Vaha koi liigeste raviks Parim vahend liigeste haiguste haiguste jaoks\nVaha koi liigeste raviks, Vahakoi vastsete tinktuura: raviomadused, eesmärk ja kasutusjuhised\nIgal juhul pidage nõu oma arstiga, kui otsustate seda toodet ravis kasutada. Vilistav hingamine kaob, verearv normaliseerub. Selle retsepti järgi valmistatud salvi kasutamine vähendab kasvajate valu, leevendab turset, kõrvaldab spasmid. Parandamismenetlust ei määrata, kui esinevad järgmised vastunäidustused: ravimi moodustavate komponentide individuaalne talumatus; vanus kuni 14 aastat; rasedus ja imetamine. Ekstrakti kasutamine stenokardia, kroonilise pärgarteri puudulikkuse ja kardioskleroosiga patsientide raviks peatab stenokardia rünnakud, vähendab õhupuudust, parandab elektrokardiogrammi toimimist.\nMaitsev mesi, mesilase leib, tervendav õietolm ja maagiline taruvaik on kaugel kõigist looduslikest ravimitest, mida mesindus võib inimestele anda. Üks kõige hämmastavamaid abinõusid on vahakoe ekstrakt. Tänapäeval on traditsioonilise meditsiini armastajad austanud mittetraditsioonilist ravimit. Putuka kohta Vaha koide nimetatakse rahvapäraselt ka koideks. See koi muneb tarudes oma vastsete hulka. Kui vastsed munadest kooruvad, hakkavad nad toituma mesilaste kärgstruktuuri, mett, õietolmu ja õietolmu.\nNad ümbritsevad oma elu territooriumi ämblikuvõrkude võrguga, blokeerides sellega mesilaste juurdepääsu noorele. Selle tagajärjel surevad mesilaste gel liigesed arthrovleli ulevaated. Koi vastse eluiga on umbes kuu. Siis muutub see krüsaliseks, millest hiljem saab koi. Täiskasvanud putukas ei kahjusta mesilasi. See ei söö midagi, sest tal on piisavalt toitainete varusid, mis ta on ussiks kogunenud.\nAinuke täiskasvanud mesilaste kahjulikkus on munade munemise võime, millest eralduvad uued vohavad ussid.\nOmamoodi toitumine muudab putukad bioloogiliselt aktiivsete ainete kontsentraadiks, seega on nende tinktuuril mitmeid ravivaid omadusi. Ametlik meditsiin seda ei tunnista, seetõttu on ükskõik millises apteegis võimatu osta mesilaste vaha koi liigeste raviks vastsete tinktuuri.\nSiiski on teadlaste töid, mis tõestavad nende valgete usside tohutut kasu. Tulekahju kõige mahukamad teosed on kirjutanud sellised kuulsad teadlased nagu I. Mechnikov ja S. Oli ka teisi akadeemikuid, kes olid huvitatud mesilasvaha tinktuuride mõjust inimese kehale.\nTäna uurivad paljud teadlased tööriista toimemehhanismi, selle rakendamise võimalust ja valmistamismeetodeid. Kõige rohkem on nad huvitatud kopsutuberkuloosi ravi ja inimese tervise taastamise probleemidest pärast rasket haigust või vigastust. Tinktuura keemiline koostis Nagu enamus teisi meie planeedi putukaid, koosneb koi pooleldi valkudest ja aminohapetest. Putukate keemilises koostises eristatakse järgmisi kasulikke aineid: Alaniin.\nVahakoi vastsete tinktuura: raviomadused, eesmärk ja kasutusjuhised - Hüpoglükeemia April\nTulenevalt asjaolust, et see aine on osa neist, on vahakoi vastsetel hea vastupidavus. Koide infusioon tugevdab immuunsussüsteemi, parandab aju aktiivsust. Seriin on aminohape, millega valguahelad ehitatakse.\nÜhend osaleb paljudes keha metaboolsetes protsessides, stimuleerides neid. See aminohape annab tinktuuri koos noorte vahakoide abil võime vähendada veresuhkrut, tugevdada lihaskiude, kiirendada nende kasvu, põletada keharasva. Kuna vahakoi tinktuur sisaldab seda aminohapet, stimuleerib see kollageenikiudude tootmist ja parandab naha toonust.\nProliin osaleb paljudes kehaprotsessides, see parandab ainevahetust, aitab haavadel paraneda ja on looduslik valuvaigisti. Sellel ainel on võime toime tulla depressiivse seisundiga, see on võimeline puhastama ammoniaagi keha. See mõjutab positiivselt endokriinsüsteemi funktsionaalsust. See hape on eriti oluline meeste jaoks, kuna see stimuleerib testosterooni tootmist. Selle valgu sisaldus mesilaste mumpsi koostises muudab selle vahendi tõhusaks rahustajaks.\nGlütsiin leevendab suurepäraselt suurenenud ärevust, normaliseerib und. See hape on lihaste ja närvisüsteemi tervise jaoks äärmiselt oluline. See toetab maksa toimimist.\nEriti halvasti vajab keha haiguse ajal valiini. Ensüümid Vahakoi vastsete ekstrakt sisaldab ainulaadseid ensüüme, mis aitavad putukatel vaha, mesilase leiba ja muid mesindussaadusi töödelda. Tänu vaha lahustavatele ensüümidele on tinktuur võimeline võitlema tuberkuloosi vastu ja taastama puhta hingamise. Glükoos ja sahharoos. Neid aineid leidub putukaekstraktis, kuna viimased toituvad mett.\nMagusad energiaallikad, milles on palju tuletõrjejõude, imenduvad kergesti ja annavad kehale erksuse laengu. Mikro- ja makroelemendid.\nEkstrakti vitamiinide ja mineraalide koostis sõltub mee ja mesilase leiva tüübist, mis toitis vahakoi vastseid.\nTinktuura meditsiinilised omadused ja näidustused Miks selline ebaharilik ravim? Mesilaste koi on tõeline imerohi paljude haiguste vastu. Noorest vahakuust valmistatud tinktuuri ravi annab häid tulemusi südame-veresoonkonna, seedetrakti ja hingamiselundite häirete korral. Järgmised haigused on näidustused mesilaste tinktuuride kasutamiseks: Kopsu-tuberkuloos.\nTänu vahakoide tinktuuri ainulaadsele omadusele - võimele lahustada Kochi kepi vaha kest - võitleb toode tõhusalt kahjuri vastu, kõrvaldades haiguse peamised sümptomid - köha ja palaviku. Paljud putukate infusioonile lisatud aminohapped suudavad alandada veresuhkrut, seega on koide kasu kõhunäärme häirega patsientidele üsna suur. Ametlikult ei soovita meditsiin seda rahvapäraseid ravimeetodeid vähktõve vastu võitlemiseks kasutada, kuid homöopaadide ja tervendajate arvukad katsed tõestavad, et vahakoi vastsete tinktuur aitab vähendada onkoloogias pahaloomulist kasvajat ja parandab haige inimese üldist heaolu.\nSelle vaeva ravi vahakoega võimaldab teil saavutada häid tulemusi ka ilma muude ravimeetoditeta. Aminohapete suure sisalduse tõttu suurendab vaha koi liigeste raviks rahvapärane ravim veresoonte toonust ja parandab nende funktsionaalsust.\nKardioloogilised häired. Katsetega on tõestatud, et mesilasema tinktuura soodustab armide resorptsiooni südamel pärast operatsiooni või südameinfarkti.\nRavim on kasulik ka hüpertensiooniga patsientidele. Rahvameditsiinis kasutatakse seda veresoonte puhastamiseks verehüüvetest.\nImmuunsuse vähenemine. Bioloogiliselt aktiivsete ainete kõrge kontsentratsiooni tõttu mõjutab tinktuuri või vahakoi vastsete ekstrakti kasutamine soodsalt immuunsust.\nTööriist aitab kehal võidelda nohu ja viirusnakkustega. Neile, kes kannatavad urtikaaria või allergilise õhupuuduse käes, aitab ravim täielikult ebameeldivatest sümptomitest vabaneda või vähendab nende manifestatsiooni märkimisväärselt. Vaha tinktuura tinktuuri osana on aminohappeid, mis parandavad endokriinsüsteemi aktiivsust, nii et see vahend võib kõrvaldada metaboolsed ebaõnnestumised. Urogenitaalsüsteemi haigused. Mehed, kes kasutavad seda tavatu ravimit, saavad sageli hakkama eesnäärme adenoomiga, impotentsusega.\nNaistel ravib mumpsi ekstrakt mastiiti, emaka fibroidide ja tsüklihäireid. Kuna aminohapped, millest putukas on peaaegu täielikult koosnenud, tugevdavad närvisüsteemi ja normaliseerivad selle tööd, on depressiooni, neurooside ja unehäirete korral soovitatav kasutada ekstrakti.\nKasulik omadused vaha koi - tinktuuri ja ekstrakti\nVahakoi vastsetest pärinevate tinktuuride kasutamise vastunäidustused Kõiki haigusi ei saa vahakoega ravida. Mõnikord on võimatu seda ravimit kasutada isegi siis, kui keha mõne tunnuse korral on näidustusi. Ravimi määramist ei tehta, kui on olemas järgmised vastunäidustused: ravimi koostisosade individuaalne talumatus; vanus kuni 14 aastat; rasedus ja imetamine.\nMõnel juhul on mumpsi tinktuuril kõrvaltoimeid. Ravimit tarvitanud inimesed märkisid mõnikord, et neil on peavalu, nad hakkasid häirima tahhükardiahooge ja nende kõht hakkas haiget tegema.\nNende sümptomite ilmnemisel soovitavad vaha koi liigeste raviks kohe ravimi võtmise lõpetada. Kuidas tinktuuri ise kodus valmistada? Võite kasutada tavalist plastikust kaanega klaaspurki.\nVastseid ei ole vaja eelnevalt töödelda. Nõuda, et ravim peaks olema päeva, siis saab seda filtreerida ja võtta. Südame- ja neuroloogiliste patoloogiate vastu võitlemiseks saate tulekahju parandada vastavalt sellele juhisele: võtke 10 g putukaid ja nõudke seda ml viirpuu tinktuuri jaoks.\nMõned ravitsejad nõuavad vahemaad teiste ravimtaimede alkoholiekstraktist, saades samal ajal väga võimsaid koduseid vahendeid. Kuidas toodet rakendada?? Vahakoi tinktuuri kasutamiseks puudub ühtne soovitus. Erinevatel juhtudel kasutatakse selle ainulaadse putuka ekstrakti erineval viisil. Annuse arvutamiseks kasutatakse valemit: 10 kg kaalu kohta võetakse 3 tilka ravimit.\nVahausside vastsete tinktuur ml - Melanoom\nKui on vaja haigust ravida, on soovitatav ravimit juua kaks korda päevas. Näiteks peab inimene, kes kaalub 60 kg, jooma raviks 18 tilka kaks korda päevas. Erinevate haiguste ennetamiseks ja immuunsuse tugevdamiseks peaks mees, kelle kehakaal on üle kg, võtma üks kord päevas 30 tilka tinktuuri. Võite ravimit kasutada nii seest kui ka väljast. Sisemine rakendus Nii et kapuuts ei kahjusta keha, tuleb seda võtta mõistlikes annustes.\nRavi alustades on soovitatav kontrollida, kuidas keha reageerib ravimile, seetõttu on soovitatav seda kõigepealt nahale kanda. Kui lööbe või sügeluse kujul negatiivset reaktsiooni ei järgne, võite ravimit sees võtta. Esimene annus on parem võtta minimaalne annus.\nVahakoe tinktuur - eliksiir onkoloogia jaoks - Teratoom\nKui organism tajub ravimit normaalselt, saab järgmist annust suurendada. Tilku võib juua otse lusikast lahjendamata kujul.\nMõned tervendajad ütlevad, et kõige kasulikum on ekstrakti tilgutada keele alla, kuid selle vahendi konkreetne maitse ei tundu kõigile meeldiv.


Möödunud ööpäeva jooksul registreeriti Politsei- ja Piirivalveametis 94 avaldust ja teadet kuritegudest. Nende hulgas oli 2 raske tervisekahjustuse tekitamist, 1 avaliku korra raske rikkumine ja 38 varavastast kuritegu, mille seas oli 1 röövimine ja 28 vargust (3 eluruumidest, 3 sõidukitest) ning 1 sõidukivargus või omavoliline kasutamine. Registreeriti 3 inimvigastustega liiklusõnnetust, milles hukkus 1 ja sai vigastada 2 inimest. Tabati 30 alkoholijoobes sõidukijuhti. Registreeriti 300 väärtegu. Piirilt väljastati 2 sisenemiskeeldu ning esitati 6 varjupaigataotlust.\n9. märtsil teatati, et Kopliranna tänava korteris löödi 24-aastast naist. Politsei pidas kahtlustatavana kinni 30-aastase mehe.\n9. märtsil teatati, et Vana-Lõuna tänava korteris rünnati 24-aastast naist. Politsei pidas kahtlustatavana kinni 50-aastase mehe.\n9. märtsil teatati, et Madala tänava korteris löödi 47-aastast naist.\n9. märtsil teatati, et Narva maantee sisehoovis rünnati ämbriga 53-aastast meest.\n9. märtsil teatati, et Sõle tänava korteris löödi 55-aastast naist. Politsei pidas kahtlustatavana kinni 49-aastase mehe.\n9. märtsil teatati, et Läänemere teel tekkis võlgu jäänud raha pärast füüsiline konflikt kahe tuttava vahel, mille tagajärjel tungiti kallale 46-aastasele mehele.\n9. märtsil teatati, et Raadiku tänava korteris tungiti kallale 43-aastasele naisele.\n9. märtsil teatati, et Lõime tänava korterisse külla tulnud juhututtav võttis kaasa sülearvuti ja spanjeli tõugu tõukoera. Vargusega tekitatud kahju on 2150 eurot. Politsei pidas kahtlustatavana kinni 28-aastase mehe.\n9. märtsil teatati, et Keilas Tuulna külas murti ukse lahtikangutamise teel sisse suvilasse ja varastati elektritööriistu. Vargusega tekitatud kahju on vähemalt 3050 eurot.\n9. märtsil teatati, et Saku alevikus Üksnurme tee kaupluses varastati avaldaja rahakott dokumentide ja sularahaga. Vargusega tekitatud kahju on vähemalt 400 eurot.\n9. märtsil teatati, et Keila linnas varastati valla keskpunkti tähis ning lõhuti ära külade sildid. Vargusega tekitatud kahju on täpsustamisel.\n9. märtsil teatati, et Peetri alevikus Veesaare tänava kaupluses varastati erinevat kaupa. Vargusega tekitatud kahju on 300 eurot. Politsei pidas kahtlustatavana kinni 43-aastase mehe.\n9. märtsil tungisid kaks võõrast meest Tartus Puiestee tänaval korterisse, ähvardasid seal elavat 61-aastast meest ning röövisid temalt 1195 eurot.\n8. märtsil teatati politseile, et Rannu vallas Kulli küla parklas löödi puruks 20-aastasele mehele kuuluva sõiduauto kaks akent. Samuti ründasid lõhkujad autoomanikku. Mehed on omavahel tuttavad. Kannatanu meedikute abi ei vajanud.\nÖöl vastu 10. märtsi varastati Tartus Mõisavahe tänaval seisnud hõbedane sõiduauto Toyota.\n6. märtsil varastati Tartus Vallikraavi tänava meelelahutusasutuses lukustamata garderoobist 22-aastasele mehele kuuluva jope taskust sõiduauto BMW süütevõti, võtmekimp, kõrvaklapid ja muid esemeid. Kahju on kokku 329 eurot.\n8. märtsil ründas Tartus Väike-Kaare tänaval 19-aastane noormees tuttavat 56-aastast meest.\n9. märtsil lõi Valgas Laial tänaval 39-aastane mees oma 53-aastast elukaaslast. Politsei toimetas mehe kainenema.\n9. märtsil teatati Saatse kordonisse, et oma elukohast on lahkunud 88-aastane mees. Piirivalvurid suundusid meest otsima ning leidsid mehe õige pea ühe kilomeetri kauguselt tee äärest kraavist ning toimetasid ta tagasi tema elukohta.\n9. märtsil kontrolliti Koidula piiripunktis riiki sisenemisel 32-aastast Venemaa Föderatsiooni kodanikku. Mehel puudus kehtiv Eesti või Schengeni viisa, elamisluba või isikutunnistus ning tema riiki sisenemine tõkestati. Talle väljastati riiki sisenemise keeld ja suunati tagasi Venemaa Föderatsiooni.\n9. märtsil teatati politseile, et Kohtla-Järvel Estonia puiestee kortermaja trepikojas tungiti kallale 51aastasele mehele.\n2. märtsil avastati, et Häädemeeste vallas Majaka külas on suvilast varastatud kodutehnikat. Esialgne kahju on 4400 eurot.\n9. märtsil avastati, et Pärnus Lao tänaval on asutuse ruumidest varastatud 3000 eurot sularaha.


