Hunt Ämblik - Kahjurid-haigused - 2022\nHundiämblikud: kas nad on ohtlikud ja kuidas neist lahti saada\nHundiämblikud on väga levinud ämblikud ja neid leidub enamikus maailma osades. Tegelikult on neid kogu maailmas umbes 3000 liiki, neist üle 200 elab Põhja-Ameerikas. [allikas]\nSel põhjusel on tavaline kohtuda hundiämblikega. Kas see tekitab muret? Kas hundiämblikud on ohtlikud? Kuidas saate neist lahti saada ja kas peaksite? Selles artiklis uurime neid ja palju muud.\nKuidas tuvastada hundiämblik - kuidas nad välja näevad?\nAustraalia arahnoloogiaseltsil on hundiämblike selgeks tuvastamiseks mitmeid omadusi.\nHundiämblikel on silmad kolmes reas. Alumisel real on neli väikest silma, kusjuures kahel ülaloleval real on kaks suurt silma.\nEmased hundiämblikud kannavad munakotti selga.\nÄmblike pikkus on 0,5–1 tolli.\nHundiämblikud on kuulsad selle poolest, et suudavad ennast maskeerida. Nende värv muutub vastavalt keskkonnale, enamasti halli ja pruuni või musta ja pruuni segu.\nHundiämblikud elavad majas ja selle ümbruses, aedades, avatud muruväljadel, puupalkide all ja kohtades, kus on palju putukaid.\nHundiämblikud on väliselt mõnevõrra erinevad, kuna ühes perekonnas on nii palju erinevaid tüüpe. Kõik hundiämblikud kuuluvad ämblike perekonda, mida tuntakse kui Lycosidae, kuid erinevaid liike tuntakse paljude nimedega, sealhulgas:\nKahe joonega hunt\nHundiämblik on vahemikus pool tolli kuni kaks tolli pikk. Nende märgistus varieerub piirkonniti, kuid enamik neist on triibuliselt pruuni, kollase, musta ja sügavoranži toonides.\nNagu kõik ämblikud, kuulub hundiämblik lülijalgsete kategooriasse arachnida klassi. Sellel on kaheksa jalga ja keha on jagatud kaheks osaks: [allikas]\nTsefalotoraaks koosneb peast ja rinnakorvist.\nÜlejäänud keha on kõht, mis on ovaalse kujuga.\nHundiämblikud näevad väga hästi, sest neil on kaheksa silma. Silmad on paigutatud nelja väikese, tumeda silma ette, kaks suurt peegeldavat silma vahetult nende kohale ja kaks keskmist silma pea kohale. Kui hämaras hundiämblikule taskulampi paistate, peegeldavad need kaks suurt silma hõbedase helgiga.\nMida hundiämblikud söövad?\nHundiämblike suud on varustatud pikkade kihvadega (chelicerae), mida nad kasutavad oma söödud putukate ja väikeste imetajate alistamiseks. Neil on pikad kitsenevad jalad ja karvased jalad. See on võitnud kombinatsioon, mis annab neile suurepärase kiiruse ja haarduvuse.\nHundiämblikud võivad küll ujuda ja ronida, kuid tavaliselt nad seda ei tee. Tavaliselt on hundiämblikud maapealsed elanikud ja jahivad oma saaki kuival maal.\nKas nad jahivad pakendites?\nNeed ämblikud elavad üksildast elu ja nad ei ulgu, nii et võite mõelda, miks neid nimetatakse "hunteks". Põhjuseks on see, et kreeka perekonnanimi on “Lycos”, mis tähendab hunti. See on kirjeldav nimi, sest sarnaselt huntidele on need ämblikud jahimehed. [allikas]\nKas hundiämblikud on mürgised?\nNad ei keeruta veebi. Selle asemel otsivad nad oma saaki aktiivselt üles ja „toovad alla“. Saagi leidmisel jälitavad nad seda, püüavad kinni ja kasutavad oma kihvade abil annust halvavat mürki. Lisaks putukate saagiks halvamisele põhjustab see mürk ka õnnetute olendite sisemuste lahustumist, nii et ämblik saaks need välja imeda.\nKas hundiämblikud hammustavad inimesi?\nEhkki hundiämbliku kihvi on lihtne näha ja see on natuke hirmutav, ei pea te muretsema. Hundiämblikud ei ründa inimesi ja nende mürk on suurte loomade ja inimeste jaoks üsna kahjutu, ütleb Hundiämblik organisatsioon.\nKui leiate, et teid hammustab tohutu hundiämblik, on see tõenäoliselt teie süü. Tavaliselt jooksevad ja varjavad inimest või suurt looma nähes. Nad ei hammusta ründavaid inimesi, välja arvatud enesekaitseks. Peaksite tegema kõik endast oleneva, et hoida hundiämblikut naha kõrval ja lasta tal end lõksus hoida või ähvardada.\nKui juhtute ühel seljas istuma või olete piisavalt rumal, et hoiate ühte käes ja pigistate, võite hammustada. Kui see juhtub, võite oodata herilase nõelamise sarnast valu, punetust, turset ja sügelust.\nKuidas tuvastada hammustuse sümptomeid?\nPärast hammustamist võib täheldada naha rebenemist. Sageli on hammustuse piirkonnas ja lümfisõlmedes punetus ja turse. Mis tahes valu või ebamugavustunne võib püsida kuni 10 päeva. Mõnikord võib hammustuse ümbruse nahk tumeneda või mustaks muutuda.\nMilline on hundiämblikuhammustuste õige esmaabi?\nPärast hammustamist on vajalik korralik esmaabi, et vältida täiendavaid tüsistusi ja vähendada ebamugavust.\nNagu kõik haavad, puhastage ka seda piirkonda ning ravige seda jää ja / või jaheda soodakompressiga. Kandke ka antibiootikumi salvi.\nValu ja turse minimeerimiseks ning mürgi leviku vältimiseks asetage hammustusala kohale külm rätik.\nJälgige sümptomite progresseerumist ja märkige kõik komplikatsioonid. Antihistamiini nagu Benedryl võtmine võib aidata põletikku leevendada.\nKõrge palaviku ja / või muude kui ülalnimetatud sümptomite ilmnemisel pöörduge oma arsti poole niipea kui võimalik.\nPange tähele koe surma või kahjustusi hammustuse piirkonnas. Kui jah, pöörduge viivitamatult arsti poole. Kui teil oli hammustuste ja nõelamiste suhtes eriti tundlikkus või allergia, peaksite pöörduma arsti poole.\nKus elavad hundiämblikud?\nNeed kasulikud ämblikud elavad tavaliselt õues piirkondades, kus on hea jahipidamine ja head peidukohad.\nTavaliselt leiate need mitteagressiivsed ja väärtuslikud looduslikud kiskjad, kes peidavad end laiali puistatud lehtedesse, harjakuhjadesse, palkide alla, haritavatele põldudele ja aedadesse ning teistest piirkondadest, kus neil on õnne ritsikate, rohutirtsude, mardikate ja muude putukate kahjurite leidmisel. sööma.\nMõned sordid on territoriaalsed. Munade ohutuse tagamiseks kaevavad nad auke ja valvavad oma "muru" teiste hundiämblike sissetungi eest. Teised tüübid rändavad vabalt toitu otsides.\nLisaks sellele, et hundiämblikud aitavad keskkonda vabaneda liigsest kahjuritest, pakuvad nad toitu ka teatud tüüpi loomadele. Kalkunid, sisalikud, küpsed hiired ja vitsad söövad väikseid ämblikke enne nende küpsemist.\nKuidas hundiämblikud paljunevad?\nHundiämblikud paarituvad sügisel. Isased täiskasvanud surevad enne talve, kuid naised leiavad üle talve varjatud alad. Kevadel munevad nad munad siidikookonisse (aka munakotti) ja pitseerivad selle.\nErinevalt võrgukudumistest ämblikest, kes keerutavad munakotti, riputavad selle kindlasse kohta ja asuvad siis oma asju ajama, kaevavad mõned emased hundiämblikud urke ja hoiavad seal munakotti. Teised kannavad munakotte naissoost kõhul.\nÕigel ajal (tavaliselt juunis või juulis) avab emane hundiämblik munakoti, et oma järglasi vabastada. Emaämblik ootab siis kannatlikult, kuni ämblikud kasvavad tema jalgadest üles ja asuvad selili. Kui nad maha kukuvad, ootab naine ja lubab neil tagasi ronida.\nHundiämblik beebid sõidavad ema seljas ja saavad toitu munarakkude munakollastest, millest nad on äsja koorunud. See kestab paar päeva, kuni beebid esimest korda nahka viskavad. Kui see juhtub, teavad nad, et on aeg maha ronida ja maailmas oma teed teha.\nNaine hoiab imikutega hundiämbrit\nNoored ämblikud näevad välja nagu miniatuursed täiskasvanud isased ja täiskasvanud emased ning enne täissuuruse saavutamist viskavad nad mitu korda nahka. Selleks kulub paar aastat. Nad ei paaritu oma elu esimesel sügisel ja on esimese talve jooksul vaid pool täisküpsest kasvust.\nIsased elavad ühe aasta ja surevad pärast paaritumist ja enne teist talve. Emased võivad elada mitu aastat.\nMilliseid hundiämblikke on?\nHundiämblike sorte on palju, palju. Siin on mõned USA-s kõige sagedamini nähtud tüübid:\nHogna: Selles perekonnas on mitu hundiämbliku sorti. Kaks Kentuckys leitud levinumat tüüpi on umbes tolli pikad ja võivad olla kas ühevärvilised mustad hundiämblikud või rohekas / hall, täpiline värv. [allikas]\nSelle perekonna teistest osadest, mida leidub mujal USA-s, on Hogna carolinensis, mis on samuti tavaliselt umbes tolli pikk, kuid on ühtlaselt pruun värvus, hajutatud hallide karvadega üle keha.\nTeine näide on Hogna aspersa, mis on tavaliselt veidi väiksem kui tolli pikk ja millel on pruun keha, kollaste karvade triip silmade lähedal ja tumedamad pruunid vööd jalgadel. Emased on tavaliselt isastest veidi tumedamad ja isastel on lindid ainult kolmandal ja neljandal jalalõigul. [allikas]\nRaevukas hundiämblik (Rabidosa rabida) on hea väljanägemisega pruuni ja pruunika triibuga olend, keda leidub mitmel pool Põhja-Ameerikas. Nende ämblike maksimaalne pikkus on umbes tolline. Nad pole tegelikult marutõmbad, nii et ärge kartke.\nSkisokosa on väga väike isend, mis on Kentucky osariigis üsna tavaline. Neid on metsarajoonides väga palju, kus neile meeldib end peita lehepesus ja süüa väikseid putukaid.\nHundiämblikud sarnanevad üsna sarnaselt tarantlitele, kuid nad pole omavahel tihedalt seotud. Itaalias on ühte tüüpi hundiämblik, mida nimetatakse Hogna tarantulaks, kuid see pole tõeline tarantel.\nVõib olla raske täpselt teada saada, millist hundiämblikut te vaatate. Kui te pole kindel, võite külastada Ameerika loodusmuuseumi veebipõhist pildivõtit. [allikas]\nHundiämblikud võivad üsna sarnaneda Pisauridae perekonda kuuluvate ämblikega. Neid tuntakse ka kui “kalapüügiämblikke” või “lasteaiaveebe”. Erinevus seisneb selles, et hundiämblikel on tavaliselt lühemad jalad ja nad on tugevamad.\nPisauridae on tavaliselt hundiämblikest õhemad ja kipuvad elama vee lähedal. Nad söövad putukaid, väikseid kalu, konni jms. Need võivad muutuda üsna suureks, kuid pole ohtlikud. [allikas]\nKuidas saab hundiämblikku mürgise ämbliku järgi öelda?\nEnamasti on iga hundiämbliku üldisele kirjeldusele vastav ämblik suure tõenäosusega üks paljudest kahjututest sortidest. Üks erand on Hobo Spider, mis sarnaneb üsna hundiämblikuga, kuid on mõnevõrra mürgine. See on üks kolmest Ameerika Ühendriikides leitud mürgisest ämblikust:\nNeed ämblikud on veebiehitajad ja kipuvad jääma vaiksesse, pimedasse ruumi. Kui näete, et ämblik jookseb vabas õhus ringi, pole see tõenäoliselt mürgine.\nKuidas hobiämblikust hobiämblikust aru saada?\nHoboämblikud (aka agressiivsed majaämblikud) on kuju poolest sarnased hundiämblikega, kuid neid tähistatakse erinevalt ja nad käituvad erinevalt. Hoboämblikel on pruunil taustal kollased ševronikujulised märgised. Nende jalad on hundiämblikust pikemad ja jalad on kollase värvusega, ilma märgisteta. [allikas]\nHoboämblikud ei kipu lahtiste lehtede või muude avatud välistingimustes hängima. Selle asemel jäävad nad seinte lähedale ja loovad telliste, kivimite ja muude kõvade pindade vahelistes pragudes korrastamata võrgu. Siseruumides varjavad nad ja teevad võrke kastide vahele või seinte pragudesse. Nad ei ulatu saagi otsimisse nagu hundiämblik.\nMõnevõrra vaieldakse selle üle, kas ämblik Hobo on tegelikult mürgine või mitte. See ämblik pole USA põliselanik. See pärineb Lääne-Euroopast, kus seda ei peeta üldse ohtlikuks.\nSee ämblik on üsna kaitsev ja hammustused on üsna tavalised. Mõnedel inimestel on Hobo ämbliku hammustuse tagajärjel tekkinud suhteliselt tõsine põletik ja turse.\nPidage lihtsalt meeles, et hundiämblik tõenäoliselt ei ründa. Kui kohtate ämblikku ja see agressiivselt mõjub, on see tõenäoliselt Hobo ämblik. Kui teid hammustab ämblik, kelle puhul kahtlustate, et tegemist on Hobo ämblikuga, peaksite pöörduma arsti poole.\nHundiämblik vs pruun erak\nPruun erak on välimuselt väga erinev kui hundiämblikud. Need on kehalt väiksemad ja tagaküljel on viiulikujuline märgistus. Need on väga mürgised ämblikud ja nad on tagasitõmbavad.\nNad on organiseerimata veebakudujad ja neid võib peita varjatud pimedates, tavaliselt niisketes ruumides, kus nad jäävad ootama putukate möirgamist. Tõenäoliselt leidub neid plangutreppide alt ja inimtekkeliste ehitiste indekseerimisruumist.\nPruun erak ei jookse ringi ega jahi. Kui näete ämblikku õues või põrandal ringi liikumas või jooksmas, pole see tõenäoliselt pruun erak. Pesadest eraldatuna ei ole nad kiired ega väledad. Nad on ka üsna natuke väiksemad kui tüüpilised hundiämblikud.\nPruun erak pole agressiivne ja sellega kohtumisi on harva. Hammustus võib olla valulik ja väga raske ning sellel võivad esineda tõsised sümptomid, sealhulgas naha nekroos. Kui pruun erak elab teda hammustanud, pöörduge oma arsti poole või minge kohe kiirabisse.\nKuidas eristada hundiämblikust must lesk?\nMustad lesed on välimuselt väga erinevad hundiämblikest. Need on alati mustad, kõhu peal on erkpunane tunniklaasikujuline märgistus. Musta lese peaosa on väga väike ja kõhuosa on tavaliselt üsna paistes välimusega.\nSarnaselt pruuni erakuga kipuvad mustad lesed varjuma pimedatesse, varjatud kohtadesse. Nad on organiseerimata veebakudujad ja jäävad oma kohale. Toidu otsimises nad ei seigelda.\nMusta lese salajase olemuse tõttu on hammustused väga haruldased; must leskhammustus kätkeb endas aga kõige rohkem ohtu või isegi surma. Must leskmürk sisaldab neurotoksiini, mis võib häirida teie kesknärvisüsteemi tööd. Kui must lesk hammustab teid, helistage 9/11 või minge otse ER-i.\nHoboämblike hammustamise vältimiseks hoolitsevad pruunid eraklikud ämblikud või mustad leskämblikud, et nad ei jõuaks pimedatesse ruumidesse ilma eelnevalt vaatamata. Enne nende selga panemist olge ettevaatlik ka oma riided ja jalanõud. Pruun erak on tuntud kingades peitmise poolest.\nPidage meeles, et hundiämblikel pole veebi\nKuna hundiämblikud jahivad öösel, puhkavad nad tavaliselt päeval. Mõni hundiämblik kaevab urgusid ja osa peidab end kivide vahele või harjavaiadesse ja puuhunnikutesse. Erinevalt mürgistest veebi ehitavatest ämblikutest ei ehita nad korrastamata võrke.\nKui kohtate päeva jooksul puhkavat hundiämblikku, saate selle eristada mürgisest ämblikust, kuna sellel pole võrku ja (võrreldes Hobo ämblikega) ei agressiivne.\nKas saate hoida hundiämblikke lemmikloomadena?\nHundiämblikud teevad tegelikult huvitavaid lemmikloomi ja emane võib hästi hoituna elada mitu aastat. Hundiämblik kohaneb vangistusega kenasti, kui teda hoitakse suures korralikult rajatud sobiva substraadi ja heade peidukohtadega terraariumis.\nKuna hundiämblikud jahivad oma saaki, võib neid põnev jälgida. Paar korda nädalas saate oma lemmiklooma kilkeid, jahuussisid ja muid putukaid toita - (neid saab osta loomapoest). Lemmiklooma toitmiseks võite ka putukaid püüda. Ärge söötke putukaid, mis võivad olla pestitsiididega kokku puutunud.\nMõned kartmatud hinged käituvad isegi oma lemmiklooma hundiämblikega, kuid see pole soovitatav. Kui olend ehmatab või tunneb end ohustatuna, võib ta hammustada; hundiämbliku hammustus pole aga eriti ohtlik. Hammustamisel ravige hammustust nagu herilane või mesilane, võttes arvesse enda tundlikkuse taset. [allikas]\nKuidas hundiämblikest lahti saada?\nSobivam küsimus oleks: "Miks sa tahaksid hundiämblikest lahti saada?" Need ämblikud on täiesti kasulikud. Nad pole kahjurid. Nad söövad kahjureid.\nHundiämblikud võivad saada üsna suureks, kuid nad pole ohtlikud. Nad on üksikud ämblikud, nii et teil pole kunagi nende "nakatumist". Kui näete neid üldse peidus, näete tõenäoliselt ühte korraga. Nad ei ründa ja peate hammustamiseks neid kinni püüdma ja provotseerima.\nNagu iga teine elusolend, võite ka hundiämbliku tappa mürkkahjustuste abil või purustades, kuid selleks pole absoluutselt mingit põhjust. Kui näete hundiämblikut õues, peaksite selle rahule jätma. Kui näete ühte siseruumides, peaksite selle peale asetama tassi, libistama paberitüki tassi alla ja kandma ämbrit ettevaatlikult õues ja vabastama.\nFlorida hundiämblik | Lycosidae | Kolis ümber\nMõned allikad soovitavad ämblikute vastu võitlemiseks kasutada liimplaate, kuid see pole hea kahjurite vastu võitlemisel. Liimilauad kipuvad püüdma soovimatuid sihtmärke, näiteks linde, liblikaid, mesilasi jne. Piinatud olendid, kes pole võimelised pääsema, kannatavad. Need, kes pääsevad, teevad seda enda jäsemeid tõmmates või närides.\nÄmblikutõrje hõlmab putukatõrjet\nKui soovite oma kodust eemal hoida ämblikke ja igasuguseid krutskeid, siis kindlasti:\nHoidke oma akna- ja ukseklaase heas korras.\nKoguge küttepuud oma maja küljest eemale.\nHoidke segadust ja prahti minimaalselt.\nHarjuta korralikku majapidamist.\nTihendage praod ja praod\nHoidke toitu korralikult.\nNeed looduslikud sammud aitavad vähendada teie kodu ümbruses olevate putukate arvu ja hoiavad väljas viibivaid putukaid, kus hundiämblikud saaksid neid asjakohaselt saagiks, sisenemata teie siseruumidesse.\nElu jooksul teeb hundiämblik väärtuslikku teenust keskkonnale ja inimestele. Terve öö, sooja ilmaga, rändavad nad putukate, väikeste roomajate ja väga väikeste imetajate (nt pesas hiirte pesa) otsimisel.\nTervislik hundiämblike populatsioon võib olla väga kasulik teie aia-, aia- ja põllukultuuride vabanemiseks putukate kahjuritest.\nVaata videot: TT: Closer to the Edge - TT3D - Subtiitrid saadaval! (Juuni 2022).\nCopyright 2022 \_ Hundiämblikud: kas nad on ohtlikud ja kuidas neist lahti saada...


