasket füüsilist koormust.\nTuleb märkida, et plaatide väljaheide L4-L5 tasemel on sageli kesknärvisüsteemi häire põhjus.\nPlaadi väljaulatuse suurus L5 tasemel võib reeglina ulatuda kuni 10 millimeetrini. Lisaks valu, kui ketas deformeerub tasemel L5, lülisamba järkjärguline kõverus, mis oluliselt halvendab luu- ja lihaskonna funktsiooni.\nTuleb märkida, et plaadi patoloogia L5 tasemel võib tekkida trauma või ebaloomulise koormuse tagajärjel selgroo osadel. Sarnaselt seljaaju stenoosiga, tuleb vahepealsete ketaste väljaulatumine L5-s kohe alata.\nHaiguse ennetamiseks on see võimalik ainult juhul, kui see ei ole kaasasündinud. Selleks peate praktikas rakendama selliseid lihtsaid reegleid:\nvali õige asend magamise ajal. Madrats peaks olema mõõdukalt kindel.\nEsimeste haigusseisundite korral peate konsulteerima arstiga niipea kui võimalik.\nKui arvate, et teil on Seljaaju kanali stenoos ja selle haigusega seotud sümptomid võivad ortopeedil aidata teid.\nChondroos on selgroo haigus, kus selle erinevates piirkondades (kaelas, rinnis, vööst) degenereeritakse kõhrekoed luudesse. Kõhrekoe degeneratsiooni luudesse võib täheldada rinnanäärme piirkonnas, põhjustades rindkere kondroosi või, kui see on lülisamba nimmepiirkonna kõhre, lülisamba kondroos. Kuigi meditsiinipraktikas on palju levinud, on ikka kaela kondroos.\nSeljaosa kõverus on tänapäeva ühiskonna probleem. Majapidamise tingimustes karkassi parandamiseks on võimalik kasutada füsioteraapia harjutusi, massaaži ja muid meetodeid.


Tööinspektsioon sai õiguse muuta töötajate registri andmeid - Äripäev\nTööinspektsioon sai õiguse muuta töötajate registri andmeid\n07. juuli 2014, 08:29\nEelmine artikkel: Piimatrahv karistab edukaid\nJärgmine artikkel: EVR Cargo kaubaveomaht vähenes 4,4 protsenti\nTööinspektsioon sai seadusemuudatusega õiguse lisada või muuta töötamise registri andmeid, kui töövaidluskomisjoni otsus muudab töötaja tööga seotud andmeid.\nKoos maksukorralduse seaduse muudatusega jõustusid juulist töövaidluse lahendamise seaduse muudatused, mis reguleerivad neid töötamise registri kandemuudatusi, mida saab teha töövaidluskomisjon oma jõustunud otsuse alusel.\nSeadust täiendati lause võrra, mis annab lisaks vaidlevatele pooltele (tööandjale ja töötajale) õiguse taotleda töövaidluskomisjoni otsusele jõustumismärget ka asjast huvitatud haldusorganitel, näiteks Eesti Töötukassal, haigekassal, maksu- ja tolliametil, töövaidluskomisjoni otsusel võib olla oluline tähendus nii töötuskindlustushüvitise, pensioni kui ka haigushüvitise maksmisel.\nSeadusesse lisandunud uus säte annab tööinspektsioonile õiguse lisada või muuta töötamise registri andmeid, kui töövaidluskomisjoni otsus käsitleb ja muudab töötaja tööle asumise aega, töötamise aluseks olnud suhte liiki, töölepingu lõppemise kuupäeva või õiguslikku alust. Tööinspektsioon hakkab töövaidluskomisjoni jõustunud otsuse alusel töötamise registri andmeid muutma pärast oma infosüsteemi liitmist registriga hiljemalt oktoobris.\n07. July 2014, 08:29


Metsikutest ja figuratiivsetest ehetest Marita Lumiga – Portail\nMetsikutest ja figuratiivsetest ehetest Marita Lumiga\nKes kodumaise ehtekunstimaastikuga rohkem tuttavad, neile ei tohiks Marita Lumi nimi võõras olla. Samamoodi tema ehtemärk Luminée. Mõned kuud tagasi pälvis Marita Noore Ehte Fondi peastipendiumi ning see andis põhjuse ehtekunstnikuga natuke pikemalt vestelda nii tema ehetest kui ka ambitsioonidest.\nMarita, sina pälvisid tänavu sügisel Noore Ehte Fondi peastipendiumi. Mida see ühele noorele kunstnikule tähendab?\nSee on suur tunnustus, suur au! See tähendab, et tuleb hoida selg sirgu, nägu naerul! Olen ülimalt tänulik, sest see auhind tõi mulle nii palju positiivset tähelepanu ja ka palju tööd juurde. Ma ei tee ju ehtekunsti ainult enda jaoks, kuigi muidugi peavad loodavad teosed eelkõige mulle meeldima, aga ma eeldan, et mu hingestatud taiesed avaldavad mingit mõju, jutustavad oma loo, kaitsevad või õpetavad teisi. Kokkuvõttes on kogu see tähelepanu, kriitika ja järelmõju olnud ülimalt nauditav – kasvatades usku enesesse, inspireerides ja kindlasti jõudu juurde andes. Teisalt aga muutis see suur tunnustus mind ehk natuke enesekriitilisemaks, kuna nüüd on kõikide teravad pilgud minule suunatud ja ootused kindlasti kõrgemad.\nEhtekunstnik Kadri Mälk on öelnud, et sinu ehted on metsikud ja figuratiivsed. Kust see tulnud on?\nVõib-olla sellest, et ma kujutan erinevaid narratiive ja tegelasi, nii karvaseid kui ka sulelisi. See sai alguse mitmest metsikust omakogemusest. Kord, kui merikotkas mu ninast vaid vähem kui meetri kaugusel haigrut taga ajas. Kui linnukesed juustesse pesa tahtsid teha. Kui ilves koduhoovis luusimas käis. Kui kits üle vasaku õla hüppas. Need on olnud maagilised elamused. Nagu uuestisünnid.\nOlen alati olnud suur valmide, muinasjuttude ja õpetlike loomalugude austaja. Usun, et kui kasutaksin vaid inimeste tegelaskujusid, siis läheksin justkui lukku, kuna ühel inimesel on omad kindlad omadused. Looma-allegooriad aga võimaldavad ehk emotsionaalsemalt ja värvikamalt jutustusi edasi anda.\nMida tähendab täna Eestis ehtekunstnik olla? Millised on selle teekonnavaliku head ja vead?\nEhk on ehtekunsti ääretuks luksuseks universumi kõige tugevamad ja aeglasemad, kuid püsivad mineraalid ja keemilised säravad elemendid. Juba 40 000 aastat tagasi tikiti religioosseid sõnumeid ja mõistatusi amulettidesse nii, nagu ka praegusel ajal tõstab ehtimine enesekindlust ja teadlikkust, mis laiemas plaanis muudab inimese universumi ees ilusamaks ja uhkemaks. Ehtekunsti on peidetud füüsika, keemia, matemaatika, müstika, muinasjutud, psühholoogia – see kajastab maailma vaimset ja füüsilist variatiivsust.