Postitatud: Esm. Märts 08, 2010 10:30 pm Teema: Mazda 626 2.0 100kW H.P GW, 1999\nTeen siis järgmise päevikuteema ka siia...\nTekitan teema oma ustavast sõbrast.\nKuna eluaegne Mazda-fanaatik siiani, siis see oli lihtsalt asjade loomulik käik ilmselt, algas see kõik isa 82.a 626ga, jätkus järgmiste põlvkondadega, korra sai omatud ka 91. 323Fi ja siis tuli hetkeks Mondeo ja siis jälle tagasi Mazda peale.. Siiani on kõik masinad olnud kas 2.0 või 2.5 (kui 323 välja jätta).. Paari sakslast ja venelast olen ka pidanud...\n2008 alguses vahetasin töökohta ja siis tekkis vajadus ruumikama masina järgi (katsu sa suuri kaste MX-6 olematusse pagasiruumi panna). Ja nii saigi vaadatud universaale, mahtuniversaale.. Lõpuks sõelale jäi see masin, kuna hind, aastaarv ja varustus olid väga head. Lisaks siis see, et auto uuena Tallinna Vilojetist ostetud ja Justiitsministeeriumi omand. Hooldatud on masinat kenasti ja siiani töötanud tõrgeteta ka külmakraadide juures.\n1999. aprilli kuus arvele võetus masin on tegelikult paberite järgi toodetud juba 98.a lõpus, kuid üks limiteeritud universaalide seeriast, millel kas 85 või 100kW mootor (mul on 100ne), lilla värv ja "Scandic" pakett - istmesoojendused, armatuuris kleebitud puitimitatsioon, automaatreguleeringuga tagasild, tulepesurid, püsikiirushoidja, katuseluuk. Konditsioneeri või kliimat Scandic'uga ei pakutud. Autoga sain kaasa ka talverehvid, mis on nüüdseks juba väga väsinud, kuigi suverehviks mõnele kõlbavad kindlasti, kes tahab 15" vallai'sid müügiautole, siis andku samuti märku..\nAutol oli ostes sees ka Pioneeri CD-makk, millel samuti puitimitatsioonpaneel, kuid kuna valgustus oli nahkas, siis müüsin maki ära ja sai sisse pandud korralik JVC, mis aegade jooksul on Panasonic'uga ja nüüd on vanakooli Pioneeri cd-keerutaja sees, mis võrreldes 4.a uuema Pana'ga, teeb ikka võrratut häält ja mulle see meeldib.\nSamuti oli sees Nokia HF, mõeldud just 5110 ja sellistele, mingi aeg mul ta isegi oli kasutuses, kuid telefoni ei tahtnud enam laadida. Peitsin ta ajutiselt armatuuri alla, mingi aeg vaatan üle selle uuesti ja sebin teise SIMi ka. :) Muidu kuuldavus oli supper ka maanteel sõites.\nAutol on peal ka veojõukontroll, kuid üks ABSi andur on kalane ja seetõttu ei tööta kumbi, kuid 2.a olen ilma saanud ja saan ka edaspidi.\nTehase toonklaas oli ka, kuid tagaklaasi on keegi pahalane ikka puhtaks ratsinud, tahaks selle uuesti lasta panna, kui esiklaasi vahetamiseks läheb.\nSelline oli ta siis 4 päeva pärast -\nSiis juhtus ühes parklas väike kõks ja vahetusse läks esitiib ning ühtlasi panin ka valged küljesuunad ja kroomitud pirnid igale poole.\nVahepeal on esinenud igast anomaaliaid, mis iseenesest on korda läinud jälle. Ära olen lõhkunud ka stange iluliistu, õnneks küll mitte oma süü läbi..\nAprillis 2009 sai siis talvehooaeg läbi, kruvisin bemmi pealt muusika ümber ning hankisin edevamad 16" suvepapud, kuna hind oli lihtsalt nii hea.\nSai siis salong ära korrastatud:\nJa siis pilt suvest, kui Raadil kiirendus käis, aga rahakott jäi koju ja ei viitsind enam järgi minna (õnneks ei jäänud millestki ilma ka eriti) ja läksin hoopis raja kõrvale pilte tegema..\nKui nüüd keegi küsib, et kelle alukad mul peegli küljes on, siis tegelikult sai käi Pärnus, kus jagati neid kaelaehteid, koos kosutava lonksu Jägermeistriga, kuna ise ei joo, aga nänni võtsin endale küll.. :D\nJa nüüd siis viimased pildid aastalõpust -\nSai käidud sünnipäeva paiku ka Viljandis pilte tegemas:\nJa nüüd kriban mälu järgi nimekirja, mis on FAIL:\n*ABS - üks anduritest on nahkas - vahetuse jätan hilisemaks\n*TCS - ei tööta ABSi anduri tõttu\n*Turvapadjad ei tööta - kõrvalistuja istmeandur on läbi, veakoodideks annab 46 ja 48, üks neis on ka lühise kood, kuid kus see lühis olla võib..\n*Esisild tegi õrna kolksu juba mais 2008, sama kolks on ka jaanuar 2010 - puksid võtan hiljem käsile. Tartus peaks saama polüpukse 250.- tükist.\n* Rooliotsad - olemas, ootavad oma järge\n*Pidurid - vaadates klotse ja kettaid, siis ilmselt vahetatigi neid viimati veel garantiikorras, kuna tehase kleeps ja sisse vermitud tähis annavad sedasi mõista. Vahetasin need ära nüüd peale jõule - üks ketas läks näpu vahel katki.\nKõigepealt siis saabunud nänn:\nParaku, kuna olen pikalt juba töötuna kodus olnud, siis paratamatult peab õppima asju ise tegema, olen juba saanud kriitikanooli, et hanges kükitades teen, kuid midagi pole teha, siis kui vaja, pole sõpradel aega ja/või garaa¾is ruumi.\nVähemalt nüüd saab normaalselt pidurdada, enne läks pedaal ikka väga kaugele juba, nüüd veidike vajutad ja on loha.\n*tagasild - sai parandatud lekkivat nivooamorti - ajutiselt kõlbab. Uus maksab 5500.- ja mõte on hoopis asendada jäigema gaasiamordiga. Muud kondid ja asjad olid korras.\n*Rool oli viltu peal, ajutiselt sai seegi otseks pandud, kuid rooliotsad on veel vahetamata -\nKel huvi sellist asja ette võtta, siis Airbagi puhul tuleb alati aku lahti ühendada, sest alati on oht, et pistiku näppimisel lööb padja lahti -\n*Samuti ei tööta äkitselt ka kaugtuled. Süüdi ilmselt automaatika plokk, vaja hakata seda välja rookima.\nSamuti sain eelmisel kevadel hakkama tuuninguga - autot pestes jäi pihku tagumine kojamees, see metall oli juba rabedaks muutunud ja jäi lihtsalt pihku :D Aga kuna mootor on juba ilmselt nii kinni jäänud, siis roogin selle eluka sealt üldse maha. Näeb ilusam välja ka kusjuures. :)\nHetkel on siis vaja välja vahetada ka udutuled, kuna üks on originaal, kuid kinnitused puru (piltidel juhipoolne ja istub oma pesas viltu) ning teine, DEPO, on katkine reflektor. B-varuosad sakivad. Siiski on tüki hind üle 500.- mistõttu kaalun tõsiselt päevatulede panekut sinna ning kaugtulede asemele panna xenonid. Lähituli jääb lähituleks, seal on hetkel sinised Dunlopi pirnid ja väga hea valgus, kõik miskipärast vilgutavad, ometi on kõik paika reguleeritud.\nJa siis selle aasta alguses sain hakkama ühe tuuninguga, mis hetkel küll on veel pooleli - olen ära teinud kellaploki ja osa armatuurist. Ventika juhtploki ja nuppude valgustus on veel roheline.\nJa rohelisest sai punane:\nTegalikult on asi veel jama, sest see pvc on seal rohelise tindiga kaetud ja see on vaja maha hõõruda, siis muutub punane erksamaks, sest mul on kõik Bright LED'id.