Vooremaa Põltsamaa emadeklubi korraldas laste suvise loovuslaagri\nPõltsamaa emadeklubi korraldas laste suvise loovuslaagri\nÕnneks leidub veel inimesi, kes lastele suvel kasvõi lühiajaliselt mingisugustki tegevust üritavad pakkuda.\nPõltsamaal korraldas kohalik emadeklubi juba neljandat korda suvise lastelaagri. Tänavune laager kandis uhket nimetust “Kuningalinna laste loovuslaager” ja selle peakorraldajaks oli Marje Aigro Põltsamaa emadeklubist. Teda abistasid õpetaja Kaja Arro ning sotsiaalpedagoog Ede Paju.\nTahtjaid rohkem kui kohti\nParaku on laagri korraldajate võimalustel ja võimetelgi piir ning seetõttu õnnestus laagrisse pääseda 20 kõige kiiremini registreerunud lapsel. Niipea kui teade lastelaagri korraldamise kohta oli ilmunud, registreeriti kõik kohad ühe päeva jooksul täis. Juhtus nii, et laagri avamisele ei ilmunud kaks registreerunud last ja nii saadi veel kaks n-ö joone alla jäänut juurde võtta. Nad olid kohal poole tunni jooksul pärast seda, kui neile võimalusest liituda teada anti. Seekord osales laagris 14 tüdrukut ja kuus poissi. Varasematel aastatel on laagris osalenud tüdrukute-poiste suhe ka vastupidine olnud.\n“Siis oleme me laagri korraldajatena ka tunduvalt rohkem väsinud olnud. Poisse on ju hoopis raskem ohjata,” rääkis Marje Aigro oma kogemustest. Laagri korraldamiseks kirjutas ta projekti, kus raha saadi, ent vanematel tuli siiski laste lõunasöögi eest tasuda. Lapsi toitlustati Põltsamaal Carl Schmidti külalistemajas.\nPõhiline käsitöö ja kunst\nLaagris pakuti lastele tegevust alates kella üheteistkümnest ennelõunal kuni poole neljani. Marje Aigro sõnul pidid nad mõnikord emadeklubi majast kaugemale minema, et lastele suuremaid mänguplatse leida.\nEsimene laagripäev kandis näiteks portselanipäeva nime. Sellel päeval maalis iga laps endale tassi ning siis külastati ka Põltsamaa muuseumi, kus vaadati lauanõude kilde, mis pärit ajast, kui Põltsamaal portselani valmistati.\n<p style=”MARGIN: 0cm 0cm 0pt” class=”MsoNormal” align=”justify”>Esimesel päeval korraldati Põltsamaa lossihoovis tutvumismänge. Samuti külastasid lapsed esmaspäeval Põltsamaa lossihoovis tegutseva kunstikooli galeriid, kus laagrilised ühismaalile jäädvustati.\nSamuti valmistati üheskoos pärleid, millest meisterdati kaelakeed. “Põhiline ongi meil siin käeline tegevus,” lausus Marje Aigro.\nLaagris sai teoks veel ajaloo päev, lemmiklooma päev, liikluse päev ning säästu-meisterdamise päev.\nFännide nimel tuleb jätkata\nLaagris osales nii kohalikke kui ka mujalt Põltsamaale koolivaheaega veetma tulnud lapsi. Noorim osaleja oli viieaastane ning kõige vanem 12-aastane. Laagriliste hulgas oli ka staažikaid, kes on osalenud kõigis neljas seni korraldatud lastelaagris. “Varem oleme korraldanud laagreid kahele vahetusele. Praegu laagrist osa võtvate laste seas on selliseidki lapsi, kes on käinud kõigis seni toimunud laagrites ja osalenud ühel aastal lausa kahes vahetuses,” rääkis Marje Aigro. “Nüüd me enam kahte vahetust ei tee, sest väsime ise ära, ehkki lastest kindlasti puudust ei tuleks. Ainuüksi staažikatest fännidest laagriliste tõttu tuleb selle korraldamist jätkata,” kinnitas ta.\nKõigis neljas suvelaagris osalenud ning kevadel teise klassi lõpetanud Põltsamaa poiss Artur ütles, et talle meeldis laagris väga ning tema naudib kõike, mida seal ette võetakse. Koos Arturiga võttis laagrist osa ka üks tema klassivend. Arturi kindel soov on ka järgmisel suvel laagrisse tulla. Laagri korraldamisele pani õla alla Eesti Kultuurkapitali Jõgevamaa ekspertgrupp ning Päikeselille fond.


Mis seob ETV levi ja elektriliine? – Jaanus\nMis seob ETV levi ja elektriliine?\nMart kirjutas EPL-is asjaliku jutu ETV levist. Ma olen ise pidevalt sama rauda tagunud, kuidas igasugu põlveotsas tehtud arhiivid spetsiaaltoodetele vastu ei saa. Ja ETV võiks kas Youtube’i, Facebooki või mõne muu kanali kaudu ka mu iPhone’ile ja iPadile jõuda, kuna nende praegune arhiiv seal ei toimi.\nSama teemat natuke üldistades ja pealkirja juurde tagasi tulles jõuame järeldusele, et tänapäeva tooteid üleüldse iseloomustab fragmenteerumine ja spetsialiseerumine. Näiteks Eestis lahutati mõni aeg tagasi elektri tootmine ja selle tarbijani toimetamine, sellega tegelevad nüüd eraldi firmad. Kui vanasti olid tootmisettevõtted tohutult vertikaalselt integreeritud, omades nii levivõrku kui terveid linnu oma tehaste ümber, siis tänapäeval toimub pidev tükeldamine.\nKa meedias pole sellises tükeldamises midagi uut. ETV näiteks ei tooda telereid, milles neid näidatakse. Sealt pole liiga suur hüpe edasi mõelda, kas programmi tootmine ja selle eetrisse paiskamine peavad tingimata sama sildi all käima. Või näiteks lehele sisu tootmine ja selle putkadesse müüki viimine. Eesti Ekspress taipas, et need ei pea seotud olema, ja hakkas levima iPadile, mida ametlikult Eestis veel müügiski pole. Vt ka Rain Kooli meediakommetaari, kas internet on lehtede põhitegevus. Ja kõrvale, kuidas postimees.ee pole Postimees.