- Vere paberile pärast urineerimist\nVeri uriinis naiste uretriit\nValusalt kirjutage ja uriin lõhnab ebameeldivat\nMa nägin näiteks oma kolmandal suurel hambal teisel ultrahelil igemetes, kuigi mul on normaalne, ja mu abikaasal ja vanematel lastel on suured - ta ei teadnud seda! Laste puhul kulub see protsess vaid paar päeva. Kaasneb sage, aga raskendatud urineerimine, alaseljavalu, isukaotus, kehakaalu alanemine, väsimus, jalgade paistetamine, valu luudes. Selle ravimirühma esindajad on troxevasin, escuzane, reparil, tribenosiid, anavenool, aspiriin, detralex. Verel on helepunane toon ja tilka iseloomustab selge kontuur. Ebaühtlane tegur on ka vale toitumine ja ülekaalulisus, maiustuste liig, füüsilise aktiivsuse puudumine ja närviline stress - kõik see on viinud asjaoluni, et diabeet on muutunud nooremaks: kui seda varem diagnoositi 40 aasta pärast, siis nüüd on see aastaselt üha tavalisem - aastaid ja isegi lastel.\nVeri pärast urineerimist naistel\nTüsistused Tualettpaberi vere põhjused Tavaliselt põhjustab vere tualettpaberit paanikat. Palju tugevam kui nina või kõrva veri.\nIgal juhul on vere välimus ebameeldiv. Soovitame mitte paanikasse, vaid probleemiga toime tulla ja seda võimalikult kiiresti lahendada.\nMida teha Vere eritumine soole liikumise ajal ja pärast seda on alati murettekitav sümptom, mis nõuab pädeva spetsialisti osalemist. Ilma diagnostilise uurimiseta ei ole selle nähtuse algpõhjust võimalik tuvastada ja seega teha piisavat ravi. Pöörduge kohe spetsialisti poole, kui: see ei ole esimene kord, kui olete märganud verd pärast soolestiku liikumist ja te pole veel arsti külastanud, olenemata verejooksu olemusest ja ulatusest; teil on intensiivne verejooks, mis ei möödu minutit; teil on halb pärilikkus on esinenud päriliku polüpoosi, kolorektaalse vähi jne juhtudest ; Lisaks verejooksule täheldatakse selliseid sümptomeid nagu kõhuvalu, pearinglus, palavik, oksendamine, nõrkus. Milline arst võib aidata päraku veritsemisel?\nSelleks ärge visake määrdunud paberit, vaid kaaluge seda hoolikalt. On vaja meeles pidada laigude olemust, ähmast või heledat verd, koha kuju, summat. Püüdke samal ajal meeles pidada täpselt seda, mida sa enne päeva sõid.\nMida kiiremini seda teed, seda suurem on tõenäosus, et näete sarnast pilti uuesti ainult äärmuslikus vanuses. Kahjuks kannatavad enamik inimesi hemorroididest.\nSoolest verejooksu probleemi eiramine võib mõne aasta pärast kaasa tuua tõsiseid tagajärgi ja suuri probleeme.\nKuigi üsna sageli ei juhtu midagi, ja probleemi eiramine toob kaasa ainult kerge stressi, sügava kahtluse ja mõned hüpokondrid.\nParem on probleem veel lahendada ja selgitada vere põhjuseid. Kahjulikud ja ohtlikud võimalused, mis põhjustavad päraku päris palju verd. Vere väljanägemise põhjuseks võivad olla ussid, rektaalne lõhenemine, hemorroidide ägenemine, purunenud anum, pärasoole seina kriimustus, maohaavand, polüübid või papilloomid, herpes ja lõpuks vaid vistrik, mis avaldub kõige ebamugavamas kohas.\nAga see on parem, kui arst teile sellest räägib. Mida otsida, kui veri ilmub Kas on valu?\nPärasooles on mõned närvilõpmed, kuid need on olemas. Vigastuste, pragude, põletiku korral on valu sümptomid vältimatud.\nKui valu ei ole, kuid on ebamugavustunnet, ilmneb vigastust, kui õhuke riba kujul on tualettpaberit tühjendatud. Üsna tõenäoliselt on tegemist välise sõlme hemorroididega või nulliga. Verejooks pärast kõhukinnisust on üsna loomulik.\nMeestele Meestele Meestel on kõige sagedamini esinevaks uriinipidamatuse sümptomiks pidev tilkumine. Tavaliselt on see tingitud asjaolust, et suurenenud eesnääre ei lase põiel tõhusalt tühjeneda ja põide koguneb palju uriini.\nTahked ained võivad limaskesta kriimustada. Määrige kahjustatud piirkond hepariini või ichtyol salvi abil.\nSarnased meetmed toimivad ka siis, kui urineerimise ajal on verd ja valu.\nKuidas ravida põie põletikku kodus kiiresti\nKõhukinnisuse põhjus tuleb kõrvaldada ja anda limaskestale piisavalt aega paranemiseks. Muuda dieeti, vali lahtistav. Must paks veri, verehüübed. On võimalik, on aeg helistada kiirabi.\nSee võib olla maohaavand akuutses staadiumis. Vere võib ilmneda ka pärast rasket joomist või kroonilist alkoholismi.\nPõhja Eesti Regionaalhaigla, uroloogia osakond Tere, kindlasti ei ole teil tegemist neerukivide ega mingisuguse liivaga. Kui teil on diagnoositud tupepõletik, siis on tavaline, et tekib ka põie- või kusiti põletik koos limaskesta veritsusega. Tupp ja kusiti avanevad väga lähestikku ning mikroobid tungivad kusiti kaudu põide. Ravi on sama, mis tupepõletiku puhul - antibiootikumravi vastavalt väljakülvatud mikroobile ja selle antibiootikum-tundlikkusele. Ujuma ei tohiks kuu aja jooksul minna, samuti vältida igasuguseid karastavaid protseduure.\nVeri võib ärritada alkoholi või mao seina ägeda maitsega. Verehüübed näitavad märkimisväärset kogust, vere tumenemist - vigastus on kaugel pärasoolest.\nSisemise verejooksu põhjuste kindlakstegemiseks on vaja üksikasjalikku arstlikku läbivaatust. Sügelus päraku ja verega paberil näitab parematite tõenäosust vere paberile pärast urineerimist.\nOn vaja läbida testid, arst määrab kõige sobivama ravimi. Pärast parasiitide väljasaatmist peate järgima dieeti. Vastasel juhul võivad põletikualadel tekkida sügavad hemorroidid. Värsked verepilved tualettpaberile ilma paelata on kõige iseloomulikumad sünnitusjärgsetele hemorroididele, mis on ägedad, kuid kiiresti ravitavad.\nMiks on sinu soolestikus verd?\nNaiste tualettpaberit sisaldav vere võib näidata günekoloogilisi probleeme. Eriti kui plekk on vormitu ja mitte liiga eredalt pigmenteeritud. Polüpide kohta võib teatada ka hägused laigud.\nMillisele arstile minna, kui tualettpaberil oleks vere jälgi Kas arst vajab vere näitamist paberil? Kui kiiresti see on? Vere ilmumisega tualettpaberile peate minema linnaosa terapeutile, kes kirjutab välja uurimiskutse ja prokoloogi. Piirkonna terapeut võib saata eksami teise kliinikusse või diagnostikakeskusesse. Määrdunud paberit ei tohi arsti juurde viia.\nTe läbite vere- ja väljaheitekatsed eraldi ja neid uuritakse laboris kaugelearenenud viisil kui hallikas paberil. Prioriteet on arsti juurde mineku kiireloomulisus. Kui teil on hemorroidide süvenemine ja te ei teadnud, võib süvenemine lõppeda, kui te ei kiirusta.\nJärgmine ägenemine peab ootama mitu kuud. Selle aja jooksul on haigusel aeg edasi tsüstiidi ravi inimeste abil. Ükskõik millised sümptomid on täheldatud põie põletiku puhul, tuleb kohe pöörduda arsti poole.\nTsüstiit - salakaval haigus, mille ravi on hilinenud, muutub peaaegu koheselt krooniliseks etapiks, provotseerides igasuguseid tüsistusi. Põhjused Kusepõletiku põletikule eelneb mitmesuguste infektsioonide organi tungimine õõnsusse. Rajad võivad olla täiesti erinevad. Teise võimalusena, tõusuteel, kui nakatumine toimub jalgevahel.\nSamuti saab põie limaskestale vere- või lümfivooluga infektsioon või bakter. Igasugune inimkehas esinev põletikuline protsess võib põhjustada tsüstiiti.\nÕnneks on loodus andnud sellised võimalused ja haiguse vältimiseks on keha kaitsev jõud. Hea püsiva immuunsuse korral võivad elundi limaskestale sattuda infektsioonid või bakterid, kuid nad ei saa provotseerida põletikulist protsessi.\nTualettpaberi vere põhjused\nJa ainult teatud teguritega, kus põie tungis põletikku, on tugevasti seotud limaskestaga ja vallandab põletiku. Need tegurid põletuse põletik ilma valu valuta eelkõige hüpotermiat. Seetõttu usuvad paljud, et hüpotermia on tsüstiidi põhjuseks. Harvade põie tühjendamine tekitab kuseteede stagnatsiooni, mille tagajärjel suureneb vere paberile pärast urineerimist ja nakkuste kontsentratsioon.\nIsikliku hügieeni reeglite, igapäevase rutiini, pigistava aluspesu, vanuse tõttu funktsionaalsete muutuste kandmine, põie riistvara diagnoosimine limaskesta kahjustamisega - kõik need on ka tegurid, mis aitavad kaasa soodsate tingimuste loomisele tsüstiidi tekkeks. Arstid soovitavad naistel mitte istuda kohtades, kust nad on äärmusliku külma tõmmatud. Jahutusperioodil on soovitatav soojendada.\nSiiski esineb põhjusi, mis kutsuvad esile mitte-nakkusliku põletiku. Seega, kui suur kivi liigutatakse terava pinnaga mööda kuseteed, kahjustab see põie limaskesta. Limaskestade kahjustused tekivad termiliste põletuste ajal, elundi pesemisel kaasnes väga kuum lahendus, samuti keemiliste ühendite ärrituste tõttu.\nElundi põletik on tingitud limaskestade kahjustamisest. Sümptomid ja diagnoos Kusepõie põletik tekib kiiresti pärast keha külmumist. Sümptomid, mis näitavad põie põletikku, ei jää märkamatuks, sest patsient tunneb tugevat valu.\nVerejooks pärast tsüstoskoopiat?\nStreptocide pulber tsüstiitiga\nKülmutage tsüstiidi ajal\nMiks on sinu soolestikus verd? - Tüsistused\nSelle käigus teatavasti lastakse põis mingit vedelikku täis ka, kohe peale uuringut käisin WC-s, polnud väga häda midagi, lihtsalt ebamugav.\nCure tsüstiidi õendusabi ema\nKui vajutate kõhu allosas kõhtu valu\nKüsimus tsüstiidi naiste ettevalmistused rohi\nValu allosas kõht uriini verega\nTsüstiit vanemad inimesed pillid\nKuidas mõista mis valutab kõhu allosas\nPärast urineerimist põletamist ja lõikamist\nVabaneda tsüstiit üks tablett\nHurt kõhu allosas vajutades\nValu allosas paremale kui urineerimine


esitatud 18. aprillil 2013 ( 1 )\nKohtuasi C‑115/12 P\n„Apellatsioonkaebus — Struktuurifondid — Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) — Liidu struktuuriabi Martinique’i piirkonnas Prantsusmaal — Rahalise abi vähendamine — Direktiivi 93/37/EMÜ artikkel 2 — Riigihange — Ehitustööde riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamine — Eraõigusliku asutuse sõlmitud ehitustööde lepingu vahetu rahastamine — Spordi-, puhke- ja vaba aja veetmise rajatised — Eraõigusliku isiku käitatava hotellikompleksi renoveerimis- ja laiendustööd”\nMillal tuleb eraõiguslike isikute läbiviidatavate ehitustööde puhul, mida toetab või rahastab olulisel määral avalik sektor, korraldada hankemenetlus Euroopa Liidu riigihankeõiguse kohaselt? Selles seni valdavalt selgitamata õigusküsimuses palutakse Euroopa Kohtul öelda enda seisukoht käesolevas apellatsioonimenetluses, mis puudutab ühest Euroopa struktuurifondist pärineva raha kasutamist.\nKohtuvaidluse aluseks on 2003. aasta eraõiguslik ehitustööde projekt, mis oli koostatud Prantsusmaal Martinique’i piirkonnas eraõigusliku äriühingu käitatava majutuskoha renoveerimiseks ja laiendamiseks. Seda ehitustööde projekti rahastas rohkem kui 50% ulatuses avalik sektor, muu hulgas ka Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF).\nKui selgus, et nimetatud ehitustööde projekt viidi ellu ilma eelneva hankemenetluseta Euroopa Liidu riigihankeõiguse tähenduses, otsustas Euroopa Komisjon 28. juuli 2010. aasta otsuses K(2010) 5229 tühistada selle projekti kaasrahastamise ERF‑i poolt ( 2 ) (edaspidi „vaidlusalune otsus”). Komisjon tugines seejuures põhimõttele, et Euroopa struktuurifondidest saab rahastada üksnes selliseid projekte, mis on kooskõlas ühenduse poliitikaga, muu hulgas riigihangete valdkonnas. Alates sellest ajast vaidlevad Prantsusmaa ja komisjon selle üle, kas riigihankeõigus nõuab eraõigusliku majutuskoha renoveerimis- ja laiendustööde puhul tõepoolest hankemenetluse läbiviimist.\nSelles osas on määrava tähtsusega, kas vaidlusalust majutuskohta saab liigitada „spordi-, puhke- ja vaba aja veetmise rajatiste” kategooria alla riigihankeõiguse tähenduses. Nimelt tuleb selliste rajatiste puhul kinni pidada riigihankeõiguse normidest ka siis, kui nende ehitamise tellib eraõiguslik isik, eeldusel, et seda projekti rahastatakse rohkem kui 50% ulatuses vahetult avaliku sektori vahenditest.\nLisaks kerkib küsimus, kas vahetuks rahastamiseks nende normide kohaselt tuleb pidada ka maksuleevendusi.