\nNii nagu ühiskonnas laiemalt, on muidugi ka Eesti letid täis made in China odavat toodangut, mis pole kvaliteetne, ning niisamuti on järsku igaüks ehtekunstnik, mis iseäranis pole küll halb, kuid sellest tulenevalt on näha ka pilaehete müügihulga kasvu, mida nimetatakse Eesti disainiks. Minu juurde on korduvalt tuldud jutuga, et palun paranda ära, aga sellise kehva materjali parandamine on kulukam, kui Aasiast uue tellimine.\nAnnan ise ka ehtekursuseid sellel eesmärgil, et inimesed saaksid aru, kuhu kaob aeg ja kust tekib tolm. Et kursuse läbinud oskaksid elus edaspidi paremini oma ehtevalikuid jälgida ja mõtestada.\nKui ambitsioonikas ehtekunstnik sa oled? Kui kaugele ja kõrgele sa oma loominguga jõuda plaanid?\nKõrgele, kaugele, järjekindlalt ja töiselt. Tahaksin teha pigem vähem, kuid keerulisemaid ja suurema töömahuga tellimusehteid, vormikaid kontseptsiooniga super blinger ehteid, mis oleksid kaetud sadade tuhandete kividega, mis oleksid unikaalse disainiga; et täpsuse ja kvaliteediga kasvaksid sama tuntuks kui Chopard.\nKuidas sa tahad, et sinu looming inimestele meelde jääks?\nEt ehted oma materjalivaliku ja mineraalidega sobiksid kandjale valatult, mitte vaid pidupäevaks, vaid ka argipäevaks, sest iga päev on pidupäev. Tahame ju iga päev ilusad välja näha. Et minu loodud ehted sahtlisse ei jääks ning neid saaks pärandada – annan neile oma eluaegse garantii.\nKeda sa ise kodumaistest ehtekunstnikest ja disaineritest kõige enam austad?\nAustan kõiki oma kolleege, igaühel on oma käekiri ja lähenemine. Kindlasti on minu õppejõud olnud kõige suuremateks mõjutajateks. Mul oli au osaleda Kadri Mälki, Tanel Veenre, Rein Metsa, Kärt Summataveti, Rolf Pacheli, Ellen Tamme ja teiste ehteloengutes. Samuti asub täna minu jagatud stuudio vanalinnas Hobusepea 2 iidses ehtetehases, kus ka praegu tegutseb üle 70 ehtekunstniku, vanimad neist töötanud lausa 60 aastat. Kõik on väga kihvtid natuurid ja karakterid, kolleegid, kuid eelkõige sõbrad!\nAga kelle ehteid kõige enam kannad?\nKannan kõige rohkem oma ehteid, tahan neid peale loomist testida ja tunnetada. Samas on mul ka väike teiste ehtekunstnike, sõprade, kolleegide loomingu varasalv, mida pidupäevadel kannan. Ja üks reliikvia, vanaema pärandatud 1750. aastal loodud emailitud filigraan-käevõru.\nMarita Lumi loominguga saab lähemalt tutvuda aadressil www.luminee.ee.\nINTERVJUU: Orange is the new black ja GITA is back\nUSUTLUS Getter Kuusmaaga MoeKunstiKino eel


kristjan jaak peterson - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nTikk-kontsadel Tormis. Võimalik vaid Brüsselis 2\nJüri Valge: keelenõukogu kadumine näitab valitsuse ükskõiksust eesti keele vastu 4\n2. juulil alguse saanud teekond lõppes täna Toomemäel Kristjan Jaak Petersoni monumendi ees, kelle auks Lauma Krūvēvere ja Ilze Borodkina teekonna ette võtsidki.\nEesti keele õpetaja: noorte keeleoskus ei ole kehvemaks läinud\nGustav Adolfi gümnaasiumi eesti keele õpetaja Katre Pelisaare sõnul ei saa öelda, et noorte keeleoskus oleks aasta-aastalt kehvem, sest keel muutub ajas.\nLuulehetk – hetk luules* Kristjan Jaak Peterson\nSuur elulatv – sa iganes ei leia seda!\nNaised meenutasid maarahva laulikut\nViljandi linnaraamatukogu ja Viljandimaa naisliit tähistasid 13. märtsil ühiselt emakeelepäeva.\nPoeet laskub maale soojust leidmata\nKristjan Jaak Petersoni lühikese elu ja särava loomingu aineline mäng Raadi mõisa pargis Tartus mõjub maagilise külgetõmbega, sest kasutatud on oskuslikult kaheksat ürgset algelementi: tuli, vesi, õhk, maa, muusika, luule ja nali.\nEesti kirjanikud matkavad Riiast Tartusse ERR.ee video!\nRühm eesti kirjanikke matkab Riiast Tartusse näitamaks Kristjan Jaak Petersoni ja Eduards Veidenbaumsi kombel, et kirjanikke ei peata keerulised olukorrad ega kehv majandusseis.\nTeatrilavastus toob Kristjan Jaak Petersoni jalgsi Riiast Tartusse\nTeatriprojekt «Kristjan Jaak ja Eduard» kordab 19. sajandil elanud eesti ja läti kirjanike jalgsi teekonda Riiast Tartusse, sel teekonnal tehakse mitmeid peatusi, kus loetakse luuletusi ja peetakse diskussioone.


Ettepanekud Miniklubi kevad- ja sügistuuri toimumise osas - Miniklubi Foorum\nTänane kuupäev on 25 Sept 2020, 20:17\nEttepanekud Miniklubi kevad- ja sügistuuri toimumise osas\nPostitus Postitas Janno » 18 Dets 2011, 17:04\nSiia alla võiks koguda klubiliste mõtteid selles osas, et mida ette võtta Miniklubi kevad- ja sügistuuride ajal.\nMäletatavasti oleme käinud Rakvere loomade varjupaigas aitamas koerakuute ehitada ja värvida ning sel aastal vanatehnika varjupaigas sisskukukkunud katust ära koristamas. Selline kena aitamise tradistioon võiks ka edaspidi jätkuda ning selleks oleks tore, kui siin erinevaid võimalusi välja käia. Kevad-tuuri osas on tulnud 1 ettepanek - minna RMK'ga koos noori puid istutama. Aga see on vaid 1 mõte.\nRe: Ettepanekud Miniklubi keva- ja sügistuuri toimumise osas\nPostitus Postitas eero » 19 Dets 2011, 11:46\nPuid istutada võib!\nNagu ma käisin möödunud suvepäevadel välja, et minu nõbu töötab Nigulas loomade rehabilitatsiooni keskuses, kus siis vigastatud metsloomi tohterdatakse, et nad siis taas loodusesse lubada. Lisaks on seal ka sookeskkonna säilitamise keskus jms. Igatahes on neil ikka midagi seal toimetada. Möödunud aastal käisid talgulised tara ehitamas ja mina ise sain käed villi puure ehitades.