\nArmatuuri kella valgus sai ka ära tehtud - 2 minuti töö -\nSee jäi juba nii, nagu ma soovisin. :)\nPeotäis pirne ja takisteid on veel, kui hästi läheb ja peenema kolvi otsa saan, siis ma kavatsen kella seierid muuta valgeks, aga see nõuab täppistööd. Hetkel siiski panin vana valguse tagasi, kuna see fricken' roheline toon on ikkagi kellade esiküljel kõige alumine toon.. Seega proovin veel sinist lahendust ja kui see ka ei mängi välja, siis kogun raha Indiglo jaoks (www.moman.pl).\n*Vahetamist nõuab siis esiklaas ning mootoririhmade aeg on samuti kätte jõudmas. Hetkel peaaegu 215 000 odomeetril ja praegune rihm on saanud kõvasti üle aja..\nVeepump on ka kulumas, sellest annab märku enam mitte nii kiiresti soojenev salong. Uued iriidiumküünlad on ka valmis ning filtritest vaja vahetada veel salongi oma.\nKorrapärased õlivahetused on alati tehtud ning kütusekulu keskmine on ikka kuskil 9 liitri kandis nende külmadega. Suvisel ajal on nõks üle 7liitri sajale.\nLisandub siis see, et 1.märtsil sai läbitud ÜV mõningate mööndustega ja nüüd üks tore inimene Japanpartsis avitas mind pisut juppidega, et sai täna ära ostetud ka uued rooliotsad ja sarniirid.\nMuidu on auto end hästi ülal pidanud, kuid parempoolne küljekarp on ka täiesti otsas omadega, vaja lähiajal keevitaja kätt näidata talle..\nOotan kevadet, et saaks 16" alla kruvida ja kuiva asfalti nautida. Muidu, kui keegi oleks huvitatud vahetusest, siis tahaks saada sarnase stiiliga 15" vastu, rehvid võiksid ka korralikud peal olla... :)\nTekkis väike mõte madalduse peale, kui sõber soomest näitas oma GW'st madalduse pilte -\nTema lasi oma autole ette -40 ja taha -35mm. Tekkis endal ka väike huvi.\nPanen pildi ka:\nTuli veel meelde, et tagumised amordid on ka omadega õhtal, tegu nivooamortidega, seega äraviskamise kraam, kuna uuest peast on tüki hind ligi 7000 ja selle raha eest ma saan autole väga palju muud olulist osta. :D Rahaseisu paranedes peab jälle bufu't tüütama. :)\nSiinkohal tänusõnad tallegi.\nPostitatud: Esm. Märts 08, 2010 11:18 pm Teema:\nIlus ja korralik pereauto :)\nPostitatud: Teis. Märts 09, 2010 1:59 am Teema:\nViisakas masin on tõesti. Mootor ja varustus pole ka just pahad. Aga ära madaldust küll nüüd mugavale pereautole pane, endal ebamugavam (enda kogemused).\nLugesin otsast lõpuni teema läbi ja jäi kummitama mõte, et miks mazda fänn oled? Neid vigu on Sul siin ikka tohutult. Paljusid selliseid vigu ma usun sama aasta saksa autodel ei esine, lisaks on ka salongi müratase jaapanlastel tiba kõrge võitu (vähemalt niipalju kui mina neis sõitnud olen)\nPostitatud: Teis. Märts 09, 2010 11:21 am Teema:\nnoh, madaldusele mõtlesin alguses selletõttu, et kui ma 16" alla krutin, siis on auto sama kõrge kui Subaru Forester.. Kuigi mulle meeldib nii, sest läbivus on hea, sellel talvel ei jäänud kordagi kinni ka kulunud talverehvidega.. Aga kuna nüüd on vajadus tagumine vedrustus väljavahetada, siis korraks tekkis idee... Ma siiski kardan ka, et mugavust ma kaotada ei taha..\nHetkel tegelt enam palju vigu polegi. Kui auto 2008 kevadel sai ostetud, siis oli ainult vana genekarihm, puruks keeratud geneka pingutuspolt, kinnijäänud tagumine kojamees ja mittetöötava displeiga makk. :D\nTolsamal kevadel sai metsas käidud ja sõitsin kogemata juure otsa hooga ja nüüd on parempoolne karp pehme..\nEi tee saladust, et ministeeriumi käes on auto 7 avariid teinud, 2 korda jäänud põhjustajaks ja üks neist oli kasko-juhtum ja teise summa oli nõks üle 2000.-\nAuto on kunagi keregarantiikorras üle värvitud ja nüüd on katkiste logarite tõttu taga koopaääres natuke rebasepoissi, kuna 16" veljed kratsisid koopasse.. Hea meelega laseks tagumisi koopaid natuke rullida...\nAga hetkel siis vead - kaugtuled ei tööta, stange vajab kellegi lolluse tõttu lappimist, parempoolne küljekarp on pehme, tagumised amordid on õhtal, luugi kojamehe murdsin pesu käigus ära (siiski ma seda taga ei igatse ja auto näeb kenam välja ilma selleta), vaja vahetada mõningad sillaosad (suht odavad), udutulede kinnitused on katki (üks intsident sisaldas rebast, kes 100km/h viis mult ühe udutule eest ära (juhtus paar km enne viljandi piiri..aga sain tule kätte ikka :D ), üks ABS andur on nahkas, aga pole sellest kunagi puudust tundnud.. Esiklaas on kulunud..\nMuidu auto töötab väga hästi. Kui nüüd mootoririhm ka vahetada ja genekale lõpuks õige polt leida, siis on juba timm. Ülevaatuse läbis ta täitsa iseseisvalt ja saaste oli olematu.\nVälismüra kohta ütleks, et väga palju mängib ka rehv. Talvekad on mul Vallai'd, täiesti kohutav. Maanteel sõidad, siis on tunne nagu 5liitrine müttab kaane all.. Samas kui tuleb suvekate aeg, siis mul on Bridgestone suvekad ja kui Tallinn-Tartu maanteel sõita, siis on nõela kukkumine ka kuulda, ehk siis universaalkere kohta pole mitte üldse paha.\nJah, siiski on plaan, kui rahaline seis paraneb, võtta tuba tühjaks ja rattakoopadki esialgu seestpoolt matiga katta.\nMazda fänn olen poisipõlvest peale, kui isal oli 82.a 626, millega esimesed tiirud sai tehtud... Sakslasi on mul piisavalt palju olnud, et nendega piisavalt pead valutada - mondeo nöökis igal võimalikul hetkel, Golf 3 nöökis toitesüsteemiga, Golf 5 oli lihtsalt õnnetu auto, põletas süütepoole sama palju, kui kütust, samuti läks iganädalaselt 3 esistule pirni ja Saksa Auto laiutas käsi.. Siis olen omanud ka kahte BMW E34, väga head autod, esimesel võimalusel ostan jälle, nendest pidin loobuma majanduslanguse tõttu... Renoo Megane'i elektroonikavead tekitasid juba kroonilise migreeni :D Lada oli mul siin vahepeal lihtsalt tore vahepala, selle kohta ei ütle mitte midagi halba.\nNagu öeldakse, et igaühel oma.. Ma ei ütle, et ta väga hea on, kuid praegusel raskel ajal on ta mind väga palju aidanud, sööb vähe kütet, pakub palju ruumi ja Japanpartsi minnes ei pea pangast laenu võtma.. :P\nSaaks pisikesed asjad kõrvaldatud, siis on tegu väärt masinaga.\nKui mingi CCV kogunemine peaks kuskil toimuma, üritan ka ikka kohale veereda. :)\nPostitatud: Teis. Märts 09, 2010 8:01 pm Teema:\nkui sul on õiges mõõdus rehvid peal 16" velgedel\nsiis jääb ta sama kõrge kui väiksemate velgedega\nntx kui sul ennem olid all 195/65 15" siis nüüd peaksid panema\ndiameeter jääb enamvähem sama\nPostitatud: Teis. Märts 09, 2010 8:17 pm Teema:\ntegelt hea meelega paneks lausa 205/50 profiiliga.. nii igaks juhuks..