\nKäesoleva kohtuasja õigusliku raamistiku määrab kindlaks direktiiv 97/37/EMÜ ( 3 ). Selle artikkel 2 oli sõnastatud järgmiselt ( 4 ):\n„1. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, millega tagada, et tellijad järgivad käesolevat direktiivi või tagavad selle järgimise juhul, kui nad rahastavad vahetult rohkem kui 50% ulatuses ehitustöölepingut, mille on sõlminud mõni muu üksus.\n2. Lõige 1 kehtib üksnes Euroopa ühenduste majandustegevuse üldise tööstusliku liigituse (NACE) klassifikaatori klassi 50 rühma 502 kuuluvate lepingute kohta ning haiglate, spordi-, puhke- ja vaba aja veetmise rajatiste, kooli- ja ülikoolihoonete ning haldushoonete ehitust käsitlevate lepingute kohta.”\nTäiendavalt tuleb viidata direktiivi 93/37 artikli 1 punktile a, mis oli sõnastatud järgmiselt:\nriiklikud ehitustöölepingud – tööettevõtja ja punktis b määratletud tellija vahel kirjalikult sõlmitud rahaliste huvidega seotud lepingud, mille objektiks on kas […] ehitustööde teostamine või nii teostamine kui projekteerimine, või punktis c nimetatud ehitustöö […], mis vastab tellija kindlaksmääratud nõuetele”.\nDirektiivi 93/37 sätteid kohaldatakse käesoleva asja suhtes viite kaudu määruse (EÜ) nr 1260/1999, mis sisaldab üldsätteid struktuurifondide kohta, ( 5 ) artiklis 12. Selles sättes, mis kannab pealkirja „Vastavus”, on ette nähtud:\n„Fondide rahastatavad või EIP-lt või mõnelt muult rahastamisvahendilt abi saavad tegevused vastavad asutamislepingu sätetele, selle alusel vastuvõetud rahastamisvahenditele ning ühenduse poliitikale ja meetmetele, sealhulgas konkurentsieeskirjadele ning riigihankelepingute sõlmimise, keskkonna kaitse ja parandamise ning meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamise ja nende võrdõiguslikkuse edendamise eeskirjadele.”\nSociété martiniquaise des villages de vacances (edaspidi „SMVV”) käitab Prantsusmaal Martinique’i piirkonnas Club Méditerranée majutuskohta „Les Boucaniers”. Aastal 2003 otsustas SMVV selle majutuskoha renoveerida ja seda laiendada. Ehitustööde maksumuseks arvestati umbes 49,98 miljonit eurot.\nSelle projekti tarvis saadi toetust Martinique’i piirkonnalt umbes 2,5 miljonit eurot ja lisaks maksusoodustust Prantsuse riigilt umbes 16,69 miljoni euro ulatuses ( 6 ). Euroopa Komisjon määras 18. oktoobri 2004. aasta otsusega K(2004) 4142 omalt poolt ERF‑i kaasrahastamise suuruseks 12,46 miljonit eurot, mis moodustab 24,93% projekti abikõlblikest kogukuludest.\nKomisjoni poolt ERF‑i vahendite eraldamist kritiseeris aga Euroopa Kontrollikoda pärast 2007. aastal teostatud kontrolli, kuna majutuskoha „Les Boucaniers” renoveerimis‑ ja laiendustööde osas ei viidud vastuolus direktiivi 93/37 artikliga 2 läbi hankemenetlust, ehkki projekti rahastati 63,33% ulatuses avaliku sektori vahenditest tuleneva abiga.\nKontrollikoja kriitika tulemusena toimus pikaajaline kirjavahetus ning komisjon otsustas lõpuks 28. juuli 2010. aasta vaidlusaluse otsusega täielikult tühistada majutuskoha „Les Boucaniers” renoveerimis‑ ja laiendustööde projekti kaasrahastamise ERF-i poolt. Kuna neid ehitustöid toetati ühe osana ühtsest liidu struktuuriabi programmist Martinique’i piirkonnas ( 7 ), tähendas see komisjoni otsus tehniliselt seda, et vastavalt vähendati liidu struktuuriabi kogumahtu selles piirkonnas.\nPrantsusmaa esitas vaidlusaluse otsuse peale 11. oktoobril 2010 tühistamishagi, mis jäeti esimeses kohtuastmes rahuldamata. Üldkohus jättis 16. detsembri 2011. aasta otsusega ( 8 ) (edaspidi ka „vaidlustatud kohtuotsus”) Prantsusmaa hagi põhjendamatuse tõttu rahuldamata ja mõistis temalt välja kohtukulud.\nPrantsuse Vabariik esitas 1. märtsil 2012 Üldkohtu otsuse peale käesoleva apellatsioonkaebuse. Ta palub Euroopa Kohtul:\ntühistada täies ulatuses Euroopa Liidu Üldkohtu 16. detsembri 2011. aasta otsus kohtuasjas T‑488/10: Prantsusmaa vs. komisjon ja\nteha ise asjas lõplik otsus, millega tunnistatakse tühiseks komisjoni 28. juuli 2010. aasta otsus K(2010) 5229, või saata asi tagasi Üldkohtusse.\ntunnistada apellatsioonkaebuse esimese väite teine osa ja kolmanda väite esimene osa vastuvõetamatuks ja teise võimalusena põhjendamatuks ja jätta apellatsioonkaebus rahuldamata ning\nEuroopa Kohtus menetleti apellatsioonkaebust kirjalikus menetluses ja 11. märtsil 2013 toimunud kohtuistungil.\nV. Hinnang apellatsioonkaebusele\nApellatsioonkaebuses vaidlustab Prantsusmaa Üldkohtu otsuse kokku kolmes väites, mis puudutavad esiteks vahetu rahastamise ning spordi-, puhke- ja vaba aja veetmise rajatiste mõisteid direktiivi 93/37 artikli 2 tähenduses (apellatsioonkaebuse esimene ja kolmas väide) ja teiseks etteheidet asjaolude moonutamise ja vaidlusaluse otsuse põhjenduste tagantjärele lubamatu parandamise kohta (apellatsioonkaebuse teine väide). Enne kui asun käsitlema apellatsioonkaebuse esimest ja kolmandat väidet, uurin järgnevalt kõigepealt apellatsioonkaebuse teist väidet.\nA. Apellatsioonkaebuse teine väide: etteheide vaidlusaluse otsuse moonutamise ja selle põhjenduste tagantjärele parandamise kohta\nApellatsioonkaebuse teises väites vaidlustab Prantsusmaa vaidlustatud kohtuotsuse punkti 43 teise lause. Kohtuotsuse selles osas leiab Üldkohus, et komisjon lähtus vaidlusaluses otsuses majutuskoha „Les Boucaniers” täieliku renoveerimise projekti kontrollides majutuskoha otstarbest tervikuna ( 9 ).\nPrantsusmaa heidab Üldkohtule ette, et viimane on vaidlusalust otsust selles punktis moonutanud ja otsuse põhjendusi tagantjärele parandanud. Prantsusmaa on seisukohal, et komisjon nimelt ei lähtunud vaidlusaluses otsuses majutuskoha otstarbest tervikuna, vaid üksnes tehtud tööde iseloomust. Selles osas tugineb Prantsusmaa eelkõige vaidlusaluse otsuse põhjendustele 31 ja 32.\nVäljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei või liidu kohus tühistamishagi raames mingil juhul asendada vaidlustatud õigusakti vastu võtnud organi põhjendusi enda omadega ( 10 ). Samuti ei tohi ta moonutada vaidlustatud õigusakti sisu ( 11 ).\nSisuliselt on nii vaidlusaluse otsuse moonutamise kui ka selle otsuse põhjenduste tagantjärele parandamise etteheide siin asjas kokkuvõttes sama suunitlusega. Üldkohtule heidetakse mõlemal juhul ette, et ta „lisas tõlgendades” vaidlusalusesse otsusesse midagi sellist, mida seal ei ole. Järelikult võib mõlemale etteheitele anda ühise hinnangu.\nMulle tundub, et komisjon ei väljendanud ennast vaidlusaluses otsuses eriti selgelt. Selle otsuse põhjendustes 31 ja 32 on kahtlemata esiplaanil majutuskoha „Les Boucaniers” renoveerimise ja laiendamise raames tehtud üksikud ehitustööd. Sellele viitas õigesti Prantsusmaa. Samas räägitakse vaidlusaluses otsuses aga ka sellest, et projekti puhul on tegemist „ühtse projektiga” või „koguprojektiga” (vaidlusaluse otsuse põhjendused 28 ja 31).\nSellisel juhul ei ole välistatud, et komisjon hindas otsuse tegemisel lisaks tehtud tööde iseloomule ka majutuskoha „Les Boucaniers” otstarvet tervikuna. Vähemalt on vaidlusalust otsust võimalik selles osas tõlgendada, mistõttu ei ole võimalik Üldkohtule ette heita, et ta on oma arusaamaga seda otsust moonutanud ( 12 ), samamoodi ei ole võimalik ette heita otsuse põhjenduste tagantjärele parandamist.\nEeltoodust tuleneb, et teine väide tuleb tagasi lükata.\nB. Apellatsioonkaebuse esimene väide: vahetu rahastamise mõiste direktiivi 93/37 artikli 2 lõike 1 tähenduses\nApellatsioonkaebuse esimeses väites heidab Prantsusmaa Üldkohtule ette, et viimane kohaldas vääralt vahetu rahastamise mõistet direktiivi 93/37 artikli 2 lõike 1 tähenduses.\nSee etteheide tuleneb asjaolust, et Prantsuse riigi poolt majutuskoha „Les Boucaniers” renoveerimiseks ja laiendamiseks antud toetuse puhul ei olnud tegemist rahalise toetusega, vaid maksuleevendusega, mida ei antud seejuures – nagu seda väidab Prantsusmaa – mitte äriühingule Club Méditerranée kui majutuskoha omanikule ega SMVV‑le kui ehitajale, vaid füüsilistele isikutele, kes olid eraõigusliku äriühingu société en nom collectif ( 13 ) osanikena sellesse ehitustööde projekti investeerinud ( 14 ).\nPrantsusmaa vaidleb vastu sellele, nagu oleks taolist maksuleevendust võimalik käsitada „vahetu rahastamisena” direktiivi 93/37 artikli 2 lõike 1 tähenduses, seda ühelt poolt seetõttu, et see ei ole oma iseloomult rahastamine ja teiselt poolt seetõttu, et selle läbi ei toimu vahetut rahastamist. Uurimist oleks mõttekas alustada viimasena nimetatud vaatenurgast.\n1. „Vahetu” rahastamise mõiste (apellatsioonkaebuse esimese väite teine osa)\nApellatsioonkaebuse esimese väite teises osas käsitletakse „vahetu” rahastamise mõistet direktiivi 93/37 artikli 2 lõike 1 tähenduses ja see on eelkõige suunatud vaidlustatud kohtuotsuse punktide 36 ja 37 vastu. Prantsusmaa leiab, et Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta pidas ehitustööde projekti maksuleevendust vahetuks rahastamiseks, ehkki maksuleevendust ei saanud majutuskoha „Les Boucaniers” ehitaja ega omanik, vaid eraõigusliku société en nom collectif osanikud.\nKomisjon leiab, et apellatsioonkaebuse esimese väite see osa ei ole vastuvõetav, kuna tema arvates vaidlustatakse selles asjaolude ja tõendite hindamine Üldkohtu poolt ning tuuakse välja uued argumendid, mida Prantsusmaa esimeses kohtuastmes ei esitanud.\nSee vastuväide ei veena mind.\nPrantsusmaa etteheite eesmärk ei ole uurida, mida tuvastas Üldkohus maksuleevenduse saanud isiku osas, seda enam et taolisi tuvastusi vaidlustatud kohtuotsuses niikuinii ei tehtud. Pigem kritiseerib Prantsusmaa ühelt poolt tõlgendust, mille Üldkohus andis direktiivi 93/37 artikli 2 lõikele 1, ja teiselt poolt konkreetselt antud maksuleevenduse kvalifitseerimist „vahetuks” rahastamiseks. Seega soovitakse kokkuvõttes kontrollida asjaolude õiguslikku kvalifitseerimist Üldkohtu poolt; selline kontroll kuulub vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale Euroopa Kohtu pädevusse ( 15 ).\nVastupidi komisjoni seisukohale ei oma tähtsust ka see, kas Prantsusmaa väitis midagi juba esimeses kohtuastmes just „vahetu” rahastamise küsimuse osas. Kindel on nimelt, et Üldkohus käsitles seda küsimust vaidlustatud kohtuotsuse punktides 36 ja 37. Neid Üldkohtu õiguslikke seisukohti peab olema võimalik kontrollida apellatsioonimenetluses. Kohtupraktikas on tunnustatud, et Euroopa Kohtul on apellatsioonimenetluses pädevus kontrollida esimeses kohtuastmes käsitletud väidetele antud õiguslikku hinnangut ( 16 ).\nOn võimalik, et Prantsusmaa ei väitnud juba esimeses kohtuastmes, et tegemist ei ole majutuskoha ehitaja või omaniku vahetu rahastamisega, kuna maksuleevenduse said société en nom collectif eraõiguslikest isikutest osanikud. Selles osas piisab aga viitest sellele, et pooltel on lubatud menetluse käigus enda argumente täiendada, kuid nad ei tohi muuta Üldkohtus toimuva vaidluse eset ( 17 ). Taolise vaidluse eseme muutmisega ei ole käesolevas asjas aga mitte mingil juhul tegemist, kuna vahetu rahastamise küsimuse kui sellise üle vaieldi juba esimeses kohtuastmes sisuliselt.\nJärelikult on apellatsioonkaebuse esimese väite teine osa vastuvõetav.\nPrantsusmaa väide ei ole aga sisuliselt põhjendatud.\nJuba direktiivi 93/37 artikli 2 lõike 1 sõnastus näitab, et „vahetu rahastamise” olemasolu ei sõltu sellest, milliseid isikuid toetatakse avaliku sektori vahenditest. Pigem piisab direktiivi 93/37 artikli 2 lõike 1 kohaldamiseks sellest, et ehitustööde lepingut, mille on sõlminud mõni muu üksus kui hankija, rahastavad vahetult rohkem kui 50% ulatuses üks või mitu hankijat. Teisi sõnu ei ole vahetu rahastamise mõiste seotud mitte isikuga, vaid esemega.\nPrantsusmaa eriti kitsas arusaam „vahetust” rahastamisest teeks direktiivi 93/37 artiklist 2 kõrvelehoidumise liiga lihtsaks. Nii võib hankija vältida direktiivist tulenevate kohustuste täitmist sellega, et ta ei rahasta küll selle ehitustööde projekti ehitajat või kinnisasja omanikku, vaid isikuid, kes on viimastega majanduslikult seotud.