18. mail klubis Apollo üliseksikas Kazaky A´Men Tour | Buduaar\n18. mail klubis Apollo üliseksikas Kazaky A´Men Tour\n2012. aasta 7. mai 08:54\nPopikoon Madonna kuuma singli «Girl Gone Wild» muusikavideos üles astuv koreograafiagrupp Kazaky esineb 18. mail Tallinnas ööklubis Apollo. Fenomenaalne Kazaky esitleb oma seekordsel maailmaturneel uut unikaalset koreograafia etteastet, nimelt astub A’Men Tour sel korral üles enneolematu show´ga nii kaasaegses muusika- kui ka tantsukultuuris.\nPopikoon Madonna kuuma singli «Girl Gone Wild» muusikavideos üles astuv koreograafiagrupp Kazaky esineb 18. mail Tallinnas ööklubis Apollo. Fenomenaalne Kazaky esitleb oma seekordsel maailmaturneel uut, unikaalse koreograafia etteastet, nimelt astub A’Men Tour sel korral üles enneolematu show´ga nii kaasaegses muusika- kui ka tantsukultuuris.\nKazaky kutsus oma esimesel esinemisel Tallinnas möödunud aasta novembris tantsijate Artur Gaspari, Oleg Žeželi, Kirill Fedorenko ja Frantšesko Borgato uskumatult seksika kuumaverelise esinemisega esile palju kahinaid.\nKuna piletite arv oli piiratud, jäid paljud, kes piletit viimasel hetkel osta soovisid, meeliülendavast üritusest kahjuks ilma. Sel korral paisatakse müügile veelgi rohkem pileteid.\nKazaky on pälvinud tunnustuse konkurssidelt nagu “Aasta läbimurre”, “Parim grupp” ja “Parim muusikavideo” ning mis kõige olulisem – tuhandete austajate tähelepanu maailma kõigil kontinentidel.\nVaata allpool ka youtube’i videosid Kazaky etteastetest!


„Vanades majades on ruum ise niivõrd ilus ja nauditav, et justkui ei peakski enam midagi tegema,” sõnab Piret Tamsalu, kes kujundas poeg Eriku esimese oma kodu. „Poeg lasi mul tegutseda, mulle see väga sobis,” ütleb Eesti suurimas kivi-ja bituumenkatuse\nAvarus ja kaunid jooned\nAeda rajades tasub kõik hästi läbi mõelda, et seda oleks lihtsam hooldada. Siis jääb aega ka terrassil aiatoolides istuda ja oma kätetööd nautida.\nHeadest ideedest tulvil väikeaed\nPerekond Taltsi aias näeb vahvaid näiteid taaskasutusest ja uuenduslikke lahendusi aiaruumi mõnusaks muutmisest. Esimene põnev objekt püüab pilku juba siis, kui alles läheneme Taltside koduväravale – see on aiapiirde taga asuv hiiglaslik okaspuukoonus,


Eesti Pank avalikustab täna info euro kasutuselevõtu kohta - Äripäev\nEesti Pank avalikustab täna info euro kasutuselevõtu kohta\n15. märts 2001, 15:33\nEesti Pank avalikustab täna Euroopa Keskpanga loal eesti keelde tõlgitud infomaterjalid euro-pangatähtede ja müntide käibeletuleku kohta 12 Eurotsooni riigis.\nSeda materjali tohivad riigikeelde tõlgituna reprodutseerida ja levitada nii ELi liikmesriikide kui kõigi kandidaatriikide keskpangad.\nEuro pangatähed ja mündid tulevad käibele 1. jaanuarist 2002. Samast päevast algab ajaliselt piiratud etapp, mille vältel kehtivad paralleelselt nii euro kui ka 12 eurotsooni riigi pangatähed ja mündid. Paralleelse käibimise periood lõpeb hiljemalt 28.veebruaril 2002.\nTäna avalikkuse ette jõudev 'Euro 2002' teabekampaania esimese faasi eestikeelne infomaterjal on mõeldud laiale huvilisteringile ning annab üldise ülevaate euro-pangatähtede ja müntide kasutuseletuleku, seniste rahvusvaluutade kehtivuse lõpptähtaegade ja kehtivuse kaotanud pangatähtede ning müntide ümbervahetamise kohta.\nVeidi enne 1. septembrit saavad kõikide kandidaatriikide keskpankade presidendid Euroopa Keskpanga presidendi Wim Duisenbergi ametliku teate teise faasi materjalide kasutuseletuleku kohta. Alates 1. septembrist tohib tutvustada euro-pangatähtede ja -müntide detailset visuaalset kujundust ning informatsiooni turvaelementide kohta, mida senini turvakaalutlustel avalikustada ei lubata.\nEuro pangatähti ja münte tutvustav eestikeelne trükis jõuab kõigisse maakonna- ja keskraamatukogudesse, kuhu Eesti Pank edastab regulaarselt oma trükiste tasuta täiskomplektid.


Eesti ettevõtluskeskkonna konkurentsivõime tõstmise teekaart 2021-2023 – Koda\nTeekaardi eesmärgiks on:\nVõtta koondatuna fookusesse ettevõtluskeskkonna kitsaskohtade lahendamine ja uute võimaluste loomine\nPanustada horisontaalselt keskkonna arendamisse ja ekspordi edendamisse\nKiirendada naaberriikidele järele jõudmist\nToetada järjepidevat konkurentsivõimelise ja targa ettevõtluskeskkonna arendamist, sh pidev seire ja uute kitsaskohtade kogumine\nTeekaart koosneb selgitavast tekstiosast (lisa 1) ja sellega kaasas käivast lahendusettepanekute tabelist (lisa 2). Teekaardi koostamisse panustamine on üks võimalus valitsusele ettevõtluskeskkonna arenguvajadusi edastada ja uurida, kuidas nende lahendamine edeneb.\nTeekaart jääb ajas pidevalt muutuvaks dokumendiks. Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi eestvedamisel vaadatakse teekaarti üle, täiendatakse uute kitsaskohtadega ja uuendatakse juba olemasolevate tegevuste elluviimise infoga pooleaastase regulaarsusega. Uuesti pöördutakse partnerite poole jooksva seire ja uute ettepanekute sisseviimiseks 2022. aasta II kvartalis.\nKui Sul on dokumendi osas täiendavaid ettepanekuid või kommentaare, anna palun tagasisidet koja projektijuht Kairit Kalvikule kairit.kalvik@teenusmajandus.ee.\nLisa 1 Eesti ettevõtluskeskkonna konkurentsvõime tõstmise teekaart 2021-2023\nLisa 2 Eesti ettevõtluskeskkonna konkurentsvõime tõstmise teekaardi tabel


⓵ Arsenali keskus\nLemmikloom aprill 2016 by sl õhtuleht as - issuu\nArsenali keskus, kalamaja piiril, mis asub kiirelt arenevas ja kaasajaga sammu pidavas keskkonnas. Meie hubaseks pesaks on värskelt valminud. Arsenalis avas 2016 aasta sügisel uksed üle 30 poe ja teenusepakkuja. Arsenali sõjatehases töstuse ja Erika tänava nurgal uksed Põhja-tallinna põneva loo ja disainiga ostu- ja vabaaja keskus, arsenal.\nGourmet Club 8 kuud tagasi. Arsenal on uus Põhja-tallinna keskus, kus avavad oktoobris uksed üle 30 poe ja teenusepakkuja ning 10 eripärast kohvikut ja restorani. Poseidon Burgers november 1, 2017. Arsenalis avas 2016 aasta sügisel uksed üle 30 poe ja teenusepakkuja ning 10 eripärast kohvikut ja restorani. Kirjas on kodulehel e-p kuni kl21. Arsenali keskus on keskus, siis kodulehel võiks olla kirjas, millal mingi kauplus seal avatud. Käridega rännumees Enrico giannitiempo. Poseidon Burgers, Arsenali keskus, erika. Arsenali keskus on keskus.\nArsenali keskus avab pidulikult uksed juba. Oktoobril kell.00, kust võib leida palju põnevaid Põhja-tallinna ettevõtteid ning ajaloolise hoone sisemust.\nArsenali keskus, kalamaja piiril, mis asub kiirelt arenevas ja kaasajaga sammu pidavas keskkonnas. Oktoobril kell.00, kust võib leida palju põnevaid Põhja-tallinna ettevõtteid ning ajaloolise hoone sisemust.\nKirjas on kodulehel e-p kuni kl21. Meie hubaseks pesaks on värskelt valminud. Gourmet Club 8 kuud tagasi. Arsenali keskus on keskus. Arsenali sõjatehases töstuse ja Erika tänava nurgal uksed Põhja-tallinna põneva loo ja disainiga ostu- ja vabaaja keskus, arsenal. Käridega rännumees Enrico giannitiempo. Poseidon Burgers, Arsenali keskus, erika. Arsenalis avas 2016 aasta sügisel uksed üle 30 poe ja teenusepakkuja. Arsenali keskus on keskus, siis kodulehel võiks olla kirjas, millal mingi kauplus seal avatud. Arsenal on uus Põhja-tallinna keskus, kus avavad oktoobris uksed üle 30 poe ja teenusepakkuja ning 10 eripärast kohvikut ja restorani.\nTäna avab Põhja-tallinnas uksed Arsenal keskus - kaubandus\nAvakiw , Mon, February, 05, 2018\nPoseidon Burgers, Arsenali keskus, erika. Poseidon Burgers november 1, 2017. Arsenali keskus on keskus, siis kodulehel võiks olla kirjas, millal mingi kauplus seal avatud.\nGygitu , Mon, February, 05, 2018\nKirjas on kodulehel e-p kuni kl21. Arsenal on uus Põhja-tallinna keskus, kus avavad oktoobris uksed üle 30 poe ja teenusepakkuja ning 10 eripärast kohvikut ja restorani.\nYfupemuq , Mon, February, 05, 2018\nArsenali keskus avab pidulikult uksed juba. Oktoobril kell.00, kust võib leida palju põnevaid Põhja-tallinna ettevõtteid ning ajaloolise hoone sisemust. Arsenali sõjatehases töstuse ja Erika tänava nurgal uksed Põhja-tallinna põneva loo ja disainiga ostu- ja vabaaja keskus, arsenal.\nUfohysov , Mon, February, 05, 2018\nSuper burgers, with homemade buns. Arsenal on uus Põhja-tallinna keskus.\nTypisuxy , Mon, February, 05, 2018\nPoseidon Burgers november 1, 2017. Arsenalis avas 2016 aasta sügisel uksed üle 30 poe ja teenusepakkuja ning 10 eripärast kohvikut ja restorani. Arsenali keskus avab pidulikult uksed juba.