\nPostitatud: Teis. Märts 09, 2010 9:06 pm Teema:\nSee salongi soenduse ja veepumba kulumise jutt on jama.\nPostitatud: Teis. Märts 09, 2010 9:10 pm Teema:\nautot kunagi omamata on alati hea nokkida..\nmazdadel on kõigil koos rihmavahetusega ette nähtud veepumba vahetus.. kuna ma olen juba ligi 40 000 üle pannud, siis rooli lõppu keerates on rihma susin juba üsna tugev.. olles ise selliseid asju mitu korda teinud, siis tõepoolest on ilusatest labadest 90 000km hiljem alles jäänud paari mm suurused nagad..\nPostitatud: Teis. Märts 09, 2010 9:18 pm Teema:\nSu viimane lause paneb kysima, et mix siis 40 juba yle rihmavahetsusest kui selle asjaga kokku puutund mitmeid kordi ja tead tagajärgi?\nPostitatud: Teis. Märts 09, 2010 9:40 pm Teema:\nEnamasti autodel põhjustab salongi mittesoojenemist tavaliselt umbe läinud salongi radiaator,termostaat jne. Vaielda tõesti ei saa,kui veepump lihtsalt ära kulub ja ise seda näinud oled - Paljudel autodel muidu ette nähtud veepumba vahetus teatud km- tagant.\nPostitatud: Teis. Märts 09, 2010 11:32 pm Teema:\nMinu golfil peab ka koos hammasrihmaga veepuma ära vahetama aga kui pumba labad ära, siis enne peaks teoreetiliselt masin keema minema, mitte, et salong ei lähe soojaks, sest suurt ringi ju palju raskem ringi ajada kui väikest (või olen ma asjast valesti aru saanud). Kui kulunud labadega väiksest ringist saab veel jagu, siis suurest ikka ei saa ju.\nJa mismõttes rooli rooli lõppu keerates hakkab rihm susisema? Ega hammasrihm roolivõimu pumpa ringi ei aja. Või mazdadel ajab? Ja 40 tuhat km üle rihma vahetuse sõita, julge oled peaks mainima.\nPostitatud: Teis. Märts 09, 2010 11:40 pm Teema:\nSee labade kulumise jutt on ka veidike kahtlane, pole veel ühtegi veepumpa näinud mil labad oleks nii kulunud, et enam vett ei jõua ringi ajada, misasi seda laba üldse kulutab?...Vahetus käib jah koos hammasrihmaga, mingitel automarkidel kestis veepump kaks rihma vahetust.\nAga auto näeb küll ilus välja...hoia hoolega seda ja vaheta rihm kiiremas korras ära:)\nKas sellel mootoril jooksevad klapid pähe kui rihm purunema peaks?\nPostitatud: Teis. Märts 09, 2010 11:48 pm Teema:\nOn vähe neid mootoreid millel EI jookse klapid pähe. Laiemalt teada olevaltt on mõned opeli mootorid. Ülejäänutega enamuses jokk...\nPostitatud: Teis. Märts 09, 2010 11:52 pm Teema:\nbemmi veepumpadel l2hevad labad puruks :D "kuluvad ka ära"\nPostitatud: Kolm. Märts 10, 2010 11:06 am Teema:\nmazdadel on KÕIK mootorid alates 1988 non-interference.\nNo 4000rpmi ei anna keegi garantii ja endal pole juhtunud, kuid ameeriklastel ongi välp 100 000miili. Nende kliimatsoon veidi teine ka.\nolen ka välismaistes mazdaklubides, ka seal keegi eriti ei muretse, kui rihm katkeb pannakse uus ja sõidetakse edasi..\nSelle mootori ainuke häda on kiiresti kuluvad kolvirõngad, mistõttu kuskil 300 000km juures on õlikadu juba märgatav... Mazda ise ka tunnistab, et tegid omal ajal vea. Kui veel kasutati SOHC mootorina F2 ja F2T (viimased tulid 1991), siis need sõidavad ka 500 000 vabalt igast asendist.. uuempõlvkond sai edevad ja ökonoomsed DOHC'id, kuid miksipärast tehti kolvirõngad nüüd paar mm õhemad.. Aga noh, mul on õlikadu hetkel umbes liiter vahetusvälba peale.. Niiet, kes tahab 92- või uuemat Mazdat/Ford Probet osta, siis külmkäivitus on oluline argument. Kui sinist ei viska, on rõngad veel elus.\nVeepumbast niipalju, et kuna selle labad on melamiinist ja plastikkattega, siis sellest ei jää tõesti midagi järele. Originaalis olid need tehasest metallist labadega.. Ja kui jahutusvedelik on ka paar aastat vahetamata, siis hakkab see lõpuks labasid ründama. Eriti kahjulik on veega sõitmine, kuna veepumba tihend on kummine plast, siis see sureb esimesena.\nEelmisel suvel, kui genekarihm katkes, siis käega oli tunda juba veepumbas kerge loks...\nJah, rihma vahetan järgmisel kuul ära ikka. Hetkel käivitub ka soojalt poolest pöördest.. Kunagi mondeo mul oli selle veaga, et soojast peast ei tahtnud üldse enam käima minna.. OManik oli öelnud, et mootor on korras , kõik rihmad uued.. 3 kuud jantisin, et miks ta käima ei taha minna, kuniks sõitsin Tartust Jõgevale ja maja ees käis plaks ja otsakaant maha võttes, tulid välja ainult riismed.. Ja mootori remondi kalkull 11 000.-\nLoo moraal, et ühtegi ZETEC-mootorit (veel vähem Fordi märki kandvat autot ma oma elus enam näha ei taha.. Erandiks on Probe)\nPostitatud: Kolm. Märts 10, 2010 11:12 am Teema:\nVeepumbal saavad kuluda laagrid ja tihend enamjaolt. OK teatud juhtudel on labad tehtud mingist kuradi komposiidist ja pudenevad ära ajaga nagu leits mainis. See et salong soojaks ei lähe on rohkem salongiradika viga tavaliselt aga mine tea...\nSurinat/ininat teeb roolivõimupump kui rattad välja keerata... veepumba laager teeks pidevalt häält!\nRihmavahetusega ei soovitaks väga venitada, kui 40k üle juba.\nMul töökojas leiduvad mõned kõverad klapid ja katkised juhtpuksid\nPostitatud: Kolm. Märts 10, 2010 3:21 pm Teema:\nõnneks ei näe see auto igapäevaselt rohkem, kui 2600rpmi, seega ei muretse. 160 000km on täiesti normaalne välp.\nVaja siis varuda lisaks karteri põhi, kuna tihendid on nii head, et õli ei leki ja selle tulemusena on karter läbi roostetamas.. Õnneks on vigane koht mootori tugitala taga peidus, kuid sõrmega enam puudutada ei julge.. õnneks väike väljaminek..\nPostitatud: Laup. Märts 13, 2010 3:11 pm Teema:\ntäiendan ka natuke päevikut..\nVäheoluline pilt, kuid siiski.. 2 uut sarniiri ja 2 uut rooliotsa..\nNing üks pilt, peaaegu aastatagune, kui suvepapud võis alla keerata..\nPaar kevadekuulutajat 2009st..\nteine auto on aasta vanem ja "lahjem", samuti vähem vidinaid, kuid autole sobib sinine sügav värv paremini..\nPostitatud: Nelj. Märts 25, 2010 2:20 pm Teema:\nKui ei saa punaseks, no proovime siis sinist.. :D :D\nAga ka see projekt natuke ebaõnnestus, kuna pirnide pikkused ei kattu täpselt, siis pean välja mõtlema, kust saada lühemaid LED'e või siis, kuidas painutada prismasid, et valgus jookseks õigesti...\nhetkel tekivad jälle sellised eredamad kohad... aga loetavam, kui punasega oli..\npaar hädist pilti ka.