\nSeega lähtus Üldkohus vaidlustatud kohtuotsuse punktides 36 ja 37 täiesti õigesti sellest, kas projekti rahastati vahetult direktiivi 93/37 artikli 2 tähenduses, ja mitte sellest, ka rahastati just ehitajat või majutuskoha „Les Boucaniers” omanikku.\nSeega on apellatsioonkaebuse esimese väite teine osa küll vastuvõetav, kuid põhjendamatu.\n2. Mõiste „rahastamine” (apellatsioonkaebuse esimese väite esimene osa)\nApellatsioonkaebuse esimese väite esimene osa puudutab „rahastamise” mõistet direktiivi 93/37 artikli 2 lõike 1 tähenduses ja see on eelkõige suunatud vaidlustatud kohtuotsuse punktide 24–35 vastu. Prantsusmaa on seisukohal, et maksuleevendust ei ole võimalik selle sätte järgi käsitada rahastamisena.\nRahastamise mõistet ei ole direktiivis 93/37 lähemalt määratletud. Sarnaselt teistele arvukatele määratlemata õigusmõistetele võib selle mõiste sisu olla erinev vastavalt sellele, millise osaga liidu õigusest on tegemist. Nii hõlmavad kolmandatest riikidest subsideeritud impordi eest kaitsvad õigusnormid subsiidiumi mõistega sõnaselgelt ka maksuleevendusi ( 18 ). Seevastu on maksuleevendused konkurentsiõiguses hõlmatud küll riigiabi laia mõistega ( 19 ), kuid mitte kitsama subsiidiumi mõistega ( 20 ); viimasega tähistatakse konkurentsiõiguses üksnes otsetoetusi.\nSeega tuleb selleks, et direktiivi 93/37 artiklit 2 oleks võimalik rakendada, leida autonoomse tõlgendamise abil, milline on selles kasutatud rahastamise mõiste tähendus.\nKahtlemata võivad nii direktiivi 93/37 artikli 2 eesmärgid kui ka selle sätte kontekst eraldi võttes toetada rahastamise mõiste laia tõlgendust, mis ei pea piirduma mitte üksnes avaliku sektori vahenditest saadava otsetoetusega, vaid võib hõlmata ka muid toetusi, nagu näiteks käesolevas asjas arutluse all olevaid maksuleevendusi. Sellele on Üldkohus enda otsuses õigesti viidanud ( 21 ).\nSiiski ei saa direktiivi 93/37 artikli 2 tõlgendamisel piirduda üksnes selle sätte eesmärkide ja kontekstiga, vaid arvesse tuleb võtta ka normi tekkelugu. Mulle tundub, et Üldkohus tegi käesolevas asjas just selle tekkeloo põhjal valed järeldused.\nDirektiivi 93/37 artiklis 2 sisalduv regulatsioon võeti esmakordselt ehitustööde riigihankelepinguid puudutavasse Euroopa Liidu õigusesse direktiivi 71/305/EMÜ ( 22 ), mida on muudetud direktiiviga 89/440/EMÜ ( 23 ), artikliga 1a ( 24 ).\nSeoses direktiivi 71/305 artikliga 1a väärib märkimist, et algselt eelistasid nii komisjon kui ka Euroopa Parlament väga laia sõnastust, mis ei oleks piirdunud üksnes vahetu rahastamisega. Komisjon tegi näiteks ettepaneku, et artikliga 1a võiks hõlmata kõik ehitustööde lepingute vahetu ja kaudse rahastamise vormid ( 25 ). Esimesel lugemisel parlamendi võetud seisukoht artikli 1a kohta lähtus veel samuti rahastamise väga laiast mõistest. Parlamendi poolt esimesel lugemisel võetud seisukoht artikli 1a kohta sisaldas koguni rahastamise mõistet, mis hõlmas riigi ressurssidest tuleneva rahastamise kõrval sõnaselgelt ka maksusoodustusi ( 26 ).\nSeevastu nõukogu poolt vastu võetud direktiivi 71/305 artikli 1a lõplik versioon ei viita enam üldiselt ehitustööde lepingute rahastamisele, vaid piirdub üksnes selliste hankelepingute vahetu rahastamisega hankijate poolt.\nSeega otsustas nõukogu tollase ühenduse seadusandjana kasutada direktiivi 71/305 artiklis 1a – vastupidi komisjoni ettepanekule ja esimesel lugemisel võetud parlamendi seisukohale – kitsast sõnastust, mis väldib laia mõistet „finantseerimine” ning piirdub hankija poolt ehitustööde lepingu vahetu rahastamisega rohkem kui 50% ulatuses.\nSama nähtub ka nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonist, mis lisati direktiivi 71/305 artikli 1a vastuvõtmisel nõukogu protokollile. Selles deklaratsioonis kinnitatakse küll, et artikkel 1a hõlmab „kõiki vahetu rahastamise liike” ( 27 ). Siiski ei leia sellest avaldusest pidepunkte selle kohta, et lisaks vahetule rahastamisele kuuluvad artikli 1a kohaldamisalasse ka muud soodustused nagu maksuleevendused või et selliseid maksuleevendusi tuleks omakorda käsitada vahetu rahastamisena, nagu seda väidab komisjon Euroopa Kohtu menetluses.\nEeltoodut arvestades ei ole piisavalt veenev Üldkohtu ( 28 ) ja komisjoni õiguslik seisukoht, mille kohaselt on direktiivi 71/305 artiklis 1a kasutatud vahetu rahastamise mõistet „selgelt ja ainult” selleks, et välistada kaudne rahastamine, aga mitte muul viisil selle sätte kohaldamisala piiramiseks. Nimelt ei ole sellisel viisil võimalik selgitada, miks kitsendas nõukogu selle sätte sõnastuse just vahetu rahastamisega ega soovinud säilitada algselt kasutatud, palju üldisemat finantseerimise mõistet.\nArvestades seda tekkelugu on direktiivi 93/37 artiklis 2 – kui direktiivi 71/305 artiklile 1a sisuliselt järgnevas sättes – sisalduvast vahetu rahastamise mõistest vaevalt võimalik aru saada nii laialt, et see hõlmaks isegi maksuleevendusi. Puuduvad pidepunktid, mis näitaksid, et seadusandja soovis selles sättes aluseks võtta niivõrd laia rahastamise mõiste tähenduse.\nÜldkohus rikkus seega õigusnormi, kui ta arvas hoolimata direktiivi 93/37 artikli 2 eespool toodud tekkeloost selle sätte kohaldamisalasse ka pelgalt maksuleevendused.\nJärelikult on apellatsioonkaebuse esimese väite esimene osa põhjendatud. Juba ainuüksi sellel alusel on vaidlustatud kohtuotsuse tühistamine põhjendatud. Nimelt, kui Prantsuse riigi poolt majutuskoha „Les Boucaniers” renoveerimise ja laiendamisega seoses antud maksuleevendusi arvesse ei võeta, siis langeb avaliku sektori vahenditest eraldatud vahetu rahastamise osakaal selles ehitustööde projektis allapoole 50% piirmäära, mis on kindlaks määratud direktiivi 93/37 artiklis 2 ( 29 ).\nC. Apellatsioonkaebuse kolmas väide: „spordi-, puhke- ja vaba aja veetmise rajatised” direktiivi 93/37 artikli 2 lõike 2 tähenduses\nPrantsusmaa apellatsioonkaebuse kolmas väide on pühendatud mõistele „spordi-, puhke- ja vaba aja veetmise rajatised” direktiivi 93/37 artikli 2 lõike 2 tähenduses. Prantsusmaa heidab Üldkohtule ette, et viimane tõlgendas seda mõistet liiga laialt ega arvestanud seejuures, et see säte käib üksnes selliste ehitustööde lepingute kohta, mis rahuldavad ühelt poolt spordi-, puhke- ja vaba aja veetmise rajatiste kasutajate kollektiivseid vajadusi (vt selle kohta kohe järgnevalt, 1. jagu) ja mis teenivad teiselt poolt hankijate otseseid majanduslikke huve (vt selle kohta allpool, 2. jagu).\n1. Spordi-, puhke- ja vaba aja veetmise rajatiste kasutajate kollektiivsete vajaduste tähtsus (apellatsioonkaebuse kolmanda väite esimene osa)\nApellatsioonkaebuse kolmanda väite esimeses osas vaidlustatakse kohtuotsuse punktid 56–63. Prantsusmaa heidab ette, et Üldkohus jättis tähelepanuta selle, et spordi-, puhke- ja vaba aja veetmise rajatistena direktiivi 93/37 artikli 2 lõike 2 tähenduses saab käsitada üksnes selliseid rajatisi, mis on mõeldud rahuldama nende kasutajate kollektiivseid vajadusi.\nKomisjon peab apellatsioonkaebuse kolmanda väite esimest osa vastuvõetamatuks, kuna Prantsusmaa ei toonud esimeses kohtuastmes esile spordi-, puhke- ja vaba aja veetmise rajatiste „kasutajate kollektiivsete vajaduste” argumenti, vaid tugines „hankijate traditsiooniliste vajaduste” kriteeriumile.\nSee vastuväide ei ole põhjendatud. Kuigi on õige, et Prantsusmaa ei kasutanud juba esimeses kohtuastmes – vähemalt mitte kirjalikus menetluses – „kasutajate kollektiivsete vajaduste” kriteeriumi, vaid tugines algselt sellele, et direktiivi 93/37 artikli 2 lõiget 2 tuleks kohaldada lepingute suhtes, mis kuuluvad oma iseloomult hankijate traditsiooniliste vajaduste valdkonda. Viidates praegu kasutajate kollektiivsetele vajadustele, on Prantsusmaa enda argumente siiski üksnes edasi arendanud, mis aga ei muuda vaidluse eset ja on seega apellatsioonimenetluses lubatud ( 30 ).\nJärelikult on apellatsioonkaebuse kolmanda väite esimene osa vastuvõetav.\nSisuliselt vaidlevad pooled apellatsioonkaebuse kolmanda väite esimese osa raames selle üle, kas spordi-, puhke- ja vaba aja veetmise rajatiste mõistet tuleb direktiivi 93/37 artikli 2 lõike 2 raames tõlgendada kitsalt või laialt.\nÜldkohus otsustas vaidlustatud kohtuotsuses laia tõlgendamise kasuks, mida ta nimetab ka „funktsionaalseks tõlgendamiseks” ( 31 ). Nimetatud tõlgenduse kohaselt kuuluvad ka selliste eraõiguslike majutuskohtadega nagu Club Méditerranée „Les Boucaniers” seotud ehitustööde lepingud ehitustööde riigihankelepinguid käsitleva õiguse kohaldamisalasse, kuid ainult tingimusel, et hankija rahastab neid vahetult rohkem kui 50% ulatuses.\nSelline spordi-, puhke- ja vaba aja veetmise rajatiste mõiste tõlgendus ei ole veenev.\ni) Spordi-, puhke- ja vaba aja veetmise rajatiste mõiste kitsendava tõlgendamise nõue\nDirektiivi 93/37 artikli 2 lõike 2 sõnastus võib esmapilgul sobida küll ka sellise eraõigusliku majutuskoha suhtes nagu käesoleval juhul vaidlusalune majutuskoht. Selle vastu räägib aga nii direktiivi 93/37 artikli 2 eesmärk kui ka kontekst, milles see säte kaasab nimetatud spordi-, puhke- ja vaba aja veetmise rajatised direktiivi kohaldamisalasse.\nDirektiivi 93/37 artikliga 2 ei laiendata ehitustööde riigihankelepinguid käsitlevat õigust üldiselt kõikidele eraõiguslike ehitustööde projektidele, kui neid rahastatakse rohkem kui 50% ulatuses avalikest vahenditest.\nPigem peaks direktiivi 93/37 artikkel 2 aitama üksnes takistada seda, et ehitustööde riigihankelepinguid puudutavatest eeskirjadest ja nendega taotletud eesmärkidest saaks teatud valdkondades kõrvale hoiduda ( 32 ). Seepärast kaasab artikkel 2 just nendes valdkondades eraõiguslikud ehitustööde lepingud direktiivi kohaldamisalasse, kui neid projekte rahastavad hankijad vahetult rohkem kui 50% ulatuses. Et tegemist ei ole üldistamist võimaldava regulatsiooniga, vaid ammendava loeteluga, näitab juba eelkõige sõnastuse „kehtib üksnes” kasutamine direktiivi 93/37 artikli 2 lõikes 2.\nMuu seas näitab võrdlus teiste direktiivi 93/37 artikli 2 lõikes 2 nimetatud valdkondadega, et siinkohal on tegemist üksnes lepingutega, mis on seotud transpordi infrastruktuuriga ( 33 ) või ehitustöödega, mida kasutab üldsus (koolid, ülikoolid, haiglad) või hankija ise (haldushoone).\nSellistel asjaoludel tuleb direktiivi 93/37 artikli 2 lõikes 2 sisalduvat spordi-, puhke- ja vaba aja veetmise rajatiste mõistet tõlgendada kitsendavalt, nagu Euroopa Kohus on seda teinud ka juba teiste Euroopa Liidu riigihankeõiguse sätete puhul ( 34 ). Vastupidi komisjoni arvamusele ei tähenda see, et seeläbi „lisatakse tõlgendades” direktiivi 93/37 artikli 2 lõikesse 2 uus kriteerium, mida liidu seadusandja ei ole ette näinud. Pigem vastab spordi-, puhke- ja vaba aja veetmise rajatiste mõiste kitsendav tõlgendamine selle sätte eesmärgile ja kontekstile, milles seadusandja seda mõistet direktiivis 93/37 kasutab. Sellele viitas õigesti Prantsusmaa.\nii) Spordi-, puhke- ja vaba aja veetmise rajatiste mõiste kitsendava tõlgendamise kriteeriumid\nIsegi kui nõustuda Prantsusmaaga selles, et direktiivi 93/37 artikli 2 lõikes 2 sisalduvat spordi-, puhke- ja vaba aja veetmise rajatiste mõistet tuleb tõlgendada kitsendavalt, ei ole ma veendunud selles, et nimetatud liikmesriigi esitatud kriteeriumid annavad sobiva suunise sellise tõlgendamise tarvis.\nSpordi-, puhke- ja vaba aja veetmise rajatiste „kasutajate kollektiivsete vajaduste rahuldamise” kriteerium, millele Prantsusmaa käesolevas apellatsioonimenetluses tugineb, tundub olevat liiga ebamäärane selleks, et seda võiks kasutada direktiivi 93/37 artikli 2 lõike 2 tõlgendamise ja kohaldamise sobiva kriteeriumina. Lisaks on suurem osa selles sättes nimetatud rajatisi (koolid, ülikoolid, haiglad, aga ka spordi-, puhke- ja vaba aja veetmise rajatised) reeglina mõeldud selleks, et need rahuldaksid (vähemalt ka) nende kasutajate individuaalseid vajadusi ( 35 ). Kokkuvõttes omab aga vähem tähtsust see, kas rahuldatakse kasutajate „individuaalseid” või „kollektiivseid” vajadusi, vaid pigem see, kas asjaomaste ehitiste kasutamise võimaldamine on avalikes huvides.