Hindrek Pulk - selle hooaja Schenker Liiga MVP - Selver Tallinna Võrkpalliklubi\nHindrek Pulk - selle hooaja Schenker Liiga MVP\nMitmekülgsete huvidega Hindrek Pulk plaanib tulevikus tööle hakata ülikoolis õpitaval elektroenergeetika erialal. Foto: Mihkel Maripuu\nÜhisliiga MVP Hindrek Pulk eksida ei karda\n23-aastane diagonaalründaja Hindrek Pulk tegi ühe hooajaga sammu edasi, kerkides ühisliiga suurimaks punktitoojaks ja väärtuslikemaks palluriks, ei väristanud kätt ka finaalturniiril ning vedas Tallinna Selveri võitjaks. «Hooaja eel teadsin, et minust sõltub palju, diagonaalründaja roll on selline. Aga ei kujutanud ette, et nii hästi läheb, ikkagi esimene hooaeg täisväärtuslikult mängida. Suutsin kohe stabiilsuse saavutada ja enamasti oma ära teha,» vaatab Pulk hooajale tagasi.\nTalle ei ole diagonaalründaja jaoks ülemäära palju antud, pikkust on vaid 194 cm ja kindlasti pole ta üheski meeskonnas kõige laiaõlgsem. Ent löögis on suur jõud ja jalgades hea põrge. «Pikkust võiks 10 cm rohkem olla, aga usun, et kui satub selline klubi, kus on kiire tempoga sidemängija, võiksin ka mujal läbi lüüa. Suur ja võimas ma pole, aga kiirusega suudaksin vast konkurentsis püsida,» arutab ta tulevikuvõimalusi. Sel hooajal saab tema leping läbi. «Olen mõelnud ka piiri taha siirdumisele, näiteks Prantsuse või Saksa liiga, alustamiseks oleks need piisavalt head.»\nSelveri peatreeneri Avo Keele sõnul võiks hoolealune väljakul veelgi agressiivsem olla. «Tavaelus on ta hea inimene, nii nagu peabki. Aga mängus ootan temalt rohkem sportlikku agressiivsust.» Keele sõnul on asjaolude kokkulangemisel võimalik ka välisklubiga lepinguni jõuda.\nJuba enne eelmist liigahooaega kutsus Keel Pulga ka koondise laagrisse, mis paljude jaoks oli üllatav käik. «Pärast esimest nädalat ei küsinud aga enam keegi, et mida see Pulk siin teeb,» sõnab Keel. Selle aasta jaanuaris peetud MM-valikmängudes pääses Pulk juba 12 sekka ja sai ka väljakule. «Koondisega MM-valikturniiril sai Hindrek vahetu kogemuse, milline on tase tipus. Kui välismaa peale mõelda, siis Venemaa, Poola ja Itaalia liigad jätaks ehk välja, aga Prantsusmaal, Saksamaal, Türgis või Soomes võiks mängida küll. Kui ta saaks kusagil end ühe hooaja näidata, võib temast väga nõutud mees saada,» usub juhendaja.\n«Selverisse tulles oli tema positsioonil ees Argo Meresaar. Platsile hakkasin teda panema eelmisel hooajal. Meresaar oli küll heas vormis, aga kunagi ei tea, millal mõni vigastus tuleb. Meresaar saigi vigastada ning ühisliiga Final Fouril ei mänginud,» meenutab juhendaja.\n«Pulk sai seal hästi hakkama. Seejärel sai ka Meresaar taas mänguvormi, ent enne Eesti meistrivõistluste poolfinaale polnud ma sugugi kindel, keda kasutada. See jääbki teadmata, sest Hindrek pidi minema pimesoolelõikusele ja hooaeg oli tema jaoks läbi. Praegust hooaega silmas pidades – ju oleme tema puhul suutnud õigetele nuppudele vajutada,» usub Keel. «Minul ja Raul Reiteril (Selveri abitreener-toim.) oleks küll hea meel, kui ta siit tuule tiibadesse saaks. Meenutaks ehk meid ka tulevikus hea sõnaga,» lisas treener.\nMeeskond arenes koos\nMängija ise hindab oma plussiks julgust ja head närvi. «Lähen igat palli lööma, ei pabista ega mõtle liigselt, et äkki eksin. Suur põdeja pole kunagi olnud, aga kui tuleb mõni kehv mäng sekka, siis on õhtul raske uinuda. Aga mängu ajal ma sellele ei mõtle.» Muidu rahuliku olemisega ja mitte üleliia emotsionaalne mängumees on hooaja edenedes hakanud rohkem häält tegema.\n«Kuigi ma usun, et platsil ei pea ka kogu aeg lõugama, kõike tuleb mõistlikkuse piires teha. Aga jah, hooaja esimeses pooles olime ses osas ehk liiga tagasihoidlikud, nüüd on kogu meeskond enesekindlust juurde saanud,» sõnab ta.\nEsimesed tuleristsed sai Pulk Eesti meeste koondises jaanuaris Saksamaal peetud MM-valiksarja mängudes. «Järgmine eesmärk on koondises rohkem mänguaega teenida, ent selleks tuleb väga pikk samm edasi astuda,» räägib ta.\nLapsena tegeles Pulk kergejõustikuga, ühel hetkel alustas ka võrkpallitreeningutega ja kuni põhikooli lõpuni tegi kahte ala korraga. «Lõpuks tuli valik teha,» sõnab Pulk, kes alustas sidemängijana. «Esimene treener Edgar Aavik mõtles, et minust võiks saada sidemängija. Aga mulle ei meeldinud teistele palle ette tõsta, tahtsin ise rünnata ja punkte tuua.»\nPulk lõpetab kevadel Tallinna Tehnikaülikoolis elektroenergeetika eriala. Tulevikus plaanib ta sel alal tööd leida, treenerileib ei meelita. «Õpingute ja spordi ühendamine on omajagu keeruline, aga olen hakkama saanud, lõputöö on veel jäänud,» räägib Pulk.\nTreeneritöö ei tõmba\n«Tulevikus kavatsen oma erialal tööle asuda, valikut on – elektriinsenerist kuni Eesti Energia juhatuseni, miks mitte!» sõnab saarlane naljatamisi. «Treenerina ma kindlasti töötada ei soovi. Nähes, kui närviline see töö on, mõistan, et see pole minu jaoks,» selgitab ta.\nPeale võrkpalli huvitub Pulk ka teistest spordialadest, terasemalt jälgib korvpalli. «Telekast vaatan huviga kõike, korvpall meeldib, samuti kergejõustik. Korvpallis eelistan Euroliigat NBA-le,» räägib ta. «Huviga vaatan, kuidas Kanguril (Milano Emporio Armani ridades mängib Euroliigas Eesti korvpallikoondislane Kristjan Kangur – toim) läheb.»\nPulga sõnul on võrkpall võrreldes korvpalli ja jalgpalliga meediakajastuse poolest veel vaeslapse rollis. «Kuigi jalgpallist on võrkpall tasemelt kindlasti sammu võrra ees. Huvi meie ala vastu on vist väiksem, kuid see on vähe keerulisem mäng ka kui jalgpall,» arutleb Pulk. Vabal ajal on Selveri pommitaja väga kultuurne. «Loen palju, käin teatris ja kontsertidel,» räägib ta. «Talvel püüan alati suusatamas käia, väga meeldib.»\n23-aastane, 194 cm pikk\nKlubi: Tallinna Selver\nSuurimad saavutused: hooajal 2013/14 Eesti-Läti ühisliiga võitja, liiga resultatiivseim ja väärtuslikem mängija


Juuli raamaturiiul: "The Dark Elements" - Jennifer L. Armentrout\nSari: "The Dark Elements"\nOriginaalpealkiri: "White Hot Kiss", "Stone Cold Touch", "Every Last Breath"\nProovikivi: raamat, mille tegelased ei ole inimesed\n17-aastane Layla ihkab üle kõige olla normaalne. Kuid kuna neiu ema oli deemon ja isa gargoil, pole see võimalik. Neiu kohutav anne eraldab teda veelgi teistest - Layla suudlus tapab kõik hingega olendid. Laylat kasvatavad gargoilid ning kuigi neiu üritab igati, ei sobi ta nende hulka, sest peab oma lähedaste eest pidevalt oma tumedamat poolt peitma. Eriti Zayne'i eest, kes on äärmiselt sarmikas noor gargoilist sõdalane, kellega koos Layla üles kasvas ja kellesse ta nüüd lootusetult armunud on.\nSiis aga kohtab Layla Rothi - seksikat tätoveeringutega kaetud deemonit, kes paneb neiu kahtlema kõiges, milles ta varem kindel oli.\nKui Layla avastab, et deemonid otsivad teda, et korraldada ülestõus, teab ta, et ainus võimalus eluga pääseda on Rothi usaldada, kuigi see teeb temast ta lähedaste silmis reeturi.\nHästi meelelahutuslik sari. On raamatuid, kus armukolmnurgad mulle ei meeldi, aga selles sarjas polnud mul midagi selle vastu.\nÜtlen kohe alguses, et toetasin Roth'i ja mitte sellepärast, et ta oli "paha poiss", vaid hoopis selle pärast, et Layla ei pidanud end tema seltskonnas pidevalt kontrollima ja sai olla tema ise. Zayne oli kaitsev, armas ja lahe, aga samas natuke puine ja mulle jäi mulje, et Layla pidi end tema ja perekonna silmis pidevalt tõestama.\nSarjas oli piisavalt põnevust, huumorit, salapära ja romantikat, kuid ka südantliigutavaid hetki ning tegelased pidid nii mõndagi ohvriks tooma. Viimase raamatu lõpus oli mul silm märg.\nKõige rohkem meeldis mulle autori loodud maailm, kus tegutsesid gargoilid, deemonid ja nõiad ning kus tätoveeringud polnud lihtsalt kehakaunistused. Ma loodan väga, et autor kirjutab veel mõne loo, mille sündmused leiavad aset samas maailmas.\nMa lugesin kogu triloogia vähem kui nädalaga läbi ja ei kahetse oma valikut. Kunagi võtan selle taas käsile ning päris kindlasti on mul plaanis veel mõnda Jennifer L. Armentrouti fantaasiasarja lugeda.\nMärksõnad: deemonid, fantaasia, gargoilid, hinne 4.5, Jennifer L. Armentrout, nõiad, paranormaalne armastus, The Dark Elements