\nPaar ideed tuli suveks veel - panna parktuli suunatule sisse, ja tekitada tagaluugile lisa-parktuled, kunagi Salupa (kes teab) tegi samuti oma Maazule.. teatavasti on Mazdal miskipärast ainult üks udutuli taga ja teine tulekorpus on üldse tühi.. No Salupa viis asja selleni, et udutulekorpuses oli parktuli-pidurituli ja udutuli samuti.. ehk siis nagu Lexus'el. :D\nMa ilmselt piirdun parkide tegemisega, kuid kes teab, kui õnnestub juhe vedada inimlikust kohast, siis miks mitte ka kõik 3 funktsiooni kokku koondada..(udutuli ja parktuli on lihtne.. ..\nPostitatud: Reede. Märts 26, 2010 1:00 am Teema:\nEnda objektiivset arvamus avaldades pean tõdema, et punane meeldis rohkem. Aga eks see ole vaataja silmades:) Kas seiereid ei ole mõelnud teist värvi saada kuidagi? Valged numbrid ja punased seierid oleks päris kena:) Lisaks saaks tollel pisikesel LCD-l (või mis iganes seal spidomeetri keskel on) tolle pindmise kihi teist pidi tõsta. Tulemus jääks vastupidine, numbrid oleks värvilised, taust must.\nNagu antud pildidl olevad kell ja odomeeter:)\nPostitatud: Reede. Märts 26, 2010 11:49 am Teema:\nNJaa.. POle paha. :)\nPÕhjus, miks ma ei saa punast panna, on väike valearvestus alguses. Ma ei pannud tähele,et see roheline toon on siiski sihverplaadi esiküljel kõige alumine kiht, seega, kui just juveliiri riistu pole, siis võin selle lihvimise ära unustada. Punane meeldis mullegi, kuid ka pimedas oli raskusi sealt millegi nägemisega. Sinisega on OK, kuid vaja valgust liigutada.\nSeierite ja plaatide valgustus on samade pirnide pealt ja nende eraldi muutmine ei tule kõne allagi. Pigem praegu piilun hoopis eBay'sse ja tellin omale indiglo kunagi. Seljuhul ma saan mängida nõelte valgusega küll.\nVat seda LCD pinna ümberpööramist ma pole mõelnudki.. :P Paistab huvitav igal juhul. :P\nHetkel vaatan, kui selle sinise parendamine ka ei õnnestu, siis lähevad valged LEDid sisse tagasi ja jääbki ajutiselt nii.\nPostitatud: Reede. Apr. 09, 2010 2:17 pm Teema:\nAutol nüüd uued ¹arniirid all ja natuke magic touch'i lisatud.\nSõita on nüüd hoopis teine tera, puksid, mida ma alguses kahtlustasin, olid hoopis vakka ning kisakõriks osutus hoopis ¹arniir. Rool läks suurel kiirusel konkreetsemaks. Võiks arvata, et ideaalilähedane sai.\nSiiski, viimastel päevadel on süvenenud heli, justkui keegi isukalt nosiks tagapingil värsket hapukurki, paraku on ka teine amort väsimas ja nüüd vaja Sachsi kataloogis näpuga jutti ajada ja ehk varsti, kui rahaseis paraneb uuesti KCCG'sse minna.\nPostitatud: Laup. Apr. 10, 2010 9:22 pm Teema:\nsai ka täna talvine kõnts maha pestud, auto tühjaks tõstetud seest, tuulutatud, parföngitatud.. Ühesõnaga, sai hellitatud nagu naist\nLõhnab paremini ja silmale ilusam vaadata. Mingil hetkel on keegi kas:\na) pissinud mu auto külje peale, või\nb)rasvase laigu järgi pigem oletaks, et keegi on diislikantku lasknud maha kukkuda ja mu auto pihta.. Enivei, sai see maha nühitud. Aga no kuna tuult oli väljas omajagu, siis suht kiirelt tolmas täis.. Ei näinud enam mõtet seda tolmuahvi vahatama hakata. Sellega jõuab tegeleda nagunii, siis kui keretööd on lõpetatud.\nUus karter tellitud - 500.- Saame näha, kuda poolakad plekki oskavad painutada uus õli on ka ootel - valisin King Oil 5W-30 täissünt. Korraks sai ka kõige pealmine kaas maha keeratud, seest täiesti kena ja kuldne.\nNii hea on ikka korras esisillaga sõita. Lähiajal uuesti KCCG'sse veereda, siis saab veel üht-teist põnevat auto kallal tehtud.\nJärgmine nädal peaks suvepapud alla kruvima, hoolimata väsinud amortidest.\nJa nüüd keset ööd kuskile burksi nosima!\nPostitatud: Nelj. Apr. 15, 2010 2:34 pm Teema:\nAga eilsest siis - sain kätte karteripõhja. No täitsa ilus asi on, kui nüüd alla ka mahub, siis on\nacar.ee saab seekord hindeks kõva 5+.\nSai siis suvepapusid alla hakatud kruvima - tagumised nii kinni roostetanud, et ei aitand ka teise rattaga kolkimine.. Lõpuks loobusin ja läksin kummiposti. Ainuke post Tartus, kus küsiti 225.- asemel 30.- ning tehti ootetööna ära. Kahe raudtee vahel Aardla tänavas.\nJa siis sai sõbraga mööda linna veel natuke tuisatud ja raha luristatud ja siis jäi tagumine pidur nii peale, et põles.. Tükk aega läks, enne kui suits järgi jäi..\nVõtsime ratta siis maha - see roostevaba liugurplekk ei olegi enam nii roostevaba - mädanend liistakas, mis ei lasknud klotsil tagasi minna, selles oli muidugi osaliselt süüdi ka kinni jäänud suport. Sai kangutatud ja togitud nüüd natuke, enam peale ei jää. Pidurdab eeskujulikult.\nPilte eile teha ei jõudnud.. Vähemalt on hea jälle tagasi kodus olla, kuigi käsi sai tulise kettaga kõvasti kõrvetada.. Leotan seda praegugi veekausis..\nSügavalt kahju ei ole, sest uued kettad ja klotsid on ammu ootel ..\nNüüd on raha otsas ja tulevik must.. Oh, kuis tahaks KCCG'sse minna..\nPostitatud: Teis. Apr. 20, 2010 9:40 pm Teema:\nUut värvkatet vaja,kuna auto päris tuhmaks läinud\nPostitatud: Teis. Apr. 20, 2010 9:55 pm Teema:\nAlati pole vaja värvida. Esmalt võiks ikkagi poleerimisega proovida kui värv tuhmunud juba.\nPostitatud: Teis. Apr. 20, 2010 9:57 pm Teema:\nKas mitte nv pold su auto seal?\nPostitatud: Teis. Apr. 20, 2010 10:47 pm Teema:\nVärvkattel pole häda midagist, väga värske teine. Poleerida pole tarvis, auto on alles garantiivärvimises käinud.\nCartman, eile olin KCCG ees, sina vist sõitsid mööda isegi õhtupoolikul, ma just tõusin maast püsti.\nEile siis jah, sai kasutatud tarkade meeste nõu, Dori kaes ka oma silmaga üle ja tunnistas täitsa ausaks pilliks, Taaviga sai väheke nõu peetud kere teemadel..\nÜhesõnaga, loost endast, siin ühel õhtul kippusid tagumised pidurid peale jääma.. Kohe nii,et ühel hetkel nägin peeglist leeki...\nläksin eila hommikul rõõmuga Köst Coasti, auto tungi najale ning nosserdama..\nsai siis mootor võetud alt lahti - vääääga ilus kuldne sisu vaatas vastu. Isegi prof. mehaanik ütles, et üldine kulumine on väga olematu, kui see õli kadumine välja arvata.. Eks see summutisse va raibe ikka kaob.. Aga kõrvadele oli see hea muusika. Hakkasin aga alt lammutama - vahetasin ära karteri ja puhastasin õlivõtturi - 99,98% puhas sõel oli. Mingi imepisike tahmatükike oli ühes augus. Järjekordne näide, et jaapanlase mootor on nii heasti koos, et karter roostetab ära. kõik sakslased, mis mul olnud on, on omaette põieprobleemidega, kellel lekivad otsasimmerid, kellel lahmab käimakastist..\nKarter alla, hermetsiga kokku, paar tundi lasin seista ja siis tõmbasin käega kinni...\nUus õli läheb ka lähiajal sisse, King Oil Full Synth 5W-50. Posidi teadsid öelda, et hea kraam on. Ja on ka!\nSamal ajal sai ka tagumik õhku tõstetud ja hakkasin tagumisi pidureid kangutama. Poldid olid suht kinni kasvanud jälle, keerme oli keegi küll vaskmäärdega kokku teinud, kuid pea oli mäda..\nSaid nüüd uued kettad ja klotsid ka taha ning sai sätitud väheke käsipidurit. Peale neljandat nõksu auto seisab, täitsa võttis muigama, et selle 2.a jooksul on esimest korda korralik käsipidur.varasema 1 ratta asemel on nüüd 4 pidurdavat ratast... Vasak tagumine oli kinni, klotsid kulumata, kuid pooleks. Viskasin minema. Parem tagumine jäi peale viimasel ajal, lausa leegiga.. NEed klotsid olid viltud kulunud, lisaks, need roostevabast plekist liistakad olid ära tahmanud, lisaks see, et roostepoiss närib suporti rakist ja lükkab neid liistusid ülespoole, mis omakorda kiilub klotsi kinni, et kui keegi edasipidi sama asja teeb, siis kindlasti kõik, mis vähegi lahti käib, ära puhastada ja ära määrida..\nKolvid sai liikuma pandud ja hetkel peale 100km läbimist on kõik rattad ühesugused soojad, ei ole üks tuline ja teine külm.\nTäiega kiidan jällegi Taavit, Jaan sen. ja Dori Master'it. RESTECPAH!\nolen endaga rahul, käed pepust välja ei kasva ja tegelikult pole üldse raske midagi teha, kui vajalikud riistad on olemas või vähemalt võtta kuskilt.\nSadula kolvid sai määritud miskise korraliku Austraalia möksiga, nimi vist oli "PBR" - roheline määre, mustas tuubis.. Tundub, et toimib. Auto vabajooks on ka parem, kütusekulu on paranenud, seda juba Dori mulle mainis, et ma kihutavat\nÜhesõnaga, täna täitus veel üks soov, sain üle pika aja tööle. Olen nüüd Amservis kulisside taga.\nPilte millalgi, kui need telefonist kätte saan.\nPostitatud: Teis. Apr. 20, 2010 11:44 pm Teema:\nking oil, wtf is that? never heard.. ja nende sakslaste koht atõid ka valusa n2ite :D lausa naerma ajas .. et pohhui .. neil lekivad simmerid jms asjad aga japsil roostetab lihtsalt ära et see on hea :D?\nPostitatud: Kolm. Apr. 21, 2010 12:37 am Teema:\nAga nii need asjad paraku on et kui ei leki siis roostetab. Õli kohta seda et King ei ole ise mingi tootja. Kaubamärk "KING" peaks paljudele tuttav olema ja ei tooda see bränd ise midagi, ainult pakendab.\nPostitatud: Kolm. Apr. 21, 2010 8:15 am Teema:\npole näind ühtegi japsi, mis on hooldatud, mis lekiks. Selletõttu mõned asjad metallivarga ohvriks langevadki. Mina loen seda positiivsemaks, kui seda, et koguaeg on mootor õline ja koguaeg midagi lekib. Ühel hetkel veel annad natuke kuuma ja pahh! ongi õnnetus käes.\nKui eluaeg ühe margiga sõidad, siis ei saagi teada, mis maailmas toimub.\nMa ei tee midagi maha, sakslane on maanteel hea vaikne sõita, kuid kui laguneb, siis täie raha eest.. Ainult M20B25 motaga 525 e34 oli ainuke auto, mis ei nöökinud kordagi, tomatikast töötas laitmatult. Selle auto ma endale kunagi uuesti hangin...\nPostitatud: Kolm. Apr. 21, 2010 8:53 am Teema:\n...üldine kulumine on väga olematu, kui see õli kadumine välja arvata...\n...King Oil Full Synth 5W-50...\n5W-50 viitab sellele, et läheb kõvemaks andmiseks? Olen kuskilt kuulnud, et see selline suurematel koormustel (reissing värk) kasutamiseks.\nNing kuna täissünteetiline suhteliselt vedel, siis rohkem õli kadumist ei karda? Millest too õlikadumine üldse tingitud on?\nPostitatud: Kolm. Apr. 21, 2010 10:59 am Teema:\nMis toodet pakendab siis? Kas jutt King Racing vms õlist, hall kanister?\nPostitatud: Kolm. Apr. 21, 2010 12:22 pm Teema:\nKing pakendab: Texaco, BP tootjate õlisid. Mootorist kaob õli ikkagi õlirõngaste kaudu sellel Mazdal. Neil mootoritel tüüpviga õlirõngaste kinnijäämine. Pole ainus mootor millel nii juhtub. Opel ecotec mootoril sama probleem ja Toyota sama lugu ning ilmselt neid veel.\n5W50 ei ole mingi racing õli Lihtsalt hoiab viskoossust paremini kui 5W40.\nNN racing õlid hakkavad alates 20W50 jne.\nPostitatud: Kolm. Apr. 21, 2010 12:38 pm Teema:\nMa pole väga põhjalikult süvenenud, aga Mazda 2.0 85kW FS mootor on põhimõtteliselt sama mis see 100kW FS?\nMis erinevus seal siis tehti? See õlirõnga probleem nagu näha jäeti alles aga kusagilt võluti 15kW lisaks?\nFS-DE, FS-DET, JDM FS-ZE kohta tean ja neil kõigil veel suuremad võimsused, kuid mis tähistuse see 100kW variant siis sai?\nIseenesest teatavasti "FS" Applications:\n1993–2002 Mazda 626\n1993–1997 Mazda MX-6\n1999–2001 Mazda MPV (Japan)\n1999–2003 Mazda Capella\n2001–2003 Mazda Protégé\n1993–1997 Ford Probe\nKas 100kW on samaväikeste kinnituserinevustega mis Protege turbokas?\nPostitatud: Kolm. Apr. 21, 2010 7:00 pm Teema:\n2.0liitrised on kõik samad, erinevused on süütes.\nFS loodi 91.a lõpus, GE mudeli peale.\n1991-1997 - 2.0 FS - 85kW - jagajaga\n97-... 2.0 - 85 kw - coil packid\n... 100kW - Coil packid.\nErinevus ongi siis põhimõtteliselt süüte jagamises ja ajus. Minu auto aju tõsta jagajaga 85kW peale, saab laksust 97kW. Tõestatud värk.\n100kW mootor on tähistusega FS2C.\nSama mootor on ka 323F sporti kaane all - 96kW\nning USA's Protege 74kW ja 81kW (niiöelda nuditud versioon)\nJaapani mootorid on magusamad.\nKui FS-DE on max. 100kW, siis FS-ZE on 130kW.\n1.8 on FP ja hoopis teine mootor sisuliselt, kuigi pealtvaates on sama.\nKui tõsta 1.8 kolvid FSi sisse, saab surveastme 9.7:1 peale. Originaalis on FSil 9.1:1 Odavaim tuuning ever.\nJah, kahjuks on õlirõngaprobleem juba aastast 91, kuni 626 mudeliseeria lõpuni 2002. Samas, vaatan, et odavaim komplekt on 450.-, et pole väga palju ka.\nPostitatud: Kolm. Apr. 21, 2010 9:46 pm Teema:\nhttp://www.ladu24.ee/et/kemikaalid/7060,142348,0,1/23266 See õli\nsee koivunen grupp, kelle "kaubamärk" king on, müüb ise ka BP õlisid\nmiks ta peaks siis ise kankud ostma, sildid tegema, BP sinna sisse valama ja siis odavamalt kui BP müüma seda?\nPostitatud: Kolm. Apr. 21, 2010 11:13 pm Teema:\nPostitatud: Nelj. Apr. 22, 2010 6:41 am Teema:\nselle asja nimi optimiseerimine ja toodangu maksimaalne ära kasutamine.\nKui mina oleksin nt. õlletootja ja müün valmistoodet poes leti peal 15.- /L pudel, siis selle hinna sees on tootmine, pakendamine, ladustamine, transport kliendile/edasimüüjale.\nSamal ajal õlletehas müüb edasi ka sedasama toorõlut, mis on veel pakendamata kujul ja nt. mingist eelmisest tootmisest üle jäänud. Sellele määratakse hind ja tekitatakse odavam bränd. Müüb selle tooraine nt. 5.-/L. Kui ostja suudab ise pakendid leida ja müügiga tegeleb ise, siis see on tema asi, palju sealt raha välja pumbata..\nSAma võiks küsida, et miks siis Seat Exeo on odavam, kui Audi A4, kuigi tegemist on 99% sama autoga, vaid iluvõre teine? Kuradi VAG ikka, küsib nii kallist raha..\nPostitatud: Nelj. Apr. 22, 2010 5:09 pm Teema:\nAuto võrdlus läks ikka kergelt mööda imho .. tootja on üks, mootor ka üks, kuid imho mugavusaste sõites siiski hoopis midagi muud\nPostitatud: Nelj. Apr. 22, 2010 7:10 pm Teema:\nSee oli siis pigem psühho efekt, erinevus on neil vaid esiotsas. See on ka Exeo raamatus kirjas:\n"The Exeo is a D-segment model which is built on the Volkswagen Group B7 (PL46) platform, and is almost entirely based on the "B7" generation Audi A4, with styling changes to the front and rear by way of unique bonnet, front wings, boot lid, doors and exterior door mirrors. It incorporates interior trim from the A4 Cabriolet, and extensively uses B6/B7 A4 interior equipment and electrical components. To this purpose, the entire Audi B7 A4 production and assembly lines from Ingolstadt were dismantled and installed in Volkswagen Group's related SEAT factory in Martorell, Spain."\nehk siis lolli maaka keeles, Ingolstadtist viidi stantsid Hispaaniasse ja uus A4 tuleb sama liini pealt. Sõidu(eba)mugavuses pole mingit vahet. Mootor nöögib ühtemoodi, ning selg jääb mõlemas ühtemoodi kangeks. Saatsime mõlemad autod tagasi, kuna ei sobi kliendile asendusautoks.\nPostitatud: Nelj. Apr. 22, 2010 9:44 pm Teema:\nEhk hr Robinson lõpetad selle teema oma kokkuvõttega õlidest\nPostitatud: Püh. Apr. 25, 2010 11:57 am Teema:\nsee õliteema on üks lõputu donkihhotlus. Reegel on see, et iga mootori jaoks on omad nõuded, on ta siis muldvalu, alumiiniumplokk, malmplokk...\nOriginaalis lähevad Mazdadesse tehasest sisse Dexelia õlid, 5W-30 ja 5w-40 täissündid. Seda juba aastast 1991.\nAga nüüd siis mõned klõpsud tagantjärgi..\nKarter sai alt ära, ilus kuldne sisu vaatas vastu nendest aukudest.\nkarterile hermeetik külge ning tõmbasin väliskülje ka õlise kaltsuga üle, et ta enam ei roostetaks.\nõlivõttur sai läbi uhutud ning külge ja seejärel läks karter õrnalt poltidega kinni, natuke kuivamist ning siis lõpuni kinni. Käega keerasin, siiani ei leki kusagilt. Taavi ja Jaani nõu oli ka väga abiks. Ise oleks vb kohe rõõmsalt tõmmanud värske hermetsiga kohe kinni..\nReedel sai auto tööjuures puhtaks küüritud, pestud, kuivatatud, nanovahaga üle käidud. Siiani puhtaim auto maja ees, kuid eile lõuna ajal avastasin auto viltu olevat, esirehvi külje peal ilus sirge lõhe, seda ei tekita isegi 200ga 90-kraadist kurvi võttes, järelikult kellelegi meeldib rehve torkida. Kuna auto seisab ka roosipõõsa vahel, siis peab ekstra keegi vaeva nägema.. Õnneks on rehvid olemas, mis nagunii vahetamist oleks vajanud, eha et uut rehvi ära ei äestatud..\nPostitatud: Nelj. Apr. 29, 2010 8:29 pm Teema:\nAga nüüd lubatud liistuta pildid:\nViimane pilt on Olustveres ja auto peale kruusatee läbimist oluliselt mustaks ei läinud..\nlisaks sai ära testitud ka nanovaha -\nMaanteel sõitsin vihmaga ja kojameest vaja kasutada polnud. 8)\nPostitatud: Reede. Apr. 30, 2010 12:06 am Teema:\nKerele panid siis nanovaha ja klaasidele eraldi püsivat klaasivaha?\nIse kasutan juba 2 aastat nanovaha (mingis ajakirjas oli tutvustus ja katse selle kohta, mõtlesin ka proovida). Maksis paraja summa, kuid sellest jätkub ikka kauaks. Pealegi on seda ääretult lihtne ja kiire ise peale kanda. See vaha annab ka ilusama läike ning kestab kauem. Ise vahatasin eelmine sügis, nüüd kevadel ainult pesu ja läigib jälle. Kuigi jah, peaks nüüd uuesti väikse episoodi ette võtma. Ja klaasidele panen Turtle klaasivaha, mis samuti võimaldab ilma kojameesteta vihmaga sõita. Mida kõvem vihm seda parem. Kestab ka mõned kuud vabalt. Pimedas eriti hea, siis ei saa üldse aru, et sajaks.\nPostitatud: Reede. Apr. 30, 2010 8:06 am Teema:\nkere nanovahaga ja klaasid niiske vahase lapiga. Nanovaha üks eeldusi on märg aplikaator. Tagaklaasid sai loptusvahaga veel üle käidud.\nTäna peaksin veel mingit huvitavat keemiat saama, kavatsen ära katsetada...\nPostitatud: Laup. Mai 15, 2010 4:44 pm Teema:\nKehv tõestusmaterjal, et see auto oskab ka läikida, kuid siiski. See auto on minu jaoks muutunud väga kauniks. Uuel nädalal saan tööjuures harjutada ka klaaside kiletamist enda auto peal, et siis varsti on ülemusel plaanis, et toome ka klaaside toonimise oma töökotta tagasi, hetkel ostab esindus seda teenust sisse..\nEile sai auto üle kobistatud, vahetasin ära mootoriõli. Minu suureks üllatuseks on Toyota õlivaatidel kirje Addinol Gmbh. Sisse läks täissünt 5W-40. Maksma läks see vaid enda ajakulu.\ntagumist parempoolset pidurit sai ka natuke timmitud, nüüd sai parem. ABS ärkas ka korraks ellu peale andurite kontrolli. Kui koju jõudes hakkas pedaal uuesti ragisema ja kaitse rändas tagasi kindalaekasse.\nNüüd on siis selge ka amortide saatus. Originaali asendus on KYBi amort ja maksab see 1600.- tk. :cry: Sachsi oma on 1100.- kuid auto läheb madalamaks.\nHetkel las nad veel kolisevad, paar tähtsamat investeeringut tuleb enne teha.\nÜldiselt olen rahul. Õlivälp kipubki olema FS-mootoril kuskil 9000km, siis hakkab suitsema ja õlikadu on märgatav. Ilmselt on see seotud õliomaduste muutumise/kadumisega. Aga noh, eks näis.\nAinult ühest asjast ei saa ma aru - miks on katuseluugil see "tuuletamm" :D\nKui maanteel sõidan luuk lahti, on see omas asendis, kohutav tuulekohin ning tagaistujale puhutakse õhku näkku.. Kui vajutan käega alla, kohin kaob, tagaistujal juuksed on paigal ja mõnus õhu liikumine. Olen mõelnud selle jäädavalt eemaldamise peale. Mõttetu vidin ühesõnaga. :D\nPostitatud: Laup. Mai 15, 2010 7:59 pm Teema:\nViimati muutis seda leits (Laup. Mai 15, 2010 9:33 pm). Kokku muudetud 1 kord\nPostitatud: Laup. Mai 15, 2010 8:41 pm Teema:\nseda need kurjad keeled räägivad jah et KYB pidi ruttu väsima\nkaldun vist ikka sinna odavama variandi poole, olen 2-le autole Sachsid pannud ja kuuldavasti sõidavad mõlemad siiani samade vidinatega..\nkeegi pakkus ülisoodsat Monroe amorti, kuid pisut skeptiline selle suhtes.. sõber ütles, et mis sa ikka jamad, kogu 7k kokku ja tellime mulle eBay'st coil-overid.\nPostitatud: Laup. Mai 15, 2010 9:34 pm Teema:\nMa ei näe coilidel väga mõtet, sellisel tava autol, pigem sachs ja auto natukene madalamaks vms sa mainisid.


Klassilehe jõulukink! | Klassileht\n21. dets. 2013 Uudisedannetused, klassileht, nextgen galleryUljam\nKlassileht on juba mõnda aega raha kogunud, et saaks muretseda endale pildigalerii, mis võimaldaks teile pilte palju ilusamalt näidata kui seni. Särasilmade poolt tuli Klassilehele viimane panus, mis võimaldas see samm kohe teha. Lubage esitleda, uus galerii:\nIga galerii all on kaks pisikest nuppu, mis võimaldavad siseneda pildivaatamisrežiimi. Iga pilti on võimalik nüüd eraldi kommenteerida ning ka linkida. Kuna kõik galeriid tuleb käsitsi üle viia, siis võtab see veidi aega, kuid piltide vaatamine jõudis nüüd uuele tasemele.\nUuel aastal veel rohkem pilte!\n← Jutulindude jõulusoov\tTalvine pööripäev, talve algus, toomapäev →


Väike kiir laenud laen põllumehele Kiirlaenud Internetist\nKõigepealt küsitakse pensioniea ja pangakonto väljavõtte kohta: Kumbki väli ei ole kohustuslik ehk neid välju Te ei pea täitma. Enamjaolt ei saa laenu isegi siis, kui maksehäire on äsja lõpetatud. väikelaen ega muu laenuliik. Omarahast laenates on nii, et , ja võetakse laenusummast maha laenamise hetkel. Tagatiseta laenude kontektis räägime väike- ja kiirlaenudest. Sõltuvalt sissetulekust ja muudest asjaoludest võib vajalik olla võtta laen pikema perioodi peale. Enne taotlemist tasuks kindlasti pilgu peale visata sellele, kas sa sobid ka laenufirma kehtestatud tingimustega. Lisasime ka näite laenutaotlusest ja kalkulaatorist. Laenupakkujad, kelle vahel selgitame välja odavaima kiirlaenu, on: Nüüd aga asja juurde. Lisaks on võimalik leida intressivabasid kiirlaene. Kiirlaenud, nagu nimigi vihjab, on laenud, mis laekuvad väga kiiresti ning kus tavapärane pikk laenuprotsess jääb täiesti ära. Seetõttu tuleks enne laenu taotlemist mõelda järgmistele asjaoludele: Kiirlaenud on kahtlemata head kriitilise häda korral, kuid enne laenu võtmist peaks kaaluma väga põhjalikult, kas pole mitte ühtegi teist võimalust. Kiirlaenud erinevad teistest laenudest muugi kui üksnes kiiruse poolest. Mõned laenukalkulaatorid on kehvad, sest osad summad on peidetud või pole üldse välja toodud. Üldpildis on Omaraha laenukalkulaator minu arust ning laenu taotlemine on üsna lihtne. Nagu näha, siis peate sisestama: oma sissetuleku oma väljaminekud ja lisama kinnituse. Siin on mõned olulised eripärad, mis iseloomustavad kiirlaene: Kiirlaen on kõrgema intressiga kui tagatisega või tarbimislaen. Väljastatud laenude summa on ka üsna veenev. Kui näiteks enam kui pool su sissetulekust läheb olemasolevate laenude tasumiseks, ei saa sa kindlasti uut laenu. Omaraha üks nendest ettevõtetest ei ole. Omaraha laenukalkulaatoriga võib igati rahule jääda, sest nagu pildilt näha, kõik tähtsamad summad ja kulud on välja toodud. Pakuvad kõige laiemat laenuperioodi Laenuperioodiga on selline rusikareegel, et mida lühem on laenuperiood, seda vähem Te makstate intresside eest ning seda soodsam laen tuleb kokkuvõttes. Maksehäired – kiirlaenu ei saa mitte kunagi, kui sul on mõni kehtiv maksehäire. Lepingutasu suurus sõltub laenusummast. Lisaks on tootevalikus võimalus. Mõni laenufirma võib ka soovida, et taotlusesse märgitud elukoht klapiks rahvastikuregistris oleva kandega, kuid seda ei nõua kõik laenufirmad. Selline laen on mõeldud uutele klientidele, kellel ei ole veel varasemalt kontot laenufirma juures; sisuliselt on see promopakkumine, mille eesmärk on pakkuda erakordsete tingimustega laenu uutele huvilistele. Elukoht – laenu saavad taotlejad, kellel on Eestis elukoht ning kes on Eesti kodanikud või pikaajalise elamisloaga. Kui soovid, et laenusumma laekuks sulle ka väga kiiresti, oleks mõistlik valida laenufirma, kes kasutab sama panka, mida sinagi – pankadevahelised ülekanded laekuvad kohe, seda ka nädalavahetusel. Mida peaks meeles pidama Omarahast laenates on. Kiirlaenud on madalama summaga kui tagatislaenud. Stabiilne sissetulek – see on põhimõtteliselt kõige tähtsam asjaolu. Põhitegevusala Omaraha pakub tagatisega ja tagatiseta laene. Kui oled kõikidele asjaoludele mõelnud, ei tohiks laenu saamisel ja selle kasutamisel tekkida sinu jaoks mitte mingeid muresid ja saad oma probleemi kenasti lahendatud. Kõrge intress on üksnes laenuandja kaitseks ja riskide maandamiseks – see tagab, et kui mõni laenuvõtja jääb maksmisega hätta, siis ei jää laenufirma siiski miinustesse ja saab oma tegevusega jätkata.\n. Meediast on läbi käinud uudiseid, et Eestis tegutseb krediidiettevõtteid, kellel puuduvad tegevusload ja kelle üle Finantsinspektsioonil puudub kontroll. Eesti pangakonto – laenusumma kätte saamiseks peab sul olema mõnes Eestis tegutsevas pangas arvelduskonto. See kõik on oluline riskide maandamiseks, kuid selle punkti täitmisega ei tohiks küll enamikel taotlejatel probleemi olla. Omaraha kasvukonto Vivian laen. väikelaenud, on ka mugavalt taotlemiseks kättesaadavad internetis. Lühike ja kerge laenutaotlus Mõnikord on keeruline laenu võtta, sest laenutaotlus tuleb täita erinevatel lehtedel ja küsitakse igasuguseid imeasju. Sellised laenud, mida kutsutakse ka nö palgapäevalaenudeks, on iseenesest olemuselt väikelaenud, kuid kiirlaene iseloomustab eelkõige igasugune tagatise puudumine ja laenusumma väljastamine juba samal päeval. Kiirlaenu taotlemine on väga lihtne ning kui majanduslik seis on parasjagu piisavalt hea, et laenu saada, võidakse üsna mõtlematult mitu kiirlaenu võtta, mõistmata, kas seda oleks hiljem võimalik tagasi maksta. Ka summade piiratud suurus on üksnes kaitsemehhanism, kuna tagatiseta laenu on väga ohtlik väljastada suurtes summades. Arvestades seda, et tegutsetakse krediidivaldkonnas, on Omaraha meeskond üsna väike.\n. Väike kiir laenud laen põllumehele.\n. Muide, Veske alustas tarbijafinantseerimise turul järelmaksuga, mis andis põhja ja kogemused pakkuda kiirlaene ja väikelaene. Siin on kiirlaenu pakkujate intressimäärad: Seega intressimäärade võrdluses on Omaraha vaieldamatult soodsaim kiirlaen. Järgnevalt näitan Teile, kui kerge on täita Omaraha laenutaotlust. Väga paljud laenufirmad töötavad nädalavahetusel ja kuna peaaegu eranditult alati antakse vastus mõne minuti jooksul, saad sa rahamure lahendatud väga kiiresti. Seega, järelmaksu moodi tagasimakset, kus iga kuu makstae võrdse summa, ei saa valida. Samas hea külg on see, et hiljem peab laenu vähem tagasi maksma. See ei pea alati olema palk: see võib olla ka pension, toetused vms.\nMis on kiirlaenud? Võta laenu kuni 10 000 - Bondora laenud\n. Miks tasub laenata Omarahast Järgnevalt toome välja omadused, mida Omaraha on hästi teinud ning miks tasub neilt laenata. See on ka üks peamiseid kiirlaenu puuduseid, kuid arvestades, et tegemist on tagatiseta laenuga, ei ole see sugugi niivõrd ebamõistlik. Suurepärased laenukalkulaatorid on ka Smsmoney'l, Smsrahal ja Laen.ee'l. Põgus eelnev kodutöö aitab tunduvalt vähendada eitava vastuse tõenäosust. Mis meid eriti huvitab on: koguintress aastas, KKM, lepingutasu, makse tagatisfondi ja igakuine kuumakse. Pärast eelmainitud väljade täitmist klikkige ja saate teada, kas Teie laenutaotlust aksepteeritakse või mitte. See on hea, sest väikelaenudel on madalam intress kui kiirlaenudel. kiirlaenud nii eelistatud. Parima intressiga kiirlaen Omaraha on oma laenu üsna kavalalt kujundanud, sest nende pakutav laen on hübriid nii kiirlaenust kui väikelaenust. Kui olete meelepärase laenusumma ja lepinguperioodi ära valinud, tuleb täita veel paar kastikest enne kui saate esitada laenutaotluse. Pildil oleva summa ja laenuperioodi puhul lepingutasu ja tagatisfondi makset pole, aga muu summa puhul need arvud võivad olla ja siis need võetakse samamoodi maha nagu intressimakse käesoleval pildil. Mis aga meid huvitab, on see, et Omaraha intressimäär on iseloomulik väikelaenule, mitte kiirlaenule. See tähendab, et laena pigem pikemaks ajaks, kui sa ei ole kindel, et suudad laenu lühema aja jooksul ära maksta. Laenufirma soovib eelkõige näha, et taotlejal ei oleks olnud probleeme ning kui nad näevad, et sul on veel paar kuud tagasi olnud maksehäire, on see nende jaoks ohumärk ning kahjuks sa sel puhul laenu ei saa. Firmat juhib Arne Veske, kes on edukas läänemaa ettevõtja omades mitmeid ettevõtteid ning olles läbi põiganud ka Äripäeva rikaste TOP-ist. Kiirlaenu taotlemiseks pead leidma enda jaoks meeldiva laenufirma, kes vastab su soovidele – teisisõnu, pakub sulle sobivaid maksetingimusi. Kohustusi ei ole juba liiga palju – lisaks sissetuleku olemasolule vaadatakse ka seda, et sul ei oleks liialt suur kohustusekoorem. Mis mulle meeldib Omaraha laenukalkulaatori juures, on see, et võimalikult palju faktoreid, mis mõjutavad laenu kulukust, on välja toodud.. Omaraha juures on suurim tugevus see, et tegu on üsna kliendikeskse ettevõttega ning tahetakse kliendi elu teha võimalikult lihtsaks, see kohandub nii soodsale intressile kui ka lihtsale iseteenindusele. Laenutaotlus on esitatud koos laenukalkulaatoriga. See vahemik katab enamikud hädaolukorrad, kus on vaja raha kiiremas korras. See on üsna lai laenusummade valik. Kuna võib olla ka pikema perioodiga, on väga oluline, et laenu saaks üksnes taotleja, kes suudab kindlasti laenu tagasi maksta. Mis ei meeldi Omaraha laenu juures Järgnevalt natukene kriitikat Omaraha laenu kohta. Liigume edasi Omaraha kiirlaenuga


KINGIIDEED Ei Saa Eksida Valentine's Day Südamekimp\nSee helmes tuletab ikka ja jälle meelde kuipalju südameid on meile kingitud – meie sõbrad ja perekond on seeläbi alati meiega. Võta see südamekimp meeldetuletuseks, et sinust hoolitakse ja sind armastatakse kogu südamest.\nToote nr.: TAGBE-10040\nKaal: 1.27 g\nDisainer: Anne Sofie Bodenhoff\nMinu jaoks on Trollbeads’iga töötamine väga meditatiivne tegevus. Ma loon iga helmega skulptuuri või väikese maailma. Mulle pakub rõõmu võimalus väikeste detailidea tegeleda maailmas, kus me pidevalt palju informatsiooni ja muljeid vastu võtame. See on unikaalne võimalus ning ma hindan seda.\nPopulaarsed disainid Anne Sofie Bodenhoff:\nSee toode ei ole hetkel saadaval.