\nKa esimeses kohtuastmes Prantsusmaa esitatud „hankijate traditsiooniliste vajaduste” kriteerium ei tundu olevat sobiv. See kriteerium on kohandatud liiga ühekülgselt avalike rajatiste traditsioonilistele ülesannetele ja jätab tähelepanuta asjaolu, et need ülesanded võivad aja jooksul muutuda ja laieneda. Direktiivi 93/37 artikli 2 lõike 2 asjakohane tõlgendus peab ka seda vaatenurka arvesse võtma.\nMinu ettepanek oleks seetõttu tõlgendada direktiivi 93/37 artikli 2 lõiget 2 nii, et see säte hõlmab üksnes eraõiguslikke ehitustööde lepinguid, mida hankijad rahastavad enda ülesannete täitmise raames üldhuviteenuste osutamisel. Üldhuviteenuste mõiste on liidu õiguses levinud mõiste ( 36 ), mis on lisaks piisavalt avatud, et sellega saaks arvestada ühelt poolt erinevaid vajadusi üksikutes liikmesriikides ja nende arvukates kohalikes omavalitsustes ja teiselt poolt reageerida uusimatele arengutele avaliku sektori ülesanneteringis. Lisaks tagab see riigihankeõiguse ja Euroopa Liidu konkurentsiõiguse omavahelise kooskõla.\nEhkki ei Prantsusmaa ega komisjon ei ole käesolevas asjas konkreetselt tuginenud üldhuviteenuste kriteeriumile, ei takista see Euroopa Kohut tugineda direktiivi 93/37 artikli 2 lõike 2 tõlgendamisel ja kohaldamisel just sellele kriteeriumile. Nimelt ei ole kohtunik „poolte hääletoru” ( 37 ). Seega ei pea ta piirduma üksnes argumentidega, mille pooled on esitanud oma väidete põhjendamiseks, vastasel korral võib ta sattuda olukorda, kus ta on sunnitud oma otsuses tuginema vääratele õiguslikele kaalutlustele ( 38 ).\nSeega, kui tõlgendada direktiivi 93/37 artikli 2 lõiget 2 nii, et see säte ei hõlma mitte kõiki spordi-, puhke- ja vaba aja veetmise rajatisi, vaid üksnes selliseid, mis on vajalikud üldhuviteenuste osutamiseks – näiteks üldsusele avatud rohealad, spordirajatised, raamatukogud ja muuseumid – on Üldkohus käesolevas asjas rikkunud õigusnormi.\nJärelikult on apellatsioonkaebuse kolmanda väite esimene osa põhjendatud.\n2. Hankija vahetu majanduslik huvi (apellatsioonkaebuse kolmanda väite teine osa)\nApellatsioonkaebuse kolmanda väite teises osas kritiseerib Prantsusmaa eelkõige vaidlustatud kohtuotsuse punkti 64. Prantsusmaa leiab, et Üldkohus asus õigusnormi rikkudes seisukohale, et mõistet „ehitustööleping” direktiivi 93/37 artikli 2 tähenduses tuleb tõlgendada sõltumatult mõistest „ehitustööde riigihankelepingud” selle direktiivi artikli 1 punkti a tähenduses. Prantsusmaa arvates puudutavad nii direktiivi 93/37 artikli 1 punkt a kui ka artikkel 2 üksnes selliseid ehitustööde lepinguid, mille suhtes on hankijal vahetu majanduslik huvi.\nPrantsusmaa argumendid on veenvad.\nEhitustööde lepingud direktiivi 93/37 artikli 2 tähenduses erinevad selle direktiivi artikli 1 punktis a nimetatud lepingutest ainult selle poolest, et neid ei ole sõlminud hankijad, vaid mõni muu üksus – eelkõige eraõiguslikud ettevõtjad – kusjuures neid lepinguid rahastatakse rohkem kui 50% ulatuses vahetult hankijate poolt.\nJuba oma sõnastuselt seostub direktiivi 93/37 artikkel 2 muu seas mõiste „ehitustööleping” kasutamisega nende mõistetega, mida artikli 1 punktis a kasutatakse terve direktiivi tarvis ja millest oleneb põhimõtteliselt selle direktiivi esemeline kohaldamisala.\nKa direktiivi 93/37 artikli 2 eesmärk toetab ehitustööde lepingu mõiste sellist tõlgendust, mis lähtub direktiivi artikli 1 punktis a toodud üldisest määratlusest. Direktiivi artikliga 2 soovitakse nimelt takistada seda, et ehitustööde riigihankelepinguid puudutavatest Euroopa Liidu eeskirjadest oleks võimalik eraõiguslike isikute kasutamise kaudu kõrvale hoiduda ( 39 ). Järelikult ei saa artikkel 2 kaasata direktiivi kohaldamisalasse muid ehitustööde lepinguid kui neid, mille puhul tuleks hankemenetlus läbi viia ka siis, kui neid sõlmib hankija ise ja mitte eraõiguslik isik.\nSeega, kui tavaliselt on direktiivi 93/37 artikli 1 punkti a järgi tegemist ehitustööde lepinguga üksnes juhul, kui tehtud ehitustööd pakuvad hankijale otsest majanduslikku huvi ( 40 ), siis sama kehtib seda enam direktiivi 93/37 artiklis 2 ette nähtud erijuhtumi korral. Ka selle järgi tehtud ehitustööd võivad ainult siis kuuluda direktiivi 93/37 kohaldamisalasse, kui hankijatel, kes rahastavad neid ehitustöid vahetult rohkem kui 50% ulatuses, on nende tööde suhtes otsene majanduslik huvi.\nEuroopa Kohus on otsustanud, et otsese majandusliku huviga on tegemist eelkõige siis, kui on ette nähtud, et hankija saab ehitatava ehitise omanikuks või selle kasutusõiguse või saab sellest ehitisest majanduslikku eelist või kannab majanduslikku riski, mis on seotud selle ehitise kasutamisega ( 41 ). Sellega ei ole aga tegemist käesolevas asjas, kus hankija toetab üksnes rahaliselt – struktuuritoetuse raames – eraõiguslikku ehitustööde projekti.\nAinuüksi asjaolu, et teatav eraõiguslik ehitustööde projekt võib mõjuda positiivselt piirkonna üldisele majanduslikule arengule, nagu sellega võib olla tegemist eraõigusliku majutuskoha renoveerimise ja laiendamise puhul, ei ole seevastu piisav, et avalik‑õiguslikel asutustel, mis seda ehitustööde projekti vahetult rahastasid, oleks selle suhtes ka otsene majanduslik huvi. Teostatud ehitustööde kui selliste suhtes on avalik‑õiguslikel rahastajatel nimelt üksnes kaudne majanduslik huvi.\nKa selles osas on Üldkohus rikkunud direktiivi 93/37 artikli 2 lõike 2 tõlgendamisel ja kohaldamisel õigusnormi. Seega on apellatsioonkaebuse kolmanda väite teine osa samuti põhjendatud.\n3. Lõppmärkus apellatsioonkaebuse kolmanda väite kohta\nApellatsioonkaebuse kolmanda väite mõlema osa kohta väidab komisjon, et direktiivi 93/37 artikli 2 lõike 2 laia tõlgenduse – nagu seda kasutas Üldkohus – eesmärk on tagada avaliku sektori raha erapooletu jagamine ( 42 ).\nTuleb möönda, et ka see vaatenurk on osa eesmärgist, mida järgitakse riigihankelepinguid käsitleva Euroopa Liidu õiguse normidega. Kuid ka selle eesmärgi arvessevõtmise tagajärjel ei saa tõlgendada direktiivi 93/37 artikli 2 lõiget 2 vastuolus direktiivi süsteemiga liiga laialt. Seadusandja otsustas, et selle eesmärgi täitmiseks ei rakendata direktiivi 93/37 sätteid mitte kõigi, vaid üksnes teatud osa eraõiguslike ehitustööde projektide suhtes.\nTäiendavalt tuleb meenutada, et juba Euroopa siseturu põhivabadustes – nimelt asutamisvabaduses ja teenuste osutamise vabaduses – sisaldub diskrimineerimise keeld, millega kaasneb ka läbipaistvuse tagamise kohustus ( 43 ). Need põhimõtted takistavad hankijaid ka väljaspool hankedirektiivide kohaldamisala toetada või finantseerida avalike vahenditega läbipaistmatult või diskrimineerivalt eraõiguslikke ehitustööde lepinguid. Selleks ei ole vaja tõlgendada direktiivi 93/37 artikli 2 lõiget 2 laiendavalt.\nKuna apellatsioonkaebuse esimese väite esimene osa ja kolmanda väite mõlemad osad on põhjendatud, siis tuleb vaidlustatud kohtuotsus tühistada.\nVI. Esimeses kohtuastmes esitatud hagi kohta otsuse tegemine\nVastavalt Euroopa Kohtu põhikirja artikli 61 esimesele lõigule võib Euroopa Kohus juhul, kui menetlusstaadium lubab, teha ise asja suhtes lõpliku kohtuotsuse või suunata asja tagasi Üldkohtusse otsustamiseks.\nKäesolevas asjas uuris Üldkohus oma otsuses põhjalikult Prantsusmaa poolt esimese kohtuastme menetluses esitatud hagi väiteid. Lisaks oli pooltel nii Üldkohtu menetluses kui ka Euroopa Kohtu apellatsioonimenetluses võimalus esitada oma seisukohad kõigi käesoleva kohtuvaidluse lahendamiseks oluliste küsimuste kohta. Ka faktilisi asjaolusid ei ole vaja täiendavalt selgitada. Menetlusstaadium lubab seega teha otsuse.\nKui tõlgendada ja kohaldada direktiivi 93/37 artiklit 2 vastavalt minu ettepanekule, mille tegin eespool apellatsioonkaebuse esimese ja kolmanda väite uurimise raames ( 44 ), siis on Prantsusmaa tühistamishagi põhjendatud. Nimelt ei rahastatud ühelt poolt eraõiguslikku majutuskohta „Les Boucaniers” rohkem kui 50% ulatuses vahetult, kui jätta tähelepanuta Prantsuse riigi antud maksuleevendused. Teisalt ei saa seda majutuskohta pidada spordi-, puhke- või vaba aja veetmise rajatiseks selle sätte tähenduses. Isegi kui eeldada, et Martinique’i kohalikud elanikud kasutavad vahel harva – ühepäevakülastajatena raha eest – selle majutuskoha võimalusi vaba aja sisustamiseks, ei võta see majutuskohalt sellise hotelli iseloomu, mille eesmärk on rahuldada puhtalt eraõiguslikke huve ja mitte osutada üldhuviteenuseid.\nJärelikult tuleb komisjoni vaidlustatud otsus tühiseks tunnistada (ELTL artikli 264 lõige 1).\nKodukorra artikli 184 lõige 2 sätestab, et kui apellatsioonkaebus on põhjendatud ja Euroopa Kohus teeb ise kohtuasjas lõpliku otsuse, otsustab ta kohtukulude jaotamise ( 45 ).\nVastavalt Euroopa Kohtu kodukorra artikli 138 lõikele 1 koosmõjus artikli 184 lõikega 1 on kohtuvaidluse kaotanud pool kohustatud hüvitama kohtukulud, kui vastaspool on seda nõudnud.\nEsimesele kohtuastmele esitatud tühistamishagis palus Prantsusmaa mõista kohtukulud välja komisjonilt. Kuna komisjon kaotas selle tühistamishagi vastu, peab ta kandma esimese kohtuastme kulud.\nApellatsioonimenetluses ei ole aga Prantsusmaa kohtukulude hüvitamise taotlust esitanud. Seepärast on õiglane jätta mõlema poole kohtukulud nende enda kanda.\nEeltoodud kaalutlustele tuginedes teen Euroopa Kohtule ettepaneku langetada järgmine otsus:\nTühistada Euroopa Liidu Üldkohtu 16. detsembri 2011. aasta otsus kohtuasjas T‑488/10: Prantsusmaa vs. komisjon.\nTunnistada tühiseks Euroopa Komisjoni 28. juuli 2010. aasta otsus K(2010) 5229.\nMõista esimese kohtuastme menetluse kulud välja Euroopa Komisjonilt. Ülejäänud osas kannavad pooled enda kohtukulud ise.\n( 2 )\tEuroopa Komisjoni 28. juuli 2010. aasta otsus K(2010) 5229 Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) poolt eesmärgi nr 1 ühtse programmdokumendi alusel Prantsusmaal Martinique’i piirkonnas antava ühenduse struktuuriabi osalise tühistamise kohta.\n( 3 )\tNõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiiv 93/37/EMÜ, millega kooskõlastatakse riiklike ehitustöölepingute sõlmimise kord (EÜT L 199, lk 54; ELT eriväljaanne 06/02, lk 163). See direktiiv tühistati ja asendati vahepeal Euroopa parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiviga 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (ELT L 134, lk 114; ELT eriväljaanne 06/07, lk 132), mis tuli üle võtta hiljemalt 31. jaanuariks 2006. Käesolevale asjale tuleb aga kohaldada veel direktiivi 93/37, mille ajalisse kohaldamisalasse kuulub majutuskoha „Les Boucaniers” renoveerimis- ja laiendustööde kaasrahastamine ERF‑i poolt.\n( 4 )\tPeamises osas samasuguse sisuga säte on täna direktiivi 2004/18 artiklis 8, mis laiendab seda regulatsiooni lisaks ehitustööde lepingutele ka teenuste lepingutele, mõlemal juhul siiski üksnes teatud rahalise piirmäära ületamise korral.\n( 5 )\tNõukogu 21. juuni 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta (EÜT L 161, lk 1; ELT eriväljaanne 14/01, lk 31).\n( 6 )\tNeed maksusoodustused põhinevad Prantsuse Code général des impôts (üldine maksuseadustik) artiklil 199 undecies B I.\n( 7 )\tKomisjon oli 21. detsembri 2000. aasta otsusega K(2000) 3493 määranud Prantsusmaal Martinique’i piirkonnas ühenduse struktuuriabi eesmärgi nr 1 ühtse programmdokumendi alusel antavast abist ERF‑i kaasrahastamise suuruseks aastatel 2000–2006 17,15 miljonit eurot.\n( 8 )\tÜldkohtu 16. detsembri 2011. aasta otsus Prantsusmaa vs. komisjon (T‑488/10, kohtulahendite kogumikus ei avaldata).