6. novembril peeti Tartu Ülikoolis XVI muutuva keele päev. Eesti laste- ja noortekeele sektsioonis tegi Kristiina Praakli vahekokkuvõtte noortekeele uurimisest, Aive Mandel tutvustas keeleandmete kogumist projektis „Teismeliste keel Eestis”. Veel kõneldi eesti keelt emakeelena omandavate laste kokkupuutest teiste keeltega (Reili Argus, Andra Kütt), suhtumisest ropendamisse eri vanuserühmades (Liina Lindström), tutvustati mitmekeelse suhtluse korpust keeleressursina (Olga Gerassimenko), toodi koodivahetuse näiteid rootsieesti noorte keelest (Mari-Liis Korkus) ja selgitati, miks on kasulik eristada tõlkelaene ja struktuurimuutusi (Anna Verschik, Helin Kask). Üldsektsioonis rääkisid Margit Langemets ja Peeter Päll muutuvast ÕS-ist, Heiki-Jaan Kaalep pöördkondadest, Johanna Kiik uusklassikalise keelematerjali kohanemisest eesti keeles, Kärt Roomäe tudengite akadeemilisest inglise keelest, Anna Branets ja Anna Verschik eestlaste ukraina keele mõistmisest vene keele kaudu, Miina Norvik mõne eesti verbi arenguteest läänemersoomelisel taustal jpt.\nEesti ja väikeste Uurali keelte grammatika ja pragmaatika sektsioonis käsitleti vadja ja ingerisoome (Elena Markus), liivi (Marili Tomingas), kamassi (Gerson Klumpp) diskursusemarkereid ning neljas mitme autoriga ettekandes komplementlaiendiga tunnetusverbikonstruktsioone eesti keeles.\nLõppistungil esines Ene Vainik („Muutuv meel: aastatel 1973–1974 ja 2016–2018 kogutud sõna-assotsiatsioonide võrdlus”).\n9. novembril korraldati Tartus Eesti Kirjandusmuuseumis Eesti Rahvaluule Arhiivi asutaja Oskar Looritsa 120. sünniaastapäevale pühendatud ettekandepäev. Esinemisi sai jälgida Teamsi keskkonnas. Ettekannetega esinesid Madis Arukask („Oskar Looritsa etnogenees”), Mall Hiiemäe („Loodususust Oskar Looritsa ja metsausust Valdur Mikita malli järgi”), Mare Kõiva („Kratist krattimiseni”), Mari Sarv („Isikud, institutsioonid ja mõttelised võrgustikud eesti folkloristikas”), Ülo Valk („Oskar Loorits uue vaimsuse prohvetina”), Tõnno Jonuks („Materia magica Eestis”), Tuuli Tuisk („Oskar Looritsa liivi folkloori kogu”), Andreas Kalkun („ERA ja erakogud. Oskar Looritsa konfliktist Samuel Sommeriga”) ja Risto Järv („Arhiivijuhataja argimured”).\n10. novembril toimus Unditund Tallinnas Mati Undi muuseumis. Irina Belobrovtseva kõneles teemal „Mati Unt, Mihhail Bulgakov, „Meister ja Margarita””.\n11. novembril korraldas Tallinna Ülikool Keele ja Kirjanduse teemanumbri „Keel ja ruum” esitluse ja arutelu. Zoomi vahendusel esinesid Mari Uusküla, Tauri Tuvikene, Halliki Põlda ja Tõnu Viik ning kommenteeris Taavi Pae. Diskussiooni juhtis Marek Tamm.\n11. novembril toimus veebi vahendusel konverents „Seks ja linn. Vaateid Eduard Vilde loomingule”. Esinesid Maarja Vaino („Liha”), Hegely Klaus ja Elle-Mari Talivee („„Raudsed käed” – kas (nais)töölisromaan või tööliskirjandus?”), Anneli Kõvamees („Mäeküla piimamees kui miraaž”), Mark Gortfelder („Ilmalik vaimulikku maailmavaadet asendamas”), Annika Aus („Vilde naturalism: seks ja linn romaanis „Lunastus””) ning Toomas Haug („Eduard Vilde ja New York”).\n11.-13. novembrini toimus veebikonverents „Balkani ja Balti riigid ühendatud Euroopas – ajalugu, religioon ja kultuur IV”. Läti Ülikooli filosoofia ja sotsioloogia instituudi korraldusel toimunud konverentsil osales üle 50 teadlase Balkani ja Balti regioonist ning naaberriikidest, keskendudes religioossusele ja vaimsusele Balkani ja Baltikumi kultuuriruumis. Globaalsete suundade kõrval analüüsiti ka uusimaid kultuurinähtusi. Eestit esindasid Marju Kõivupuu (TLÜ, „Regional Identity as a Cultural Heritage”), Mare Kõiva (EKM, „Prophets of the 20th Century”) ja Andres Kuperjanov (EKM, „The Juniper (Juniperus communis communis) – Sacred and Magical Tree”).\n12. novembril korraldati Tallinnas Eesti Keele Instituudis XIII soome-ugri seminar „Soome-ugri keelekogud, korpused ja andmebaasid meie kasutuses”. Kogusid ja oma tööd nendega tutvustasid teadlased Eesti Keele Instituudist, Tartu Ülikoolist, Eesti Kirjandusmuuseumist, Prantsusmaa riiklikust ida keelte ja kultuuride instituudist (INALCO) ning Läti Ülikoolist. Seminaril meenutati ka EKI murdearhiivi pikaajalist eestvedajat Mari Musta, kelle sünnist möödus 11. novembril 100 aastat.\n13. novembril tähistati Tartus Emakeele Seltsi kõnekoosolekuga Valve-Liivi Kingisepa 85. sünnipäeva. Ettekannetega esinesid Kristiina Ross („XVII–XVIII sajandi eesti asjaajamiskeelest”), Jüri Viikberg („Palper, avita!”), Külli Habicht, Külli Prillop („Valve-Liivi Kingisepp ja Otto Wilhelm Masing”). Juubilar ise pidas ettekande „Kuld on jäänud jälgedesse”.\n16. novembril toimus Teamsi keskkonnas Eesti Kirjandusmuuseumi seminar „Mäng ja reaalsus Andrus Kivirähki lasteraamatutes. Kujutlusvõime kiituseks”. Veebiettekandega esines folkloristika osakonna teadur Katre Kikas.\n19.–20. novembril peeti Värskas humanitaarteaduste doktorantide rahvusvaheline sügiskool „Dialoogid tervisega”. Kirjandusmuuseum korraldas ürituse koostöös keeleteaduse, filosoofia ja semiootika doktorikooliga. Peale Eesti asjatundjate ja doktorantide osalesid virtuaalsilla kaudu valdkonna tunnustatud eksperdid välismaalt: Thomas Ndaluka (Tansaania) lahkas usu rolli koroonaviiruse mõtestamisel Tansaanias, Angelina Ilieva (Bulgaaria) vaatles Bulgaarias koroonaepideemiat ohjama määratud sõjaväearsti ja sõjandusprofessori kujunemist populaarseks folkloorseks kangelaseks, Virginia García-Acosta (Mehhiko) kirjeldas epideemiate ja muude katastroofide religioosse tõlgendamise mudeleid Ladina-Ameerikas,Terhi Utriainen ja Linda Annunen (Soome) tutvustasid alternatiivmeditsiini, vaimsuse ja õppimise seostele keskenduvat teadusprojekti LeNeRe, vaadeldes lähemalt helidega tervendamise praktikaid. Eestist esinesid Reet Hiiemäe, Anastasiya Fiadotava, Kristel Kartau, Kadri Simm, Kadri Vider, Tõnno Jonuks, Mare Kõiva ja Aimar Ventsel.\n20. novembril toimus Eesti Keeletoimetajate Liidu 16. toimetajaseminar, mille teema oli ortograafia. Algustäheortograafiast kõneles Helika Mäekivi („Kas suur algustäht teeb suuremaks?”) ja kirjavahemärkidest Helin Kask („Koma hüüab tulles”).\n21. novembril korraldas Eesti Teadusliku Seltsi Lõuna-Rootsi osakond väliseesti kirjanduse tähtsündmustele pühendatud veebipõhise ettekandepäeva. Esinesid Tiit Pruuli, Janika Kronberg, Piret Noorhani, Sirje Kiin ja Maarja Hollo, kelle ettekanded käsitlesid ümmargusi tähtpäevi, nagu Eesti Kirjanike Kooperatiiv 70, Bernard Kangro 110, Kalju Lepik 100 ja Ilmar Külvet 100.\n23. novembril toimus Eesti Kirjandusmuuseumis Eesti-uuringute Tippkeskuse nüüdiskultuuri uuringute töörühma seminar tähtpäevadest koolides. Mare Kõiva ja Kristiina Muhu ettekanne oli teemal „Eesti koolipühad muutumises (perioodil 1990–2018)”. Eesti koolipärimuse kolme suure kogumisaktsiooni näitel (1992, 2007 ja 2018) jälgisid nad muutusi tähtpäevade tähistamise struktuuris ja olemuses ning koolis ja kodus või sõpruskondades tähistatavate pidulike sündmuste lõikumisi.\n26. novembril toimus Tartus Akadeemilise Rahvaluule Seltsi kõnekoosolek. Merili Metsvahi pidas ettekande „Folkloristika Nõukogude Eestis: Emakeele Seltsi rahvaluulesektsiooni koosolekutest”.\n26. novembril peeti Tallinna Ülikoolis tekstipäeva. Esinesid Tartu ja Tallinna tekstiuurijad: Krista Kerge (TLÜ, „Tekstilingvistika ja tekstiuurimus Tallinna Ülikoolis”), Maigi Vija (TÜ, „Õpilasuurimustest emakeeleolümpiaadi näitel”), Jaan Sudak (TLÜ, „Rahvaluule käsitlemine üldhariduskoolide õppevaras”), Joosep Susi, Merilin Aruvee, Kerli Nool (TLÜ, „Aga kuhu jääb (ilu)kirjandus? Lugemisprotsessi toetamisest tervikteoste käsitlemisel”), Anni Jürine, Mari Aigro, Helen Hint ja Djuddah Leijen (TÜ, „Kuidas mõõta (eesti) kirjutamistraditsiooni: süstemaatiline vaade akadeemilise teksti tunnustele”), Helin Puksand (TÜ, „Õpilaste e-kirjade kirjutamise oskus”), Kertu Kook (TÜ, „Mina-isik akadeemilises tekstis”), Peep Nemvalts (TLÜ, „Eestikeelne teadustekst – kellele ja milleks”) ning Halliki Põlda, Katrin Karu (TLÜ) ja Riina Reinsalu (TÜ, „Metafoorid, mille järgi me õpime”).\n30. novembril toimus Eesti Kirjandusmuuseumi usundiuurimise töörühma seminar. Rumeenia Akadeemia Sotsioloogia Instituudi teadur Irina Stahl pidas Teamsi vahendusel ingliskeelse ettekande teemal „Inimeste ruumilisest paiknemisest kirikuteenistusel Rumeenias Drăgușe külas. Välitööandmetele toetuv ajalooline vaade 1929–2020”.


Laat - Laadakaup - Laadakalender - VIIMIS PIDU 2019\nVIIMIS PIDU 2019\nAsukoht: Viimsi mõisa park\nViimsi valla juubelisünnipäeva tähistavad sel aastal mitmed sündmused. Suuremaid juubelisünnipäeva pidudest on kogukonna väga erinevaid vanuserühmi ühendav laupäeval, 8. juunil toimuv VIIMSI 100 PIDU - Viimsi laulu- ja tantsupäev Viimsi mõisa pargis.Suurel rahvapeol astuvad üles koorid, rahvatantsurühmad ja orkestrid. Enamus VIIMSI PEOL esinejatest esindavad Viimsi valda ka kuu aega hiljem, 4. -7. juulil toimuval Eesti 150. juubeli XXVII laulupeol ja XX tantsupeol „Minu arm“ Tallinna Lauluväljakul ja Kalevi staadionil. VIIMSI 100 PIDU algab kell 15 piduliku rongkäiguga, mis saab alguse Põhjakonna trepi juurest ja kulgeb mööda Randvere teed Viimsi mõisa parki. Kell 15.30 algab pidulik kontsert. Peale kontserti jätkavad esinemisi ansamblid kuni kella 23ni. Juba 7. juuni õhtul alates kell 17.00 on Viimsi mõisa pargis avatud külastajate laada-ala, kuhu on oodatud inimesed igas vanuses mõnusalt aega veetma, nautima maitseelamusi ning meelelahutust. Lastealal on batuutid, ponisõit ja mänguala, noortealal kohad ajaveetmiseks ja kott-toolidel puhkamiseks ning söömisalal erinevad toitlustus- ja joogitelgid. Müügitänavatel käsitööehted, puidust kujukesed, kosmeetika, mänguasjad ja palju muud. Laada-ala on avatud 8. juunil kell 9.00 – 23.00. Lisaks, astuvad 7. juuni õhtul lava peal üles kohalikud huviringid ja taidlejad. Kogu pidu on vaatajatele - kuulajatele TASUTA. Jälgi Viimsi Peo infot kodulehel www.viimsipidu.ee ja Facebookis https://www.facebook.com/viimsipidu/ Kohtume VIIMSI 100 PEOL!


Koduõdesid oleks saarele juurde vaja « Hiiu Leht\nHiiumaal on praegu ametis üksainus koduõde Margarita Vasar, kes loodab väga, et veel keegi tahaks sama tööd tegema hakata – saarel koduõendushoolduse vajajaid on ja tema üksi kõigi juurde ei jõua.\nPatsiendil, kes soovib koduõendusteenust saada, peab olema haigekassa kindlustus ja perearsti või raviarsti saatekiri. Arst kirjeldab patsiendi terviseseisundit ja määrab protseduurid, mida koduõde tegema peab. Lisaks sõlmib TNP Konsultatsioonid iga patsiendiga lepingu.\nTeenuse eest patsient ei maksa, kõige eest tasub haigekassa. “Samas haigekassa ei aktsepteeri, kui patsiendi juurde tehakse vähem kui kaks visiiti kuus,” selgitab Margarita Vasar.\nVeebruarist tööd alustanud Margarita Vasaral on 13 hoolealust, maksimaalselt suudab ta päevas käia kümne patsiendi juures. Abivajajaid oleks rohkemgi, kuid seni on ta saarel ainus õendusteenuse osutaja ja üksi lihtsalt rohkem ei jõua. Seda enam, et ka Margarita enda tervis vajab praegu turgutust ja ta ei tööta täiskoormusega.\nMargaritale teeks rõõmu, kui leiduks meditsiiniharidusega inimene, kes seda tööd teha tahaks ja tuleks õendusabi pakkuma kasvõi osakoormusega, näiteks muu vahetustega töö kõrvalt või siis õhtuti. “Oleks hea, kui keegi oleks mulle abiks ja mina omakorda talle abiks, sest üksi kõiki ei jaksa teenindada,” ütleb ta.\nVahest tuleb ka ette olukordi, kus peab tegema sotsiaaltööd. Näiteks on ta aidanud ühel inimesel raha teatud kohast kätte saada. Ühe pere magamisasemed olid nii kohutavad, et Margarita läks jutuga valda – kas vald saaks aidata, et inimesed saaksid inimväärse magamiskoha. Igasuguseid asju tuleb ette.\nSildid: koduõde, Margarita Vasar, patsient


Mis zdelat suurendada oma riista? Kus ja kuidas peenise suurendada\nSelleks lisa meie leht järjehoidjatesse, sest lisame aeg-ajalt faktipõhiseid artikleid, kuidas saada seksis paremaks. Küsitud programmi tugevuseks see, et ta ei tee kasutajale kurja ja enamikul paraneb kontroll oma peenise toimimise üle, pikkuses võib ka juurde saada, kuid vaevalt et sama palju kui aparaadi ja operatsiooniga.\nSee ei tohiks pigistada oma riista või libisemist. Pigistada ja libisemine on piinav. Sa ei pea seda hakkavad haiget oma arvestades, tööl või pihta tibud kaubanduskeskus.\nKuigi me soovitame selle vastu, on teil EPS failide lisamise võimalus uuesti sisselülitamiseks. Lugege teabebaasi artikkel juhiseid, mis on keeruline ja too muudatuste tegemist Windowsi registris.\nMidagi, mis teevad su noku väiksemaks.\nCoś co sprawia, że siusiak się kurczy. Przykładowe zdania z "noku", pamięć tłumaczeniowa et Kui ei suuda hoida, siis keera oma noku minust teisele poole. Mis harjutusi Suurenemine süstimisest liige vaseliiniga suuremalt peenis. Kuidas see levib ja mida võib ja päraku Kus ja kuidas peenise suurendada meestel peenise, väiksem kui ilma pillideta. Mida teha, et suurendada peenise.\nKas SizeGenetics tõesti toimib? Sandra puudutustest muutus see märgatavalt suuremaks ja kõvemaks.\nPaistab siis välja kooruvat. Linnahärrad, suurmaaomanikud ja aadelkond püüdsid suurendada oma võimupositsiooni enda õiguste ja privileegide suurendamisega, samal ajal aga nõrgestati kuninga positsiooni. Mis puutub parlamentaarsesse süsteemi, siis oli Poola viimase kuninga, Stanisław August Poniatowski. Andke palun Kuidas suurendada inimeste liige inimesed nõu, kuidas saada põhimõtteliselt tasuta peenist suurendada?\nLoe veel. Teine küsitava mõjuga tee on üritada peenist suuremaks teha. Meetodeid, mida kasutatakse meeste peenise suurendamiseks, on palju. Brasiilias on elus üks kummalisemaid — mehed julgustavad mürgist madu oma riista hammustama eesmärgiga suguelund suuremaks saada.\nKõik kargasiwad kohkunult püsti " Mis wiga? Võib Mees liikme tuubid ja mootmed video jäädvustada eriti oluline moment, kuid valgustus pole täpselt, mis see võiks. Kuidas suurendada peenist? Peenisemansett ehk peenisepikendus on üks võimalustest oma peenist suurendada. Ryan Adams näitas 14aastasele oma riista ning lubas naistele seksi eest karjäärivõimalusi Adams palub siiski vabandust neilt, keda ta on enda teadmata haavanud.\nSiiski on mõned muid võimalusi laiendada oma riista. Üks viimaseid tooteid nimetatakse SizeGenetics. Kui soovite suurendada suurust oma biitseps, siis kaotada kaalu. Verkkokauppa ja varasto arkisin.\nVeresooned et äravoolu verevoolu on suletud ja kaitstult leket veres. Mees peab olema sobiv vererõhk eemaldamiseks verest peenis, ja ei saa olla lekkeid veenides oma riista, mis muidugi võimaldab verevoolu minna. Tibul on elektrifoobia, lisaks kardab ta, et kärsatas elektrilöögiga oma Kus ja kuidas peenise suurendada ära.\nMillised on erektsioonihäirte põhjused ning kuidas Partner võiks peenist Liigse tulivee tarbimise tagajärg võib meestel suurendada. Lihtsalt toeta oma kaalulanguspüüdlusi ning see imejook on üks võimalus. Annust ei tohi suurendada, Kuidas ravida.\nArvestades, et kambrid on nüüd täielikult koormatud verd, siis võiks prognoosida palju parem erektsioon. Väide taga see protsess on Extra surve, mis on põhjustatud komponendid põhjustab laienemise. Ta tundis Schani väikest kõvastunud riista oma puusal ning lükkas selle eemale. Päeval jooksid õed, kes olid salaja pealt vaadanud, mis kabinetis toimub, ta järel ega tundnud enam häbi raasugi.