\nMu nõbu tuleb nüüd küll uue aasta alguses sealt ära Tallinnasse tööle, aga ma usun, et töö seetõttu ei kao kuhugi.\nLisaks on seal kohapeal oma kompleks, kus saaks ööbida (üks 30 inimest täitsa muretult), oma saun, rabaretkele minna, Kabli rand ei ole väga kaugel (see küll juba suvine jutt rohkem). Sõit küll Häädemeeste kanti üsna lõunapiiri äärde, aga suures enamuses on tee asfalt ning viimased 8km on kruus, mida ma olen Miniga ka edukalt kündnud.\nKui huvi võin pisut enam teemat uurida.\nPostitus Postitas eino » 19 Dets 2011, 12:07\nKuna koht kus saab ideesid/ettepanekuid teha siis sügistuuriks selline põnev koht:\nSaab ka peale liigutamist rongiga sõita.\nMinule sobivad ajad septembris oleks 8-9 ja 22-23\nKevadel muidugi pole paha mõte puid istutada, ikkagi midagi jäävat. Minule sobivad ajad mais oleks 5-6 ja 19-20 (26-27 on raskeraua fännid vast Elvas)\nAga eks tule veel ideesid ja eks sealt saa valida\nAga kenasid jõule.\nPostitus Postitas Janno » 07 Mär 2012, 21:20\nKas kevad-tuuritame ka sel aastal? Hooaeg on kohe-kohe algamas. Tulistage veel ideid! Mitte, et need 2 tk halvad oleks. Rabamatk, saun ja väike töö kõlavad väga hästi aga äkki seda teha sügisel?\nPostitus Postitas eino » 07 Mär 2012, 21:41\nVõibolla toimub mõni laat kuskil kuhu minna Teine asi et Tartu poolt osalejaid nagunii ei ole siis võiks kusagil Tallinna lähedal gruiisida ja õhtu iga rodu oma koju Noh nagu Paldiski poole vöi\nKunagi nagu sai rääkida et kevadel tuuritame nii sama, suvel pere/spordi üritus ja sügisel aitame kedagi ehk siis rügame pale higis.\nPostitus Postitas eero » 07 Mär 2012, 22:25\nMinu välja käidud ideega on hetkel sellised arendused, et minu nõbu enam seal ei tööta. Tallinnas tasuvamatel jahimaadel.\nKoht on muidugi jätkuvalt alles ja mõnus ning tõenäoliselt on ka seal mõned talgutööd teha. Lihtsalt kui seal tahta midagi ette võtta peab juba "võõramate" inimestega suhtlema.\nAga mõte, et kevadel niisama sõita ja pigem sügisel talgutööd teha kõlab ahvatlevamalt. Kevad niigi kõva madistamise aeg.\nPostitus Postitas Janno » 08 Mär 2012, 09:42\nLoomalikult võib kevadel niisama tuuritada ja nt kuskilt laadalt läbi käes kuskile laagriplatsile maanduda.\nPostitus Postitas andreas » 08 Mär 2012, 18:15\nMeie Minga kevadtuud peab olude sunnil vahele jääma\nIlma mootorita on seda suhteliselt kehv kaasa sõita.\nPostitus Postitas Janno » 09 Mär 2012, 08:53\nEnnegi slepis sõidetud\nJa ilma mootorita ongi kergem vedada.\nLiitunud: 22 Juul 2010, 19:04\nPostitus Postitas Siim » 09 Mär 2012, 18:38\nMeil ka olek üsna slepine.\nKeegi hull algaja Siim võttis mootori maha ja nüüd nuputab mida edasi teha.\nPostitus Postitas eino » 09 Mär 2012, 20:53\nMes mootori remondi/vahetamis maania see nüüd lahti läks Tibul samuti ootab südame mahatõstmine\nPostitus Postitas Janno » 09 Mär 2012, 22:05\nNo aga aega ju on! Isegi kuupäev ei ole veel paigas. Ainuke kriteerium on, et see peab toimuma enne suvepäevi! Samas arvan ma, et kõige tähtsam ei ole ju see auto, millega kevad-tuurile vuratakse. Ennegi klubilisi saateautodega kohal käinud. Seltskond on ju oluline!\nPostitus Postitas Oliver » 10 Mär 2012, 10:54\nEino pakkus välja laadale mineku.\n12.Mai Kristiine Kevadlaat - Apelsin esineb, sissepääs Tasuta, kuigi see Tallinnas.\nSõit võiks hoopis olla Türi Lillelaadale 18-20.Mai või mõnele muule laadale.\nPäeval laada külastus ja õhtul seal samas lähedal kuskil ööbida.\nPostitus Postitas Margo » 12 Mär 2012, 08:50\nAstun minagi "Kahtlen-et-Miniga-kevadtuuril-osalen" seltskonda\nSamas olen Jannoga nõus - kui Mini kevadtuuri ajaks ei liigu, siis see ei tähenda, et kevadtuur ära peaks jääma. Kellel Mini sõidab, see tuleb pisikesega, kellel mitte, veereb kohale kas saateautoga või sokutab end kellegi Minisse kaardilugejaks või tagapingi soojendajaks. Meie ühine tore seltskond on peamine\nJa siis ongi hea üheskoos inglasi kiruda, kuidas nad ühe või teise asja nii krdi keeruliseks on suutnud teha/ajada ja miks keegi oma Mini kevadeks kokku ei saanud\nLaada idee on hea ja mul poleks midagi selle vastu, kui taaskord Türi Lillelaata külastada.\nLisaks meenub, et kunagi oli mingi vanakraami/tehnika laat, mida peeti kevadel ja sügisel ning toimus ta kusagil Tallinna lähistel. Teadjamad võiksid kommenteerida, kas see tänapäeval ka käimist väärt koht on. Mina külastasin seda viimati 2006. aastal.\nPostitus Postitas 90Deville » 12 Mär 2012, 12:39\nIlmselt pead silmas Kurtna laata?\nSee toimib sama auruga edasi ikka, mai ja oktoobri esimesel pühapäeval.\nPole ise ka möned aastad käinud....kuulu järgi muutub oht et keegi müüb töökorras granaate järjest väiksemaks seoses kapo huviga.\nA seal ikka pöhiliselt vene asjade valik väljas....vanavara kah veidi.


õiguse allikad - leiti 810 faili - Annaabi.ee\nOtsingule " õiguse allikad" leiti 810 faili\nõiguse allikad – õigusnormi väljendamise viis, mis on kasutusele võetud või tunnustatud riigi poolt ja mille kaudu riik annab normile üldkohustusliku tähenduse. Vorm, milles on käitumisreegel arusaadav kõigile, õigusnormide väljendusvorm: 1) õiguslik tava – toetub rahva moraalsetele tõekspidamistele ja harjumustele, seega on püsiv 2) õigusteadus (juristi arvamus) – silmapaistvad juristid andsid tsiviilvaidlustes\nSellega seoses tuleb juhtida tähelepanu asjaolule, mida märgib ära Mario Rosentau. Õigusallikate liigituses kirjutamata ja kirjutatud õiguseks esineb üks oluline peen semantiline nihe. Nimelt ei moodusta ius non scriptum ja ius scriptum samaväärset (binaarset) mõistete paari. Kirjutamata õigus on kirjutatud õiguse täiendmõiste, sest kirjutamata õigus võib põhimõt...\nFormaalses allikas esinevaid norme tuleb lugeda õigusnormideks – normid omandavad õigusjõu just tänu avaldamisele teatud vormis. Materiaalsed on allikad, milles õigusnorm tegelikult väljendub. Rahvusvahelises õiguse puhul formaalsetest allikatest rääkida ei saa, kuna puudub ühtne õigusloomemehhanism, mille läbinud normid saavad automaatselt õigusjõu. Kuigi osa allikate puhul on kehtima hakkamiseks vajalikud teatavad formaalsed toimingud, ei tähenda see õigusallika teket, vaid konkreetsest instrumendist õiguste ja kohustuste teket. Kehtivusulatuse alusel liigitatakse rahvusvahelise õiguse allikad üldisteks allikateks e universaalseteks ja p...\nÕiguse vormid ehk allikad 1) Õigusaktid ehk õiguse vormid, (õigusallikad) Õigusvorm ehk õigusallikas on õigus vormi väljendamise viis, mis on kasutusele võetudtunnustatud riigi poolt, mille kaudu riik annab normile üldkohustuslik jõu ja tnnuse. Ajaloos on olnud mitmeid õiguse väljendamise vorme ehk õiguse allikaid. Niisuguste õigusallikatena on olnud kasutusel:  Õiguslike sanktsioneeritud tava – tekkis riigi ja õiguse algperioodil selliselt, et riik võttis kasutu...\nÕiguse allikana mõistame me a) õigusakte, millest me saame teavet kehtivate reeglite kohta (seadused, määrused); b) seaduste ja määruste kõrval ka muud teavet kehtiva õiguse kohta, mis esineb tajutavas vormis (eelkõige kohtute otsused); c) asjaolusid, mis on tinginud uue õiguse tekkimise (so uute reeglite kehtestamise), so reguleerimata, kuid reguleerimist vajavad ühiskondlikud suhted (nt kas ühistranspordis võib suitsetada e-sigarette). 2. Õigusaktiks on õiguse tunnetamise allikad . Õigusaktid jagunevad: a) õiguse üldaktideks ja õiguse üksikaktideks; b) õiguse üldaktideks, üksikaktideks ja eriaktideks; c...\nÕiguskordade kujunemine Kontinentaal-Euroopa riikides annab tunnistust sellest, et õiguse formaalne mõistmine omandas prioriteedi õiguse sisu eest. Olulise koha säilitas ka õiglus. Eesti õiguskord samuti seotud õiguspositivismi ja loomuõigusega. Tuleb teha vahet õiguse kui olemiskorra ja õiguse kui pidamiskorra va...\n3. Õigusaktid ja nende liigid (Õigusõpetus, lk. 66-68) Õigusaktid on eriliselt vormistatud dokumendid, mille vahendusel riigiorganid vastavalt oma pädevusele kehtestavad ühiskondlikest suhetest osavõtjatele õigusi ja panevad kohustusi. Õigusaktid võivad olla kas normatiivsed või mittenormatiivsed, sõltuvalt neis sisalduvate õiguste ja kohustuste iseloomust, eelkõige aga isikute ringist, keda need õigused ja kohustused hõlmavad. Õigusakte kehtestavad erinevad riigiorganid – igal neist oma pädevus sõltuvalt organi kohast riigiaparaadis, tema funktsioonidest ja kompetentsi ulatusest. Sellest tulenevalt on erinevate organite õigusaktidel ka erinev juriidiline jõud. Normatiivakt ehk üldakt ehk õigustloov akt – suunatud objektiivse õiguse kehtestamisele; sisaldab üldkohustuslikke käitumisreegleid ehk õigusnorme.  Õigusnor...\nTAVA MORAAL ÕIGUS IUS NON SCRIPTUM, IUS SCRIPTUM õiguse eelastmed. Inimese ja teda ymbritseva maailma vahelised suhted on mitmekesised ja keerulised. Samas on need alati soetud mingite reeglitega. Siin toimuvad protsessd ei ole juhuslikud, vaid on seotud kindlate seaduspärasuste ja seadustega. Jutt on loodusseadustest, millel on mitmete teiste korrasysteemidega võrreldes üldisem tähendus. Õigus on loomu poolest sotsiaalne kord, kuna ta regul inimeste omavahelisi suhteid. Samas pole õigus aga es...\n1. Mis on õigussüsteem ja õigusharu? Õigussüsteem on väljakujunenud õiguse teaduslik struktuur, õigusharude kaupa, selle jagunemine mingisuguseks loogiliseks süsteemiks. Näiteks jaguneb õigus avalikuks õiguseks ja eraõiguseks. Õigusharu on osa või kogum õigussüsteemist, mis korraldab mingisuguse kitsa ala või rühma õigussuhteid. Näiteks haldusõigus, mis reguleerib ametivõimude tegevust. 2. Nimeta 2 eraõiguse ja 3 avaliku õiguse õigusharu? Eraõigus on see osa õigusest, mis reguleerib er...\nÕiguskorras on ka avalik sund, mis saabub allutatule olenemata individuaalsest tahtest ja soovidest. Mõned õigusnormid pole seotud avaliku võimu sunniga – nt TSÜS annab subjektile õigus- ja teovõime. 1.3. Ius non scriptum, ius scriptum Õiguse kui sotsiaalse korra kujunemise protsessi võib jaotada kaheks: õiguse eelajalooks ja õiguse ajalooks. Jaotuse alus on õiguse allikate olemasolu või nende puudumine. Õigus eksisteeris ka varem, kui tema kohta tekkisid esimesed kirjalikud allikad – see periood ongi eelajalugu ehk ius non scriptum. Kirjapandud kujul õigusel on väärtus, mille kohta on kõigil võimalik teavet saada. 1.4. Õiguse tähistamine Ius – ladina kl õigus. Ius est ars boni et aequi – õigus on headuse ja õigluse kunstteadus (C...\nKorra reeglid, mida inimene tahab luua, peab arvestama looduses kehtiva korraga. Inimvaim loob loodusele omaste seaduspärasuste üle oma korrad, kuhu kuulub ka õigus. MORAAL JA TAVA Läbi traditsioonide tekib meil ühiskonnas tava. Õigus on oma olemuselt sotsiaalne kord, sest ta reguleerib inimeste vahelisi suhteid. Õigus ei ole esimene sotsiaalne kord. Tava ja moraal on õiguse eelastmed. Moraal ja tava vastavad ühiskondlikule tahtele ja reguleerivad sotsiaalset käitumist. Moraal ja tavanormid on üldise iseloomuga ja üldkohustuslikud. Normid ei pea olema kirja pandud, need on inimmõistuses.Tava ja moraal olid ühiskonna jaoks alati kindla sisuga. Tava ja moraal kujundas alati elu ise. Algseid inimkäitumise mastaape võib pidada tava ja moraalinormideks. Igat olukorda ühiskonnas saab reguleerida ka individuaa...


360 kraadine koostöö - Psience\n360 kraadine koostöö: kõik, mida ühelt koolituselt oodata\nÜhtpidi oodatakse, et väliskoolitus oleks asjalik ja kasulik ning teisalt peab see olema kaasahaarav ja huvitav. Miks muidu võtta lisaaega ja muid ressursse, et tuua inimesed kontorist välja?\nMeie oleme leidnud sellise kõikehaarava koostöö seiklusfirmaga 360 kraadi. Siin võib sõna otseses mõttes öelda, et meie koostööna valminud koolitused on terviklikud – 360 kraadi ulatuses lõbusad, seiklusrikkad ning sealjuures ka teaduspõhised ja eesmärgistatud.\nMeie koostöös võtab 360 kraadi seiklusfirma rolli meeskonnatöö praktilise, aktiivse ja mängulise osa ettevalmistamisel ning meie paneme kokku teaduspõhise teooria ning analüüsi.\nMeie koostöös valminud koolituspäevad on olnud ideaalseks lahenduseks ettevõtete suvepäevadeks, valdkonnapõhisteks tiimikoolitusteks ning teemakoolitusteks.\nKuidas koolitused välja näevad?\nNäitena võib tuua ühe värvikaima koolituspäeva, kus eesmärgiks oli ühelt poolt teadvustada meeskonnatöö olulisi alustalasid ning teiselt poolt tugevdada osalejate „küünarnukitunnet“ ühtse meeskonnana. Päev oli mõeldud nii müügi- kui tootmismeeskonnale. Koolitus koosnes kahest osast, kus päeva esimeses pooles pandi müügi- ja tootmismeeskonna koostöö proovile läbi praktiliste ülesannete lahendamise, mille pani kokku 360 kraadi meeskond. Tol korral valiti mängudeks “Kapo kuulab” ja “Meeskonnatöö olümpia”.\nKoolituspäeva teises pooles toimus ülesannete lahendamise teoreetilisem analüüs, mille panime kokku Psience’i meeskonnaga. Analüüsi eesmärgiks oli siduda kogetu oma igapäevatöö ning teoreetilise vaatega. Lisaks kõrvaltvaatajate hinnangule ja helisalvestusele, analüüsisid oma tegevust ka mängus osalejad. Analüüsi teostamisel pöörati olulist rõhku kommunikatsioonioskustele (sh kuulamine, küsimuste küsimine, ühise eesmärgi ja vastastikuste kokkulepete saavutamine, abi küsimine ja abistamine, teiste kogemusest õppimine).\nKuna üks osa praktilistest ülesannetest võeti ka videolinti, siis analüüsiti videosalvestuste näitel nii meeskonna kui terviku sooritust kui igaühe rolli meeskonnas. Arutati üheskoos läbi, mis ülesandeid lahendades toimis ja mis mitte. Ühtlasi räägiti sellest, mida tegid võitjate meeskonnad teistest erinevalt ning mis olid suurimad takistused. Räägiti sellest, mis on suurepärase meeskonnatöö alustalad ning kuidas neid luua ja hoida. Samuti räägiti usaldusest, ühiste eesmärkide seadmisest ning meeskonnatunnet toetavast tunnustamisest. Lisaks nimetatule sai iga osaleja videosalvestuse näitel teadlikuks ka iseenda käitumisest meeskonnas (millise rolli ta loomuomaselt ühiste eesmärkide lahendamisel võtab ning kuidas see meeskonna kui terviku eesmärkide saavutamist toetab). Paralleelselt täitis iga osaleja individuaalset töövihikut iseenda soorituse ja arengueesmärkide kohta.\nPäev möödus elavate emotsioonidae ja edasiviivate äratundmiste valguses. Kõik osalejad said teadlikumaks iseenda käitumisest ning meeskonnatöö igapäevastest mustritest.\nSoovid ka enda meeskonnale seiklusrikast ja mõjusat koolituspäeva?\nVõta meiega ühendust ja paneme detailid paika: Kai +372 56 198 330\nSEIKLUS-JA MATKAFIRMA 360 KRAADI\nSeiklus- ja matkafirma 360 KRAADI – loodusmatkad, meeskonnatöö mängud ja firmaüritused looduses, turismitaludes ja linnas. Korraldame ägedaid üritusi aastaringselt kõikjal Eestis.\nTule tööle! – Fausto Capital Motivatsiooniaudit – väärtustades teineteist, võimekust ja tulemust


Naiste rollid ja õigused kui riikliku propaganda osa - Feministeerium\nNaiste rollid ja õigused kui riikliku propaganda osa\nKatrin Kivimaa 29.10.2015\nNõukogudeaegne soosüsteem seostub riiklikult koordineeritud soolise võrdõiguslikkuse mudeliga, mida sümboliseerib naistraktoristi või -kosmonaudi kuju. Väidetavalt olid naistele Nõukogude riigis kõik teed valla, naiskongress järgnes naiskongressile ja probleemid, mida feministid Lääne ühiskondades tõstatasid, nõukogude naisi ei puudutanud. Tõepoolest, teise laine Lääne feministid (nt Julia Kristeva) märkisid 1960.–70. aastatel, et nii seadusandlikult, tööalaselt kui ka abordiõiguste koha pealt olid NSVLis elavatel suguõdedel eelised ja võimalused, mille eest Lääne naised pidid alles võitlema hakkama.\nSamal ajal iseloomustasid nõukogude võrdõiguslikkusmudelit patriarhaalsete suhete lokkamine eraelus, naiste topeltkoormus ja meeste valitsev roll poliitilises elus. Nõukogude riigi algusaastatel mõjukas iseseisev feministlik liikumine oli selleks ajaks, kui Eestist NSVLi osa sai, ammu hävitatud. Naiste koht Nõukogude riigis sai olla määratud ainult riigi huvidega ja kompartei kontrolli all. Tegelik elu on õnneks alati mitmekihilisem ja keerukam, kui ideoloogiad seda ette näevad.\nEhk aitab allolev lühiülevaade paremini mõista seda kummalist olukorda, mis on kujundanud hilisnõukogude perioodil kasvanud ja sündinud Eesti naisi. Mida tähendab, kui feminismi kui sotsiaalpoliitilist liikumist ei mainitud isegi entsüklopeedia (ENE) ja ometi olid selle liikumise tulemusena muutunud Nõukogude Liidus elavate naiste elud?\nSugudevahelise võrdõiguslikkuse idee ning sellelt lähtuv seadusandlus ja sotsiaalsed praktikad mängisid Nõukogude riigis algusest peale olulist rolli, kuna noor riik vajas naiste töökäsi sama palju kui nende reprodutseerimisvõimet. Kommunistide omaks võetud – kuigi mitte ilma võitluseta! – progressiivsed ideed ja seadusettepanekud oli enne revolutsiooni formuleerinud vene naisliikumine. Nt kaksikvõimu ajal olid tööliste ja talupoegade nõukogud algul naistele valimisõiguse andmise vastu, kuid nad muutsid meelt, kui Ajutine Valitsus kinnitas 1917. aasta kevadel naiste kohaliku ja sügisel üldise valimisõiguse. (Formaalselt võiks seda momenti pidada ka Eesti naistele valimisõiguse andmise ajaks.) Peale Oktoobrirevolutsiooni oli mitme erakordselt liberaalse seaduse taga – nt abordi legaliseerimine või vabaabielu võrdsustamine ametlikult registreeritud abieluga – vene naisliikumise radikaalsema osa nõudmised ja neid toetasid paljud intelligendid, kes osalesid võimuaparaadi töös 1920ndatel.\nSeega toetus nõukogude naise ideaal vähemalt osalt varasema feministliku liikumise põhinõudmistele: tagada naistele valimisõigus, osalus ühiskonnaelus, haridus ja töö, mis võimaldaks neil vabaneda meeste eestkoste alt patriarhaalses perekonnas ja ühiskonnas. Aga millised printsiibid iseloomustasid spetsiifiliselt nõukogulikku soopoliitikat?\nNõukogude riigi olulisimaks eripäraks oli klassiprintsiibi ülimus igas valdkonnas. Seetõttu said nõukoguliku soopoliitika peamiseks adressaadiks töölis- ja talunaised samal ajal kui suur osa haritlas- ja keskklassi kuuluvatest naistest, kes olid olnud revolutsioonieelse nais- ja feministliku liikumise põhijõud, eemaldati järk-järgult poliitilisest ja ühiskondlikust elust. “Tagurlikke” ja vähese haridusega töölis- ja talunaisi hakati emantsipeerima ja harima ülevalt alla ehk siis käsu korras, riigi ja partei huve järgides. (Feministid olid seevastu nõudnud naistele valikuvabadust ja võimalusi neid valikuid teostada).