\n( 9 )\tKohtumenetluse keeles on vaidlustatud kohtuotsuse punkt 43 sõnastatud järgmiselt: „Il convient de rappeler que, afin d’examiner si les marchés de travaux en cause portaient sur des travaux de bâtiment relatifs aux équipements sportifs, récréatifs et de loisirs au sens de l’article 2, paragraphe 2, de la directive 93/37, il y a lieu de se baser sur la vocation d’ensemble du club Les Boucaniers et non sur les travaux entrepris. À cet égard, il convient de relever que, en examinant, dans la décision attaquée, le projet consistant en une rénovation complète du club Les Boucaniers, la Commission a analysé l’applicabilité de l’article 2, paragraphe 2, de la directive 93/37 en ce sens.”\n( 10 )\t27. jaanuari 2000. aasta kohtuotsus DIR International Film jt vs. komisjon (nn DIR kohtuotsus, C-164/98 P, EKL 2000, lk I-447, punktid 38 ja 49); 1. juuni 2006. aasta kohtuotsus P&O European Ferries (Vizcaya) ja Diputación Foral de Vizcaya vs. komisjon (C-442/03 P ja C-471/03 P, EKL 2006, lk I-4845, punktid 60 ja 67); 22. detsembri 2008. aasta kohtuotsus British Aggregates vs. komisjon (C-487/06 P, EKL 2008, lk I-10515, punkt 141) ja 24. jaanuari 2013. aasta kohtuotsus Frucona Košice vs. komisjon (C‑73/11 P, punkt 89).\n( 11 )\tVäljakujunenud kohtupraktika kohaselt kontrollib Euroopa Kohus apellatsioonimenetluses, kas Üldkohus on asjaolusid või tõendeid moonutanud (vt näiteks 18. jaanuari 2007. aasta kohtuotsus PKK ja KNK vs. nõukogu, C-229/05 P, EKL 2007, lk I-439, punktid 35 ja 37; 18. juuli 2007. aasta kohtuotsus Industrias Químicas del Vallés vs. komisjon, C-326/05 P, EKL 2007, lk I-6557, punkt 57, ja 9. juuni 2011. aasta kohtuotsus Comitato „Venezia vuole vivere”vs. komisjon, C-71/09 P, C-73/09 P ja C-76/09 P, EKL 2011, lk I-4727, punktid 152 ja 153).\n( 12 )\tVt selle kohta – dokumendi osas, mida oli võimalik tõlgendada mitut moodi – 10. veebruari 2011. aasta kohtuotsus Activision Blizzard Germany vs. komisjon (C-260/09 P, EKL 2011, lk I-419, punkt 54).\n( 13 )\tSociété en nom collectif (SNC) on Prantsuse õiguse kohaselt äriühing, mille osanikud vastutavad isiklikult kogu oma varaga.\n( 14 )\tKomisjon rõhutab seevastu, et maksuleevendus anti seoses vaidlusaluse ehitustööde projektiga société en nom collectif’ile kui sellisele.\n( 15 )\t1. juuni 1994. aasta kohtuotsus komisjon vs. Brazzelli Lualdi jt (C-136/92 P, EKL 1994, lk I-1981, punkt 49); 21. septembri 2006. aasta kohtuotsus JCB Service vs. komisjon (C-167/04 P, EKL 2006, lk I-8935, punkt 106); 16. juuli 2009. aasta kohtuotsus komisjon vs. Schneider Electric (C-440/07 P, EKL 2009, lk I-6413, punkt 191) ja 19. juuli 2012. aasta kohtuotsus nõukogu vs. Zhejiang Xinan Chemical Industrial Group (C‑337/09 P, punkt 55).\n( 16 )\tEespool 15. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus komisjon vs. Brazzelli Lualdi jt, punkt 59; 11. detsembri 2008. aasta kohtuotsus komisjon vs. Département du Loiret (C-295/07 P, EKL 2008, lk I-9363, punkt 95) ja 16. novembri 2011. aasta kohtuotsus Bank Melli Iran vs. nõukogu (C-548/09 P, EKL 2011, lk I-11381, punkt 122).\n( 17 )\t20. oktoobri 1994. aasta kohtuotsus Scaramuzza vs. komisjon (C-76/93 P, EKL 1994, lk I-5173, punkt 18); eespool 11. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus PKK ja KNK vs. nõukogu, punkt 64; 15. aprilli 2010. aasta kohtuotsus Gualtieri vs. komisjon (C-485/08 P, EKL 2010, lk I-3009, punkt 37) ja 18. novembri 2010. aasta kohtuotsus NDSHT vs. komisjon (C-322/09 P, EKL 2010, lk I-11911, punkt 41).\n( 18 )\tNõukogu 11. juuni 2009. aasta määrus (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 188, lk 93), artikkel 3.\n( 19 )\tNii selgitatakse juba 2. juuli 1974. aasta kohtuotsuses Itaalia vs. komisjon (173/73, EKL 1974, lk 709, punkt 28), et meedet ei jäeta ELTL artikli 107 (endine EMÜ asutamislepingu artikkel 92) kohaldamisalast välja üksnes seetõttu, et see võib olla maksualane meede; vt lisaks 17. novembri 2009. aasta kohtuotsus Presidente del Consiglio dei Ministri (C-169/08, EKL 2009, lk I-10821, punktid 58 ja 66).\n( 20 )\tSee, et subsiidiumi mõiste on kitsam kui abi mõiste, tuleneb muu hulgas 23. veebruari 1961. aasta kohtuotsusest De Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg vs. Ülemamet (30/59, EKL 1961, lk 3, punkt 43); 14. septembri 2004. aasta kohtuotsusest Hispaania vs. komisjon (C-276/02, EKL 2004, lk I-8091, punkt 24) ja 8. septembri 2011. aasta kohtuotsusest komisjon vs. Madalmaad (C-279/08 P, EKL 2011, lk I-7671, punkt 86).\n( 21 )\tVt vaidlustatud kohtuotsus, eelkõige punktid 32 ja 33.\n( 22 )\tNõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiiv 71/305/EMÜ, millega kooskõlastatakse riiklike ehitustöölepingute sõlmimise kord (EÜT L 185, lk 5).\n( 23 )\tNõukogu 18. juuli 1989. aasta direktiiv 89/440/EMÜ, millega muudetakse direktiivi 71/305/EMÜ riiklike ehitustöölepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (EÜT L 210, lk 1).\n( 24 )\tVaidlustatud kohtuotsuses nimetatakse ekslikult direktiivi 89/440 artiklit 1a, tegelikkuses on aga tegemist direktiivi 71/305, mida on muudetud direktiiviga 89/440, artikliga 1a.\n( 25 )\tNõukogu ettepanekus võtta vastu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 71/305/EMÜ (millega kooskõlastatakse riiklike ehitustöölepingute sõlmimise kord) (KOM(86) 679 (lõplik)), oli see säte ette nähtud artiklis 2a ning selle lõige 1 oli sõnastatud järgmiselt: „Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada käesoleva direktiivi sätetest kinnipidamine juhtudel, mil ehitustööde lepinguid, mille on sõlminud muud kui artikli 1 punktis b nimetatud õigussubjektid, rahastatakse täielikult või osaliselt, otseselt või kaudselt avalikest vahenditest.” [mitteametlik tõlge]\n( 26 )\tEsimesel lugemisel pooldas parlament järgmist sõnastust, mis sooviti veel tollal lisada direktiivi 71/305 (EÜT 1988, C 167, lk 76) artiklina 2a: „Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada käesoleva direktiivi sätetest kinnipidamine juhtudel, mil hankijad […] rahastavad suuremas osas ehitustööde lepinguid, mille on sõlminud muud kui artikli 1 punktis b nimetatud õigussubjektid. Rahastamine on: […] avalik‑õigusliku subsiidiumi andmine […] intressitoetus laenuandmisel […] maksueelise andmine […] eeliste andmine ehitustööde läbiviimisel.” [mitteametlik tõlge]\n( 27 )\tSee nõukogu protokolli kantud avaldus on sõnastatud järgmiselt: „Nõukogu ja komisjon kinnitavad, et artikli 1a kohaldamisel võetakse nimetatud ehitustööde lepingute puhul võimalusel arvesse kõiki vahetu rahastamise erinevaid vorme – sealhulgas ühenduse subsiidiume.” [mitteametlik tõlge]\n( 28 )\tVaidlustatud kohtuotsus, punkti 35 lõpuosa.\n( 29 )\tVt selle kohta eespool käesoleva ettepaneku punktid 9 ja 11.\n( 30 )\tVt selle kohta eespool 17. joonealuses märkuses viidatud kohtupraktika.\n( 31 )\tVaidlustatud kohtuotsus, eelkõige punkti 30 lõpuosa ja punkt 59.\n( 32 )\tKohtujurist Léger’i 7. detsembri 2000. aasta ettepanek Ordine degli Architetti delle Province di Milano e Lodi jt (C-399/98, EKL 2001, lk I-5409, ettepaneku punkt 106); vt ka vaidlustatud kohtuotsuse punkt 30.\n( 33 )\tDirektiivi 93/37 artikli 2 lõikes 2 viidatakse „Euroopa ühenduste majandustegevuse üldise tööstusliku liigituse” (NACE) klassifikaatori klassi 50 rühma 502 kuuluvatele lepingutele.\n( 34 )\tVt nt väljakujunenud kohtupraktikas kasutatavat riigihanke mõiste piiritlemist, välistades sisetehingud, nagu see tuleneb 18. novembri 1999. aasta kohtuotsusest Teckal (C-107/98, EKL 1999, lk I-8121, punkt 50, teine lause).\n( 35 )\tHaiglas viibimine sõltub vastava kasutaja tervislikust seisundist ja on seega ülimalt individuaalne. Vastavalt oleneb ka õppeasutuses käimine kas täielikult või osaliselt iga isiku individuaalsetest võimetest ja eelistustest.\n( 36 )\tVt näiteks komisjoni teatis „Üldhuviteenused Euroopas” (EÜT 2001, C 17, lk 4) ning aruannet „Üldhuviteenused”, mille komisjon esitas Euroopa Ülemkogule Laekenis (KOM(2001) 598 (lõplik)).\n( 37 )\tSeda leidis juba kohtujurist Léger enda 2. aprilli 1998. aasta ettepanekus parlament vs. Gutiérrez de Quijano y Lloréns (C-252/96 P, EKL 1998, lk I-7421, ettepaneku punkt 36).\n( 38 )\tVt selle kohta 27. septembri 2004. aasta kohtumäärus UER vs. M6 jt (C‑470/02 P, kohtulahendite kogumikus ei avaldata, punkt 69) ja 21. septembri 2010. aasta kohtuotsus Rootsi vs. API ja komisjon (C-514/07 P, C-528/07 P ja C-532/07 P, EKL 2010, lk I-8533, punkt 65).\n( 39 )\tVt eespool käesoleva ettepaneku punkt 64.\n( 40 )\tNt 25. märtsi 2010. aasta kohtuotsus Helmut Müller (C-451/08, EKL 2010, lk I-2673, punktid 49, 54, 57 ja 58) ning 15. juuli 2010. aasta kohtuotsus komisjon vs. Saksamaa (C-271/08, EKL 2010, lk I-7091, punkt 75), mis tehti direktiivile 93/37 järgneva direktiivi 2004/18 vastava sätte suhtes.\n( 41 )\tVt selle kohta eespool 40. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Helmut Müller, punktid 50–52. Otsese majandusliku huvi kriteeriumi tagamaid valgustas hiljuti kohtujurist Wathelet enda 11. aprilli 2013. aasta ettepanekus komisjon vs. Madalmaad (C‑576/10, ettepaneku punktid 108–113); vt lisaks kohtujurist Mengozzi 17. novembri 2009. aasta ettepanek eespool 40. joonealuses märkuses viidatud kohtuasjas Helmut Müller, ettepaneku punktid 46–62.\n( 42 )\tKomisjon viitab vaidlustatud kohtuotsuse punktile 31.\n( 43 )\t7. detsembri 2000. aasta kohtuotsus Telaustria ja Telefonadress (C-324/98, EKL 2000, lk I-10745, punktid 60–62); 21. juuli 2005. aasta kohtuotsus Coname (C-231/03, EKL 2005, lk I-7287, punktid 16 ja 17) ning 13. aprilli 2010. aasta kohtuotsus Wall (C-91/08, EKL 2010, lk I-2815, punkt 68).\n( 44 )\tVt eespool käesoleva ettepaneku punktid 54–82.\n( 45 )\tVastavalt üldisele põhimõttele, et uusi menetluseeskirju kohaldatakse kõikide nende jõustumise hetkel pooleliolevate vaidluste suhtes (väljakujunenud kohtupraktika, vt nt 12. novembri 1981. aasta kohtuotsus Meridionale Industria Salumi jt, 212/80-217/80, EKL 1981, lk 2735, punkt 9), tuleb käesolevas asjas kohtukulude jaotamisel aluseks võtta Euroopa Kohtu 25. septembri 2012. aasta kodukord, mis jõustus 1. novembril 2012 (vt selle kohta ka 15. novembri 2012. aasta kohtuotsus nõukogu vs. Bamba, C‑417/11 P, punktid 91 ja 92). Sisu poolest ei erine see siiski Euroopa Kohtu 19. juuni 1991. aasta kodukorra artikli 69 lõikest 2 koostoimes artikliga 118 ja artikli 122 esimese lõiguga.


Fat burner 10 paeva,\nEt oma talje koolitaja täna ja vaadata hea asjadeks! Võite kaalus nagu The Biggest Loser võistlejad ilma veeta aega rantšo. Follow the plan in this app and trust us, you can have amazing results within 2 month. Palun pange tähele, et ostjad on vastutav kõigi täiendavate tolli teenustasud, vahendustasud, maksud ja tollimaksud impordile ühendusse teie riigis.\nKõrge kvaliteediga kangas hingav ja piisavalt mugav kanda kogu päeva pikk, higi-tasuta mugavust, antibakteriaalne, niiskuse wicking. Kui kulunud treeningu ajal, compression, stimuleerib termilise tegevus oma põhitegevusele, mis suurendab higistamist, mis võimaldab toksiinide põgeneda.\nSee aitab vähendada cm talje kui te kannate seda. See shapewear pakub kraadi kujundamisel thoughout keskel punkti ja tagasi.\nSee stiil kõrvaldab tagasi mõhk, parandab asendi ja kuju ning talje suurendada ones välimuse alusel riideid. Pehme palus kangas,kerge, piisavalt kulunud mugavalt kogu päeva.\nSee on loodud, et saaksite kanda oma rinnahoidja, nii et te saate mahu ja ulatuse sa tahad oma bustline mis tahes riided. Konks-ja silmade sulgemine võib kanda kas alla esiosa kere, või vastupidine ja kulunud tagasi.\nKui cincher on reguleeritav 3 rida haake nii, et kui oma talje läheb väiksemaks, nii saab rõivas. Sunzel pakub kõrge kvaliteediga ja vastupidav shapewear, et aidata teil vaadata hämmastav laskumata murdis. Et oma talje koolitaja täna ja vaadata hea asjadeks!