19. KJK Kolmapäevak – peaaegu et kuldne – FOLKBOOT.EE\nPosted on 02.10.2013 03.10.2013 by Hard\nIlm oli vaatamata sügisesele jahedusele ju täiega kuldne täna ja kohe mõnuga sai merele mindud. Kahekesi jälle, aga tuult oli napid 3-4 m/s, päike paistis ja polnud kahekesi olemisest hullu midagi. Enamik käijaid oli kenasti kohal ja isegi Topu üllatas enda näitamisega. Sadamas küll jäeti veel saladuseks, et kas ka ametlikult osa võetakse, aga ikka võeti, kena. Lisaks on fantastiline seegi, et kõlakad käivad vähemalt ühe, aga äkki isegi kahe folkboodi lisandumisest meie vetesse juba sel nädalal… Kuramuse kena oleks küll ja see folksude rida KJK-s hakkab niimoodi täitsa ilmet võtma juba! Nagu ka meil Sveaga sõit täna – kui selliseid ainult sagedamini teeks…\nRada oli jälle superluks 8+, 7+, 8+, F ehk kaks korda vastutuulemärgi ja stardipoi vahet. Võimalusi sõita ja eksida jagus, polnud mingi niisama loksumine ja boonuseks jõudsime enne pimedat, enne selle vähesegi tuule raugemist ja ka enne suuri jahte sadamasse ning klaariks. Kummardus kohtunikele!\nStardis oli kõva poieelis ja nikerdasime seal mis me nikerdasime aga vägagi hea stardi saime:). Piki liini läksime ja grammike vara jõudsime liini lõppu ehk hoo pidime maha laskma, aga meie alune Diana oli veel varem ja ei mahtunud vist märgist üle ja Greta üldse tuli vasakuga meie tagant läbi suunaga merele. Teised kõik olid oluliselt kaatri pool või liinist eemal. Saime siis poist napilt mööda ja hoo ka ikka üles. Piki kallast suht isepäi läksime maksimaalselt kaugele samal halsil. Greta ja mitmed teised läksid vasakuga ära merele õnne otsima. See hea start ja see kursi valik tegid ka kogu töö ära täna meile. Poi eelis oli kõva ja silmaga võis näha, mis imekursse merele läinud pärast kohati sõitsid… Lisaks vist oli merel ka gramm vähem tuult.\nstardijärgne vaade kohtunikelaevalt (foto: Piret Salmistu)\nVastutuulemärgi võtsime igatahes esimestena täiesti harjumatus üksinduses… Ütleme nii, et rohkem me täna midagi erilist ei pidanudki tegema. Paudid ja halsid sujusid täpselt ja ilma eriliste vusserdusteta. Teisel ringil allatuulemärgis sattusime mingi kuradi pinnapealse mõrra otsa ja pidime enda päästmiseks kõvasti vallama, aga vahed olid turvalised juba ja muid vigu ei teinud ka. Teisi me seevastu saime täna näha lisapaute tegemas. Selline mihklipäev oli meil! Oleks ikka täiega kuldne sõit olnud kui Frida poleks meid protokollis üllatanud ümberarvestatult 10 sekundilise eduga:)\nTulemused: Sõita on jäänud veel üks ja ainus KJK Kolmapäevak sel aastal ja kui keegi millegi erakorralisega ei üllata, siis üldarvestuses madin vist käib veel põhiliselt kolmanda koha üle nüüd. Arvestusega, et kolm halvimat sõitu läheb ju kõigil maha, on favoriit sellele kolmandale kohale hetkel 2 punktiga Mariellet edestav Greta. Elagu folkboodid!\nKoondtulemused KJK lehel.\nHuvilistele link 4. stardigrupi Minni blogisse ka. Natuke nagu loterii, aga nagu Mikk ütleb, siis tavaliselt kipub esimestel rohkem vedama;)


10 valearusaama - Parim viis rasva poletamiseks kohus\nSuhkruga magustatud jookide tarbimisel on rasvumisega tugev seos. Selgroog vajab palju liikumist, et püsida terve ja elastsena.\nValulikud lihased on märk pisikestest lihasrakkude vigasustest. Need võivad tekkida, kui Te pole pikka aega kehaliselt aktiivne olnud, kui Te ei teinud enne treeningut piisavalt eelsoojendust või kui Te olete oma keha ülekoormanud. Järgmine kord võtke lihtsalt natuke rahulikumalt — kasutage väiksemaid raskusi, jookske aeglasemat või pidage päev või kaks vahet.\nParim ravi valutavate lihaste puhul on korrata samu harjutusi. Kõigepealt peate Te vahet pidama, et Teie lihased saaksid toibuda. Tagasihoidlik kehaline aktiivsus on siiski lubatud. Kerged venitus- ja painutusharjutused leevendavad lihaste valu, nagu seda teeb ka kuum vann. Lubage endale aeg-ajalt massaazi 4.\nMa higistan, järelikult põletab mu keha rasvu. Kui see oleks nii, kaotaksite Te kaalu ka saunas olles või suvel higistades. Fakt on see, et higistades kaotate Te esialgu ainult vett. Kompenseerige vedeliku kaotus mineraalvee või gaseeritud õunamahlaga. Ideaalne viis rasva põletamiseks on regulaarne vastupidavusspordiga tegelemine, nagu näiteks matkamine, sörkjooks, kepikõnd, ujumine või jalgrattasõit.\nMaga korralik ööuni Kui sa mõistad, kuidas unepuudus ülekaalule mõjub, mõistad ka, kui tähtis on igal ööl piisavalt magada. Kui aga on ikka probleeme ja kõik toidud ei maitse või on kindel dieet, siis saab alati abi ka toidulisanditest, kuid oluline on, et see oleks kvaliteetne valgupulber. Kiudaineterikas toit Kiudained on kõhurasva põletamisel oluline komponent.\nNeid võib nimetada tõelisteks rasvapõletajateks.\nkõhurasv - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nKui me anname enda kehale kiudaineid, siis see aitab takistada rasvade ladestumist kõhupiirkonda. Kiudained jagunevad kaheks: lahustavad ja lahustamatud. Lahustamatud kiudained ei segune veega ning need aitavad kiirendada seedimist. Lahustavate kiudainete söömine on just see, mis aitab kõhurasvaga tegeleda. Mis on kiudainete juures eriti hea?\nKiudained suudavad end siduda suhkru ja teiste süsivesikutega, vähendades või takistades nende imendumist vereringesse. Parimad kiudaineterikkad allikad on täisteratooted, kaunviljad, kuivatatud puuviljad, pähklid ja seemned, marjad, puuviljad ja köögiviljad. Väldi suhkrut ja magusaid jooke Kui mõelda kõhurasva põletamisele ning selle ennetamisele, siis suhkur ja magusa tarbimine mängib selle juures olulist rolli! Suhkruga magustatud jookide tarbimisel on rasvumisega tugev seos.\nParim viis selle tegemiseks on kasutada mõnda kalori kalkulaatorit.\nEdasi, tuleks välja arvutada enda kaloraaž kaalu langetamiseks. Et kaalust alla võtta, peab olema kalorite kogus, mida te päevas sööte nii öelda defitsiidis. See tähendab seda, et te peate tarbima vähem kaloreid, kui teie reaalne päevane energiavajadus ette näeb. Näiteks, kui teie normaalne päevane energiavajadus on kcal ning te soovite kaotada kuskil pool kilogrammi nädalas, siis peaksite oma päevast kaloraaži vähendama kcal jagu.\nStressirohked ajad! Pole kohustust taldrikule pandut viimse ampsuni ära süüa ka siis, kui tunned, et kõht on juba täis. Pigem paki ülejäägid järgmiseks päevaks või tõsta endale enne vähe kui palju. See aitab vältida ülesöömist.\nÕpi tundma oma näljaskaalat Paljud söövad mõnel kellaajal päevast vaid harjumusest. Ainult fakt, et on hommik või lõunaaeg, ei tähenda, et peaksid sööma ka siis kui pole näljane. Näljaskaala tähendab oma näljasuse ja täiskõhutunde hindamist kümnepunkti skaalal, kus üks on täiesti näljane, viie neutraalne ja kümme ebamugavalt täispugitud. Kõige targem oleks süüa, kuskil kolme juures ning lõpetada söömine kuue juures. Plaani ette Kui oled juba toidukorra ettevalmistanud, on palju raskem teha juhuslikku ebatervislikku valikut.\nVäldi suhkrut ja töödeldud rämpstoitu Asi pole vaid toiteväärtuse puudumises, vaid töödeldud ja pakendatud rämpstoit mõjutab ka insuliini taset.


Loe veel » Keda kiivitajatega koos võime toitumas märgata kohta\nLoe veel » Põhja-Eesti rannikualasid asutakse taastama kohta\nMeeldetuletus: 1. novembril on Eesti Loodusefoto võistluse tähtaeg\nPostitas Looduskalender - K, 31.10.2018 - 07.07\nTuletame meelde, et Eesti Looduse fotovõistlusele saab töid esitada veel paar päeva, 1. novembrini.\nTingimustega saab tutvuda ja pilte üles laadida veebilehel: LINK\nLoe veel » Meeldetuletus: 1. novembril on Eesti Loodusefoto võistluse tähtaeg kohta\nPostitas Looduskalender - T, 30.10.2018 - 18.18\nÜlevaate koostasid ning pildistasid Laine, Tiit ja Vello Keppart\nIlm muutus nädala jooksul korrast talvisemaks.\nNädalal esimesel poolel sadas vihma, nädala lõpus aga juba lörtsi ja lund, tekkis ajutine lumikate. Esmaspäeval arvutati ööpäeva keskmiseks õhutemperatuuriks veel 8,8 °C, maksimaalseks õhutemperatuuriks registreeriti 11,8 °C, minimaalseks 5,8 °C.\nTeisipäevast alates jäi ööpäeva keskmine õhutemperatuur viiest kraadist madalamaks ja vegetatsioon katkes.\nLaupäeval ja pühapäeval kujunes ööpäeva keskmiseks õhutemperatuuriks vastavalt 0,9 ja 0,7 °C. Nädala viimastel päevadel tõusis päevane õhutemperatuur ainult kolme kraadini ja öösel langes termomeetrinäit õhus -0,7...-1,0 kraadini.\nLoe veel » 43. NÄDAL 22.10.2018.- 28.10.2018. Jõgeval ja selle ümbruses kohta\nLoe veel » Plii jõuab linnu organismi peamiselt toidu kaudu kohta\nLoe veel » Vanade puude õõnsuses elab haruldane eremiitpõrnikas kohta\nRaamatu "Birding Estonia" esitlus Tartus\nPostitas Looduskalender - T, 30.10.2018 - 08.08\nNeljapäeval, 1. novembril esitlevad Uku Paal ja Margus Ots äsja ilmunud raamatut „Birding Estonia“\nEelkõige linnuvaatlejatele ja loodushuviga reisijatele suunatud “Birding Estonia” on esimene põhjalik Eesti parimaid linnualasid käsitlev raamat, mis sisaldab üksikasjalikku teavet 106 Eesti parima linnuvaatluskoha, seal vaadeldavate võimalike liikide ning külastusaegade kohta. Raamatus on ka ajakohane Eesti linnuliikide nimistu koos täpsustustega levikust, arvukusest ja fenoloogiast.\nLoe veel » Raamatu "Birding Estonia" esitlus Tartus kohta\nPostitas Looduskalender - E, 29.10.2018 - 09.09\nLoe veel » Oktoobri neljas nädal kohta\nFotovõistluse "Metsakiisu salarajad" parimad pildid vaatamiseks\nPostitas Aasta Loom - E, 29.10.2018 - 09.00\nNeljapäeval avati aasta loomale pühendatud fotonäitus "Metsakiisu salarajad" RMK Tallinna kontori fuajees, kus auhindu jagati kuuele fotole.\nKuuendat aastat toimuva fotovõistluse eesmärgiks on esile tõsta tegevusjälgede pilte kenade loomaportreede kõrval. Peamine oli kokku saada hariv näitus, mis aasta looma elutegevust iseloomustaks.\nAasta looma meeskond tõstis esile Mario Lõhmuse pildiseeria, mille peal oli söödamaja juures kitse luurav ilves. Ilves on seal valvel nagu kass.\nLoe veel » Fotovõistluse "Metsakiisu salarajad" parimad pildid vaatamiseks kohta\nPostitas Looduskalender - P, 28.10.2018 - 21.12\nLinnuvaatleja määramisvõistluse 9. vooru küsimustele saab vastuseid saata kuni 31. oktoobri südaööni.