\nTeiseks nõukoguliku soopoliitika eripäraks, mis tulenes klassiprintsiibi ülimusest, oli naiste kui sotsiaalse grupi kollektiivsete erihuvide eiramine. Isegi tuntuim nõukogude naissoost poliitik (ja feminist) Aleksandra Kollontai olla korduvalt kinnitanud, et kommunistlikus ühiskonnas lakkab naisküsimust olemast, jäävad vaid töökollektiivi huvid. Samuti on tagantjärgi selge, et hoolimata naiste võrdõiguslikkuse rõhutamisest ametlikus retoorikas ning olulistest edusammudest naiste tööhõive ja hariduse alal, oli nõukoguliku ideaalse inimtüübi konstrueerimisel eeskujuks meessoost kodanik.\nNeile põhimõtetele rajanesid Stalini-aegse soopoliitika kaks vastandlikku suundumust. Ühelt poolt soodustas naiste massiline kaasamine tööprotsessi ja ühiskondlikku tegevusse nende rollide muutumist ja ühiskondlike hoiakute teisenemist. Kuid erasfääris jäid kehtima patriarhaalsed hoiakuid ja konservatiivsed soorollid. Paternalistlik riik tugevdas 1930. aastatel kontrolli pereelu ja reprodutseerimise üle: abort keelustati, lahutus polnud soovitav, tugevnes patriarhaalse perekonna ja vanemliku autoriteedi idealiseerimine. Meedia võis küll propageerida nii naisi-töökangelasi kui ka kõrgharidusega naisprofessionaale, kes tegutsesid seni eksklusiivselt meeste pärusmaaks peetud aladel (nt kutselised sõjaväelased), kuid ainult niivõrd, kuivõrd riigi huvid seda dikteerisid.\n1930. aastatel suleti riigiaparaadis tegutsenud nn naiste osakonnad, mille tegevus väljus tihti partei seatud raamidest ja mille töös osalesid ka revolutsioonieelse naisliikumise tegelased. Iseseisvad naisorganisatsioonid kuulutati arengu pidurdajateks ning diskussioonid naisliikumise, feminismi, naiste õiguste ja huvide teemal kadusid nii poliitilisest diskursusest kui sotsiaal- ja humanitaarteadustest. 1936. aasta konstitutsioon sätestas ametlikult naistele võrdsed õigused majandus-, riigi-, kultuuri-, ühiskondliku ja poliitilise elu kõigis sfäärides ning sellega oli naisküsimus Nõukogude Liidus väidetavalt lahendatud. Naiste rollid ja õigused ei olnud enam ühiskondliku diskussiooni objekt, vaid riikliku propaganda osa.\nNõukogude soosüsteem jõuab Eestisse\nEestisse jõudis nõukogude võrdõiguslikkus eelkirjeldatud kujul riiklikult koordineeritud poliitika ja propagandadiskursusena. Viimast sümboliseeris kõige paremini heroilise nõukogude naise kuju, mida edastasid sotsialistliku töö kangelaste ja eesrindlike töötajate portreed ja kujutised plakatitel, ajalehtedes, filmilinal jm. 1940. lõpu ja 1950. esimese poole fotožurnalistikas ja filmikroonikates keskenduti naiste osalusele sotsialistliku töö võistluses: enamasti esitleti eesrindlikke töötajaid ja brigaade kergetööstuse ja põllumajanduse vallas, kus naised traditsiooniliselt töötasid, kuid naiste võrdõiguslikkust Nõukogude Eestis tähistasid ka kroonikalõigud ja fotoreportaažid meie esimesest naistraktoristide brigaadist. Tööstuses ja põllumajanduses tegutsevate töökangelaste kõrval portreteeriti ka kultuuritegelasi, haritlasi ja sportlasi (nt luuletaja Debora Vaarandi kui esimene “Sirbi ja Vasara” peatoimetaja, helilooja Lydia Auster jt 1947. aasta kroonikafilmis). Naiste võimalusi osaleda poliitikas pidid demonstreerima töökangelastest valimiskandidaadid ja naiste kongressid.\nStalinlikus soopoliitikas rõhutati naiste tööpanuse ja ühiskondliku aktivismi kõrval, et nõukogude naise kohuseks on olla hea ema ja abikaasa. Naiste reproduktiivsele rollile oli Nõukogude riigis antud ühiskondlik ja tööalane mõõde: emadusest sai kangelaslik “naiste töö” – panus sotsialistliku ühiskonna hüvanguks. Paljulapselisi emasid autasustati aunimetuste ja ordenitega ning kroonikates esitati neid samasuguste kangelastena nagu eesrindlikke töötajaidki. Sellele, et sünnitamine ja emadus olid politiseeritud, viitasid nii partei direktiivid kui ka propagandistlikud loosungid selle kohta, kuivõrd hästi hoolitseb Nõukogude riik emade ja laste eest.\nKuigi visuaalpropaganda pööras vastavalt nõukogude klassiideoloogiale rohkem tähelepanu naistele tööstuses ja mehhaniseeritud põllumajanduses, ei jäänud tähelepanuta naiste roll tulevaste kodanike kasvatamisel ning hariduses. 1950. aastatel saab alguse naistudengite arvu kiire kasv kõrgkoolides, millele teiste tegurite kõrval aitas kaasa tasuta kõrghariduse sisseviimine. Naiste tööhõive suurenedes sai põhi- ja keskastme haridusest nn naiste valdkond, mis oli sarnaselt mitmetele teistele feminiseerunud aladele madalamalt tasustatud. Samal ajal avaldas naiste haridus- ja tööalane emantsipatsioon mõju naiste eneseteadvuse parandamisele, mistõttu nõukogudeaegseid haridus- ja tööalaseid võimalusi ei tohiks 20. sajandi Eesti naise identiteedi kujunemisel eirata.\nNaised ja moderniseerumine ENSVs\n1960. aastate sula ja ühiskonna moderniseerimine tõi endaga kaasa suurema vabaduse eraelu ja individuaalse identiteedi kujundamise vallas. Seda aega iseloomustab töötava nõukogude naise kuvandi n-ö läänestumine. Töölisnaise kõrvale ilmusid teistsugused naisekuvandid naiste- ja moeajakirjades, filmides, tänaval, reklaamis. Hoolimata pidevast defitsiidist võis eesti nõukogude naine juba täitsa moekas ja šikk välja näha, mis paljude tollaste naiste jaoks tähendas (varasemat konteksti arvestades) vabadust ja individuaalse identiteedi väljendamist.\nNaised laboris / Eesti Rahvusarhiiv\nKõrvuti majandusliku heaoluga paranesid ka naiste jaoks olulised sotsiaalsed garantiid. Alates 1968. aastast pikenes emaduspuhkuse aeg lapse 1-aastaseks saamiseni, riiklik lastehoiusüsteem hakkas 1960. aastatel kiiresti arenema. Hoolimata sellest, et seks ja intiimelu olid suhteliselt konservatiivses ühiskonnas tabu, toimusid järk-järgult muudatused siingi. Näiteks ajakirjas Nõukogude Naine hakkasid ilmuma rasedate kleidimoed, tuues naiste jaoks olulise teema avalikku sfääri. Uuesti hakati arutlema feministlike teemade ümber (f-sõna nimetamata). Räägiti vajadusest ümber vaadata peresisene rollijaotus, et vastata kahe töötava vanemaga ja kaasaegse perekonnamudeli nõuetele. Püüti õigustada ja analüüsida nooremate põlvkondade naiste välimuse, käitumisviiside ja eluhoiakute muutumist, sh õigust omale korduvalt elukaaslast valida. Reet Kasesalu dokumentaalfilm “Naine täna” (1978) või 1981. aastal ilmunud kogumik “Naine Nõukogude Eestis” räägivad kohustusliku propaganda kõrval nõukogude eesti naisi puudutanud tegelikest probleemidest, nagu kodutööde jaotus või tänapäevalgi oluline töö- ja pereelu ühitamine.