Sellel aastal joonistan ma Mesimummile pilte tõsisematel teemadel e. sellest , mis on inimese sees. Põhimõtteliselt on ajakiri mõeldud vanusegrupile 2-7-8 jne. eluaastat. Arvan siiski, et kui laps on kolmandaks eluaastaks oma peegelpidiga tuttavaks saanud, hakkab teda huvitama ka see, mis toimub tema sees.\n-\tmiks mul joostes hakkab rinna sees põksuma?\n-\tkuidas täitub õhupall õhuga?\n-\tkust tulevad ninna kollid?\n-\tkust tulevad pisarad?\n-\tkuhu kaob toit? suust sisse...aga edasi....\n- kas ma jooksen verest tühjaks kui põlve katki kukun?\n-\tmiks ma ..... ja ......\nTeisalt mõtlesin veel seda, et mingilgi moel ei anna meie siseelundeid nimetada lapse jaoks kergemate, suupärasemate nimedega (kuidagi ei saa öelda südame kohta karuke ja kopsusid jänkudeks oleks väga veider nimetada), seega peab „asju“ nimetama õigete nimedega, samas lapsele vastuvõetavas vormis. Tegelikult eeldab Mesimummi meeskond, et seda lehekülge loeb ja arutleb lapsevanem koos lapsega. Võite seda koguni nimetada kvaliteetajaks, sest lapse jaoks saavad palju küsimused vastuse ja teie ise ka targemaks )\nAprillikuu Mesimummis räägime kopsudest - sellest, miks me hingame, õhupalli puhumisest, ninakollidest, köhimisest jpm.\nSelle aasta Mesimummi tekstide osas aitab mind minu pinginaaber Meeli, kes on lastearst. Koos selekteerime rasketest meditsiinilausetest välja lapsele mõistetavama teksti ja pildi. Nii tore on teha jällegi koostööd. Nagu vanasti koolis – mina tegin meile kirjandust, ajalugu ja keeli, Meeli - meile matemaatikat, füüsikat, keemiat ).\nKuna mina olen nüüd meditsiinivallas edusamme teinud, siis minu pinginaaber teeb saatuse tahtel edusamme kunstivallas. Peale seda, kui kinkisime talle eelmiseks sünnipäevaks molberti ja värvid (tema enda tahtel), hakkas ta käima algajate kunstiringis. Ja ta naudib nüüd seda täiega.\nIda arust olen ma võlur. Selles mõttes, et oskan joonistada kõike mida süda ihkab. Ta veel ei tea, et maailmas on palju paremaid joonistajaid, keda nimetatkse lausa kunstnikeks.\nNäiteks Ilja Repin, kelle näitusel me Teistmoodimaarikaga (tal on fantastiline fotoblogi) neljapäeval Kunstimuuseumis käisime. Meile meeldis.\nKuidas siis defineerida oma elukutset ? Viimati kui miilits mind kiiruskatse võitmise puhul kollase diplomiga õnnitles, vangutas ta ametinimetuse lahtrisse „joonistaja“ kirjutamisel pead. Tea, kas tundis kaasa\nkirjutas Marmelaad @ 13:55 - Link - kommentaarid (10)


RochestersMovieFest - hea valetaja lõpp: mis juhtus ja kes tegelikult keda ühendas - kinokunstnik\nHea valetaja lõpp: mis juhtus ja kes keda tegelikult ühendas\nHoiatus: spoilerid Hea valetaja on mängus. Kui te pole filmi näinud, lisage see leht järjehoidjate hulka ja tulge pärast filmi nägemist tagasi.\nVäändunud saladused on asi, millest avalikkus kindlasti vaimustub. Mis on hea asi, Hea valetaja, kuna see juhtub olema lugu, mis võib amatööride lörtsi sügeleda. Muidugi, kui asjad lähevad veidi liiga keeruliseks, on hea, kui teil on lahenduse võti, mida kontrollida, lihtsalt asjade sirgendamiseks. Nii et kui olete valmis filmi lõppu uuesti läbi elama ja nuputama, kes keda tegelikult ühendas, olete jõudnud õigesse kohta.\nNagu tavaliselt, on selle kokkuvõtte jaoks vajalik spoilerihoiatus Hea valetajalõpp. Nii et kui te pole filmi näinud ja te pole seda tüüpi inimene, kellele meeldib seda süžeed eelnevalt rikkuda, pöörduge eemale. Aga kui olete valmis määrduma ja uurima Ian McKelleni ja Helen Mirreni tohutute peategelaste minevikku, siis alustame.\nMis juhtus hea valetaja lõpus?\nKogu aeg Hea valetajanäeme, et Roy Courtnay (Ian McKellen) ja Betty McLeish (Helen Mirren) jälitavad omamoodi kurameerimist; selline, mis kestab isegi läbi Betty pojapoja Steveni (Russell Tovey), kes teeb temast saksa keele tõlgi, kes võttis endale Briti ohvitseri identiteedi, kes suri ajal, mil need kaks vahetult pärast II maailmasõda natside sõjakurjategijaid jahtisid.\nPärast seda punkti sisse Hea valetaja, Roy ja Betty suhe edeneb sinnamaani, et kõik Roy miinused peavad jõudma ühisele hoiusele. Kogu koos oldud aja on Roy pehmendanud teda kuni punktini, kus ta jätkaks oma skeemi, tänu oma sõbrale ja partnerile Vincentile (Jim Carter), kes tegutseb pankurina. Kaks armulindu hoiustavad oma raha ühisele kontole ja Roy läheb väidetavalt oma võõrdunud poega vaatama kohe, kui see on juhtunud.\nTegelikult pidi see olema Roy kaduv tegu, kuid ainus probleem on see, et ta unustas klahvistiku, mida tal on vaja ühiselt kontolt raha välja tõmmata. Mis tähendab, et ta peab minema tagasi Betty majja ... mis on nüüd täiesti tühi. Nagu selgub, on Betty olnud Hea valetajakogu aeg, ühendades Roy nurka ja väga olulisel põhjusel.\nPärast Betty motiive selgitavat tagasivaadet on Roy valmis teda proovima ja tapma, et oma raha tagasi saada ja veel üks päev elada. Ainus probleem on see, et Betty annab talle parima ja jätab ta kahele eelmisele ohvrile, mõnele ärimehele, kelle naine avastas, et tal on härra Courtnayga natuke kirvest jahvatada, kui see on tema tegelik nimi. Ja usalda meid, see pole nii.\nViimati näeme Royt haiglas lahkumas, insuldist nõrgestatud ja tema ainus sõber maailmas: Vincent. Vähemalt on tal sein, mis jäljendab randa, kuhu ta alati pensionile minna soovis, ja ta võib teeselda, et tema vesi on šampanja.\nRoy's Con In The Good Valetaja\nRoy ja Vincenti petiste eesmärk on oma ohvrite põgenemine investeerimisskeemides, mille väljamaksed peaksid olema suured. Kui tegelikult on, tühjendavad Roy ja Vincent nimetatud vahendite konto ja kaovad ööseks. Näeme, et nad tõmbavad seda tüüpi tehinguid läbi mõne vene ja inglise ärimehega Hea valetaja, jälgides samal ajal ka Roy'i, kes üritab kogu oma teise pettuse tagajärgi järjepideva veebipäevikuna vältida.\nNeil kahel pole suurt vahet, kuna Roy kohtleb oma daame nagu oma äripartnereid, vajadusel sama kelmuse ja füüsiliste ähvardustega; nagu nägime tema Betty kohtlemisel finaalis. Ta on pääsenud Betty ellu, kes esitles end hiljuti lesestunud ajalooõpetajana, kes pidi olema mitte ainult raskelt haige, vaid ka üsna jõukas. Nagu 2 miljonit naela jõukad. Kuid tema lõplik viga on see, et ta pole tegelikult Roy Courtnay.\nMis on Roy Courtnay tegelik identiteet?\nEnne kui küsite, pole ükski Roy Courtnay varjunimi. Algselt saksa mees Hans Taub, kes oli Teise maailmasõja ajal ja pärast seda inglise keeles tõlkija, omandab “Roy” oma identiteedi pärast seda, kui tema nimekaim suri, püüdes tabada sõja järel põgenevat natside sõjakurjategijat. Soovides lahkuda sõjajärgsest Saksamaalt, kasutas Roy oma uut nime Inglismaal uue elu loomiseks. Sellist, mis näeks temast lõpuks kuritegelikku magnatti, keda me kogu aeg näeme Hea valetaja.\nSelle kõik kinnitab Betty pojapoeg Steven (Russell Tovey), kes on inimeste tausta ja muude ajalooliste küsimuste uurimise ekspert. Kuid hoolimata oma paljastustest pole Bettyl väidetavalt sellega mingit probleemi ja ta lubab jätkata. Ainult Steven pole tegelikult Betty lapselaps. Ja üllatus üllatus, Betty pole tegelikult Betty.\nMis on Betty McLeishi tegelik identiteet?\nVabandust, aga enne kui küsida, ei, Betty McLeishalates Kiire ja vihanefrantsiis. Betty tegelik nimi on Lilli ja ta on ka pärast sõda Inglismaale rännanud sakslane. Vabrikuomaniku tütar, õpime suures tagasivaates aasta lõpu poole Hea valetaja et tundmatu seltskond häbistas teda ja tema perekonda. See inimene pole keegi muu kui Hans Taub, kes noorena oli Lilli inglise keele juhendaja ja tema kiindumuse objekt.\nVähemalt see oli seni, kuni Hans lõi välja Lilli vanema õe, kellega ta oli armunud. Mis viis raevunud noormehe Lilli vägistamisest vägistamise tõttu ja lõpuks ta juhendajakohalt vallandati. Selleks ajaks, kui need sündmused on läbi elanud, müüb naine, kes hiljem end ümber nimetaks Betty McLeishiks, oma pere natsidele maha müüma, viies ta oma kavva lõpliku vasturääkivuseni.\nBetty's Con In The Good Valetaja\nHea valetajapaljastab, et olles üle elanud põrgu, nähes oma perekonda surmas sõjaaja, enesetapu ja hukkamise tõttu, vannub Lilli Hans Taubile kättemaksu selle eest, et ta on vastutav oma perekonna languse eest. 'Betty' jõuab lõpuks oma karjääri jälile ja seab sööda võltsitud elukoha, valepojapoja (kes tegelikult käib oma tõelise tütrepojaga) abil välja, ja loob isegi veebipõhise tutvumisprofiili, et see kaabakas pidu kinni püüda.\nLasen 'Royl' oma võlukunstniku kallal töötada, lasi ta Stephenil kinnitada, et 'Roy' on tõesti Hans, samal ajal kui tema elukaaslane / tema tõeline pojapoeg Michael luurab tema jälje järele ja kogub intellekti. Mängu targalt kasutab ta Vincenti vastuväiteid Roy's con'iga tema vastu, veendumaks, et kõik läheb nii, nagu Roy oli plaaninud. Lõpuks teab Betty, et Roy tuleb tagasi klahvistiku eest, mille ta enda eest hoidis, ja ta on piisavalt helde, et jätta talle 100 000 naela äraelamiseks. Kuid teades, et ta ei kavatse seda teha, ohverdab ta ta oma endistele investoritele, kes lähevad tema juurde tööle.\nOh, milline sassis veeb Hea valetaja ; ja kui teil on jäänud pea ringi käima,. Kuid ülaltoodud juhendi abil on teil kogu teave, mida vajate filmi süžee sirgeks seadmiseks. Ehkki kui soovite selle kõik uuesti kokku panna, näete julgelt Hea valetajajälle nagu on.\nKes on hea valetaja parem kavalus?\nNad sobivad võrdselt\nViikingite Katheryn Winnick paljastab loo, mille üle ta oli kõige närvilisem\nMiks Karl Urban peaaegu ei naasnud Star Treki kaugemale\nMonster Hunter: Maailmas on Xbox One'is probleeme probleemidega


Me ju võime mõelda, et puu ja köögivilju näost sisse ajades on see maailma tevislikum toit, kuid kas see päriselt ka nii on?\nNo selge on see, et nad on tervislikumad, kui lehmakommid või pannitäis praekartuleid. Tegelikult aga tuleks mõista, et puuviljad sisaldavad suurtes kogustes erinevaid suhkruid nagu fruktoos. glükoos, sahharoos ( sisuliselt fruktoosi ja glükoosivaagen ). Mõned puuviljad nagu näiteks banaanid ja viinamarjad on eriti fruktoosirikkad mis on kõige probleemsem suhkur. Just sellepärast kõige probleemsem, et see ei talletu insuliini mõjul lihasrakkudesse nagu glükoos!\nPeamine põhjus, miks puuviljasuhkrut peetakse tervislikumaks on kuidainete rohkus mis kiirendab oluliselt seedimist ning aeglustab suhkru imendumist organismi!\nAga, kui palju puuvilju ja kui palju suhkrut me üldse võime endale päevas sisse pumbata? American Heart Association soovitab meeste jaoks mitte rohkem, kui 36g suhkrut päevas, samas, kui USDA soovitab meestele vanuses 19-30a vaid 2 puuvilja päevas ja mitte grammigi rohkem! Siiski sõltuvalt puuviljast need kaks arvamust päris kokku ei lähe, kuna juba 2 banaani päevas sisaldavad rohkem suhkruid, kui 36g.\nSuure suhkrusisaldusega puuviljad nagu banaanid sisalduv fruktoos võib tekitada haigusi, nagu alkoholivaba rasvmaks. Lisaks võib liigpaljude puuviljade söömine lagundada hambaid, suurendada kaalu ja põhjustada triglütseriidide suurenemist mis põhjustavad südamehaiguste riski ja kõrget kolesterooli.\nTegelikult enamik inimestele banaanide vitsutamine probleeme ei tekita, kuid banaane on soovitav vahepeal asendada madala suhkrusisaldusega marjade vastu. Marjad sisaldavad ROCK-STAR massiiv toiteaineid. Vaarikad näiteks sisaldavad põletikuvastaseid antioksüdante. Kuigi avokaadod ja kookospähklid ei tundu puuviljadena sisaldavad nad väga palju kaaliumi, mida muudest toiteainetest on raske omastada.\nPõhimõtteliselt, ükskõik mida sööte ja peate tervislikuks sõltub sellest mida te soovite saavutada. Kui soovite toitaineid ja vältida suhkruid siis paha lugu aga lehtköögiviljad nagu kapsas, spargelkapsas, lillkapsas on alati paremad, kui puuviljad. Kuida vaatamata sellele on puuviljad vätimatud vitamiinide, mineraalide, antioksüdantide ja kuidainete allikad. Igaljuhul on puuviljadest saadav suhkur kordades kasulikum, kui kapist lusikaga tee sisse pandud 20g kristallsuhkrut!\nLatest update: 15.09.2017\nMIKS EELISTADA SEEPI PURGIVAHULE?\nKASUTA RASEERIMISEL KAHTE RASEERIJAT!\nMEES AJA HABET!\nKUIDAS VÄLTIDA NAHAÄRRITUST RASEERIMISEL?