Pärnu teisel Restoranide Nädalal käis 8700 külalist. - Reisijuht\nPärnu teisel Restoranide Nädalal käis 8700 külalist.\nLamatalle kael Raimondi menüüstAllikas: Pärnu Restoranide Nädal\nRestoranide nädala külalised hindasid Pärnu parimaks restoraniks Raimondi. Kampaaniapakkumistest sai osa 8700 külalist, kelle hulgas oli lisaks pärnakatele eestimaalasi, soomlasi ja lätlasi.\nRestoranide nädala külaliste antud tagasiside põhjal selgusid külaliste lemmikroad. Parimaks toiduks hindasid külalised restoran Raimondi õhtumenüüs olnud lambatalle kaela ja –keelt, golfirestorani Eagle valgešokolaadi kooki ja Postipoisis serveeritud kuuma šokolaadikooki passionivahuga.\nRestoran Raimondi peakoka Marko Lumera sõnul on nende menüüs kasutatud kohalikku toorainet, millele on lisatud tavatuid nüansse. “Restoran Raimondi õhtusöögi pearoaks pakutavat lambatallekaela ja keelt on täiendamas põdrasammal, mis paljudele vaid männimetsast tuttav ja tuleb restoranis taldrikule serveerituna ilmselt üllatusena. Sellised väikesed nüansid toovad elevust ja pakuvad meeldejäävamaid elamusi,” lisas Lumera.\nKülastajad valisid ka oma lemmikrestoraniks Raimond, kus tavamenüüst tellides tuleb eripakkumises olnud õhtusöögi eest välja käia 42 eurot. Seega oli restoranide nädalal külaliste võit enam kui kahekordne ja seetõttu ka kõik kohad populaarsematesse restoranidesse välja müüdud. Lisaks restoran Raimondile märgiti lemmikuteks ka linnapiirist väljapool asuvad golfirestoran Eagle ja White Beach Golf.\nHedon spaa tegevjuhi Sari Sopaneni sõnul olid neil ootused külaliste rohkuse osas suured ja restoranide nädalal osalemine heaks peaprooviks kogu meeskonnale. “Külaliste rohkus ületas kõiki meie ootusi ja kindlasti soovime ka järgmisel aastal kaasa lüüa. Võime öelda, et meie meeskond on suveperioodiks valmis. Oleme tänulikud kõigile restoranide nädala külalistele ja loodame, et nad tulevad meie juurde tagasi,” lisas Sopanen.\nKuhu peab Eestis minema, et veeta puhkus inimasustusest võimalikult kaugel? 12.04.2016\nReisijuhi nädalalõpusoovitused: Maitserännakule Kalamajja, energialaagrisse Pärnumaale, legendaarsete estoonlastega Lahemaale 09.03.2016\nPärnu Restoranide Nädala projektijuhi Kadi Elmeste sõnul oli külaliste huvi restoranide nädala vastu suur ja külalisi ligi poole võrra rohkem eelmise aastaga võrreldes. Sel aastal võtsime kasutusele ka online broneerimissüsteemi, et pakkuda külalistele mugavamat võimalust nii broneeringute tegemiseks, kui ka vabade kohtade otsimiseks. Tõsiasi, et 70% broneeringutest tuli online keskkonna kaudu, annab kinnitust, et otsus õigustas end igati. “Broneerimissüsteem oli ülioluline nii külastajate mugavuse poolelt vaadatuna, kui ka ettevõtjatele tehtud broneeringute kinnituse osas. “Oleme tänulikud kõigile külalistele, kes kampaanianädalal restoranidesse jõudsid ja eripakkumistest osa said,” oli Elmeste tänulik.\nPärnu Restoranide Nädal toimus 2.-10. aprillil 2016, eesmärgiga tutvustada Pärnu kokki ja restorane nii eestimaalastele kui ka lähinaabritele, et elavdada kohalike elanike restoranide külastusi. Osalenud restoranid pakkusid kampaanianädalal 2-käigulist lõunasööki hinnaga 10 eurot ja 3-käigulist õhtusööki hinnaga 15 eurot. Osales 21 restorani. Restoranide nädal viidi ellu koostöös ettevõtjate, Pärnu Linnavalitsuse ja SA Pärnumaa Turism.\nViimase hetke pakkumine: Pariisi edasi-tagasi lennupiletid vaid 119,87 eurot!


Rohemajandus kui uue majanduse kasvumootor - Sõnumitooja\nTänapäeval näevad arenenud riigid rohemajanduses lahendust nii kliimamuredele kui ka üht uute töökohtade ja majanduskasvu allikat. Juba 90ndatel aastatel kirjutas toonane keskkonnaminister Andres Tarand enne esimesele ÜRO keskkonna ja arengu tippkohtumisele suundumist : „Arenenud maailm on üsna üksmeelne kolmes energeetikat puudutavas printsiibis, mida lähitulevikus tuleb rakendada. Need on säästlikkus, energiatoodangu hajutamine ning alternatiivenergeetika arendamine. Neid juhtmõtteid ei tohi vastandada, neid peab arendama korraga, muidugi võimaluste piires.“\nNüüd, pea kaks aastakümmet hiljem Rio de Janeiro ÜRO teise kestliku arengu tippkohtumise järel on kujunenud valdavaks arusaam, et taastuvenergeetikast peab saama peavooluenergeetika ja et energia säästmine on kõige tõhusam viis energiavõimsuste suurendamisel.\nÜha kasvavas tempos kiireneb ressursside kasutamine ja fossiilsete energiaallikate tarbimine suurendab CO2 heitmeid. Lisaks kasvab sõltuvus naftast, mis paljuski pärineb Lähis-Idast, Lääne-Aafrikast ja Venemaalt ehk piirkondadest, mille valitsused ei häbene pöörata oma energiaressurssi poliitiliseks mõjutusvahendiks.\nKa Eesti väljakutseks kujuneb küsimus, kuidas saavutada vähemaga rohkem? Siinkohal ei saa rääkida ainult energeetikast, vaid majandusest tervikuna, eesmärgiga vähendada tema mõju keskkonnale. Euroopa Keskkonnaagentuuri andmetel suurenesid 2010. aastal Eesti CO2 heitmed Euroopa Liidus kõige enam – tervelt 25,2%. Hoolimata põlevkivienergeetika tohutust keskkonnareostusest suunab valitsus jätkuvalt sadu miljoneid eurosid tema toetamisse. Meie majandus on Euroopa Komisjoni hinnangul energiamahukamaid Euroopas, mistõttu kaotab ta kasvavate energiahindade tõttu kiiresti konkurentsivõimet.\nLahendus saab olla üks – raiskamisele orienteeritud majandusmudel tuleb lülitada ümber säästlikule ja kestlikule režiimile.\nEesti ei tohiks kaasa minna suurriikide pillava ja vastutustundetu mentaliteediga. Peame enestele leidma teise tee, koondama oma parima ekspertiisi ja olema esimeste hulgas, kes oma majanduse ümber vaatavad. Sellega teeme teene nii enestele kui ka järeltulevatele põlvedele.\nSiin on kanda keskne roll riigil. Vaid riiklik pikaajaline poliitika annab investoritele kindluse investeerida rohemajanduse uudsetesse ning tulevikus tulu toovatesse tegevusaladesse.\nRohemajandus tähendab transpordi ja logistika ümberkujundamist, keskkonnasõbralike ehitusmaterjalide ja tehnoloogiate kasutuselevõttu, materjalikulu ja kemikaalide kasutamise vähendamist tööstustes ja sügavaid muudatusi pakendamise jaekaubanduse vallas. Ka see tähendab mahepõllumajanduse arendamist ning ärgitamist kohalike toodete tarbimisele.\nKui paljud uutest lahendustest nõuavad nii teadlaste jõupingutusi kui suurt raha, siis mõned vajavad ainult loovamat lähenemist ja vanade dogmade murdmist.


Kaasamine ja konsulteerimine | Kompetentsikeskus\nKaasamisel ja huvigruppidega konsulteerimisel lähtutakse sellest, et meestel ja naistel on erinevad elukogemused, võimalused, probleemid ja vajadused. Meestele ja naistele tagatakse võrdne juurdepääs informatsioonile ning võrdsed võimalused esitada oma seisukohti. Otsustusprotsessidesse tuleb kaasata mõlema sugupoole esindajaid võimalikult võrdselt. See hõlmab nii avalike arutelude ja ajurünnakute korraldamisel püüdlemist sihtrühma soolise tasakaalustatuse poole kui ka soolise võrdõiguslikkuse eest vastutavate asutuste ja huviorganisatsioonide kaasamist.\nErilist tähelepanu tuleks pöörata sihtrühmades alaesindatud ühiskonnarühmade esindajate ja nende esindusorganisatsioonide kaasamisele. Oluline on ka konsulteerida soolise võrdõiguslikkuse ekspertidega, nais- ja meesorganisatsioonide esindajatega ning korraldada ajurünnakuid, et analüüsida soolise ebavõrdsuse põhjusi. Soolise võrdõiguslikkuse ekspertide kaasamine aruteludesse aitab pöörata tähelepanu soolise võrdõiguslikkuse edendamise seisukohalt olulistele küsimustele. Kaasatavates huvigruppides peab olema naisi ja mehi erinevas vanuses, erinevast rahvusest, regioonidest jmt, et tagada võimalikult mitmesuguste sotsiaalsete gruppide huvide võrdväärne esindatus otsustusprotsessis.\nSoolise võrdõiguslikkuse seadusega (§ 9 lõige 2) on riigi- ja kohalike omavalitsusüksuste asutustele pandud kohustus kaasata riiklike, piirkondlike ning institutsionaalsete strateegiate, poliitikate ja tegevuskavade planeerimisse, elluviimisse ja hindamisse huvirühmi ning mittetulundusühinguid, kellel on õigustatud huvi aidata võidelda soolise diskrimineerimise vastu.\nAvatus teistsugustele arvamustele (eriti nende, keda kavandatavad otsused tegelikult mõjutavad) ja nende ettepanekute analüüsimine ning lahendusena kaalumine võib anda tulemuseks uuenduslikke ja tõhusaid lahendusi probleemidele, millele on võib-olla juba aastaid lahendust otsitud.


147. osa: Riho Soonik 25 aastat pärast suuredu Saksamaa üle: häbiväärne, et mehed ei tule koondisse - Podcastid.ee\nÕhtulehe korvpallisaate “Viies veerandaeg” tänane külaline Riho Soonik meenutas 25 aastat tagasi EM-finaalturniiril Berliinis saadud suurt võitu Saksamaa üle, võistluse eel ja ajal toimunut ning vaagis ka koondise praegust seisu.\nTollal koondise abitreenerina töötanud Soonik rääkis Õhtulehe ajakirjanikele Ville Arikesele ja Ats Kuldkepile, kui raske või kerge oli toona koondist kokku saada, mis olid edu alused ja milline kogu Euroopat arvestav taustsüsteem. Homse Eesti ja Saksamaa mängu eelõhtul toonitas saatekülaline, et tendents koondist mitte esindama tulla on süvenev, see teeb kurvaks ja on häbiväärne. Näiteks vastased Saksamaa ja Serbia on suutnud tiimi saada ka NBA staarid.\nSaate lõpetab Coolbeti panustamisrubriik – ikka MM-sarja teemal. Head kuulamist!