\nKuid nende kitsaskohtade puudutamine populaarteaduslikes või propagandistlik-informatiivsetel eesmärkidel koostatud ülevaadetes ei toonud kaasa kiireid muutusi reaalses elus. Võib öelda, et kuni nõukogude aja lõpuni struktureerisid naiste ühiskondlikku olemist ja isiklikku elu kõige enam topeltkoormus – kohustuslik emantsipatsioon töö vallas ja “vabatahtlik” patriarhaat pereelus ja koduses majapidamises. Paljudes ametites, kus tavaliselt töötasid naised – nt õpetajad, meditsiiniõed, madalama astme ametnikud, oli palk tunduvalt väiksem kui traditsioonilistel meeste aladel ning praegune palgalõhe ja tööturu soolise segregatsiooni juured ulatuvad sellesse aega.\n1980. aastate lõpuks oli enamik nõukogude naisi – nii Eestis kui teistes NSV Liidu osades – sellest topeltkoormusest lihtsalt väsinud. Uue rahvusliku ärkamisaja ja laulva revolutsiooniga pöörati algselt selg kõigele, mida peeti nõukogude ajaga seostuvaks. Eitav suhtumine sai osaks mitte ainult nõukogude naise fenomenile, vaid soolise võrdõiguslikkuse küsimusele tervikuna.\nSelle negatiivse fooniga seisid silmitsi uue Eesti feministid, kes asusid 1990. aastatel Lääne kaudu feminismi ajalugu, ideestikku ja põhinõudmisi Eesti avalikkusele esitama.\nAavastik, Anneli 2004. Naise rollid ajakirjas Eesti Naine aastatel 1945-1951 [Teesid]– Noorteadlaste konverentsi “Etnoloogia hääled 6” teesid [Võrguteavik. Tartu: Eesti Rahva Muuseum, 2004]. https://www.erm.ee/?node=519 (kasutatud 20. jaanuar 2010).\nAttwood, Lynne 1990. The New Soviet Man and Woman: Sex-Role Socialization in the USSR. Basingstoke: Macmillan.\nJukina, Irina 2007. Russkii feminizm kak võzov sovremennosti. Sankt-Peterburg: Aleteia.\nKivimaa, Katrin 2009. Rahvuslik ja modernne naisekuju eesti kunstis 1850-2000. Humanitaarteaduslike monograafiate sari Heuremata 2. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.\nKurvinen, Heidi 2008. Perestroika ja soorollid ajakirjas Nõukogude Naine. – Sirp 04. aprill.\nLauristin, Marju 2004. Lives and Ideologies: A Sociologist’s View on the Life Stories of Two Female Tractor-Drivers. – She Who Remembers Survives: Interpreting Estonian Women’s Post-Soviet Life Stories. Edited by Tiina Kirss, Ene Kõresaar ja Marju Lauristin. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, lk 178–202.\nMertelsmann, Olaf 2006. Miks kasvas naiste osakaal tudengite seas stalinismi ajal nii kiiresti? – Tartu Ülikooli ajaloo küsimusi XXXV. Tartu: Tartu Ülikool, 2006, lk 23–33.\nMikkor, Marika 2000. Sünnikombestikust linnas ja maal. – Akadeemia, nr 4, lk 806–847; nr 5, lk 1017–1044.\nPilvre, Barbi 1999. “Tugev Eesti naine” lakub võrdõiguslikkuse haavu. – Estonica: Esseistlik teabekogu Eestist. https://www.estonica.org/est/teema.html?kateg=6 (kasutatud 19. jaanuar 2010).\nReinvelt, Riina 2004. Elmine’s Life and Story: the Truth, Soviet Propaganda and Reflections Afterwards. – She Who Remembers Survives: Interpreting Estonian Women’s Post-Soviet Life Stories. Edited by Tiina Kirss, Ene Kõresaar ja Marju Lauristin. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, lk 166–177.\nNaine Nõukogude Eestis. Tallinn: Perioodika, 1981.\nKatrin Kivimaa on kunstiteadlane ja Eesti Kunstiakadeemia professor. Tema peamised uurimisvaldkonnnad on kaasaegne ja feministlik kunst, kujutavkunsti sotsiaalsed ja poliitilised kontekstid ning naiste kujutamine visuaalkultuuris.


Valga tööstusjuhti on ähvardamas kohtutee\nTartu uurimisbüroo väitel on Valga tööstus Närska ebaseadusliku tegevuse läbi kaotanud 750 000 krooni.\nTartu uurimisbüroo vanemuurija Arno Põldre sõnul lõpeb ligi kolm aastat kestnud uurimine veel sellel nädalal. Süüdistuskokkuvõte kriminaalkoodeksi § 161 alusel ametiseisundi kuritarvitamise eest esitati Närska kohta reedel.\nEndist Valga liha- ja piimatootmiskoondise peadirektorit, praegust ärimeest ning Valga keskerakonna piirkondliku organisatsiooni juhti Kustas-Reedik Närskat süüdistatakse selles, et ta 1991--1992 aastal lasi Valga lihatööstusel soodustariifide alusel oma isiklikule firmale ASile Kreh valmistada teenustööna liha- ja vorstitooteid. ASile Kreh tehtud teenustööd moodustasid olulise osa tööstuse tootmismahust -- 1992. aastal oli teenustööde maht keeduvorstide valmistamise osas 84%, vorstide valmistamises 23% ja konservides 14%.\nKuigi kombinaadi direktorina oli Närska seadnud korra, et soodustariife võib rakendada kõigile kombinaadi töötajate ning nende aktsiaseltside tellitud töödele, rakendati soodustariife üksnes Krehile.\nSamal ajal ladustas AS Kreh saadud kaupa tasuta tööstuse ladudes.\nPõldre väitel jäi Valga liha- ja piimatootmiskoondisel ASile Kreh osutatud soodustariifide tõttu saamata üle 750 000 krooni. «Vaieldav on, kas selle summa ulatuses tekitas Närska kombinaadile kahju või jäi kombinaadil saamata tulu,» lausus ta.\nJuhul kui Närska ametiseisundi kuritarvitamises süüdi mõistetakse, võib teda oodata rahatrahv või kuni 3aastane vabadusekaotus.\nKustas-Reedik Närska töötas Valga liha- ja piimatootmiskoondise direktorina aastatel 1979--1993. Närska firmale AS Kondor kuulub Valgas hotell Säde ning kaubamaja.\nKinnitama andmetel on Närska keskerakonna ning Edgar Savisaare suursponsor.


Õpingute alusdokument on õppekava. Õppekava ja muudatused õppekavas kinnitab koolituskeskuse juht.\nkontaktandmed (telefon, e-posti aadress)\nisikukood (vajalik tunnistuse/ tõendi jaoks. Isikuandmeid töödeldakse isikuandmete kaitse seaduse § 6 alusel)\nIga koolituse lõpul täidavad osalejad tagasisidelehe, kus annavad hinnangu koolituse sisule, lektorile ja koolituse korraldusele ning teevad ettepanekuid koolituse paremaks muutmiseks.\nÕppegrupp moodustatakse koolitusele registreerumise järjekorra ja koolituse alustamiseks eeldatavate tingimuste alusel.\nKoolituse alustamiseks koostatakse õppurite nimekiri.\nKoolituskeskusel on koolitusgrupi mittetäitumisel (alla 6 osaleja) õigus koolitus ära jätta või koolitust edasi lükata koolitusgrupi täitumiseni. Registreerunuid teavitatakse muutustest telefoni või e-posti teel vähemalt 3 päeva enne planeeritud algust.\nKoolitusel õppimist saavad alustada õppurid, kes on kooli poolt õppegruppi arvatud ning kes on tasunud õppemaksu või edastanud ettevõtte/asutuse poolt tasumist tõendava kinnituskirja.\nÕppur on lõpetanud Puhastusekspert Koolituse valitud koolituse, kui on osalenud vähemalt 90% tundidest ja olenevalt koolituse eripärast sooritanud testi või eksami, kui see on ettenähtud.\nMaksetähtaja ületamisel 45 päeva võrra, hoolimata meeldetuletustest, võidakse anda tasumata arve inkassofirmale edasiseks käsitlemiseks.\nPuhastusekspert Koolitus koolitajad on kogemustega spetsialistid (üldjuhul kõrgharidusega, erialal kutsetunnistusega) ning lisaks omavad täiskasvanute koolitaja kutset ja/ või pedagoogilist kõrgharidust.