Müügihitid avalikustatud: just need tooted toetavad efektiivselt su ilu ka talvisel ajal - Anne & Stiil\nMüügihitid avalikustatud: just need tooted toetavad efektiivselt su ilu ka talvisel ajal\nTalvine aeg ja miinuskraadid süvendavad ilumuresid ning seavad iluhooldusele kõrgemad nõudmised. Toome sinuni rosena.ee veebipoe TOPi- need on enimmüüdavad ja rohkelt klientide tagasisidet saanud tooted, mis sobivad ideaalselt talvisesse väljakutsete rohkesse aega.\nKommid, mis tugevdavad liigeseid ja panevad naha särama\nJah, nutrikosmeetika on arenenud täpselt nii kaugele, et nüüd saad maitsvaid komme süües nii oma liigeste eest hoolitseda kui ka saavutada nooruslikuma naha. Eternal Youth iluampsud kollageeni ja C-vitamiiniga sobivad eriti hästi neile, kes andsid aasta alguses lubaduse saada igas mõttes paremasse vormi. Nende kommidega toetad suuremat koormust saavaid lihaseid ja paned naha särama.\n„Olen ikka harjunud selle mõttega, et maiustused on ebatervislikud. Nii hea, et nüüd on olemas ka kommid, mis kahju asemel mu organismile hoopis head teevad. Eriti tore on see, et need kommikesed sisaldavad ka C-vitamiini, mis aitavad kollageenil paremini imenduda. Mõnus ja maitsev väike iluamps.“ Sofia Rubina\nKui senised vananemisvastased tooted pole andnud soovitud efekti, siis proovi seda paljude naiste lemmikut ehk Biotopix Advanced Skincare kreemi, millel on Botoxi-laadne efekt. Seda on kerge kasutada, see jätab naha siidiseks ja mis kõige parem – annab tulemusi. Biotopix Advanced Anti-Wrinkles Treatment on multifunktsionaalne vananemisvastane kreem peptiididega, mis annab kasutamisel nii pikaajalise toime kui ka kohese silmaga nähtava efekti tänu kreemis sisalduvale sünteetilisele maomürgile. Kreemi kasutamine täiendab ja pikendab ka Botoxi ja/või kollageenisüstide efekti.\n„Ei möödunud nädalatki, kui vaatasin peeglisse ja olin rabatud. Ütlen ausalt – esimest korda elus sain aru, et kreemi mõju võibki olla kiire ja efektiivne. Jah, see tõesti töötas, sest ühe nähtava tugeva kortsukese, mis mind alati häirinud oli, muutis see imevahend kuue päevaga praktiliselt olematuks!“ Annely Adermann\nTäidlased huuled on praegu üks suurimaid trende. Enne kui minna täitesüste tegema, tasub proovida seda väikest imepalsamit – Biotopix Specific täidlust andev huulepalsam. Biotopix Specific noorendaval huulepalsamil on mitmekülgne toime. See niisutab, noorendab, pinguldab ja annab huultele täidlust. Huulepalsam sisaldab suurt kontsentratsiooni III tüüpi kollageeni tootmist intensiivistavat vektorit ja patenditud taimset ekstrakti, mis annab intensiivse täidluse efekti ning kaunid huuled. Pikemal kasutusel noorendab huulte piirkonda ja vähendab sealseid kortsusid.\n„Mõju on näha – palsam niisutab ja pinguldab huuli intensiivselt ja lisab kohe ka täidlust juurde.“ Polina Mattisen\nVistrikuline nahk mõjub halvasti enesekindlusele ega lase ka veatut jumestust saavutada. Kui sa pole siiani punnikestest vabanenud, on aeg proovida Sebionex Actimat – kaks ühes toonivat päevakreemi, mis hoolitseb ka vistrikulise naha eest. See on spetsiaalselt probleemsele ja/või rasusele nahale mõeldud kergelt tooniv ning niisutav vistrikevastane päevakreem. Selle koostis on niisutav, rahustav, antibakteriaalne ja punetust vähendav. Ei tekita komedoone! Kreemi õrn toon annab nahale kauni jume terveks päevaks.\nTumedad silmaalused valmistavad meelehärmi väga paljudele naistele. Silmaümbrus on eriti tundlik piirkond, millele ka vanus hakkab esimesena mõju avaldama. Niigi õrn ja õhuke nahk muutub vananemisega veel õhemaks, mistõttu paistavad veresooned silmade ümbruses rohkem välja ja tekivad tumedad silmaalused. Siinkohal leiad abi väga taskukohase hinnaga Duolys C- ja E vitamiiniga silmakreemist, mis lisaks tumeduste ning tursetega võitlemisele ka noorendab. See on multifunktsionaalne toode, mis silub kortsud, vähendab turseid ja tumedusi.\nKes aga tahab ette võtta tõsise naha noorenduskuuri, neile sobib Morganna’s Alchemy 10 aastat nooremaks 30 päevaga hooldus – tervelt neli seerumit/geeli aitavad tõepoolest nahka silmanähtavalt noorendada. Kõikehõlmav hooldus, mis hõlmab kõrgtehnoloogiliste taimsete tüvirakkude ja peptiididega tooteid, muudab naha taas nooruslikuks vaid 30 päevaga.\n„See komplekt aitab võtta fookusesse ühe eesmärgi ja ka tulemusi ei pidanud kaua ootama. Juba kolmekümne päeva möödudes oli nahk tõepoolest nooruslikum ja mõnusalt värske.“ Iluajakirjanik Krista Kiin\nKõik artiklis mainitud tooted leiad rosena.ee e-poest ja valikuliselt ka Tradehouse’i ja PRO Kosmeetika kauplustest.


⓵ Smuuti dieet\nHome » Praktilised artiklid » Smuuti dieet\nOotan teid kõiki teada andma meie facebooki grupis, kas oled varem proovinud teha rohelisi smuutisid ja kuidas sulle meeldib? Klorofülli on vaja mitmete protsesside tarbeks meie organismis, see toimib kui antioksüdant. 100 looduslikud vitamiinid, säilitusainete- vaba 2 päevaga pakk kohal 30 päeva raha tagasi garantii, värsked puu-ja kögiviljad. Minu enesetunne muutus kordades paremaks, energiat on rohkem kui eales varem ja mu vaim on värske. Sandra / nike treener, valin väga hoolega ja teadlikult toitu, mida sön. Allikad: Rohelised smuutid. Liiga palju häid asju võib kokkuvõttes olla halb. Tervislik toidukord valmis 5 minutiga, lihtne endaga kõikjale kaasa võtta: kooli, töle, trenni. Veebilehel navigeerimisega annad nõusoleku oma info kogumiseks. Niisiis, siit tulevad 5 erineva funktsiooniga smuutit, milles kasutame erinevaid maitseid, vedelikke ja magusa allikaid. Blenderdamist aga on vaja, et purustada rohelise lehe kiud (tselluloos et toitained saaksid paremini imenduda ja organismil oleks neid kergem omastada. 15 põhjust, miks juua rohelisi smuutisid tervis taimsest\nNaha tötuba - kukrud.3o, naha tötuba - käepaelad.oo õhtujooga. Levi ning interneti kiirust mõjutatavad tegurid: tugijaamade kaugus. Kasutatud kontori, kaupluse, kohviku, lao möbli. Mida on vaja teada enne dolmen kasutamist. Liiva- ja soodaprits klaaskuulprits pritsirent hinnad tehtud töd sõbrad küsi pakkumist kontakt liivaprits. Nahkmöbli, nahahooldus, nahk,leather Master, nahapuhastusvahendid,nahad, nahk, nahkmöbel,nahkmöbli puhastus, hooldus, naha hooldus, naha parandus, nahkmöbli parandus,nahahooldusvahend, naha värvimine nahktooted, nahkriided,nahkjpoe,nahast riided, naha puhastus, puhastusvahendid, nahk. Roheline smuuti, mis aitab kaalu kaotada Rohelised smuutid tee oma kehale taaskäivitus!\n- loe lähemalt siit. Mul on veel 7 päeva mitteoodatavate päevadeni. Jõgeval alustati nahkade parkimisega juba 1913. Kiirusetesti alustamiseks vajuta nupule "Begin Test".\nRohelised lehtviljad sisaldavad märkimisvärses koguses klorofülli. Milleks lisada rohelisi lehtvilju smuutidele? Roheline smuuti on rohelised lehed (nagu näiteks spinat, salat, kapsas jne) peenestatuna vee ja puuviljadega. Sest sinu rahulolu on meie jaoks kõige tähtsam. Lisan väga tihti berry ja Crunchy segusid ka oma hommikupudrule. Miks on rohelised smuutid sulle tähtsad? Suurepärase kreemja tekstuuri saad kui lisad smuutile banaani, avokaadot, mangot. 3 rasva põletavat smuutit hommikusögiks aitavad sul\nHind kokkuleppel!( hind tuleneb pritsitava asja eripärast ja millega pritsida.\nLiivapritsiga saame tödelda väga erinevaid materjale,.\nKasutaja ei ole tuvastatud.\nKlaasi, plastikuid, s hindab rohkem kvaliteeti,tema jaoks on meil soodaprits, mis ei kahjusta aluspinda ja on väga. Kanga ja naha mük, paides. Endokrinoloog ; F sioterapeut; Gastroenteroloog ; G nekoloog (sh. For Whom the bell Tolls (Metallica cover).\nMinu jaoks on aga oluline, et smuuti oleks iga kord tervislikult ka ära tasakaalustatud ning lisades smuutile boost yourselfi taimset proteiinipulbrit, saan selleks toidukorraks ka vajaliku valgu vajaduse kätte. lisa teelusikatäis kookosõli ja kasuta vaid pool banaani. Et pakkuda personaalset ja paremat lugemiskogemust ning sobivaid reklaame, kasutame veebilehel nn küpsiseid. Väga toitaineterikaste koostisainete kasutamine nt avokaado, pähklid, jogurt, pähklivõi sisaldavad suures koguses kaloreid.\nKuid enne, kui otsite kanüli valu põhjustatud haigust, peate välistama ülalkirjeldatud füsioloogilised põhjused. 76 lihtsat nippi kaalu langetamiseks\nLisaks pakume maniküri, -pedikürivahendeid. Tervistav!: Aluselise dieediga keha tasakaalu\nLindex avab naistepesu poe helsingi Stockmannis. Smuutid, suvesök klaasis - umami\nOnline cafe - joeli turunduse blogi\nMaakond uus omavalitsus Aadress pakendi liik kont. Isegi juba 1 klaasi rohelise smuuti joomine päevas võib vägagi palju aidata kaasa tervise paranemisele, enesetundele, välimusele. Latest photos and videos on #sabakont hashtag. Keskuse töriistamarketis nägin mügil soodapritsi väiksemamahulisemateks tödeks ja ei olnudki väga hullu hinnaga. Kas kellelgi on veel taolist asja juhtunud, kas olete käinud traumapunktis? Interneti kiiruse test - interneti kiiruse testimine on hea wifi kiiruse test ja võrgukiiruse katsetamise töriistad, saate teha kiiruse kontrollimist ja ribalaiuse kontrolli.\nRifiq , Fri, February, 09, 2018\nBoonusena on rohelised mahlad tõhusad abilised neile, kes soovivad kaalu langetada. See retsept sisaldab kurki, õunu ja ingverit - kolme toiduainet, mis võivad. Doktor Simeonsi dieet kiire, tõhus ja ohutu lahendus Ülekaalu Probleemile.\nTeqemom , Fri, February, 09, 2018\nRoheline smuuti on rohelised lehed (nagu näiteks spinat, salat, kapsas jne). Smuuti dieet ei tohiks kesta kauem kui üks nädal, sest madala kalorsusega kokteilid ei sisalda endas piisavas koguses valke, rasvu ja süsivesikuid. Kui dieet tundub üle jõu käivat, vali vahepalaks smuuti või jogurt vahelduseks puu- ja kögiviljadele.\nPexibowe , Fri, February, 09, 2018\nSeekord rägime lihtsatest abinõudest, mis ei pruugi eraldi olla suurteks kaalulangetusnippideks, aga koos anda suure tagasilögi kilode kuhjumisele. Populaarne dieet arvestab keha kergelt aluselise pH-tasemega ning pakub välja lahenduse kõigile organismi ülehappesuse all.\nOnesy , Fri, February, 09, 2018\nSmuuti maasikate ja banaaniga. Tunnistan üles, et minu lemmik smuuti, kui seda nii nimetada võib, on lihtne mango lassi kogust.


Politsei- ja Piirivalveameti ööpäevasündmused (2015-06-17 14:21:38)\nMöödunud ööpäeva jooksul registreeriti Politsei- ja Piirivalveametis 92 avaldust ja teadet kuritegudest. Nende hulgas oli kokku 53 varavastast kuritegu 53, sealhulgas 1 röövimine, 39 vargust (8 eluruumidest, 2 sõidukitest) ja 2 sõidukivargust või omavolilist kasutamist. Registreeriti 3 inimvigastustega liiklusõnnetust, milles hukkus 1 ja sai vigastada 3 inimest. Tabati 7 alkoholijoobes sõidukijuhti. Väärtegusid registreeriti 322. Piirilt väljastati 1 sisenemiskeeld.\n16. juunil teatati, et Angerja tänava korteris tõugati 83-aastast naist. Politsei pidas kahtlustatavana kinni 49-aastase mehe.\n16. juunil teatati, et Põhja puiesteel tekkis konflikt tuttavate vahel, mille tagajärjel tungiti kallale 30-aastasele mehele.\n16. juunil teatati, et Majaka tänava korterist varastati kuldehteid. Vargusega tekitatud kahju on 1580 eurot.\n16. juunil teatati, et Ilvese tänava eramusse murti akna kaudu sisse ja varastati sularaha. Vargusega tekitatud kahju on vähemalt 1000 eurot.\n16. juunil teatati, et Raasiku alevikus tekkis konflikt pereliikmete vahel, mille käigus löödi 50-aastast naist.\n15. juunil teatati, et Kasepää vallas Omedu külas tungiti garaaži ja varastati murutraktor Husqvarna, neli paadimootorit, Lumesaan Lynx, muruniiduk, murutrimmer ja muid esemeid. Kahju on täpsustamisel.\n14. juunil avastati, et Kõlleste vallas Tuulemäe külas varastati talumaja juurest neli aiaväravat. Kahju on umbes 1000 eurot.\n16. juunil saabus Koidula piiripunkti riigist väljuvale suunale 59-aastane naine. Dokumentide kontrollimisel selgus, et naise esitatud elamisloakaart on möödunud kuul aegunud. Naisele selgitati, et riigipiiri ületades peab reisijal lisaks reisidokumendile kaasas olema ka kehtiv elamisluba või elamisõigust tõendav dokument. Naine suunati tagasi Eesti Vabariiki.\n16. juunil kontrollisid Mehikoorma piirivalvurid Rasina-Võnnu maanteel sõiduautot Honda, mida juhtis 55-aastane mees. Kontrollimisel tuvastasid piirivalvurid, et sõidukil puudub kehtiv liikluskindlustus. Mehe suhtes alustati väärteomenetlus.\n16. juunil teatati politseile, et Rakveres Parkali tänava söögikohast varastati mobiiltelefon Sony Xperia. Kahju on 400 eurot.\n16. juunil teatati politseile, et Kohtla-Järvel Olevi tänava korterist varastati mängukonsool Xbox. Kahju on 800 eurot.\n16. juunil kella 21 paiku löödi Haapsalus Tamme tänaval asuvas korteris 64-aastast naist. Politsei pidas teo toimepanemises kahtlustatavana kinni 75-aastase mehe.\n12. juunil kella 12 paiku löödi Sauga vallas Pulli külas 75-aastast naist. Võimalik lööja on politseile teada.\nAjavahemikul 1.–16. juuni murti Varbla vallas Muriste külas sisse talumajja ja varastati erinevaid esemeid. Varastatu loetelu ja kahjusumma on täpsustamisel.\n16. juunil kella 12 paiku varastati Pärnus Suur-Jõe tänaval käekotist rahakott koos raha ja dokumentidega. Kahju on 600 eurot.\nAllikas: Politsei- ja Piirivalveameti 17.06.2015 pressiteade