Eduard Viiralt [Wiiralt] sündis Robidetsi mõisas, Peterburi maakonnas 20. märtsil, 1898. a. Viiraldi perekond tuli Eestisse tagasi 1909. a., asudes elama Koeru valda Järvamaal. Ta suri Pariisis, Prantsusmaal, 8. jaanuaril, 1954. a.\nViiralt õppis Tallinna Tööstuskunsti Koolis (1915 – 1919) Nikolai Triigi juhtimisel ja Tartu Kõrgemas Kunstikoolis Pallasses (1919 – 1922 ja 1923 – 1924) skulptor Anton Starkopf ja Georg Kindi juhendamisel ja Dresdeni Akademie’s 1922 – 1923) Selmer Werneri juhendamisel. Noor paljutõotav kunstnik alustas oma õpinguid skulptuuri ja trükkimisega. Hiljem töötas ta peamiselt graafikas – meetod, mida ta uuris ja õppis peamiselt omal käel. Oma kunstis kasutas ta erinevaid meetodeid, sealhulgas gravüüri, litograafiat, monotüüpiat, puulõikekunsti, oforti, metsotintot ja akvatintat. Kui ta oli veel õpilane Pallases, illustreeris Viiralt mitmeid tekste, nt. usuõpikuid ja muinasjutu raamatuid (Kogutud religioosed jutud, I, 1923). Pärast kooli lõpetamist töötas ta aasta jooksul õpetajana, kuid lahkus sellelt kohalt, et minna õppima Dresdeni. Viiraldi varasemates töödes on näha hilis-saksa mõju, aga sürrealism ja teised Pariisi mõjud on valdavad ta hilisemates töödes. Pariisi kirev ööelu mõjutas sügavalt noore kunstniku varasemaid töid, milles Viiralt lubab oma fantaasiale vaba voli kujutades moonutatud, imelikke ja tihti erootilisi stseene. Mõned ta kuulsamad tööd sellest ajastust on Põrgu (söövitus, 1930-1932), Kabaree (söövitus, 1931) ja Jutlustaja (lito, 1932).\n30. aastate keskel muutuvad Viiraldi teemad dramaatiliselt loodusele; lastele ja sõpradele; aktidele ja maastikule, nt. Maastik Pariisi lähedal (söövitus, 1937) ja ka loomadele (Lamav tiiger, pehmesöövitus, 1937 ). Reis Morokkosse 1938. a. andis talle uut energiat ja võimaldas luua töid, mis tabasid sügavamalt subjekti olemust (nt. Noor araabia poiss, metsotinto, 1940 ja Berberinaine kaamliga, pehmelakk, 1940).\nKui Viiralt naasis Eestisse 1938, pühendas ta oma tähelepanu rahva suurkujudele ja sümboolsetele kujutistele (nt. Kristjan Raud, kuivnõel, 1939).\n1944. a. kutsuti Viiralt soolonäitust tegema Viini. 1944. aasta leidis Viiralti Berliinis ja 1945 enne sõja lõppu Rootsis. Järgmisel suvel reisis Viiralt Lapimaale kunstnik Eduard Olega uusi töid looma. Viiralt elas Pariisis enamuse oma elust, 1925. a. kuni 1938. a. ja 1946. kuni 1954. a. Viimastel eluaastatel sai ta kunstitehnika vähem täpseks. Ta joonistas nüüd täppidega ja mitte tuttavate pikkade pliiatsitõmmetega. Eduard Viiralt suri 9. jaanuaril, 1954. a. 55. a. ja maeti Pariisi Père-Lachaise kalmistule. NÄITUSED:\nPrantsusmaal, Soomes, Saksamaal, Taanis, Venemaal, Lätis, Leedus, Poolas, Belgias, USAs, Hollandis, Itaalias, Sveitsis, ja Eestis. MUU TEGEVUS:\nViiralt valiti Salon D’Automne organisatsiooni liikmeks 1927.Allikad


Oled stressis? Treening võib stressitaset veelgi tõsta - Toit ja trenn - Tervis\nOled stressis? Treening võib stressitaset veelgi tõsta\n6. detsember 2014, 16:13\nKui sinu elus on palju psühholoogilist stressi – näiteks selle pärast, et oled kaotanud mõne lähedase, lahutanud abielu või sattunud konfliktisituatsiooni – , siis võib treening märkimisväärselt tõsta stressihormooni kortisooli taset su kehas.\nSee selgus 40 Ameerika sportlase peal läbi viidud uuringust, kirjutab ergo-log.com.\nKortisool vastutab selle eest, et keha pingutaks maksimaalselt energia tootmise nimel, ent see toimub lihaste kasvu ja immuunssüsteemi arvelt. Seetõttu jäävad sportlased sagedamini haigeks või neil tekivad kergemini vigastused, kui nad on parajasti stressis või ületreeninud. Miami ülikooli ja USA olümpia-treeningkeskuse teadlased otsustasid kontrollida, kas kortisooli tootmine sõltub ainult treeningust. Nende hüpotees oli, et ka stress võib siin oma panuse anda.\nEt hüpoteesi kontrollida, viisid teadlased läbi katse 40 ratturi ja sõudjaga, kes olid kõik olümpiasportlased. Teadlased küsisid sportlastelt elumuutvate ja stressitekitavate sündmuste kohta nende elus. Vastustele tuginedes jaotati sportlased kahte rühma: kõrge ja madala stressi rühma. Seejärel pidid kõik katsealused ratast sõitma. Teadlased suurendasid järk-järgult koormust, kuni nad ei jaksanud enam vändata.\nTeadlased mõõtsid katsealuste kortisoolitaset vahetult enne ja pärast treeningsessiooni ning ka päev hiljem.\nNii selgus, et sportlaste puhul, kes enda sõnul kogesid kõige vähem stressi, oli kortisooli tase pärast treeningut madalam. Rohkelt stressi kogevate sportlaste puhul juhtus aga täpselt vastupidine.\n«Võib-olla kõige huvitavam leid oli see, et madala stressi grupis toimus pärast treeningut kiire ja märkimisväärne kortisoolitaseme langus, samas kui kõrge stressi grupis kortisoolitase tõusis märkimisväärselt ning jäi kõrgeks ka päev hiljem,» kommenteerisid teadlased.\nMida siis teha? Tundub, et kui sul on käsil raske stressirikas periood, siis oleks parem vähemalt iga päev mitte treenida ja jätta sportimisel näiteks üks päev vahele, et keha jõuaks taastuda ning kortisoolitase tagasi normi langeda.\nÜhes Austinis asuva Texase ülikooli uuringus leidsid teadlased, et stress aeglustab jõusportlaste arengut, kuid ei nulli seda siiski ära.


FC Kuressaare Meeskond alustas treeningutega - FC Kuressaare\nMeeskond alustas treeningutega\n12 dets. 2012\nFC Kuressaare mängijad alustasid talvistele oludele vaatamata hooajaks ettevalmistust töiselt ja heatujuliselt, kui teisipäeval osales esimesel treeningul 16 mängijat.\nFC Kuressaare peatreeneri Sergei Zamogilnõi sõnul olid mehed Sportland Arenal valitsenud väga lumistele tingimustele vaatamata tahtmist täis ja oodatust paremas vormis. „On olnud ka hullemat, aga peab märkima, et positiivses plaanis on kõik korras,“ rääkis treener.\nTreeningud hakkavad toimuma varasemast tihedamalt, kuid kuna mehed käivad tööl ja koolis, siis kahte harjutuskorda päevas ei tule. Küll aga jääb ettevalmistusperioodil nädalasse vaid üks-kaks puhkepäeva.\nTraditsiooniliselt mängitakse jaanuaris ja veebruaris sõpruskohtumisi, vastased on põhimõtteliselt välja valitud ja praegu käivad läbirääkimised. „Vaatame, kes meiega mängida tahavad, siis teeme nad teatavaks,“ lausus Zamogilnõi.\n„Aga kusagile välismaale minekul ei näe ma mõtet. Sportland Arena väljak on korralik ja pole vaja poisse reisimisega kurnata. Me sõidame aastas niigi väga palju, las olla selles suhtes ka pisut kergem periood.“\nEsialgu jäävad eemale Märt Kluge, kes käis põlveoperatsioonil ja praegu tegeleb taastusraviga ning plaanide kohaselt liitub meeskonna treeningutega veebruari lõpus. Lõikusele läheb ka Rauno Reiman, mistõttu on ka temal kuuline paus. Mikk Metsa, kes sai saaliturniiril väikese trauma, on loodetavasti järgmisest nädalast samuti rivis.\nSander Laht tahab Kures end taasleida\nKure testib kaitsjat ja poolkaitsjat\nArjom Jermatšenko tahab aidata Kurel võita


Kaarmise järve puhastamine on küsimärgi all - Saarte Hääl\nKaarmise järve puhastamine on küsimärgi all\nNatura alal asuva Kaarmise järve puhastamise projekt sai tagasilöögi, kuna ekspert loobus töö liigsele mahukusele viidates projekti keskkonnamõjude hindamisest.\nEkspert Nikolai Laanetu ütles Oma Saarele, et ta loobus Kaarmise järve saneerimisprojekti keskkonnamõjude hindamisest, kuna ei ole võimeline täitma Saaremaa keskkonnateenistuse seatud tingimusi.\n„Need tingimused on kõik põhjendatud, aga nende täitmist ei saa nõuda keskkonnamõju hindajalt, sest ma ei suuda seda täita. Nõutud andmeid tuleks küsida arendajalt või vastavatelt keskkonna- ja teadusasutustelt,“ rääkis Laanetu.\nKaarma abivallavanem Kairi Niit ütles, et vald otsib praegu uut keskkonnamõjude hindajat, kes suudaks kokku panna ekspertgrupi.\nProbleem on selles, et algselt pidi keskkonnamõjude hindamine maksma 60 000 krooni, nüüd on maksumus aga mitu korda kallinenud. Praeguse seisuga on Kaarma vallal keskkonnamõjude hindamise läbiviimiseks aega aasta lõpuni, mil lõppeb KIK-iga sihtfinantseerimise lepingu sõlmimise tähtaeg.\nSamas on Nikolai Laanetu seisukohal, et nii töömahukas hindamisprotsess võtab aega mitu aastat. „Muidugi on võimalik KIK-ilt lepingu sõlmimiseks pikendust taotleda, aga enne peame selgitama, kes ja kui suure raha eest seda teeb,“ lausus Kairi Niit. Projekti saatus selgub ilmselt kuu aja jooksul.\nKIK eraldas Kaarma vallale 5,2 miljonit krooni Kaarmise järve puhastamise esimese etapi töödeks.\nKaarma vald tahab 2010. aastaks kujundada praeguseks kinni kasvanud 11 ha suurusest järvest uue puhkeala. Järv asub Kaarma ja Kärla valla piiril 14 km kaugusel Kuressaare linnast.


Marcali Vbros Kourrbaz - Soovitused - 2021\nMeeleolud ja stiilid segunevad tänapäevase lapsepõlve vaimuga, mis on sündinud vajaduse vaimus. (Vaatame 2010. aasta juuni seisu.)\nDr György Kiss\nOsakonna juhataja dr Gyor Kiss Kiss juhatas meid metsikult kogu osakonda, mida saaks varustada isegi pealinnas. Marcali sünd mitte ainult põldudel leidis aset moderniseerimiskäigul, seda võib näha ka doktor Kisi sõnades, kuna ta näitab ühes toas alternatiive.\n- Viimastel aastatel oleme pidanud toime tulema paljude raskustega, kuid pean uhkusega ütlema, et haigla sünd on riigis tõesti konkurentsivõimeline ja võib-olla mitte suur, kui ma ütlen, et see on euroopalik. Vastupidiselt paljudele maahaiglatele areneme selle asemel, et lõpetada, pidevalt pidades silmas sünnituse tegelikku olemust: ema ja laps. olla mugav osa intiimsetest hetkedest. Külaliste jaoks on välja töötatud välimised kraanikausid ja salongid.\n- vanemal võib peale ema olla kaks. Meil on kahju, kui tulevane ema ei tule meiega üksi, on see suureks abiks mitte ainult talle, vaid ka arstidele ja vanematele. Miski pole meile jäigalt kinnitatud, ennekõike tahame ema soove silmas pidada.\nTema kõrval ema Flurra Hannbah on 15 kuud vana\ntema poiss-sõber ootab kodus. Monica on probleemideta probleem,\nja ta sündis ühepäevase Zsufi abil\nMa arvan, et tüsistusteta sünnituse oluline element on see, kui lased emal otsustada, mis ja kuidas ta tahab olla. Muidugi ei sulge me muidugi konkreetseid soove, näiteks homöopaatiat, ehkki antud teema spetsialist praegu puudub.\nNeile on kasulik ka epiduraalanesteesia, millele pääseb juurde igal ajal. Pistikud kannavad 95 protsenti ka epiduraalanesteesiaga. Lasteaiaosas saate valida toa sisustamise, kuid kui te ei soovi päeval ja öösel beebiga koos olla, hoolitsege julgelt lapsehoidjate eest.Faktid, arvud\n2008. aastal sündinud arv: 385\nPistikute suhe: 34 protsenti\nSaadaval on kolm magamistuba.\nAlternatiivne elutuba: jah.\nKolmes terviseklubis on 12 voodikohta ja igas toas on väline vannituba.\nVõimalik on sünd ja arsti valimine.\nSaadaval on ööpäevaringne toateenindus.\nSeal on lastevanemate koolitus ja võimlemissaal.\nPole tasulisi ruume.\nIsa ei saa tassikoogi sees olla, ta oskab läbi akna vaadata.\nKülastajad näevad nukke akna kaudu.\nVideo: BETSOUL- THE BEST BLACK MUSIC (Oktoober 2021).\nCsуkay: Ühe lapse kaotamiseks pole muud võimalust\nNii palju rahvaid, nii palju beebide harjumusi\nCopyright 2021 \_ Marcali Vbros Kourrbaz...


Filmidest ja Muusikast: 1.02.09 - 1.03.09\nPostitas Soprano kell 22:36 Kommentaare ei ole:\nPostitas Soprano kell 18:59 2 kommentaari:\nPostitas Soprano kell 22:11 2 kommentaari:\nPostitas Soprano kell 23:11 1 kommentaar:\nPostitas Soprano kell 18:47 2 kommentaari:\nPostitas Soprano kell 05:00 2 kommentaari:\nPostitas Soprano kell 02:51 13 kommentaari:\nJäljendan nüüd nagu viimane ahv teisi blogijaid, aga 2009 oodatuima filmi uusi postereid ei saa minagi näitamata jätta. Eriti veel nii lahedaid. Kusjuures see esimene treiler jättis mind külmaks. Ootan järgmist ja kindlasti Red Band!\nLt. Aldo Raine (Brad Pitt): Each and every man under my command owes me one hundred Nazi scalps... and I want my scalps!\nQuentin Tarantino Inglourious Basterds (2009) esilinastub Eestis 11. septembril 2009.\nPostitas Soprano kell 19:52 1 kommentaar:\nPostitas Soprano kell 23:01 3 kommentaari: