Tääknuga tänasest (26.01.2009) Eesti bolševike riigis keelat | Para-web\n/ Tääknuga tänasest (26.01.2009) Eesti bolševike riigis keelat\nTääknuga tänasest (26.01.2009) Eesti bolševike riigis keelat\n"Paremliberaalne" reformierakondning seltsimehed võtavad meilt meie vabaduse viimased riismed.\nedit: pealkirjas kuupäev õigeks\n[Muudetud: 28. Jan 2009 Flash]\nIseenesest veidi totter tõesti. Kui täägi kinnitused on katki ja püssi otsa kinnitada ei saa, siis oleks nagu korras. Aga kui juhtumisi sellist relva kuhu tääk käib pole selle tõestuseks enam Eestist võtta?\nJa nagu ka artiklis öeldi - valdav osa kuritegusid sooritatakse statistika järgi kööginugade ja kirvestega. Pole kuulnud, et vene vindi otsa kinnitatud täägiga mõni pätt oleks kedagi taga ajanud.\nJa nagu ikka Eestis kombeks, et sellisest seaduse muudatusest saavad teada inimesed alles siis, kui seadus jõustub (kui sedagi) ja nagu ikka ülemineku aega ei anta. See on umbes sama kui täna jalgrattad keelata, aga seaduse muudatus teha 'vaikselt' ära. Ja siis hakata tänaval inimesi trahvima...\n[Muudetud: 26. Jan 2009 Flash]\nNeed inimesed teavad VÄGAGI hästi mida ja miks nad teevad. See mis hetkel toimub on hiiliv bolševism. Ainult see valitsus korjan kokku relvi elanikelt kes neid kardab. Kardab aga see valitsus kelle südame tunnistus ei ole puhas.\nTooks siia ka ühe vastuolulise näite - isegi 3Riigis ei olnud kunagi hetke kus natsid oleks hakanud elanikelt relvi kokku korjama. Piiratud oli ainult armee kasutuses olevate relvade müümine ja ostmine kui see ületas numbrit mis oli tarvis ühele leibkonnale.\nRelvi ei korjatud kokku isegi mitte "itsketelt" nagu on nied mitmed ka oma memuaarides tunnistanud. Üks neist kirjeldas, et teda külastas Gestaapo alles siis kui ta üritas teha "suurt äri" ning osta armee ülejääkidest mitusada parabellumit (tollal parimad ja efektiivsemad käsirelvad) ning müüa neid - arvake kellele ! - SDle. Kuna aga Gestaapo sai teada ostust ning külastas ka ärimehe wannabeed (kes oli tollal 18) ning seletas, et vastavalt seadusele saab relvadega kaubelda alles alates 21 eluaastast(vastavalt tollasele Saksa relvaseadusele) millega loeti ka intsident lõppenuks - ei mingeid "erikohtlemisi" ega midagi - müstika onju.\nParalleeliks võib tuua ka paljude poolt tagaigatsetud proletaarlaste paradiisi kus relvalubasi (ja ainult sileraudsetele jahirelvadele) jagati rohkem nagu moepärast ning käsirelvade omamine oli sisulielt keelatud kui sa ei olnud just suur ja kõrge ülemus-kindral.\nSiit ikkagiküsimus - MIDA kardab Eesti Wabariigi valitsus Anno Domini 2009 ??? Nagu see antiigi müüja mainis - täiesti õieti muideks - ENAMUS mõrvu sooritatakse käepäraste "koduste" vahenditega ehk kööginugade ja kirvestega - kas viirastub Ansipile või Savi-Etsile tääkidega relvastatud rahvamassid kes neid mööda Toompea ja Vanalinna kitsaid tänavaid taga ajavad ? Mille eest ???\nSee, mida valitsus kardab, oli selge juba kaks aastat tagasi:\nPaneb vanduma küll. Isegi venelane lasi 70 nendate keskpaigani jahipüsse vabalt osta,nüüd hakka mingeid roostes tääke registreerima.\nPõhimõtteliselt võiks siis pliiatsid ja pastakad ka keelustada, vabalt võib sellega kellegi ära tappa. Loata võiks inimesed kasutada asju mis on pehmed nagu vatt ja samas ka õhku läbilaskvad kuna vastasel juhul võib kellegi ikkagi ära lämmatada.\nIga muhv omal tääki kodus ei hoia. Ansip muhve ei karda, Ansip kardab neid mittemuhve,kes tarvidusel on nõus ka täägid käiku laskma.Ju on neil ikka mingid sigadused plaanis,miks muidu....\nMis te nüüd hädaldate, et vabadus võetakse. Milleks on vaja vabadust omada torkeriista, mis on mõeldud kinnitamaks tulirelva toru otsa ja disainitud elusorganismi torkamiseks ning ka vere välja valamiseks.\nKeegi ei hakka mingeid antiike konfiskeerima ja laudanurki inspekteerima. Lihtsalt tahetakse meie ühiskonda veidi vähem militaristlikumaks teha. Täitsa õige, mina arvan. Kuigi arvan, et hetkel on tegu rämeda väljarebimisega konstekstist(seadusest).\nLisan veel, mis käesoleva seadusega on sätestatud:\nTsitaat: § 20. Tsiviilkäibes keelatud relvad ja laskemoon\n[Muudetud: 26-1-2009 Tom]\nHmm.. Sa, Tom, ütled küll, et keegi konfiskeerima ei hakka aga seadusega vastuollu seab see ikkagi ning võib kaasa tuua (vist) isegi reaalse vanglakaristuse? Mida peaksid tegema kollektsionäärid? Tegelikkuses ei ole vahet, mida kogutakse niikaua, kui antud tegevusega teiste heaolu ei rikuta. Minu teada pole sellel väiksel ringkonnal, kes seda militaarnänni koju tarivad, olnud eriti vahejuhtumeid seoses keelatavate esemetega? Miks üritada remontida asja, mis pole katki? Lisaks ei muuda see ju midagi, sest nagu juba ülal mainitud, võid kööginoaga ikka ringi tuterdada.\nBolševike riik? Tere, seltsimees sõdur!\nMida aga relvade kohta öelda, on see, et mis vahet seal on, mida keelatakse. Kui inimene tahab, saab ta relva kätte nii või naa.\nPommid on ka keelatud, a ometi inimesed teevad neid. Relvadel on ka ideeliselt luba, aga ikka lastakse inimesi maha. Seega järjekordselt lihtsalt mõttetu ettevõtmine.\nJa kui keegi arvab, et ta nüüd rohkem kaitstud on, siis ... See oleks sama hea, kui keegi keelaks autodel igal pool sõita üle 40. Mis te arvate, et inimesed ei sõidaks ikka 100ga ja ei teeks liiklusõnnetusi?\nPüüame tuult, seda ju na lihtne püüda. Ka vanad eestlased püüdsid tuult, sidusid ta sõlme sisse ja kui vaja, lasid tuule sealt lendu. Tuule kätte saamine on keeruline, aga kes õppis, sai tuule kätte niikuinii. ; )\nMul on katana kodus. Terav, lõikab hästi ...\nKuid mõõk on lubatud relv ...\nLubatud on veel amb, vibu. Kuigi neil on mingid piirangud. Aga kui amb või vibu on ajalooline relv või ajaloolise relva koopia siis võib vist olla lubadust suurema tõmbe jõuga???\nJa kui keegi arvab, et ta nüüd rohkem kaitstud on, siis ...\nMillegipärast arvan siiski, et kui igasugused tapmiseks mõeldud ja disainitud abivahendid oleks sama kergesti kättesaadavad, kui piimapakk, siis oleks statistiliselt tapmisnumbrid ikka hoopis teised.\nPööbli taltsutamiseks on ikka seaduseid vaja. Kas või ideoloogilisi. No et end ikka tööjõulisena hoiaks, vigaseks ei tee ja distsipliin säiliks.\nVõi pooldame anarhismi? See oleks ka muidugi äge, kuid sellisel juhul peab idioodid ikkagi kohe vagaseks tegema\n[Muudetud: 27-1-2009 Tom]\nOhh Tom, Tom - reeglitega (seadustega) pole KUNAGI suudetud tagada 100% õnne ega kuulekust. Heal juhul saab selle haledat imitatsiooni - nagu NLiidus.\nAinuke võimalus midagi muuta on KASVATADA last teiste austamise vaimus juba ENNE kooli alates sünnist.\nSamuti peaksid KÕIK lapsed saama nii külm kui tulirelva alast koolitust juba koolis. Kui kool selja taga siis on juba sisse juurdunud AUSTUS nii relvade kui ka teiste inimeste vastu.\nVahet ei ole kui head ja täielikud on seadused kui aga ühiskond on ikka omadega TÄIESTI kõver (nagu meil siin ja praegust kogu planeedil) siis ei tähenda need kirjutatud read mitte halli emmigi.\nOn üks vana ütlus: Sõna (ka kirjutatud) on odav - tegu maksab.\nJätame nüüd utoopiad kõrvale\nVäike tabel: http://en.wikipedia.org/wiki/Gun_violence\nKus näiteks Lõuna-Aafrika vabariigis lastakse keskmiselt 100 000 elaniku kohta 74 inimest tulirelvast maha. Jänkidemaal 2,97. Eestis 1,53. Sellised numbrid on minu silmis otseselt seotud relva kättesaamisega (ja selle raskusega). Või ei ole?\nSealt tabelist näeb ka, et "Non-firearm homicide rate per 100,000 pop." on Eestis siiski vägagi suur. Eks seda püütakse ka nüüd kaudsete mõjutus meetmetega vähendada.\nTom - me räägime 2 erinevast asjast.\nEsiemene - keelude ja käskudega (ka kätte saadavusega) EI SAAVUTATA KUNAGI täielikku lahendust.\nTeine - asi on kinni nö "meie peas" ehk selles mida me olem õppinud ja kuidas me suhtume relvadesse.\nEeldus: mida vähem on kodanike käes relvi seda suurem on kuritegevus.\nPõhjendus: relvade keelamine toimib AINULT seadusekuulekate kodanike suhtes. Kriminaalid leiavad endale alati mooduse ebaseadusliku relva (tuli külm vahet pole) muretsemiseks. Seega SEADUSEKUULEKAS KODANIK jääb kaitseta kuna senini ÜKSKI maailma (julge väide aga enamuses ma TEAN see vastab tõele) Politseiseadus ei sea prioriteediks KODANIKU kaitset kuritegeliku ründe vastu - seega kodaniku kaitse nö kodaniku enda mure.\nRiik võtab kodanikult võimaluse ennast kaitsta kuna keelab pidevalt üha rohkem ja rohkem relvi millega saab ennast kaitsta. Samas puuduvad kriminaalidel sellised piirangud ning nagu ka tänapäeva kohtupraktika näitab saavad nad ka kohtus õiguse.\nKui juba statistika peale läks siis löön samaga vastu: http://www.gunfacts.info/\nLisaks sellele - ma ei vaidlusta (üldjuhul) Wiki autentsust numbrite õgusse osas, kuid IGA isiku enda kohus on selgeks teha mida need numbrid REAALSELT näitavad kontekstis ja selle osas on Wiki täiesti kasutu ning tihti lausa kuritegelikult ebatäpne - otsi sellest väljendit nagu "wikipedia edit wars" ja asi saab sulle selgemaks.\nMinu (natuke radikaalne aga ikkagi) seisukoht on, et relvi tuleb lastele õpetada alates koolist ning saades täiskavanuks (peale armee teenistust) peaks olema IGALÜHEL oma isiklik relv - sooritades sellega kuriteo lastakse isik maha.\nEhk siis kui on relv, mis on keelatud, siis lastakse relvaomanik maha?\nOlen nõus, et tulirelva omastamine peab olema raskendatud. Külmrelvadega on asi keerulisem, sest raske on tõmmata joont, kust maalt on taparelv (toosama tääk) ja kust maalt mitte (kirves näiteks) Kuna kontroll, mis toimub tulirelvade puhul (kõik tulirelvad peavad omama luba) ei toimi külmrelvade puhul (mine aja vanaema hõbeserviisi pabereid ja tõesta, et need on vaid söömiseks), siis ei ole minu arust mõtet seda valdkonda torkida.\nMis aga antud seaduse eriti imelikuks teeb, on fakt, et üleminekuaega ei ole.\nRelv ei ole kunagi keelatud. Kuriteo sooritamine SELLEGA on.\nTsitaat: Algselt postitas Alfar\nOlen nõus, et tulirelva omastamine peab olema raskendatud.\nMIKS - kui isik on seaduse kuulekas kodanik siis miks teda karta ?\nKardavad need kes on ise mllegiga hakkama saanud. Kui riik ajab "kodaniku asja" siis ei tule kodanikul KUNAGI mõtesse astuda riigi vastu relvaga.\nElu ja ajalugu on aga näidanud, et sisuliselt on ALATI rahva viha põhjuseks teatud poliitiliste või religioossete klikkide poolt kardinaalselt "metsa" keeratud riik.\nKui sellise riigi poolt saadetud karistussalk saabub külla või koputab sinu ukse taga siis loomulikult ei ole riik huvitatud relvastatud vastupanust.\n[Muudetud: 1-27-2009 excubitoris]\nKogu see seadus haiseb. Külmrelvade puhul on igasugused keelud käsud täiesti tulutud. Püssi vast iga loll ise ei valmista, aga kui ikka tuleb tahtmine minna märatsema tänavale, siis relakast ja raudlatist saab igas mõõdus nuge.\nEhk peaks tellised ka ära keelama, jõle hea on nendega ägada.\nSee, et kusagil ulmeriigis neksud relvadest lasevad näitabki seda, mida excu ütles - kasvatamatust ja harimatust. Ja ükski seadus ei pane neid relvadest mitte laskma, kui nad harimatud on. See on nagu narkootikumidega, mis on küll keelatud, aga see ei tähenda, et inimesed neid ei tarbiks ja nende tarvitamise tagajärjel ei sureks.\nÜleüldse on nende seadustega veidi liiale mindud. Mida rohkem sa midagi keelad, seda rohkem seda tahetakse. Aga noh, on küllalt palju inimesi, kes kaasa kaagutavad, et jaa, seadused teevad elu paremaks, lihtsamaks, rahulikumaks jne. Eks seda enne ei mõisteta, kui meil sama moodi nagu Ameerikas - tõstad jalga, võid trahvi saada, avad suu, saad trahvi jne. Ja kõik võivad kõiki kohtusse kaevata ning isegi elevanti ei saa enam sapakas vedada.\nKui just keegi siin mõne eriti huvitava mõttega ei suuda üllatada loen enda jaoks hetkeks selle teema (siin foorumis mitte elus) lõpetatuks.\nAsjalikele küsimustele üritan ikka vastata.\nJärelkajaks aga selline mõtte vorm: Seadused on tehtud selleks, et inimesed harjuksid kontrolliga.\nMida pikemad ja segasemad on seadused seda suurem on oht, et neid kasutatakse vääralt ja isikute VASTU.\nVäike ajalooline tagasivaade...\n10 käsku - mahtus/mahub ÜHELE lehele\nUSA Põhiseadus (parim, lühim ja kõige mittetäidetuim hetkel) mida inimene on suutnud genereerida - eesõna ja 7 artiklit - mahtus 2 lehele + 27 lisa + Õiguste harta.\nEesti Põhiseadust ja tema pikkust peaksite ikka teadma - meie oma on veel lühike on aga kordades pikemaid.\nLisaks sellele ei maksaks unustada, et moodsa Põhiseaduse täitmiseks on vaja Kriminaalõigust, Tsiviilõigust ja veel tervet rida seadusakte ja määruseid millest mitmed muideks lähevad risti vastu Põhiseadusele.\nKes suudab teeb omad järeldused.\nPS. Üks kirjutis lõpetuseks - lugupeetud Margus Lepalt\nSellepärast ei kuulegi, et RÕHUV enamus relvi on "käibelt" korjatud. Kui sul relva ei ole siis sa ennast sellega kaitsta ei saa. Pealegi - pätid omavad piisavalt head infi (meenuta vana lugu kus suur andmebaas ringles mustal turul - seal olid kirjas ka relvaload) ning relvastatud isikute juurde ei roni.\nSiis sobiks veel ISE vaadata Politsei statistikat ja uurida kui suur on suhe tulirelvadega sooritatud kuritegude ja ja mitte tulirelvadega sooritatute vahel. RÕHUV enamus külmrelvadega tehtud tegudest EI OLE tehtud spetsiaalselt selleks mõeldud relvade abil (nagu täägid, pussid või mõõgad) vaida ikka "käepäraste" vahenditega ehk kööginoad ja kirved.\nÜhiskond EI OLE loll, rumal ega haige vaid on ringkonnad kes annavad endast parima, et see niimoodi tunduks. Olen meediapoolset kuritegude käsitlust jälginud nüüdseks juba ligi aastakümme ning selline tendents on selgesti näha. Teatud kuritegus võimendatakse - SEADUSKLIKE tulirelvadega sooritatud, teatud grupide suhtes /juudid, peded, neegrid/ - samas jälle teatud liiki tegusi vähendatakse või neid üldse ignoreeritakse /valged mehed, valged naised ERITI kui tegijaks on neeger - USA - 2007 37 000 vägistamist kus ohvriks valge naine - vastupidi KOLM juhtumit aastas/ - ning mis kõige vastuolulisem on aga meedia poolne OTSENE VALETAMINE ja info VARJAMINE teatud kuritegude liikide juures - kuigi näited on enamuses USAs ilmuva meedia kohta siis ka Eestis/Euroopas on jälgitavad sarnased tendentsid.\nKui sa Tom tuled Praali siis küsi üle ja varu nii tunnike miinimum - toon sulle näiteid REAALSEST elust, kuidas selline valetamine ja varjamine käib. Eriti kehtib selline poliitika koolitulistamiste kohta - info mida seal varjatakse on tegelikult mahukam kui see mis lehte lastakse.\nPS. Üks "tore" link eelneva jutu illustreerimiseks - kuidas koheldakse KOHTUSÜSTEEMIS inimesi erinevalt ja seda olenevalt nende taustast:\n[Muudetud: 1-28-2009 excubitoris]\nMina vaidleks kinlalt vastu. Ühiskond on suuremas osas orienteeritud just rumalusele ja mõttelagedusele. Jah, ja selleks suunajaks ning mõjutajaks on meedia, mille eeskuju võetakse lääne meediast. Hetkel ei suuda mõtet genereerida, kuidas seal maal sellised ilmingud alguse said.\nSiis sellest relvateemast. Excubiitor võib kõike rääkida mida soovib/teab. Tegelik hetkeseis Eestis on selline, et tulirelva kasutamisega kaasneb kõige suurem risk saada kinnipeetud. Nimelt meie illegaalsete (tuli)relvade turg ja liikuvus on võrreldes Ameerikaga(kus relvi rohkem kui rahvast) on praktiliselt olematu. Ühe tulirelvaga tehtud mõrv viitab tihtilugu mitmele muule kuriteole, kus on seda relva kasutatud. Meie relvaregister on suhteliselt heal tasemel, kuna Eestis lihtsalt liigub üli vähe tulirelvi. Jällegi, võrreldes läänemaailmaga.\nJa nüüd mind vihastab see teema pealkiri. Suure Eestivastasusega võiks tagasi hoida. Kui riigikord astub kannale siis ei sobi sa sellesse riiki. Ma ei ole nõus oma kodumaad nimetama bolševike riigiks. On paljutki, mis poliitilises elus silma riivab, kuid kui ma ise ei suuda abi pakkuda siis niisama laimata ja tühja karata ma samuti ei kavatse. Kui ei meeldi siin, siis Kenya ootab teid oma suure HIV kandjate arvu ja tulirelvadega.\nAntiiktulirelvi, mis on suutelised tulistama ehk siis tapma, pole eraisikul lubatud kasutada ega kodus hoida. Kui on tegu originaalse sõjaaegse täägiga, siis seda ei hakka sinult keegi käest kiskuma. See lihtsalt pole midagi muud kui roostes rauatükk. Mis puutub hilisematesse külmrelvadesse, siis tuleb võtta ette käik antiigipoodi, kus antakse täpsed juhendid eseme registreerimiseks.\n1. Ühiskond on suuremas osas orienteeritud just rumalusele ja mõttelagedusele. Jah, ja selleks suunajaks ning mõjutajaks on meedia, mille eeskuju võetakse lääne meediast. Hetkel ei suuda mõtet genereerida, kuidas seal maal sellised ilmingud alguse said.\nEI OLE suunatud mõttelagedusele ja rumalusele. On suunatud ARENGULE ja tervele mõistusele.\nEi ole olemas "lääne meediat" ja "meie meediat" on olemas mitu suurt meediakontserni kes on omavahel mõjupiirkonnad ära jaganud ning lähtuvad oma tegevuses sellest.\n"Seal maal" (jutt hetkel USAst) said ilmingud alguse umbes 1800 keskel kui peale Napoleni sõdu hakkas sinna voolama teatud ideoloogilise taustaga inimesi kelledel oli kindel eesmärk läbi viia teatud "reformid" ühiskonnas. Ette võeti 3 suunda - pangandus, meedia ja haridus. Sellest on vägagi teravalt ja otsekoheselt kirjutanud üks Ameerika õpetaja - tema töö peaks vähemalt osaliselt olema saadaval ka netis - otsi - "Dumbing down America".\n2- Nimelt meie illegaalsete (tuli)relvade turg ja liikuvus on võrreldes Ameerikaga(kus relvi rohkem kui rahvast) on praktiliselt olematu.\nNÕUS, kuid siiski mitte olematu - olemas on ta siiski ning annab ka oma panuse - kahjuks. Samas kontekstis on mõnevõrra keeruline võrrelda USA ja Eesti relvatraditsioone ja seda mitmel erineval põhjusel. Mitte vähe ei mõjuta meid aga just Nõukogude okupatsioon ja sealt tulnud demagoogiline propaganda mis siiani mõjutab meie kodanikke - lühidalt - Riik on A ja O ning hoolitseb kodaniku eest hällist matuseni ning relvi kannavad ainult kurjategijad ja mingid natsidest "friigid".\n3- Ja nüüd mind vihastab see teema pealkiri. Suure Eestivastasusega võiks tagasi hoida.\nSiin jõuame selleni millega minu eelmine remark lõppes - SA ei saa FAKTIDELE vastu vaielda kui vaevuksid nendega tutvuma. President on hetkel vast ainuke kellel puudub OTSENE bolševistlik minevik. Ansip, Savi-Päts jne jne jne on KÕIK bolševistlikud funktsionäärid ning nagu elu näitab viivad ellu bolševismi põhiväärtusi - rahvaste asendamine proletaarlaste massiga. Seega on "meie" Eesti riik sisuliselt hetkel SIIANI okupeeritud NLiidu poolt.\nMeenuta - mida tähendab sõna PERESTROIKA ? Mitte, et midagi MUUTA vaid lihtsalt ÜMBERKORRALDADA. JA nii ongi NLiit KORRALDATI RINGI mitte ei lagundatud. Pea KÕIK funktsionäärid "endise" NLiidu aladel on endised NLKP (kusjuures) JUHTIVAD tegelased. Mõtle sellele - Laulev Revolutsioon jäi toppama - see lasti põhja ning bolševikud jätkasid oma võimul olemist. Muutes nime ja natuke teekonda jätkavad nad ikkagi OMA eesmärgi nimel töötamist - KÕIGI rahvaste muutmist näotuteks ja kuulekateks osakesteks suures proletaarses massis.\nMõtle sellele ...\nEnnusta aastat 2009 Aerling 8 3,080 26-09-2009 10:36\nViimane postitus: sala


Rahvuslane: Mart Helme ÜRO ränderaamistikuke vastu seisvatest reformierakondlastest: teie eesti rahva reetmist õigiustav valelikkus ja silmakirjalikkus on tülgastavad\nMart Helme ÜRO ränderaamistikuke vastu seisvatest reformierakondlastest: teie eesti rahva reetmist õigiustav valelikkus ja silmakirjalikkus on tülgastavad\nErakond, kelle võimuloleku ajal on Eesti oma suveräänsuse sisuliselt täielikult Euroopa Komisjonile loovutanud, avastas möödunud nädalal ühtäkki, et Eesti suveräänsuse suhtes vaenulikud jõud – sotsid ja Keskerakond ning nende varjus salakavalalt ka reffide endi kätega pukki upitatud president – kavandavad Eesti suveräänsusest pagulasküsimuses loobuda Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kasuks. Mõtleks, Reformierakond polegi detsembri keskel Marokos Marrakeshis presidendi poolt allkirjastada kavatsetavast migratsioonilepingust midagi kuulnud. Mis sellest, et lepingut on ette valmistatud juba viimased kolm aastat - seega siis osaliselt ka ajal, mil nii peaministri kui välisministri portfell kuulusid Reformierakonnale. Kas tõesti tegelesid ametnikud leppega omal initsiatiivil ja kurikavala plaaniga valitsus ning riigikogu ühel hetkel lihtsalt fakti ette seada? Kui nii, siis saame aru, miks riik Reformierakonna juhtimisel järjekindlalt alla käis ja peenhäälestamisse mandus. Kui ei, siis seda silmakirjalikum on reformierakondlaste ahastavad hüüatused nüüd. Seda enam, et lepingut tutvustati riigikogu välisasjade komisjonile ka kevadel. Tõsi küll, täpselt nii nagu lepingu pooldajad seda praegugi esitlevad – kui midagi, millel pole Eestile siduvaid tagajärgi. Mis on loomulikult vale.\nNiisiis. Vähem kui neli kuud enne valimisi on Reformierakond muutunud immigratsiooni- ja pagulasvastaseks. Kas ikka on? Vaatame siiski lähemalt, mida nad selles kontekstis räägivad. Tegelikult mitte midagi sisulist. Põhimõtteliselt kurjustavad nad üksnes selle üle, et riigikogust on Marrakeshi lepingu ettevalimistamisel mööda mindud ja et presidendile pole teada olevalt riigikogu kaasavalt leppele (mis kannab muide taas eksitavat ja kummalist nimetust „kompakt”) allkirjastamiseks volitusi antud.\nKui nüüd meenutame, kuidas Vao pagulaskeskuse põlemiskindlast materjalist seina kurikuulsa süütamise peale kogu jõustruktuuride raskust kaasates kohale tormanud peaminister Taavi Rõivas kogu eesti rahva (ja eelkõige muidugi EKRE) pihta tuld ja tõrva sülitas, siis on reformerite tänane poos muidugi täiesti üheselt mõistetav. Nad ei kavatse ei nüüd ega tulevikus liigutada sõrmeotsagi, et tegelikult nende poolt tekitatud Eesti suveräänsuspuude likvideerimisel kaasa lüüa. Nad ei kavatse sõrme otsagi liigutada ka selleks, et Marrakeshi leping tõepoolest Eesti esindaja allkirjata jääks. See millega nemad tegelevad, on järjekordne rahva petmiseks mõeldud näitemäng, vee sogamine, et inimesi, kes tõepoolest meie riigi suveräänsuspuude pärast mures on ja tõepoolest Eesti muutumist kolmanda maailma rahvastikuülejäägi prügikastiks pelgavad, segadusse ajada.\nMida refikad siis teevad? Kirjutavad kurje facebooki postitusi. Juriidiliselt oi kui siduv! Rahva vastuseisu Marrakeshi lepingule oi kui võimsalt mobiliseeriv! Tellivad väliskomisjonile lepingu juriidilise analüüsi selle järelmitest Eestile. Ja siis? Me ju teame, et vastust tuleb oodatult poliitkorrekne ja ütleb: kõik on korras, leping pole Eestile siduv, mis sellest, et seal lehekülgede kaupa loetletakse kohustusi, mida lepingule allkirja andnud riikidelt oodatakse. Ja meie presidentki on ju selge sõnaga öelnud, et ootab kannatamatult, et saaks lepingule allkirja anda ning et siis tuleb seda ka ellu viima hakata.\nPoliitkartell! Teie eesti rahva reetmist õigustav valelikkus ja silmakirjalikkus on tülgastavad. Te olete Eesti muutnud banaanivabariigiks, kus pangad teie teadmisel ja tõenäoliselt ka osalusel, pesevad sadade miljardite eurode kaupa venelaste musta raha - ometi räägite selle juures julgeolekust ja sellest, et need, kes teid kritiseerivad, on Putini käsilased. Te olete üles ehitanud riigi, mille peaministripartei on kriminaalkorras süüdi mõistetud ning peaks olema likvideeritud, aga näe – selle partei peaminister külastab erikutsega rahvusriikide hävingut järjekindlalt ellu viiva Bilderbergi grupi koosolekut. Te olete üles ehitanud riigi, mille poliitikat ei suuna mitte ausad ja avalikud poliitilised protsessid, vaid süvariik, kes korrumpeerunud meedia kaasabil päevast päeva nn. liberaalse demokraatia nime all hävitab tegelikku demokraatiat. Te olete omaks võtnud valeliku ja demagoogilise tõlgenduse meie põhiseadusest, kust te oskate tsiteerida vaid neid paragrahve, mis räägivad sellest, et kedagi ei tohi diskrimineerida usu, nahavärvi. jne. alusel, aga te ei tsiteeri praktiliselt kunagi meie põhiseaduse preambulit, mis ütleb, milleks Eesti riik üldse loodud on.\nJa nüüd tahate te Eestit, mis ikka veel, ka veerand sajandit peale Nõukogude Liidu kokkuvarisemist vaevleb tollase migratsiooni järelmite käes, üle ujutada mustade massidega kolmandast maailmast, sest just selle legaliseerimiseks ja allkirjastanud riikidele kohustuste määramiseks on Marrakeshi leping koostatud.\nEt sellega on nõus sotsid, on mõistetav. Nemad vihkavadki rahvusriike. Et sellega on nõus keskerakondlased, on samuti mõistetav, sest nemad näevad siin oma tulevasi valijaid. Et sellega on nõus isamaalased, pole samuti üllatav – nad on Eesti reetmisega tegelenud 1992. aastast alates. Aga üksnes lolle võivad petta reformerite äsjased immigratsioonivastased poosid. Teist, kullakesed, pole Eesti suveräänsuse ja rahvuslike huvide kaitsmisel kunagi asja olnud ega ole ka see kord.\nJürgen võib ju facebookida ja Marko juriidilisi (liba)analüüse tellida. Tegelik võitlus selle nimel, et Eesti jääks Eestiks, jääb ikka üksnes EKRE kanda. Aga eks me selleks ju poliitikas olemegi.\nMonika Helme, Facebook


Anda üürile korter, 3 tuba, Roosikrantsi 19, Kesklinn, Tallinn, Harjumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nAnda üürile korter, 3 tuba - Roosikrantsi 19, Kesklinn, Tallinn, Harjumaa\nAVAR AJALOOLISEHÕNGUGA KORTER\nLisainfo: köök, parkimine tasuta, tsentraalgaas, ühistransport, tsentraalne vesi, parkett, garderoob, lift, sileplekk-katus\nÜürida renoveeritud valgusküllane ja suurepärase asukohaga 90,9 m2 3-toaline korter väärikas 1934. a. Eugen Sachariase projekteeritud esindustraditsionalismi stiilis korterelamus.\nKorteri koosseisu kuulub: esik, eraldi avar köök, kaks magamistuba ja avar elutuba, mida on võimalik ühendada peamagamistoaga. Samuti vannituba ja tualett.\nKorteris on avar köök, kus on olemas puuküttega- kui ka elektri- ja gaasipliit ning korteri põrandaid ehib väärikas kalasabaparkett. Korteri planeering on läbi maja. Korterelamus on oma gaasikatlamaja.\nKorteri juurde on lisatasu eest võimalik soetada parkimiskoht hoovis hinnaga 75 eur/kuu või garaazikasutus hinnaga 150 eur/kuu.\nVanalinn on 3- minuti jalutuskäigu kaugusel ning see väärikas korterelamu paikneb koheselt Vabaduse väljaku kõrval.\nÜür: 800 € kuu, millele lisanduvad kommunaalmaksed ( suvel keskmiselt ca 120 eurot kuus ning talvel ca 200 eurot kuus)\nTagatisraha: 900 €\nVahendustasu: 800 €+KM\nHelista ja lähme seda ajaloolist pärli linnasüdames vaatama!\nLähim lasteaed ~ 200 m Tallinna Lasteaed Sipsik\n~ 230 m Eralasteaed Garant\n~ 240 m Lasteaed VURR\n~ 490 m Rõõmutarekese Lasteaed\n~ 600 m Muumipere Lastesõim\n~ 670 m Tallinna Endla Lasteaed\n~ 710 m Tallinna Päikesejänku Lasteaed\n~ 740 m Tallinna Luha Lasteaed\n~ 250 m Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia\n~ 330 m Tallinna Inglise Kolledž\n~ 370 m Tallinna Tõnismäe Reaalkool\n~ 430 m Kaarli Kool\n~ 480 m Tallinna Südalinna Kool\n~ 560 m Tallinna Tehnikakõrgkool\nLähim peatus ~ 190 m Vabaduse väljak 14 18 191 20 20A\n~ 190 m Kosmos 1 2 3 4\n800 € 8.80 €/m2 Eluaseme väikelaen\nTere Soovin saada rohkem informatsiooni KV.EE'st leitud kuulutuse kohta - Anda üürile korter, 3 tuba - Roosikrantsi 19, Kesklinn, Tallinn, Harjumaa Vastust ootama jäädes\nKiisa tn. 8\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: https://www.kv.ee/3195828 Kommentaar:


Keskmiselt kaotati 15% kehakaalust. Tõeliselt ülekaalulistele on sellest vähe.\nVäga sage kõrvaltoime on iiveldus ja kõhulahtisus. Kõrvaltoimete tõttu katkestas testgrupis ravi 8,7% nendest, kes said 1 mg annuse. 0,5 mg annuse puhul oli katkestajaid küll “ainult” 6,1%, aga poole väiksema annuse puhul on kardetavasti ka kaalulangus väiksem kui see niigi kesine 15%.\nLisaks suurendab südame löögisagedust (ülekaalulistel, kellel on kõrge vererõhk, on see löögisagedus juba niigi suurenenud. Kaalulangus küll parandab asja mingil määral, aga 15% kaalulangus ei vähenda südame löögisagedust nii palju, kui see ravim seda tõstab) ja retinopaatia esinemisriski. Ja vähemasti tiinete rottide puhul esines loodetel raskeid väärarenguid. Jajah, inimene pole rott, aga ikkagi…\nEt, noh, natuke võtad küll kaalust alla, aga oksendad ja pasanteerid ning võid saada südame- ja silmaprobleemid ja rasedaks jääda pole ka soovitatav.\nAitäh, ma arvan, et pigem oleksin paks edasi.\nMe ei ela Ameerikas. Ameerika ravib oma 70% rasvunuid selle ravimiga. Euroopas on ta endiselt diabeediravim. Kui just viimasel ajal midagi muudetud ei ole, ei viitsi otsida. \nEi, ma ei jäänud lolliks.\nTäna jälle tore vaktsiini poole kallutatud artikkel\n…Samas on koroonaviirusevastased antikehad tekkinud kas vaktsineerimise või haiguse läbipõdemise teel ligi 77 protsendil täisealistest. Vaktsineeritutel on nakatumise tõenäosus ligi kolm korda väiksem kui neil, kes pole vaktsineeritud ega haigust läbi põdenud.\nMiks siis nakatumise tõenäosus kolm korda väiksem on vaid vaktsineeritutel? Läbipõdenutel ikka ka ju, aga seda ei saa kirjutada?\nAjavahemikus 15.–27. septembrini testiti koroonaviiruse suhtes juhuvalimi alusel 2378 täisealist inimest, kellest said positiivse testitulemuse 19. Neist 15 olid viirusekandjad ja neli olid juba haiguse läbi põdenud ega olnud enam nakkusohtlikud.\nUuringu juhi, Tartu Ülikooli peremeditsiini professori Ruth Kalda sõnul selgus positiivse testitulemuse saanute profiilist, et vaktsineeritute nakatumistõenäosus on kolm korda väiksem kui neil, kes pole vaktsineeritud ega haigust läbi põdenud.\nJa taas – vaktsineeritute nakatumistõenäosus on kolm korda väiksem. Läbipõdenutel ju samuti?\nNing seda ei saa muidugi ka selgelt välja öelda, kui paljud sellest 2378-st olid vaktsineeritud. Jälle mingi segane häma.\nAntikehade analüüs tehti 2302 täisealisele. Neist 2035-l olid koroonaviirusevastased antikehad olemas. Sellest võib järeldada, et hinnanguliselt on antikehad olemas ligi 77 protsendil täisealistest.\nKui paljud neist 2302-st olid vaktsineeritud? Sellest näeks ju, kui paljudel on antikehad läbipõdemisest. Aga ei, seda ei saa öelda.\nAntikehade levimus on piirkonniti mõnevõrra erinev. Kalda sõnul on need näitajad kõige paremad Hiiumaa ja Saaremaa täisealiste seas.\n“Lõuna-Eestis ja Pärnumaal on antikehade levimus tagasihoidlikum ning see peegeldub ka uute haigusjuhtumite arvus,” märkis Kalda.\nJa miks ei ole sõnagi Ida-Virumaast, mis on ju markantseim näide madalast vaktsineeritusest?\nMinu ERR rääkis küll ka Ida-Virumaast: Ida-Virumaa nakatumist hoiab madalal läbipõdemine\nIda-Virumaal on antikehade näit võrreldav Eesti keskmisega – 76 protsenti. Samas aga on see kõige väiksema vaktsineeritusega maakond. Ometi on nakatumist praegu Ida-Virumaal vähe.\nKalda tõdes, et antikehade suur levimus Ida-Virumaal tuleneb läbipõdemisest.\n“See on pooleks vähemasti,” ütles Kalda. “Pole ju vahet, kas saad immuunsuse läbipõdemise või vaksineerimise tagajärjel, aga vaktsineerimise tagajärjel on see kiirem ja ohutum. Kunagi ju ei tea, kui kergelt see läbipõdemine läheb.”\nSamas artiklis on lausa eraldi peatükk Ida-Virumaast.\nAga mis seal vahet on???? Kui ta kirjutanuks, et nakatumise tõenäosus on neil, kel antikehad olemas, kolm korda väiksem, oleks sa rahul? Mis see sinu jaoks muudaks? Ikka on selge, et kui sa ei vaktsineeri, siis on sul kolm korda suurem oht haigeks jääda kui neil, kes on vaktsineeritud või neil, kes on läbi põdenud. Sa pinised mingi sõnastusdetaili kallal (mis on ilmselt lihtsalt teksti loetavuse huvides nii sõnastatud – kes jaksaks neid pikki koond- ja põimlauseid lugeda, kus on korrektselt kõik üles loetletud), kuid sisu ei muuda see karvavõrdki – et vaktsineerimata inimesed on 3 korda suuremas ohus.\nEestiski saad minna arsti juurde ja retsepti ilma diabeedita. Raske uskuda, et Eesti ainus Euroopa riik on, kus see võimalik. UK-s igatahes samamoodi. Ehk siis äkki ei nimetaks teisi lolliks, kui ise muudatusi otsidagi ei viitsi? (Mina muide ei ole see kägu, kes nimetet ravimi teema siia sisse toi. Mulle lihtsalt ei meeldi, kui inimesed lahmivad foorumis, seepärast sekkusin.)\nEestiski saad minna arsti juurde ja retsepti ilma diabeedita. Raske uskuda, et Eesti ainus Euroopa riik on, kus see võimalik.\nMinu KMI on 45. Ma käin mööda erinevaid arste Eestis, kõik ohivad KMI üle. Mitte keegi, 3 erinevat spetsialisti, pole mingist süstist rääkinud. Seega ühinen käoga, kes väidab, et Eestis seda küll ei kasutata. Võib olla erandjuhtumitel.\nHommikuses 10.26 versioonis veel ei olnud. See on lisatud hiljem.\nAga loomulikult on selles suur sisuline vahe. Vaktsiinipassid peaksid põhinema antikehade olemasolul, mitte vaktsineerimisel ega nakatumise tuvastamisel.\nOi, kas siin on äkki need “pisikesed tühised kõrvaltoimed” nagu kõhulahtisus, iiveldamine ja südamehäired olulised? Aga koroonavaktsiini puhul ei ole? Mingi ravimivastane lamemaalane oled või?\nEeee … sa väidad, et kellelgi on antikehad olemas, aga need on tulnud pühast vaimust?? Võib olla tõesti on mõni väga erandlik juhtum olemas.\nvaata eilsest delfi vaktsineerimise infotundi.\neestis praegu kasutusel olev vaktsiinipass on euroopas üldiselt kehtivatele nõuetele vastav, aga kuna on ka arutusel teema, et hakata arvestama samaväärselt läbipõdemisel saadud antikehade olemasolu.\nHK kulul seda ju ei saa, v-o seepärast ei pakugi?\nsiin eksid, ozempic (semaglutiid) on haigekassa soodusravimite nimekirjas täitsa olemas.\nja õigus on sellele käol, kes teadis, et ravimiameti ravimiinfo järgi on see preparaat näidustatud 2.tüüpi diabeedi ravis lisaks teistele diabeediravimitele või ka üksikravimine siis, kui metformiin on vastunäidustatud.\nKindlasti mitte. Antikehade arv väheneb kiiresti, edasi töötab pikajaline rakuline imuunsus e nn mälurakud.\nLoomulikult on HK rahastus olemas diabeedi ravis, aga meie diskussioon on ju kaalulangetuse kontekstis – ja seda HK ei rahasta. Ei saa isegi parima tahtmise juures rahastada, kuna ravimil ei ole näidustusena rasvumist. Veel. Oma raha eest saad ka ilma diabeedita, ainult kaalu langetamiseks.\nPeame nüüd natuke hoogu. See on retseptiravim, millele ravimiamet on määranud näidustuseks diabeedi ja ei mingit viidet ülekaalule. Sa väidad, et oma raha eest võin ma seda ravimit osta ilma retseptita ning ka muude näidustustega kui diabeet? Ma ei usu sind. Ükskõik, kes ravimi eest maksab, seda määrata saab siiski vaid kindla diagnoosiga inimesele.\nKui sa muidugi just põrandaalust kaubandust ei mõelnud. Sealt kindlasti saab kõike.\nNäidustus on diabeet ja rasvumine. Samas enamus ülekaalulisi on kõik diabeedi piirimail.\nRaviminfost:**II tüüpi diabeedi raviks rasvumisega patsientidel (KMI>=35kg/m2), kellel suukaudsed diabeediravimid (metformiin, sulfonüüluurea preparaat, PPAR agonist, DPP-4 inhibiitor) maksimaalsetes annustes ei ole andnud rahuldavat efekti või on vastunäidustatud\nEeee…esimesed poolteist aastat muust ei räägitudki kui asümptomaatilisest põdemisest, kus midagi ei tunne aga oled surmahaiguse küüsis ja eneselegi teadmata levitad seda teistele.\nEeee…esimesed poolteist aastat muust ei räägitudki kui asümptomaatilisest põdemisest, kus midagi ei tunne aga oled surmahaiguse küüsis ja eneselegi teadmata levitad seda teistel\nAsümptomaatilisest põdemisest ei teki sul nii palju antikehi, et sul mingi immuunsus oleks.\nhttps://kehakaalukliinik.ee/kehakaalu-langetamine/ Päris julgelt reklaamivad ennast põrandaaluse kliiniku kohta.\nKõik ei ole nii sitahädad, et iga köhatuse peale arsti juurde tormavad.\nMuhahaaaa! Et kui loomulik immuunsus on nii hea, et haiguse pea märkamatult seljatad, siis ei olegi immuunsust?\nSul on küll väga lünklik arusaam immuunsusest. Immuunsus ei ole ainult antikehad. Asümptomaatilistel hävitab organismi immuunreaktsioon haigustekitajad juba enne antikehade tekkimist (antikehad tekivad alles ca nädal peale haigestumist), seetõttu ei tekigi antikehi piisavalt ning kui midagi tekibki, siis nii vähe, et kaovad ruttu.\nNo vot, siis ära ole nii sitahäda ka, et süsti kardad. Ja vingumine jäägu ka rohkem sitahädadele, eks?


Kaitseväe vigastatud veteranide võistkond jõudis Võitmatute mängudelt koju - Estonian World Review\nKaitseväe vigastatud veteranide võistkond jõudis Võitmatute mängudelt koju\nTäna pärastlõunal võeti Tallinna lennujaamas pidulikult vastu möödunud nädalal Kanadas vigastatud veteranide Võitmatute sportmängudel (Invictus Games) Eestit esindanud võistkond.\nEesti võistkonda võtsid vastu ja õnnitlesid edukate mängude puhul nende lähedased, kaitseväe juhataja kindral Riho Terras ning Eestis viibivate liitlasüksuste esindajad.\nKindral Terrase sõnul tõestasid võistlused Torontos Võitmatute mängude põhisõnumit – seal osalejad on võitmatud. „Ei ole oluline, kas teie pingutus sai lõpuks medali vääriliseks või mitte – kõik te olete teinud rohkem, palju rohkem, et seda saavutust saavutada,“ ütles kindral Terras Eesti võistkonnale.\nEestlased võtsid mängudelt kokku 8 poodiumikohta ning mitmeid 4. ja 5. kohti. Kaks kuldmedalit võitis sisesõudmises vanemseersant Janno Lepik ning samal alal pronksi veebel Ergo Mets. Kettaheites võitsid hõbeda ja pronksi vastavalt veebel Egerd Erreline ja veebel Jaune Engel ning kaks pronksi ja ühe hõbemedali võitis ujumises nooremveebel Martin Piisang.\nSel aastal toimusid mängud 23.-30. septembrini Torontos. Neil osales kokku üle 550 võistleja 17 erinevast riigist. Lisaks Eestile olid esindatud Afganistan, Austraalia, Kanada, Taani, Prantsusmaa, Gruusia, Saksamaa, Iraak, Itaalia, Jordaania, Holland, Uus-Meremaa, Rumeenia, Ukraina, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid. Eesti võistkonda kuulus 12 meest ja 3 naist, kes kõik on tegevväelased.\nVarasemalt on mänge peetud 2014. aastal Londonis ja 2016. aastal Ameerika Ühendriikides Orlandos. 2018. aasta mängud toimuvad Austraalias Sydneys.


Uus Honda CRF450R 2017 juba varsti meie salongis...... - HRC Eesti\nUus Honda CRF450R 2017 juba varsti meie salongis……\n„Mudel CRF450R on täielikult ümber tehtud. Miski ei ole jäänud kahe silma vahele ja me teeme pidevalt pingutusi, et pakkuda klientidele masinat, mis on teistest ees. Oleme keskendunud sellele, et toota masin, millel on erakordselt võimas mootor, suurepärane tagaratta haarduvus ja madal raskuskese, eesmärgiga parandada eelmise mudeliga võrreldes kiirendamist 5%. Arenduse põhifraas oli „Absolute Holeshot”.Oleme juba alustanud võidusõite ja 2017 CRF450R-i täiustamist Jaapani motokrossi meistrivõistlusel, võites järjest viis esimest sõitu. Nüüd on meil hea meel loovutada selline võimas masin motokrossisõpradele üle terve maailma.”\nNii kolvisõrm kui ka sõrmnookurid on saanud DLC-katte (teemandilaadne süsinik), millel on suurepärane friktsioonikindlus ja vastupidavus, vähendades ka hõõrdekadusid. Läbimõõt ja käik on endiselt 96 mm × 62,1 mm.\nKäivitus Elektri starter lisavarustusena\nJäreljooksu nurk 27° 22′\nEes Showa 49 mm spiraalvedruga amortisaator (305 mm)\nTagarehv 120/80-19 Dunlop MX3S\nEes 260 mm hüdrauliline + laineketas\nTaga 240 mm hüdrauliline + laineketas


Kaks edukat konkurssi\nKeskastme kooliteatrite riigifestival peeti sedakorda 15.–16. aprillil Põlvas. Osales 19 truppi. Saaremaad esindasid Saaremaa ühisgümnaasiumi Kreputlased (juhendaja Rita Ilves) etendusega “Armastus on see..?” ja Orissaare gümnaasiumi Mo-teater (juhendaja Mare Noot) etendusega “Andersen ja Lumekuninganna”.\nFestivali peakorraldaja, Põlva maavalitsuse haridus- ja sotsiaalosakonna peaspetsialisti Helje Põvvati sõnul olid tänavused festivalietendused võrdselt heal tasemel, suuri üllatusi polnud ja žüriil oli väga raske paremaid välja valida. Võidu viis seekord koju Viimsi trupp Eksperiment (juhendaja Külli Täht).\n“Tegemist oli väga teatripärase ühistööga, kus oli näha noorte energiat ja näitlemise lusti,” ütles Põvvat. “Saarlased on oma etendustega alati silma paistnud. Teie juhendajad teevad väga tublit tööd. Mõlemad etendused pakkusid mulle suure elamuse.” Žürii hindas mõlemad Saaremaa lavastused eripreemia vääriliseks.\nSaarlaste osalemist festivalil toetasid Euroopa Sotsiaalfond ja SÜG.\n16. aprillil toimus Alatskivil XXIII vendade Liivide etluskonkurss, kus tänavu oli osalejaid kakskümmend. Saarlased võtsid konkursist osa juba 21. korda. SÜG-i kirjandusõpetaja Rita Ilvese sõnul oli etlejate tase ühtlane ja tugev.\nEripreemiad andsid välja Liivi muuseum, Alatskivi keskkool, Alatskivi vallavalitsus ja Tartu maavalitsus. Oma lemmiku valis ka publik. Žüriisse kuulusid näitleja Tiia Porss, Tartu tudengiteatri juht Kalev Kudu ja varasematel Liivi-konkurssidel edukalt võistelnud Aleksander Bankiir. Žürii andis välja ühe eripreemia, mis läks Viimsi kooli, ja peapreemia, mille võitis SÜG-i 5. klassi õpilane Airike Kapp (juhendaja Rita Ilves), Airike pälvis ka publikupreemia.\nVarem on saarlased Velvo Väli, Ott Aardam, Lee Trei, Marian Heinat (SÜG) ja Helena Pihel (KG) sellelt konkursilt toonud viis peapreemiat.


TARTU ÜLIKOOL ÕIGUSTEADUSKOND TALLINNAS Eraõiguse instituut - PDF Free Download\nTARTU ÜLIKOOL ÕIGUSTEADUSKOND TALLINNAS Eraõiguse instituut\nDownload "TARTU ÜLIKOOL ÕIGUSTEADUSKOND TALLINNAS Eraõiguse instituut"\n1 View metadata, citation and similar papers at core.ac.uk brought to you by CORE provided by DSpace at Tartu University Library TARTU ÜLIKOOL ÕIGUSTEADUSKOND TALLINNAS Eraõiguse instituut Kadri Timuska TARBIJAÕIGUSTE KAITSE INKASSOMENETLUSES: EESTI JA SOOME ÕIGUSE VÕRDLEV KÄSITLUS Magistritöö Juhendaja: Dr. Iur. Karin Sein Tallinn 2014\n2 SISUKORD SISSEJUHATUS...3 I INKASSOMENETLUS EESTIS Võlgade sissenõudmise protsess Tarbijakaebused inkassoteenuste osas...12 II INKASSOMENETLUSE REGULATSIOON VÕRDLUSENA EESTIS JA SOOMES Meeldetuletuskirjad Meeldetuletuskirjade sisu Eesti õigus Soome õigus Maksimaalne tasu meeldetuletuskirja saatmise eest Eesti õigus Soome õigus Maksimaalne tasu maksegraafiku sõlmimise eest Võla sissenõudmiskulud Eesti õigus Soome õigus Järelevalve teostamine inkassoettevõtete tegevuse osas...58 KOKKUVÕTE...60 SUMMARY...65 KASUTATUD MATERJALIDE LOETELU\n3 SISSEJUHATUS Vahepealsest majanduslangusest tingitud tööpuuduse suurenemine ja töötasude vähendamine suurendas inimeste hulka, kes elavad pidevalt võlgu ning peavad igapäevaselt kokku puutuma inkassofirmadega aasta lõpus Lindorff Eesti AS poolt läbiviidud uuringu tulemustest selgus, et tüüpiline võlgnik on 35. aastane meesterahvas, kes peab tasuma igakuiselt autoliisingut ja kodulaenu ning kellel on õigeaegselt maksmata üks kuni kaks arvet. Keskmine võlasumma on 230 eurot. Naisterahvad on rahaga ümberkäimisel ja võlgnevuste likvideerimisel kohusetundlikumad. 1 Eestis kaotati möödunud aastal hilinenud maksete tõttu 3,0% kogukäibest. 2 Julianus Inkasso OÜ juhatuse esimehe Ülar Maapalu väitel 30 päeva peale arve esitamist jääb ülesse veel ligikaudu 5% tasumata arvetest, mille rahuldatud saamiseks pöördub ettevõte üldjuhul inkassofirma poole. Võlgniku jaoks ei ole olnud antud arve tasumine prioriteetide nimekirjas esikohal. Inkassoettevõtte ülesandeks on teha konkreetse arve tasumine esmatähtsaks. Umbes 60% võlgnikest likvideerib oma võlgnevuse kohtueelses menetluses. Ülejäänud nõuded nõutakse sisse kohtu ja kohtutäituri abiga. Pärnu Maakohtu Haapsalu kohtumaja maksekäsu kiirmenetluse osakonna abil on muutunud kohtulik võlgade sissenõudmine mugavaks, kiireks ja efektiivseks. 3 Inkassofirma poole pöördutakse, kui ettevõte tunneb oma kliente isiklikult, kuid ei ole aega nendega igapäevaselt tegeleda või firmal on nii palju kliente, et ta ei tunne neid ega oska nende finantsilist olukorda hinnata. Samuti juhul, kui ettevõttel endal puuduvad vastavad oskused ja soovitakse esindaja abi, et oma klientidelt raha sisse nõuda tasumata jäetud arvete eest. Inkassomenetlus on kohtuväline võlgade sissenõudmine, mis hõlmab endas läbirääkimisi võlgnikuga ning kompromissi sõlmimist tasumise osas. 4 1 Lindorff: tüüpiline võlgnik on 35-aastane mees. E24. Kättesaadav arvutivõrgus European Payment Index Kättesaadav arvutivõrgus - %2Fec.europa.eu%2Fenterprise%2Fpolicies%2Fsingle-market-goods%2Ffiles%2Flate-payment- campaign%2fpresentations%2fcroatia%2fbosch_en.pdf&ei=eqhxu6- ng8go7qbkvycqaw&usg=afqjcneupjtwd_e_t4injm2s7f27rmqi4q&cad=rja aprilli Buum: Maksa ära! Kättesaadav arvutivõrgus Äripäeva seminar Kuidas inkassofirmaga efektiivselt koostööd teha. Ülar Maapalu ettekanne 3\n4 Inkassoteenuse osutaja võib tegutseda käsunduslepingu alusel või toimub võlaõiguslik tehing (nõude loovutamine) ja käsutustehingu sõlmimine. Tsiviilseadustiku üldosa seaduse [Edaspidi: TsÜS] 6 lõike 3 alusel on käsutustehing kokkulepe õiguse muudatuse kohta ja käsutamine tähendab võlanõude võõrandamist. Käsutustehingu puhul on tegemist võlausaldaja vahetusega. 5 Esialgne võlausaldaja ei ole enam nõude omanik ning võlgnevus tuleb tasuda juba uuele võlausaldajale ehk inkassoettevõttele (nõude ostjale). Nõue läheb üle uuele võlausaldajale koos kõigi õiguste ja kohustusega ning esialgne võlausaldaja vabaneb riskist, et nõue jääb rahuldamata VÕS 164 alusel. VÕS 170 järgi tuleb võlausaldaja vahetumisest võlgnikku teavitada. Nõudeid võib loovutada ühe kaupa või ostetakse võlaportfell, kus on palju ühetüübilisi nõudeid. Inkassomenetlus on valdkond, mida seadusandja ei ole seni eraldi õigusaktiga reguleerinud. Inkassoteenuse osutaja peab eelkõige lähtuma võlaõigusseaduse [Edaspidi: VÕS] regulatsioonist. Praktikas on väljakujunenud olukord selliselt, et inkassoettevõtted tegutsevad oma parima äranägemise järgi ning teevad vastavaid muudatusi oma tegevuses alles siis, kui võlgnik on pöördunud oma õiguste kaitseks Tarbijakaitseametisse [Edaspidi: TKA] või kohtusse. Alles kohtus on võimalik väidetaval võlgnikul esitada tuvastushagi tsiviilkohtumenetluse seadustiku 368 järgi, paludes tuvastada võlgnevuse puudumist ning seejärel esitada nõue kahju hüvitamise osas. Töö autori hinnangul inkassofirmade võlamenetlejad ei vaevugi süvenema võlgnevuse õiguslikku alusesse ja võlgnikule vastatakse pigem, et kohtume kohtus. Samas oleks paljud kohtuvaidlused olemata, kui kohtueelses menetluses teeks mõlemad pooled järeleandmisi ja jõuaks kompromissini. Inkassomenetluse eesmärgiks peaks olema esmajärjekorras soov saavutada kokkulepe võla vabatahtlikuks tasumiseks. 6 Reaalsuses inkassoteenuse osutajate töötajatel ei ole aega ega soovi iga nõude üle pikemalt arutleda. Samuti on võlgnike seas väljakujunenud arusaam, et inkassofirmad nõuavad liiga suuri kõrvalkulusid ning kohus kindlasti vähendaks võlgnetavat summat. Tihtipeale võlgnetav summa hoopis suureneb, kuna tarbijad ei oska oma õigusi kaitsta ja lisanduvad riigilõiv ning õigusabikulud. 7 5 P. Varul, I. Kull, V. Kõve, M. Käerdi. Võlaõigusseadus I. Kommenteeritud väljaanne. Tallinn Lk Creditreform Eesti OÜ kodulehekülg. Kättesaadav arvutivõrgus Kiirlaenuturg analüüs ja ettepanekud. Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium. Veebruar Lk. 16 Kättesaadav arvutivõrgus - %2Fwww.mkm.ee%2Fpublic%2Fkiirlanuturg_analyys_ja_ettepanekud.pdf&ei=NwE8U466BMrLhAf11YGYD Q&usg=AFQjCNGnRG5hYGdisnzNuwlU_-jtmUadNA&bvm=bv ,d.bGE&cad=rjab 4\n5 Võlgnike mõjutamiseks kasutavad inkassofirmad võlgnike nimede avalikustamist. Seda tehakse mõningal juhul massiliselt ega kontrollita, kas tegelikkuses võlgnevus eksisteerib ja ega selle olemasolu üle ei toimu hetkel vaidlust. 8 Võlgnikud pannakse avalikku häbiposti, mis pärsib nende majandustegevust. Võlgniku nime avaldamine ajalehes, linnatänaval suurel plakatil, Krediidiinfo AS maksehäireregistris või inkassoettevõtte kodulehel peaks eeldama, et ei ole vaidlust nõude olemasolu üle. Võlgnike nimede avaldamise seaduspärasust kontrollib Andmekaitse Inspektsioon. Seire käigus on korduvalt avastatud rikkumisi ja tehtud inkassofirmadele ettekirjutusi. 9 Ühiskondlik hukkamõist ja võimalik negatiivne mõju võlgniku majanduslikule olukorrale sunnib tasuma ka põhjendamatuid võlgnevusi. Enamik võlglastest tasub ära ilma lisaküsimusi esitamata nii põhi- kui ka kõrvalnõuded ja aegunud nõuded. Paljud tarbijad oma madala haridustaseme tõttu ei ole oma õigustest teadlikud või on nad töötud ja neil ei ole piisavalt ressursse oma õiguste kaitsmiseks. 10 Töö autori hinnangul on üldjuhul võlgnikel ikkagi oma võlgnevuse pärast pigem piinlik. Teadlikumad tarbijad pöörduvad nõu saamiseks TKA poole. Käesolev magistritöö on aktuaalne, kuna paljud teenuseosutajad on valinud inkassoettevõtte end esindama suhtluses võlgu jäänud klientidega. Krediidiinfo AS aastal tehtud Krediidipoliitika turu-uuringu käigus selgus, et enim kasutavad ettevõtted inkassofirmasid. Inkassoettevõtete teenuseid kasutab 28% küsitluses osalenud teenusepakkujatest. 11 Samas ei ole Eestis piisavalt reguleeritud inkassoettevõtete tegevus mida võib või mida ei tohi teha võlgu sisse nõudes. Tihtipeale peavad tarbijad pöörduma oma õiguste kaitseks TKA poole või kohtus selgeks vaidlema võlgnevuse asjaolud. Probleemide teket ennetaks seadusandja poolne õigusliku regulatsiooni loomine inkassofirmade tegevuse osas. 12 Tekkinud on olukord, kus põhimõtteliselt iga juriidiline või füüsiline isik võib loovutada 8 Inkassoettevõtete seire kokkuvõte. Andmekaitse Inspektsioon. Kättesaadav arvutivõrgus Andmekaitse: pea kõik inkassofirmad rikuvad seadust. Äripäev. Kättesaadav arvutivõrgus Kiirlaenuturg analüüs ja ettepanekud. Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium. Veebruar Lk. 16 Kättesaadav arvutivõrgus - %2Fwww.mkm.ee%2Fpublic%2Fkiirlanuturg_analyys_ja_ettepanekud.pdf&ei=NwE8U466BMrLhAf11YGYD Q&usg=AFQjCNGnRG5hYGdisnzNuwlU_-jtmUadNA&bvm=bv ,d.bGE&cad=rjab 11 Krediidiinfo krediidipoliitika turu-uuring. Lk. 12. Kättesaadav arvutivõrgus Tarbijalt nõutavate sissenõudmiskulude piirangute väljatöötamise kavatsus. Justiitsministeerium Kättesaadav arvutivõrgus - 5\n6 inkassofirmale väidetava võlgnevuse. Kuna töö autor on töötanud seni kahes erinevas inkassoettevõttes, siis puutub ta igapäevaselt kokku antud töös uuritavate probleemidega. Autor püstitab käesoleva magistritöö raames järgmise hüpoteesi: Eestis kehtiv õiguslik regulatsioon ei ole piisav reguleerimaks inkassoettevõtete tegevust. Oluline on reguleerida, milline ettevõte võib võlgade sissenõudmisega tegeleda ning millised kohustused ja vastutus sellega kaasneb. Inkassofirmad eksisteerivad Eestis juba üheksakümnendate aastate algusest, kuid senini ei ole nende tegevust seadusandja eraldi õigusaktiga reguleerinud. Tähtis on kindlasti ka ettevõtja seisukohalt, milline on teda esindava inkassofirma mentaliteet võlgnevuste sissenõudmisel ning selle kooskõla kehtivate õigusaktidega. Inkassoteenuste osutajate maine ei ole hea. Hetkel ei ole inkassofirma loomiseks vaja litsentsi või tegevusluba, õigusalast haridust ja ei nõuta muude nõuete täitmist. Inkassoturul tegutsevad ka ettevõtjad, kellel on väike kogemus antud valdkonnas. Osadel inkassofirmadel on endil maksuvõlgnevused või nõuavad nende võlgu sisse teised inkassofirmad. 13 See ei näita head tooni ja kui inkassofirma on juba ise võlgu, ei tohiks ta ka enam ise tarbijatelt võlgu sisse nõuda. Magistritöö eesmärgiks on välja selgitada, millised on peamised probleemid inkassoteenuste osutajate tegevuses võlgnevuste sissenõudmisel ja milliste probleemidega puutuvad kokku tarbijatest võlgnikud inkassofirmadega suheldes. Võlgnike probleemid seoses inkassofirmadega tulevad esile TKA aastaraamatutest, kust leiab statistika inkassoteenuste osutajate tegevuse peale tehtud kaebuste kohta, samuti inkassofirmade tegevuse osas tehtud ettekirjutused ja järelepärimised. Töö eesmärgiks on uurida, milliseid valukohti tuleks seadusandja poolt inkassomenetluses õiguslikult reguleerida. Püstitatud eesmärgi saavutamiseks on töö autor kasutanud analüüsivat ja võrdlevat meetodit. Autor analüüsib ja võrdleb oma töös Eestis kehtivat õiguslikku regulatsiooni võlgnevuste sissenõudmise kohta Soomes kehtivaga. Võrdlus Soome regulatsiooniga on asjakohane, kuna lähinaabrite õiguskultuur on sarnane Eesti omaga ja Eestil on võimalik oma õigusliku regulatsiooni väljatöötamisel Soomes kehtivast regulatsioonist eeskuju võtta. 13 Julianus Inkasso nõuab ka inkassofirmadelt võlgu sisse. Kättesaadav arvutivõrgus - 6\n7 Soome regulatsiooni osas on autor peamiselt aluseks võtnud laki saatavien perinnästä [Edaspidi: PerintäL]. 16. Märtsil 2013 jõustusid PerintäL-s olulised muudatused tarbijate seisukohalt. Tähtsamaiks muudatuseks võib pidada, et oluliselt määral on vähendatud meeldetuletuskirjade maksimaalseid tasusid ja võlgnevuse sissenõudmise kulude piirmäärasid. 14 Võrdluseks Soomes kehtiva õigusliku regulatsiooniga on autor aluseks võtnud Eestis tehtud tarbijate vastu suunatud maa- ja ringkonnakohtulahendid ajavahemikus kuni ja analüüsinud, kui palju on võlgnikelt väljamõistetud meeldetuletuskirjade eest tasusid, sissenõudmiskulusid kokku ja millistel põhjustel on kohus need jätnud väljamõistmata. Valimisse kuulus 54 maa- ja ringkonnakohtulahendit. Samuti on töö autor käsitlenud justiitsministeeriumi poolt väljatöötatud Tarbijalt nõutavate sissenõudmiskulude piirangute väljatöötamist kavatsust 15 ja läbi käesoleva töö püüdnud anda oma hinnangut väljatöötamiskavatsuses kavandatavatele õiguslikele meetmetele. Väljatöötamiskavatsuses tehtud ettepanekud peaksid tulevikus VÕS osana hakkama reguleerima inkassoteenuse osutajate tegevust Eestis. Kuna hetkel selles valdkonnas ei ole piisavalt õiguslikke allikaid, on uuritud lähemalt ka Eestis tegutsevate suuremate inkassofirmade praktikat võlgade sissenõudmisel tarbijatelt. Käesolev töö on jagatud kaheks suuremaks peatükiks. Esimeses peatükis selgitatakse Eestis väljakujunenud inkassomenetluse käiku ja käsitletakse TKA aastaaruandeid osas, mis puudutavad tarbijakaebusi seoses inkassoteenuste osutamisega ja inkassoettevõtetele tehtud ettekirjutusi, tuues välja peamised probleemid seoses tarbijate õiguste riivamisega. Teises peatükis võrreldakse Eestis kehtivat õiguslikku regulatsiooni Soomes kehtiva õigusliku regulatsiooniga võlgade sissenõudmisel ja käsitletakse Eestis väljakujunenud kohtupraktikat võlgnevuste sissenõudmise osas. Autor teeb omapoolseid ettepanekuid iga teema kohta, kuidas tulevikus reguleerida inkassoteenuse osutajate tegevust Eestis ja millises osas võiks Eesti Soomes kehtivast õigusest eeskuju võtta. 14 Amended Debt Collection Act improves consumer position. Consumer Law 14/03/2013. Kättesaadav arvutivõrgus - 4cdc-907d-fc93cca74ac9&announcementId=97f8663f-e634-4ccc-89f Tarbijalt nõutavate sissenõudmiskulude piirangute väljatöötamise kavatsus. Justiitsministeerium Kättesaadav arvutivõrgus - 7\n8 I INKASSOMENETLUS EESTIS 1.1 Võlgade sissenõudmise protsess Alljärgnevalt tutvustab töö autor inkassomenetluse skeemi Creditreform Eesti OÜ näitel. 16 Ajavahemikud võrreldes teiste inkassoettevõtetega võivad menetlusskeemis varieeruda. Samuti tugineb autor korraldatud TrainingWeb tasuta veebiseminarile, 17 milles jagati praktilisi näpunäiteid võlgade sissenõudmise erinevate etappide kohta, et tegutsemine oleks läbimõeldud. Seminar oli mõeldud küll pigem eraisikutele oma võlglastelt nõuete rahuldatud saamiseks, kuid üldjoontes sama süsteemi kasutavad ka inkassoettevõtted. Inkassofirma näol on üldjuhul tegemist ühiskonna halva lapsega, keda mainides kerkivad silme ette karmisõnalised kirjad, rasked koputused uksele, ähvardavad telefonikõned ja ebameeldiv ärevus võlgniku hinges. Peamiselt ajakirjanduse poolt loodud kuvand seob kõik antud negatiivsed ilmingud võlgade sissenõudmisega. 18 Seega antud alapeatükis antakse ülevaade, kuidas inkassoettevõtted reaalselt võlgade sissenõudmise protsessi läbiviivad, et selle pinnalt uurida võlgade sissenõudmises tekkida võivaid probleeme ning teha omapoolseid ettepanekuid probleemide lahendamiseks. Inkassomenetlus koosneb kolmest peamisest etapist. Esimeseks sammuks inkassofirma poolt on teha võlgnikule taustakontroll (Maksu - ja Tolliameti kodulehekülg, Ametlikud Teadaanded, kinnistusraamat, äriregister, rahvastikuregister, Krediidiinfo AS maksehäireregister), et oleks kergem võtta hoiak võlgniku võimalike lubaduste suhtes ja lihtsam hinnata, kui suur on võlgnevuse sissenõudmise tõenäosus. Kui leitava informatsiooni puhul näiteks nähtub, et võlgniku puhul on tegemist petise või kroonilise võlgnikuga, siis inkassofirma võtab kasutusele kohe karmimad meetmed nõude sissenõudmiseks. 19 Lühidalt öeldes kontrollitakse võlgniku maksevõimet, mille põhjal teeb inkassofirma otsuse menetluse alustamise või mitte alustamise kohta. 16 Creditreform Eesti OÜ menetlusskeem on autori valduses. 17 Veebiseminar Praktilised toimingud võlgade sissenõudmisel ja viiviste arvestamisel. Trainingweb. Kättesaadav arvutivõrgus K. Mitt. Inkasso koputab ainult võlgniku uksele. Otsustaja: [ajakiri juhile], 2008, nr. 31, lk Veebiseminar Praktilised toimingud võlgade sissenõudmisel ja viiviste arvestamisel. Trainingweb. Kättesaadav arvutivõrgus - 8\n9 Kui otsustatakse nõue menetlusse võtta, saadetakse välja esimene võlateatis. See toimub umbes 15. päeva jooksul alates nõude menetlusse võtmisest. Kirjaga informeeritakse võlgnikku, et nõue on edastatud inkassomenetlusse ja tuletatakse meelde tasumata jäänud arvet. Võlanõudel on määratud tähtaeg võla tasumiseks. Maksetähtaeg hakkab kulgema mitte ajast, mil võlgnik kirja kätte sai, vaid ajast, mil inkassofirma maksenõude edastas, kas Eesti Posti või E-posti vahendusel. 20 Kui võlgnik ei ole ettemääratud aja jooksul esmast võlanõuet tasunud, tehakse kindlaks võlgniku seisukoht ja selgitatakse välja mittemaksmise põhjus. Vajadusel täpsustakse inkassofirma poolt nõude õiguslik alus ning edastatakse võlgnikule võlgnevuse aluseks olevad dokumendid peamiselt lepingud ja tasumata arved. Kui võlgnikul ei ole vastuväiteid, siis lepitakse kokku tähtaeg võla tasumiseks. 21 Üldjuhul on võlgnik võlgu mitmele võlausaldajale ning tal tuleb teha valikuid - kellele, millal, kui palju tasuda. Seega on inkassofirma esmane ülesanne olla võlgnikule piisavalt tülikas ja jätkata lolli järjekindlusega, et saada nõue esmajärjekorras enne teisi võlausaldajaid rahuldatud. 22 Esimese etapi käigus võetakse ka telefoniteel vajaduse korral korduvalt võlgnikuga ühendust ja telefonile mittevastamise puhul saadetakse SMS- lühisõnumeid. 23 Teine inkassomenetluse etapp on ajavahemikus 16 kuni 55 päeva. Kui võlgnik ei reageeri inkassoteenuse osutaja nõudele võlgnevus tasuda, siis järgneb korduva võlateatise saatmine, mis on juba rangema sisuline ning milles teavitatakse võla mittetasumise tagajärgedest. Informeeritakse, et võla tasumata jätmise korral pöördutakse kohtu poole ja sellisel juhul lisanduvad võlasummale ka sissenõudja kohtukulud. 24 Lisaks hoiatatakse, et kohus võib hagi tagamiseks arestida arvelduskontod ja muu vallasvara, seada võlgnikule kuuluvale kinnisvarale käsutamise keelumärke või kasutada muid seaduslikke vahendeid hagi tagamiseks. 25 Samuti tuvastatakse põhjused, miks võlgnikul ei ole 20 Creditreform Eesti OÜ inkassomenetluse skeem autori valduses 21 Ibid 22 Veebiseminar Praktilised toimingud võlgade sissenõudmisel ja viiviste arvestamisel. Trainingweb. Kättesaadav arvutivõrgus Creditreform Eesti OÜ inkassomenetluse skeem autori valduses 24 Ibid 25 Creditreform Eesti OÜ korduv meeldetuletus autori valduses 9\n10 olnud võimalust võlgnevust tasuda. Kui võlgnik endiselt ignoreerib nõude olemasolu, siis saadetakse teatis tema vastu oleva nõude Krediidiinfo maksehäireregistris avaldamise kohta. 26 Nõude avaldamise eesmärgiks on panna võlgnik tasuma. Võlgnevuse avaldamine loob paratamatult isikule halva maine. Maksehäireregistri teatises antakse tähtaeg nõude tasumiseks. Kui võlgnik selle aja jooksul võlanõuet ei likvideeri, lisatakse tema vastu oleva nõude asjaolud Krediidiinfo AS poolt hallatavasse avalikku maksehäireregistrisse. 27 Maksehäireregistrisse krediidiasutuste poolt kantud informatsiooni säilib 5 aastat pärast maksehäire lõpetamist ja muudel juhtudel 3 aastat pärast võlgnevuse täielikku tasumist. 28 See võib oluliselt häirida tarbija võimalusi tulevikus krediidi, järelmaksu või liisingu saamiseks. Seega on tegemist väga olulise mõjutusvahendiga, et saada nõue rahuldatuks võlgniku poolt. Võlgnevust võib avaldada, kui tegemist on ainult võla avaldamisega ja sellega kaasne väärtushinnangut võlgniku tegevusele ning ei ole vaidlust võlgnevuse asjaolude üle. 29 Samuti avalikustavad inkassofirmad juriidilistest isikutest võlgnikke oma kodulehel, ajalehtede lisades või avalikus kohas hoone seinale riputatud plakatil. Võlgnike nimede avalikustamisel ei tohi võlausaldaja anda ebakohaseid väärtushinnanguid ja peab olema järgitud andmekaitseseaduses sätestatut. Ka tõeste andmete avaldamine allub kindlatele reeglitele ja nende rikkumisel võib avaldamine olla seadusvastane. 30 Andmete avaldamisele peaks järgnema inkassoteenuse osutaja ja võlgniku vahel kompromisslepingu (suulise või kirjaliku maksegraafiku) sõlmimine, millega lepitakse kokku võlgnevuse tasumine. Kui võlgnik näitab üles koostöövalmidust, siis tuleks koguaeg paralleelselt muude toimingutega pidada ka läbirääkimisi, et jõutaks inkassomenetluse raames kokkuleppele. Samuti, kui võlgnikuga ei ole veel kontakti saadud, siis otsitakse võlgniku kontaktandmeid. 31 Kolmas etapp on kohtumenetluse eelfaas, mis leiab aset alates 56. inkassomenetluse päevast. Tehakse jõupingutusi kokkuleppe saavutamiseks võlgnikuga ning saadetakse talle erinevaid 26 Creditreform Eesti OÜ inkassomenetluse skeem autori valduses 27 Ibid 28 Eraisikute maksehäired. Kättesaadav arvutivõrgus Riigikohtu lahend nr punkt Riigikohtu lahend nr punkt Creditreform Eesti OÜ inkassomenetluse skeem autori valduses 10\n11 hoiatuskirju näiteks kohtueelne viimane hoiatus ja hagihoiatus. 32 Inkassotegevuse eesmärgiks on endiselt võlgnikuga kompromissi saavutamine, et vältida kohtumenetlust. Antud menetluse faasis tehakse lõplik inkassomenetluse tulemuslikkuse analüüs ja võetakse vastu otsus nõude edasise sissenõudmise osas. Otsus kujundatakse vastavalt inkassoteenuse osutaja kliendi soovile või inkassofirma soovitusele oma kliendile. Inkassomenetluse pikkuseks antud skeemi järgi on umbes 180 päeva, kuid tegelikkuses menetluse pikkus varieerub. 33 Inkassomenetlus võib lõppeda viiel viisil: 1. võlgnevust ei ole õnnestunud sisse nõuda ja puuduvad põhjused menetluse jätkamiseks; 2. nõue on tühistatud, näiteks puudus menetluse läbiviimiseks õiguslik alus. 3. inkassoteenuse osutaja klient soovib menetluse lõpetamist, näiteks võlausaldaja näeb, et inkassofirma ei suuda nõuet rahuldada; 4. võlgnevus on täiesulatuses võlgniku poolt tasutud; 5. nõue esitatakse kohtusse. 34 Kui puuduvad kohtumenetlust välistavad asjaolud, siis vastavalt võlausaldaja soovile edastatakse nõue kohtusse või teeb ettepaneku selleks võlausaldajale inkassofirma %-l juhtudest soovivad inkassofirmade kliendid, et inkassoettevõtte juristid esindaks nende huvisid ka kohtumenetluses, kuna võlausaldajatel endil tihtipeale puuduvad selleks vajalikud oskused ja võimalused. 36 Kohtumenetluses on võimalik veel võlgnikul sõlmida inkassofirmaga kompromiss, mille kohus kinnitab ja mille mitte täitmisel edastatakse nõue kohtutäiturile täitmiseks. Ka kohtutäituriga on võimalik võlgnikul veel sõlmida maksegraafik, enne kui kohtutäitur arestib pangakonto või vallas-või kinnisvara. 37 Kohus võlgnikult välja mõista võlausaldaja kasuks ka jooksva viivise kõrvalnõuetelt alates kohtulahendi jõustumisest kuni põhinõude täieliku tasumiseni, mis tähendab, et võlgnik võib kokkuvõttes tasuda mitu korda rohkem kõrvalnõudeid kui suur oli põhivõlgnevus. 32 Veebiseminar Praktilised toimingud võlgade sissenõudmisel ja viiviste arvestamisel. Trainingweb. Kättesaadav arvutivõrgus Creditreform Eesti OÜ inkassomenetluse skeem autori valduses 34 Ibid 35 Ibid 36 Krediidiinfo krediidipoliitika turu-uuring. Lk. 12. Kättesaadav arvutivõrgus Arve maksmata. Kas sa said kirja? Kättesaadav arvutivõrgus\n12 1.2 Tarbijakaebused inkassoteenuste osas Välja toomaks tarbijate probleeme seoses võlgade sissenõudmisega inkassofirmade poolt käsitleb autor järgnevalt TKA poolt tehtud tarbijate kaebusi inkassoteenuste osutajate kohta. TKA aastaaruannetest selguvatest probleemidest saab järeldada, millises osas hetkel Eestis kehtiv võlgade sissenõudmise regulatsioon on puudulik ja saab teha ettepanekuid, mida võiks Eesti põhjanaabritelt üle võtta oma regulatsiooni loomisel. Tarbijaks on Eesti õiguse järgi ainult füüsiline isik, kellele pakutakse tarbimishüvesid. Tarbijakaitseseaduse tarbija määratlusest nähtub, et seadus kohaldub juhtudel, kui tegemist on tarbijale kauba või teenuse pakkumise ja müümise või muul viisil turustamisega kaupleja poolt ning tarbija kasutab saadud tarbimishüvesid oma isiklikus sfääris, s.t koduses majapidamises. Tarbijaõigusliku regulatsiooni põhieesmärk on kaitsta majandustehingu nõrgemat poolt. 38 Ka Soomes kehtiva kuluttajansuojalaki (eesti keelde tõlgituna tarbijakaitseseaduse), lõike 4 alusel on tarbijaks füüsiline isik, kes kasutab tarbekaupu ja teenuseid muuks kui äritegevuseks. Kaupleja on äriühing või FIE, kes tulu või muu majandusliku kasu saamise eesmärgil müüb tasu eest tarbekaupu. 39 Esmakordselt mainiti TKA aastaraamatus tarbijate tehtud kaebusi inkassofirmade tegevusega seoses aasta aastaaruandes, milles avaldatakse pahameelt aastate taguste võlgade sissenõudmiseks saadetud nõuete suhtes ja võlgnevusele lisandunud viivise suuruse osas. TKA-l tuli anda selgitusi, et võlgnevused tuleb tasuda ja viiviste vähendamise osas tuleb tarbijal pöörduda kohtusse. 40 Tehingust tuleneva nõude aegumise tähtaeg kolm aastat TsÜS 146 lõike 1 järgi. Antud juhul olid inkassofirma poolt esitatud nõuded vanemad kui kolm aastat, seega aegunud aastal kerkisid esile tarbijate probleemid seoses kiirlaenudega. Enamus juhtudel oli tegemist situatsioonidega, kus tarbija oli jäänud makseviivitusse ja võlausaldaja oli peale seda nõude edastanud inkassofirmale, millega seoses tekkis tarbijal kohustus maksta ebaproportsionaalselt suuri leppetrahve (võlgnevuse sissenõudmisega seonduvad kulutused), 38 M. Kingisepp. Tarbijakaitse õigus Euroopa Liidus ja Eestis. Läte 2011.Lk Kuluttajansuojalaki /38. Kättesaadav arvutivõrgus: h%5bpika%5d=kuluttajansuojalaki 40 Tarbijakaitseameti aastaaruanne Lk 154. Kättesaadav arvutivõrgus\n13 intresse ja viiviseid. 41 Näiteks ebaproportsionaalselt suure hulga maksemeeldetuletuskirjade saatmine võib võlgnevuse sissenõudmise kulusid märkimisväärselt suurendada. Samuti juhul, kui võlgnik on varasemalt sisuliselt nõudele vastu vaielnud, siis nõude loovutamisega inkassoettevõttele on tekitatud võlgnikule põhjendamatuid kulutusi aastal esitasid tarbijad TKA-le kaebusi inkassoteenuste osas seoses kaugmüügiga. Probleemiks oli inkassofirmalt saadud maksemeeldetuletus peale seda, kui leping oli juba teenusepakkujaga lõpetatud ning saadud tootedki tagasi saadetud. Seega inkassofirma ei olnud enne nõude menetlusse võtmist kontrollinud nõude õiguslikku alust ja tekitas tarbijale ebamugavusi seoses n.ö valenõudega. 43 TKA andmetel pöördub nende poole aeg-ajalt tarbijaid, kellele on inkassoettevõtete poolt esitatud põhjendamatuid või osaliselt põhjendamatuid võlanõudeid. TKA on juhtinud võimalikke alusetuid võlanõudeid saavate inimeste tähelepanu asjaolule, et põhjendamatuid võlanõudeid on õigus vaidlustada ja selles osas tasuks olla tähelepanelik ning reageerida kohe. 44 Alusetu võlanõude vaidlustamiseks tuleb võlanõude esitanud inkassofirmale esitada kirjalik vastuväide nõudele. Inkassoettevõte on seepeale kohustatud tõendama võlgnevuse olemasolu kirjalike tõenditega ja tõendama, et tarbijat on mõistliku aja jooksul võlgnevusest teavitatud. 45 Peale maksemeeldetuletuse saamist tarbijad pahatihti tasuvad vabatahtlikult nõude, kartes, et nende nimi avaldatakse Krediidiinfo AS maksehäireregistris ja seeläbi saavad nende vastu olevad nõuded saavad teatavaks tervele krediiditurule ning ei ole enam võimalik pangalt laenu või liisingut saada. 46 Kui toimub nõuete massiline loovutamine, siis tihtipeale edastatakse nõude aluseks olevad dokumendid inkassofirmale alles siis, kui võlgnik on võlgnevust vaidlustanud. 47 Võib 41 Tarbijakaitseameti aastaaruanne Lk 180. Kättesaadav arvutivõrgus Tarbijalt nõutavate sissenõudmiskulude piirangute väljatöötamise kavatsus. Justiitsministeerium Lk. 5. Kättesaadav arvutivõrgus Tarbijakaitseameti aastaaruanne Lk 147. Kättesaadav arvutivõrgus Amet: Tarbija saab alusetu võlanõude vaidlustada. ERR uudised. Kättesaadav arvutivõrgus 45 Ibid 46 K. Sein. Protection of Consumers in Consumer-Credit Contracts: Expectations and Reality in Estonia. Juridica International XX Lk Creditreform Eesti OÜ menetlusskeem autori valduses 13\n14 juhtuda, et selgub, et võlgnevuse aluseks olevad dokumendid on puudulikud või ei leia esialgne võlausaldaja neid enam üldse oma arhiivist. Lindorff Eesti AS esindaja andis vastuseks asjas, kus tarbija oli saanud alusetu võlanõude, et kliendiga sõlmitakse leping, mis näeb ette kohustuse esitada vaid põhjendatud nõudeid. 48 Seega määravad lepingulised suhted ära, et klient peab esitama põhjendatud nõudmise. Kui tuleb ette seiku, et tarbija saab põhjendamata nõude, siis tuleks ka kliendisuhete reegleid revideerida. 49 Kui võrrelda aastaid 2005 kuni 2008, siis üheks peamiseks probleemiks oli ka inkassoteenuste osutajate ebaselged nõuded. 50 Kuna võlausaldaja pöördub inkassofirma poole üldjuhul keerulisemate nõuete puhul. Juhul, kui võlgnik keeldub tasumast ja nõue on arusaamatu, siis sealt tekivad ka tarbijate kaebused seoses inkassofirmade tegevusega. Samas, kui võlgnik on algusest peale vaielnud võlgnevusele sisuliselt vastu, siis ei tohiks inkassoettevõttele nõuet edastada, vältimaks sissenõudmiskulude suurenemist aastal sagenesid tarbijate kaebused seoses internetisideteenusega, kus nõue edastati teenusepakkuja poolt inkassofirmale seoses tarbija poolt talle esitatud arve maksmata jätmisega. Kui tarbija ei ole tasunud arvet õigeaegselt on tegemist lepingurikkumisega. Tarbijad leidsid, et nõue on liiga kiiresti inkassomenetlusse üleantud või ei olnud teenusepakkuja tarbijat eelnevalt teavitanud, et tal on võlgnevus. 52 Sellisel juhul võib võlausaldaja proovida teenida kasumit võlgniku arvelt ja kasutada sissenõudmiskulude hüvitist lisatulu allikana. 53 Samas tarbijaid ise tunnistasid, et olid oma võlast teadlikud. Seega hoopis tarbijad võisid proovida alusetult rikastuda võlausaldaja arvel VÕS 1027 alusel. Sellistes olukordades TKA tarbijat aidata ei saa, kuna tarbija oli jätnud teenuseosutaja ees tahtlikult oma kohustused täitmata ja teenuseosutajal on õigus kasutada kolmandate isikute abi võlgnevuse sissenõudmisel Amet: Tarbija saab alusetu võlanõude vaidlustada. ERR uudised. Kättesaadav arvutivõrgus 49 Ibid 50 Tarbijakaitseameti aastaaruanne Lk 147. Kättesaadav arvutivõrgus Tarbijalt nõutavate sissenõudmiskulude piirangute väljatöötamise kavatsus. Justiitsministeerium Lk. 5. Kättesaadav arvutivõrgus Tarbijakaitseameti aastaaruanne Lk Kättesaadav arvutivõrgus Tarbijalt nõutavate sissenõudmiskulude piirangute väljatöötamise kavatsus. Justiitsministeerium Lk. 5. Kättesaadav arvutivõrgus Tarbijakaitseameti aastaaruanne Lk Kättesaadav arvutivõrgus\n15 Tarbijad avaldasid pahameelt ka selle üle, et inkassomenetlus tõi neile kaasa täiendavaid kulutusi, 55 kuid tulenevalt VÕS 113 lõikest 5 on võlgnik kohustatud hüvitama võla sissenõudmisega tekkinud kulud võlausaldajale. Kui tarbija on kas teadlikult või pahatahtlikult jätnud kauplejale või teenusepakkujale tasumata, siis on võlausaldajal õigus pöörduda inkassofirma või kohtu poole oma õiguste kaitseks. Võlausaldajal ei ole kohustust võlgnikku teavitada inkassofirma poole pöördumisest, küll aga peab ta teavitama võlgnikku juhul, kui nõue loovutatakse uuele võlausaldajale tulenevalt VÕS 170 alusel. Nõude loovutamise põhiline eesmärk on nõude muutmine rahaks. Autori hinnangul võib nõude loovutamise põhjuseks olla tekkinud olukord, kus võlgnik keeldub põhjendamatult kohustuse täitmisest võlausaldaja ees, kui liiga palju võlausaldaja raha on nõuete all kinni, suur ajakulu võlgnikuga suhtlemisel ja nõude omanikul võib puududa piisav õigusalane pädevus. Samuti võib olla tegemist emotsionaalse põhjusega. Näiteks ei soovi võlausaldaja ise võlgnikega suhelda. Nõude loovutamise puhul ei ole võlgnikul soovitatav tasuda kohustust uuele võlausaldajale, kui ta ei ole saanud nõude loovutamist tõendavat dokumenti või esialgse võlausaldaja poolt väljastatud teatist. Sel juhul on kohustuse täitmine seotud riskiga, et nõue tasutakse valele valele isikule. 56 Nõude loovutamise osas on riigikohtu tsiviilkolleegium oma tehtud lahendis nr leidnud, et nõude loovutamiseks piisab senise võlausaldaja ja uue võlausaldaja omavahelisest kokkuleppest. 57 VÕS 172 järgi on loovutamisdokumendi mitte esitamise korral võlgnikul õigus keelduda kohustuse täitmisest. Samas aga võlausaldaja esitatud hagi rahuldamist see ei välista, kui võlgnikku teavitati tema vastu esitatud võlanõudest pärast kohtusse hagiavalduse esitamist. Seega võlgnik ei saa keelduda tasumisest ainuüksi toetudes faktile, et teda ei olnud eelnevalt teavitatud tasumata jäänud kohustusest. 58 Nõude reaalse olemasolu korral on võlausaldajal õigus see nõue siiski rahuldatud saada. 55 Tarbijakaitseameti aastaaruanne Lk Kättesaadav arvutivõrgus Äripäeva käsiraamat. Tallinn Riigikohtu lahend nr punkt Ibid punkt 12 15\n16 2009. aastal esitati kaebusi mitmete postimüügiettevõtete kohta, kust oli järelmaksuga tellitud kaupa, jäetud tasumata ning seejärel saadud inkassofirmalt maksemeeldetuletus. TKA ja Lindorff Eesti AS vahel toimunud arutelu tulemusena oli Lindorff Eesti AS valmis loobuma võlgnevuse sissenõudmise kuludest, mis võlgnevusest välja arvati. 59 Seega inkassoteenuse osutaja ei vaielnud vastu, et võlgnevuse sissenõudmise kulud on ebaproportsionaalselt suured võrreldes põhisummaga ja proovis ehk teenida kasumit väidetavate kulude eest. 60 Kui tarbijad ei oleks TKA poole pöördunud, siis ei oleks inkassoettevõte ka korrektuure teinud oma võlanõude summas aastal TKA-l tehtud kaebuste ja järelepärimiste arv tõusis hüppeliselt. Suur kaebuste ja järelepärimiste arvu tõus oli seotud asjaoluga, et mitmed tarbijaid olles tellinud kaupu tootekataloogidest Quelle, Bon Prix ja Hobby Hall olid jäänud kohustuste täitmisel väidetavalt viivitusse aastatel 2006 kuni 2007 sissenõutavaks muutunud rahaliste kohustuste täitmise osas. Lindorff Eesti AS saatis tarbijatele maksemeeldetuletused, mis sisaldasid lisandunud viiviseid ja sissenõudmistasusid. 61 Seega esitas Lindorff Eesti AS tarbijatele võlanõuded aegunud nõuete kohta. Tarbijate selgitustest TKA-le selgus, et tarbijad ei nõustu kohustuste mittekohase täitmisega või tunnistavad nõuet, aga ei mõista inkassoteenuse osutaja tegevust olukorras, kus võlgnevuse sissenõudmismenetlust on alustatud alles aastaid pärast kohustuse mittekohast täitmist. Amet pööras Lindorff Eesti AS tähelepanu asjaolule, et tulenevalt TsÜS 146 lõikest 1 lepingu mittekohase täitmise korral saab võlausaldaja sissenõudmismenetlust algatada ning kahju hüvitamist nõuda kolme aasta jooksul alates võlgnevuse sissenõutavaks muutumisest. 62 Riigikohus on oma otsuses nr märkinud, et TsÜS 146 lg 4 kohaselt tehingust tulenevate nõuete aegumistähtaeg 10 aastat, kui kohustatud isik rikkus kohustust tahtlikult. Riigikohus on käsitlenud kohustuse tahtlikku rikkumist eelkõige pahatahtlikkuse ja pettusega. 59 Tarbijakaitseameti aastaaruanne Lk 174. Kättesaadav arvutivõrgus Tarbijalt nõutavate sissenõudmiskulude piirangute väljatöötamise kavatsus. Justiitsministeerium Lk. 4. Kättesaadav arvutivõrgus Tarbijakaitseameti aastaaruanne Lk 59. Kättesaadav arvutivõrgus Ibid. Lk 59 16\n17 Seega on oluline välja selgitada, kas tarbija on pahatahtlikult või ekslikult jätnud võlgnevuse tasumata. 63 Samuti avaldas TKA oma seisukoha Lindorff Eesti AS-le seoses meeldetuletuskirja maksustamisega lähtudes VÕS paragrahvidest 108, 114 ja 115. Lindorff Eesti AS-l tuli loobuda esmase maksemeeldetuletuskirja tasustamisest. 64 Autor leiab, kui esimese meeldetuletuskirja saadab võlgnikule esialgne võlausaldaja ei tohiks selle eest tasu küsida. Inkassofirma poolt saadetava meeldetuletuskirja saatmine on ilmselt olnud töömahukam. Lindorff Eesti AS TKA seisukohta aktsepteeris ning tegi vastavad muudatused ja ümberkorraldused. Teiste inkassoettevõtete vastu esitatud kaebustes avaldasid tarbijad arusaamatust nõude õiguslike aluste kohta ja nõude sisu osas, nende edastamisest esialgse võlausaldaja poolt inkassofirmale mitteteavitamise osas ja samuti vaidlustasid tarbijad inkassomenetluse kulude suurusi aastaaruandest nähtub, et kaebuste arv oluliselt vähenes võrreldes aastaga. Tarbijad pöördusid ka aastal TKA poole seoses asjaoluga, et tellinud postimüügi kataloogide Quelle, Bon Prix, Hobby Hall ja Anttila tooteid on nad kohustuste täitmisel jäänud väidetavalt viivitusse aastatel 2000 kuni 2008 sissenõutavaks muutunud rahaliste kohustuste täitmise osas. TKA pööras jällegi Lindorff Eesti AS tähelepanu nõuete aegumise tähtaegadele. 66 Seega on esialgne võlausaldaja korduvalt ja teadlikult, kasutades ära inkassofirma võlanõudjate oskusi, proovinud panna võlgnikke tasuma aegunud nõudeid. Kohusetundlikud tarbijad tasuvad ka aegunud nõude, kuid oma õigustest teadlikumad tarbijad peavad pöörduma TKA või kohtu poole, et inkassofirma lõpetaks nende vastu käiva võlamenetluse. Eestis on tavaline, et inkassofirma võlglaste nimekirja satuvad isikud, kes ei ole valmis oma õiguste kaitsmiseks kohtus või ei oma selleks vajalikke finantsilisi vahendeid Riigikohtu lahend nr punkt Tarbijakaitseameti aastaaruanne Lk 59. Kättesaadav arvutivõrgus Ibid. Lk Tarbijakaitseameti aastaaruanne Lk Kättesaadav arvutivõrgus K. Sein. Protection of Consumers in Consumer-Credit Contracts: Expectations and Reality in Estonia. Juridica International XX Lk\n18 Tarbijate poolt tehtud järelepärimised lahendati aastal võlausaldaja poolt nõudest loobumisega või poolte kokkuleppel. Samasisulised pöördumised esitati TKA poolt ka Creditreform Eesti OÜ tegevuse vastu tootekataloogi Oriflame osas. Julianus Inkasso OÜ tegevuse osas avaldati rahulolematust seoses informatsiooni puudulikkusega võlgade sissenõudmisel. Võlanõude teatistel puudus piisav informatsioon arusaamaks, mis kohustusega on tegu. Lisaks eeltoodule pöördusid tarbijad TKA poole selgituste saamiseks seoses laenu tagastamisel tekkinud probleemidega, millest tulenevalt loovutas võlausaldaja sissenõutavaks muutunud nõude inkassoettevõttele sissenõudmiseks aasta TKA aastaaruande põhjal puudub informatsioon inkassomenetlusega seotud kaebuste kohta. Välja saab tuua tarbijate kaebusi, mis on jõudnud TKA tarbijakaebuste komisjoni. Tarbijakaebuste komisjonile saab kaebuse esitada vaid juhul, kui kaebajat ei rahulda TKA eelmenetluse tulemus või kaupleja/teenusepakkuja pakutud lahendus. 69 Kui TKA kaebustekomisjoni otsus tarbijat ei rahulda, on tarbijal alati võimalik pöörduda kohtu poole oma õiguste kaitseks. Pahatihti aga tarbijatel puuduvad teadmised oma õiguste kaitsmise võimalustest ja rahalised vahendid oma õiguste kaitsmiseks kohtus. 70 TKA tarbijakaebuste komisjon tegi aastal kolm inkassofirmade tegevust puudutavat otsust. TKA tehtud otsuses palus tarbija tuvastada nõude sisulist olemasolu. Tarbija selgitas oma avalduses, et ta eelnevalt ei olnud teadlik inkassoteenuse osutaja poolt saadetud hagihoiatuses märgitud võlgnevuse olemasolust. Tarbija aadress oli vahepealsel ajal muutunud, kuid tarbija oli sellest oma teenusepakkujat teavitanud. Seega ei saanud tarbija kontaktandmed olla vananenud. Enne Julianus Inkasso OÜ saadetud meeldetuletuskirja ei olnud tarbija ühtegi meeldetuletuskirja saanud. Samuti märkis tarbija oma kaebuses, et pärast hagihoiatuse saatmist ei saanud ta inkassofirmalt põhjendatud selgitusi nõude loovutamise kohta ja võlgnevuse põhinõude ning kõrvalnõuete kujunemise kohta Tarbijakaitseameti aastaaruanne Lk Kättesaadav arvutivõrgus Kaebuste lahendamine Tarbijakaebuste komisjonis. Kättesaadav arvutivõrgus Kiirlaenuturg analüüs ja ettepanekud. Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium. Veebruar Kättesaadav arvutivõrgus - %2Fwww.mkm.ee%2Fpublic%2Fkiirlanuturg_analyys_ja_ettepanekud.pdf&ei=NwE8U466BMrLhAf11YGYD Q&usg=AFQjCNGnRG5hYGdisnzNuwlU_-jtmUadNA&bvm=bv ,d.bGE&cad=rjab 71 Tarbijakaebuste komisjoni otsus nr Kättesaadav arvutivõrgus\n19 Oluline on märkida, et tihtipeale tarbijad ei teavita teenusepakkujat oma kontaktandmete muutumisest ning teavitused võlgnevuse kohta saadetakse valele postiaadressile. Lepingulise suhte pooled kohustuvad käituma üksteisega heas usus. Hea usu põhimõttest (VÕS 6 lg 1) tulenevale lepinguliste kohustuste laienemisele vastavalt hõlmab see kohustus informeerimiskohustust. Kui võlgnik on rikkunud kohustust teavitada võlausaldajat oma kontaktandmete muutmisest, ning muutunud on kõik või enamus võlausaldajale algselt esitatud kontaktandmetest, on välistatud võlgniku heauskne käitumine ning selle läbi võlausaldaja pahausksus nõude esitamisega viivitamise korral. 72 Sagedasti vabandavad võlgnikud end asjaoluga, et ei ole saanud võlausaldajalt ühtegi arvet ega meeldetuletust. Arvete mittesaamine ei vabasta tarbijat jätta tasumata kauba või teenuse eest, mida ta on tarvitanud. Kohustus tuleb täita vastavalt lepingule tulenevalt VÕS 23 alusel. Võlausaldaja esindaja Julianus Inkasso OÜ oma seisukohta tarbija kaebuse osas ei esitanud. Komisjon otsustas seega rahuldada tarbija kaebuse ja tuvastada, et nõue on põhjendamatu. Kuna inkassofirma ei esitanud nõude loovutamist tõendavaid dokumente ega esialgse võlausaldaja kinnituskirja nõude loovutamise kohta, siis hindas TKA kaebuste komisjon seda tarbija põhiõiguste rikkumiseks. Samuti oli komisjon seisukohal, et inkassoettevõtte hagihoiatuses märgitud kõrvalnõuded jagavad põhinõude staatust. Põhinõude põhjendamatuse korral tuleb hinnata tõendamatuks ka intresside, viiviste ja sissenõudmisega põhjustatud kahju hüvitamise nõue. 73 TKA komisjon pidas vajalikuks ka märkida, et õiguskaitsevahendite rakendamisel tuleb lähtuda sätestatud hea usu põhimõttest, mille kohaselt võlausaldaja ja võlgnik peavad teineteise suhtes käituma hea usu põhimõttest lähtuvalt. Ebaproportsionaalsete õiguskaitsevahendite kohaldamine võlausaldaja poolt on hinnatav õiguse kuritarvitamisena. Julianus Inkasso OÜ tähelepanu juhiti kahju ärahoidmise ja kahju minimiseerimise kohustusele. 74 Antud hetkel tekitas inkassofirma põhjendamatut kahju tarbijale. TKA tarbijakaebuste komisjoni otsus puudutab vaidlust Danske Bank AS Eesti filiaali poolt loovutatud nõude üle. Vaidluse tulemusena sõlmisid pooled kompromisslepingu vastastikuste järeleandmiste teel VÕS 578 alusel. Võlausaldaja oli antud asjas Condor 72 K. Reinson. Hea usu põhimõttele tuginemine tarbijakrediidilepingust tuleneva täitmisnõude esitamise. Magistritöö 2013 Tartu Ülikooli eraõiguse instituut. Lk Tarbijakaebuste komisjoni otsus nr Kättesaadav arvutivõrgus Ibid 19\n20 Inkasso OÜ. Tarbijal tekkis panga ees võlgnevus ja pank loovutas nõude inkassoteenuse osutajale. Tarbija aga soovis, et pangaga sõlmitud limiidilepingust tulenevate kõrvalkohustuste ja nende määrade kohaldamist jätkaks ka inkassofirma. 75 Condor Inkasso OÜ leidis, et inkassoettevõtte puhul ei ole tegemist krediidiasutusega ja seetõttu ei ole inkassofirma seotud esialgse võlausaldaja varasemate lepingutingimustega. Nõude ostja ei pea võlgnevuse sissenõudmisel arvestama esialgse võlausaldaja poolt võlgnikule seatud lepingutingimustega. Tarbijakaebuste komisjoni istungil toimunud nõude üle arutlemisel siiski Condor Inkasso OÜ teatas, et nõustub limiidilepingust tulenevate tingimuste kohaldamisega. 76 Kohustust selleks inkassofirmal ei olnud, kuid võlgnikuga kompromissi saavutamise eesmärgil oldi selleks valmis. Tarbijakaebuste komisjoni otsuses rahuldati tarbija kaebus ITM Inkasso OÜ vastu. Tarbija ja kaupleja sõlmisid võlasumma tasumiseks kokkuleppe, mille alusel tarbijal tuli teha iga kuu osalisi osamakseid. Igakuise makse hulgas oli ka intress 4 eurot kuu kohta. Tarbija maksis koguvõlgnevuse enne maksegraafiku lõppu ja teavitas sellest inkassofirmat ka E-posti teel. ITM Inkasso OÜ aga nõudis veel 24. euro tasumist, mis oli intressimakse kuni maksegraafiku lõpuni. Tarbija tasus nõutud intressimakse, kuid oli seisukohal, et nõue on alusetu. 77 Inkassofirma hinnangul nõustus tarbija oma võlgnevuse tasumisega täiendava intressi 24. euro osas. Inkassoettevõte selgitas, et nõuab kõigilt võlgnikelt, kelle vastu inkassofirma on nõude omandanud, täiendavalt veel intresse inkassoteenuse eest. ITM Inkasso OÜ väitis, et nõude loovutamise käigus ei saa inkassofirma nõude loovutajalt mingit tasu, vaid üksnes omandab nõude ja kohustuse tasuda kogu võlasumma nõude loovutajale, kui see on võlausaldajale tasutud. 78 Autori hinnangul kokkulepped, mis on esialgne võlausaldaja ja inkassofirma omavahel sõlminud, ei oma võlgniku seisukohalt tähtsust. Võlgniku õiguslik seisund peaks jääma muutumatuna Tarbijakaebuste komisjon otsus nr 7-1/ Kättesaadav arvutivõrgus Ibid 77 Tarbijakaebuste komisjoni otsus nr Kättesaadav arvutivõrgus Ibid 79 P. Varul, I. Kull, V. Kõve, M. Käerdi. Võlaõigusseadus I. Kommenteeritud väljaanne. Tallinn Lk\n21 Tarbijakaebuste komisjon leidis oma otsuses, 80 et VÕS 411 lõike 1 alusel võib tarbija tarbijakrediidilepingust tulenevad kohustused osaliselt või täielikult täita ennetähtaegselt. Sellisel juhul ei võlgne tarbija krediidi kasutamata jätmise ajale langevat intressi ega muid kulusid. Seega puudub tarbijal intressi tasumise kohustus alates võla tagasimaksmise faktist. VÕS 411 lõikes 1 sätestatu kohaldub siiski üksnes ulatuses, mille suhtes puudub eriregulatsioon. 81 Antud juhul puudub eriregulatsioon reguleerimaks inkassofirma tegevust. Kaupleja esitatud intressinõue oli tühine ja selle nõude täitmisel oli tegemist alusetu rikastumisega VÕS 1027 alusel. Alusetu rikastumine tekib olukorras, kus isik on omandanud midagi teiselt isikult ilma õigusliku aluseta ja õigusliku aluseta omandatud tuleb välja anda isikule, kelle arvelt see toimus. 82 Ka tarbijapoolne lepingust taganemine oli õiguspärane. Võlgnik edastas E-kirja ja manusena maksekorralduse, mille selgitusse oli märgitud võlgnevuse täielik kustutamine. 83 Sellise selgituse põhjal oleks pidanud inkassofirma arusaama, et tarbija soovis koguvõlgnevust tasuda ja sellega võlasuhte lõpetada. Võlausaldaja selgitus, et nõuab kõigilt enda võlgnikelt lisaks võlakohustusele täiendavalt intressi tasumist viitab sellele, et kaupleja eksitab enda võlgnikke teadlikult selles osas, missugune on nõude loovutamise järgne tasumise kohustus. 84 ITM Inkasso OÜ-l ei ole õigust nõuda tarbijatelt tasu inkassoteenuse eest, kuna inkassofirma ei osuta seda teenust võlgnikele, vaid isikutele, kellelt ta nõude omandab sellise väite esitamisel võlgnikele on tegemist ebaõige teabega. Antud tegevuse puhul võib olla karistusseadustiku paragrahvis 209 sätestatud kelmuse tunnustega, kuna võlausaldaja võib saada varalist kasu võlgnikule tegelikest asjaoludest teadvalt vale ettekujutust luues aastal pöördus TKA-sse veel tarbija, kes ei nõustunud Tele2 Eesti AS nõudega, mis oli loovutatud Julianus Inkasso OÜ-le. Tarbija sai oma võlgnevusest väidetavalt alles teada siis, kui pöördus Tele2-e klienditeeninduspunkti lepingut sõlmima. Tarbija sõnul ei olnud teda 80 Tarbijakaebuste komisjoni otsus nr Kättesaadav arvutivõrgus Võlaõigusseaduse ja teiste seaduste muutmise eelnõu seletuskiri. Lk. 51. Kättesaadav arvutivõrgus - n%26page%3dpub_file%26file_id%3df08d18c1-acda f77f9226a3b7%26+&cd=4&hl=en&ct=clnk&gl=ee 82 P. Varul, I. Kull, V. Kõve, M. Käerdi. Võlaõigusseadus III. Kommenteeritud väljaanne. Tallinn Lk Tarbijakaebuste komisjoni otsus nr Kättesaadav arvutivõrgus Ibid 85 Ibid 21


Kuidas keelata tulemüür\nNiisiis, teie eesmärk on keelata tulemüür Windows 7. Enne kui hakkate seda keelata, pead olema teadlik sellest, mida te teete ja miks, sest tulemüür on leiutatud põhjusega, ja see on midagi vaja. Ja sa lähed seda tühistada. Just ei usu, et tulemüür ja Tulemüür - on kaks erinevat asja. See on sama asi, vaid arendajad Microsoft kutsus oma tulemüüri Tulemüür.\nIdee on selles, et kui tulemüür on seadistatud õigesti, siis on see suur, et kaitsta oma arvutit erinevate rünnakute väljastpoolt või volitamata juurdepääsu Internetile erinevaid programme.\nOn olemas spetsiaalsed sätted, mis võimaldavad teil seadistada oma tulemüüri tahes rakendus, mis tahab minna internetti, palume teil selleks luba.\nSee on päris mugav. Sellised programmid on oluline meie ajal, kui Internet ja paljud arvutid on täis viirusi. Kui teil on võime kohandada iga programmi, kui te üritate saada välja viirus võrgu tulemüüri küsib, kas soovite või mitte. Seega on sul võimalik õigeaegselt avastada soovimatu tarkvara arvutisse.\nTulemüür: kuidas keelata ja miks\nLisaks on vaja aru saada, mida kõik, mida vaja keelata tulemüür. Kui installite teise tulemüüri või viirusetõrje, mis hõlmab samasuguse taotluse, võib tekkida probleeme. Sisseehitatud tulemüür Windows vastuolus uute, tundmatute temale tulemüüri.\nEt neid probleeme ei olnud, on vaja valida midagi üks. Peaaegu alati üksi tulemüür, sisseehitatud viirusetõrje.\nKui te otsustate teha sama, siis pead teadma, kuidas tulemüür. Järgmine selgitatakse, kuidas seda teha. Sest kui sa midagi valesti, või ei täielikult välja lülitada, võimalus mingeid probleeme on suurepärane.\nKuidas keelata tulemüür: 1. etapp\nEsmalt on vaja leida koht, kus me teeme esialgse seaded. Seda saab teha mitmel viisil. Me tegutseme kiiresti ja optimaalselt.\nVajuta klaviatuuril "Windows" + R. Neile, kes ei tea, mida nupule «Windows» - see on vahel "alt" klahvi ja "ctrl".\nSelle tulemusena, siis on aken "Run". Enter «kest: ControlPanelFolder». Järgmine, mida avab erinevaid elemente, mis on juhtpaneeli. Erinevus on selles, et kui sa lihtsalt avada "Control Panel", seejärel kogu menüüd / elemendid / vahendid grupeeritakse ja jõuda soovitud asukohta, siis tuleb teha mõned klikid ja tean õige kategooria. Ja mööda teed meie poolt pakutav on kõik palju lihtsam. Open, kui kõik elemendid ja leiad tähestikulises järjekorras kirje "tulemüüri".\nPärast ravi alustamist selle menüü, näeme nimekirja ühendused, mis on praegu töötab personaalarvuti. Väljalülitamine meie tulemüüri iga võrgu ja salvestada.\nKuidas keelata tulemüür: Samm 2\nJärgmine peame tulemüür teenus ise. Kõne aken "Run" ja kirjutage "services.msc".\nUus teenus avaneb, mille loetelu on operatsioonisüsteem, valige "tulemüüri Windows». Klõpsake üksust kaks korda.\nLeiame "Üldine" aknas, mis avaneb. Seal otsivad nuppu "Lõpeta". Press. Siis pöörata tähelepanu "Startup type". Siin on vaja täpsustada mõiste "Keelatud".\nNüüd peate salvestama. Vajuta "OK" nuppu ja jätkake edasi seaded.\nKuidas keelata tulemüür: Samm 3\nKõne aken "Run" ja kirjutage "msconfig". "System Configuration" menüüs peaks avama. "Teenused" alt lahti. In tohutu nimekiri erinevaid teenuseid on Windowsi tulemüür. Eemaldage linnuke, et toode. Vajuta "Salvesta".\nJärgmine, peate arvuti taaskäivitama muudatused jõustuvad. Nüüd saate ohutult paigaldada muu tulemüüri või viirusetõrje.\nTuleb märkida, et kui seal oli soov lülitage tulemüüri taga, tuleks teha kõik vastupidises järjekorras, etapi 3: 1.\nViirus keelab viirusetõrje saidid: mida teha?\nWindows lukus, saata sms\nProoviversiooni viirusetõrje: teha õige valik!\nVajalik tööriist millega laminaat\nLäätse juurviljadega: retsepte esimese teise tassi\nCity-miljonärideks USA elanikkonnast ja huvitavaid fakte\nKuidas Belgia lipu ja mida see tähendab?\nMust ja valge päevalilleseemned: ajaloo kohta, kasulikke ja kahjulikke omadusi\nGarden of Eden Apart 4 (Bulgaaria / Saint Vlas): reisijaid ülevaateid\nTeismelised kultuuri ja selle funktsioonide\nDieeti maksa ja pankrease\nPrefab Houses - Houses of the Future!


Kolm inimest loovutasid kelmidele suured rahasummad - Uudised - Põhjarannik\nKolm inimest loovutasid kelmidele suured rahasummad\n31. juuli 2020, 17:48\nNeljapäeval teatasid järjekordsed kolm Ida-Virumaa inimest politseile, et kelmid on nende pangaarveid tühjendanud. Üks inimene kaotas 5700, teine 2600 ja kolmas 1390 eurot.\nKõigil kolmel juhul kasutas kurjategija viimastel nädalatel levinud skeemi. Kannatanu saab kõne väidetavalt pangatöötajalt, kes väidab, et tema kontol on tehtud kahtlaseid tehinguid ja küsib paroole, et panna konto kinni. Kelmide jutu õnge läinud ähmis inimesed ongi andnud neile ligipääsu oma pangaarvele ja jäänud rahast ilma.\nSarnaste praegu levivate petukõnede eest hoiatavad pangad praegu nii oma kodulehel kui ka internetipankades.\nSwedbank tuletab meelde, et pank ei küsi kunagi oma klientidelt eeltoodud andmeid. Kui klient saab sellise kõne, siis kindlasti ei tohiks helistajale anda oma kaardiandmeid. Kui klient on aga oma kaardiandmed ekslikult petturitele andnud, tuleks kindlasti teavitada panka (telefonil 6 310 310) ning oma kaart sulgeda.\nLuminori panga finantskuritegevuse tõkestamise Eesti üksuse juht Kaarel Paabut annab neli soovitust, kuidas kahtlaste kõnede puhul tegutseda.\n1. Ole teadlik sellest, mida pangatöötaja kunagi ei küsiks. Kõige olulisem on meeles pidada, et pank ei küsi kunagi oma kliendilt tema kontonumbrit ja maksekaardi andmeid - näiteks kaardinumbrit ja kaardi tagaküljel olevad CVC-koodi. Samuti ei küsita kliendilt internetipanga juurdepääsu paroole. Kui olete saanud sellise kõne, siis ei ole kindlasti tegemist pangatöötajaga ning sellest tuleks koheselt teavitada panka ja politseid.\n2. Jälgi telefoninumbrit, millelt sulle helistatakse. Petturid võivad helistada nii Eesti kui ka välismaa numbrilt, kuid kindlasti tuleb meeles pidada, et pangatöötaja ei helista kunagi välismaal registreeritud numbrilt. Seega pöörake tähelepanu, kas helistaja number algab Eesti suunakoodiga, milleks on +372.\n3. Kõneleja keel ja suhtlusviis. Enamasti ei räägi petturid eesti keelt ning seetõttu kipuvad nad otsima vabandusi selles keeles mitterääkimiseks. Eesti pangatöötaja ei keeldu kunagi suhtlemast kohalikus keeles. Samuti on petturite suhtlusviis tähelepanu äratav ja pealetükkiv.\n4. Helista ise panka tagasi. Juhul kui te pole veendunud, et teile helistas pangatöötaja ning kahtlustate petturlust, siis katkestage kõne ning helistage ise panga ametlikule telefoninumbrile. Õiged telefoninumbrid leiate panga kodulehelt. Panga tegelikule töötajale olukorda selgitades saate teada, kas vastuvõetud kõne pärines tõesti pangast või oli tegemist pettuse katsega. Lisaks annab pangatöötaja teile informatsiooni, kuidas edasi tegutseda.