Tapal rajatav NATO baas, mis koguarvestuses läheb maksma ligikaudu 130 miljonit eurot, võib toitlusasutuste omanike arvates tuua väikelinna ellu uue hingamise.\nTALLINN, 12. juuli — Sputnik. Tapa linna üksikute õllesaalide omanikud mõtlevad laienemisele. Siin näha loodetava tuhande NATO sõduri saabumist oodatakse kas just vaimustusega, kuid ikkagi teatava tulevikulootusega, et linnakese elujärg muutub paremaks. NATO Varssavi tippkohtumise otsusega suunatakse Eestisse pataljon briti, prantsuse ja taani sõduritest.\n„Me oleme muidugi kuulnud tuhande sõduri tulekust. Loomulikult mõtleme laienemisele. Oleks vaid, kuhu laieneda, aga mugavate äripindade leidumise poolest ei ole olukord Tapal kuigi meeliülendav," ütles pubi „Tareke" töötaja, täheldades elu mõningast elavnemist linnas. Huvitav on märkida, et pubil, jaamarestoranil ja veel ühel Tapa linna lõõgastumispaigal on üks ja sama omanik. Temal on pärast NATO Varssavi tippkohtumist tuju hea. Võimalik, et need kaks tõsiasja on omavahel kuidagi seotud.\nUmbes kuue tuhande elanikuga linnakeses leidub vaid kolm asutust, kus briti või taani sõduril on võimalus südamest lõõgastuda. Muidugi juhul, kui sõjaväelinnaku territooriumil, mis osaliselt on juba olemas ja millesse NATO eelarvest plaanitakse investeerida veel 64 miljonit eurot (lisaks sellele, mis on juba kulutatud Eesti riigi enda eelarvest), ei avata oma toitlusasutust. Ehkki Eesti alkoholiseaduse artikli 41 punkt 5 keelab joovastavate jookide müümise sõjaväeosade territooriumil, ei ole seni veel teada, kelle jurisdiktsioonile Tapal paiknevad NATO baasid tegelikult alluma hakkavad. Nagu eelnevalt ütles ajakirjanikele alliansi peasekretär Jens Stoltenberg, ei ole kõik Varssavi tippkohtumise otsusega kaasnevad üksikasjad liitlasvägede Baltikumi paigutamise puhul veel kindlaks määratud.\nKui võtta arvesse, et välisriikide sõdureid hakatakse käsutama NATO peastaabist, siis on võimalik, et ka nende paiknemiskohas hakatakse elama suuresti oma, mitte kohalike seaduste järgi. Alliansi sõjaväelased ja allasutused Eestis, nagu ka teistes NATO riikides, on vabastatud tolli- ja muudest maksudest, kaasa arvatud aktsiisidest. Seega on nii alkohol kui autokütus, välismaistele sõjaväelastele odavam kui kohalikele elanikele. Sellisel juhul tekib kolmele Tapa joogiasutusele („Meil on veel ka hotellitoad," täpsustab vestluskaaslane „Tarekesest") võimas konkurent. Kuid tuhat sõjaväelise elu monotoonsusest väsinud sõdurit pluss teenindav personal — seda on tillukese Tapa linna jaoks vägagi palju, nii on siin head väljavaated oma elujärge paremaks muuta.\nMis puudutab elujärje edendamist riigis tervikuna, siis NATO Varssavi tippkohtumise oodatud otsus, nagu teatas peaminister Taavi Rõivas, — see oli kauaoodatud läbimurre, mis näitab NATO ühtsust ja suurendab Eesti julgeolekut. Nagu märgivad skeptikud, andis riigile julgeolekutagatise iseenesest juba tema allkirjastatud leping NATO-ga, selle viies artikkel. Kuid paberitesse ja sellesse, et keegi neid tõepoolest kaitsta kavatseb, Balti riigid nähtavasti eriti ei usu, ja seetõttu palusid visalt raamlepingu „materialiseerimist" — saata siia pisut materiaalseid sõdureid tõeliste lahingurelvadega ja rajada Eestisse NATO alaline baas. Ja eks Tapa joogiasutuste töötajad ole samuti praktilise mõtteviisiga inimesed: kui ilmuvad uued kliendid, siis hoolitseme ka laienemise eest.\nAlliansi juht Jens Stoltenberg ütles seoses nende sündmustega, et „tegelikult on kõik riigid võtnud endale kohustuse anda oma panus sõdurite või pataljonide koosseisu või kaitsevõime tugevdamise näol." Tema sõnul ei ole pataljonide Baltimaades ja Poolas kohaloleku lõpptähtaega kindlaks määratud, kuid see kestab senikaua, „kuni püsib Vene oht". Sõdurite kohaletoomine algab „mingil ajal" tuleval aastal. Nad on lahinguvalmiduses ja valmis toime tulema „piiratud invasiooniga" kuni tugevdatud üksuste saabumiseni koosseisus kuni 40 000 meest koos raskerelvastusega.


E V President T H Ilves: Kihnu saart ja selle vaimsust on vaja tervele Eestile PM - Estonian World Review\nE V President T H Ilves: Kihnu saart ja selle vaimsust on vaja tervele Eestile PM (5)\n«Kihnu saart ja teie eripära on aga vaja mitte ainult saare elanikele, vaid seda saart oma hinge ja vaimuga on vaja tervele Eestile,» ütles president Toomas Hendrik Ilves oma täna alanud visiidil Kihnu ja Ruhnu saarele.\n«Sealjuures on tähelepanuväärne, kuidas te suudate kaasaegseid võimalusi siduda vanade traditsioonidega,» lisas Ilves presidendi kantselei pressiesindaja sõnul.\nPresident Toomas Hendrik Ilves alustas täna visiiti Kihnu ja Ruhnu saartele puu istutamisega Kihnu kooli juurde, Evelin Ilves avas sealsamas laste mänguväljaku.\n«Mul on hea meel külastada Kihnu kooli, sest nii saan avaldada teile oma suurimat lugupidamist ja tänu Kihnu kultuuri ja keele alalhoidmise ja selle edasiandmise eest järeltulevatele põlvedele,» ütles president Ilves, kohtudes Kihnu koolis õpetajate ja kohaliku vallavolikogu liikmetega.\nRiigipea sõnul on kooli püsimine saarel väga oluline, sest «kui saarelt kaob kool, kaovad siit ka noored, kaob elu.»\nRiigipea külastas täna ka kohalikku muuseumi ning kirikut, tutvus Kihnu lennuvälja ja tuletorniga, samuti käidi külas Järsumäe Virvel.\nÕhtul osaleb riigipea Kihnu põhikooli lõpuaktusel, kus annab lõpetajatele kätte lõputunnistused, pärast seda kohtub president Ilves Kihnu rahvamajas saarerahvaga. Homme hommikul jätkab riigipea visiiti Ruhnus.