Vanavanemate aiamaa 3: mis saab mustast mullast? - Mariani Permakultuur\nVanavanemate aiamaa 3: mis saab mustast mullast?\nPosted by By marianipermakultuur 14.04.2020No Comments\nIlma aiata ei saa\nLumesadude ja tormituulte vahepeal oli üks päev, mil paistis päike ja mil tuul oli piisavalt väike, et mitte puu otsast alla kukkuda. Aiamaalt leidsin vanaisa, kes hoolsalt kõplas. Paistab, et minu algatus paneb nemadki liikuma või siis nende sõnad, et nad ei jõua, ei vasta veel tegelikkusele. Kuhu ikka välja minna, kui jalutustuur tehtud ja taevas päike paistab? Raske on küll rulaatoriga ja ühe kunstjalaga, aga ega toas istuda kergem ole…\nMust muld. Kõplamine ja kaevamine. Mulla peal oli näha pragusid, kuivamise märke. Vanaisa sõnul oli paras hetk kõblata, et muld sügavamalt ära ei kuivaks ja kõvad korbad ei tekiks. Väikesed umbrohud said ka muidugi surmahoobi. Pisem poeg sai hoo sisse ja kõplas kohe nii palju kui jaksas. Hea töö ju, eriti selle vanemat tüüpi kõplaga, mida enam poest eriti saada ei ole, sellisega, kust muld “läbi läheb”, mis pole kolmnurga või trapetsi kujuline. Kas sellel on mingi nimi ka? Aga mida permakultuur ütleks sellise tegevuse peale?\nPermakultuur ja paljas must muld?\nÜks asi, mis permakultuuriga kokkupuutuv inimene enamasti teada saab, on see, et mulda ei peaks kaevama ja et mulda võiks katta. Selline on looduse loogika, sest looduses on vähe jõude, mis suudaksid mulla teistpidi keerata nii sügavalt kui labidas (või kahelabida sügavus) ja mulla paljastada nii suurelt kui aiamaa. Tegelikult loodus kaevab ka – vihmausside abil ja teeb seda teistsuguse mõjuga kui inimene.\nMiks mullale ei meeldi kaevamine ja paljas olemine?\nMuld on ökosüsteem, mille ühes supilusikatäies võib olla 50 miljardit mikroobi. Muld on rohkem kui pinnas ja kasvusubstraat taimedele. Mullas elavad bakterid, seened, protistid, vetikad, nematoodid, lülijalgsed, putukad, muuhulgas ka vihmaussid. Kõigi nende elusorganismide abil ja koostöös taimedega tekib mullaviljakus, tekibki MULD. Muld on üks suurimaid elusaid süsinikupankasid sel planeedil. Mullaelustik koos taimedega võimaldab süsiniku mulda sidumist, taimed püüavad seda atmosfäärist fotosünteesi abil ning juurte abil ning taimeosade kõdunemise abil jõuab süsinik ka mulda. Praegusel ajal on probleemiks atmosfääris leiduv liigne süsinik. Richard Perkins, Ridgedale Permaculture looja, ütles paar aastat tagasi oma loengus, et kui globaalselt kasvatada mulda 4 cm võrra, seoks see atmosfäärist nii palju süsinikku, et atmosfääri süsinikusisalduse poolest oleksime tagasi tööstusrevolutsiooni eelses ajas. Oleks see alles vägev tegu!?\nMis juhtub, kui mulda kaevata?\nSee habras ökosüsteem puutub kaevamise tagajärjel kokku õhuga ja hakkab kuivama; saab lisaks doosi ultraviolettkiirgust päikeselt, mis steriliseerib mulda – tagajärjeks on paljude mullaorganismide surm. Muld kaotab palju toitaineid, muuhulgas lämmastikku. Kaduma läheb ka osa orgaanilisest ainesest, mis tähendab, et muld ei suuda enam nii palju vett siduda (iga süsiniku molekul suudab endaga siduda maksimaalselt neli veemolekuli – üks süsinikumolekul läinud, nelja veemolekuli sidumisvõime kohe läinud). Mulla veesidumisvõime on tähtis puhver – kuivematel aegadel saavad taimed sealt vett kätte ning kui sajab palju, suudab muld toimida nagu käsn, enesesse palju vett mahutada. Kujuta ette paljast liiva (ilma orgaanilise aineta) – vesi läheb läbi ja liiv kuivab ruttu. Kujuta ette savi – kui on märg, siis vesi on savi peal ja kui kuivab, siis on kõva nagu kivi. Orgaanika ehk suures osas süsinik on just see, mis teeb koos liiva ja saviosakestega kokku mulla. Kaevamise käigus kaob ka mulla struktuur, muld vajub pärast kaevamist peagi kokku, erodeerub kergemini nii vee kui tuule mõjul.\nMiks kaevamine ja kündmine siis nii populaarsed on?\nKui kaevata või künda siis pärast seda tundub mullaviljakus justkui tõusvat. Kahjuks juhtub see mullaelustiku arvelt – need organismid, kes olid harjunud ülemistes mullakihtides paremates hapnikutingimustes elama, satuvad sügavamale, kus on vähem hapnikku – ja surevad. Need, kes elasid väiksema hapnikusisaldusega sügavamates kihtides, satuvad suurema “õhu” kätte – ja surevad. Selliste pisikeste organismide surnukehad vabastavad kiirelt endas leiduvad toitained ja nõnda ongi korraga muld “viljakas”. Kui kauaks? Kui mullale orgaanikat ei lisandu (komposti ja sõnnikut ei kasutata), siis mulla süsinikusisaldus aina väheneb kuni muld ei paista enam must, vaid punakas, hallikas, kollakas – olenevalt mulla lähtekivimist. Kui muld ei tundu enam kaevamise järel viljakas, siis lisatakse kunstväetisi – mis enamasti aitavad mulla elustiku hävimisele veelgi kaasa. Seejärel on taim nõrgem ja vajab lisaks ka taimekaitsevahendeid (tegelikult mürke, mis tapavad erinevaid elusorganismide gruppe – küll ebasobivaid taimi, putukaid, seeni, baktereid jne). Tegemist on nõiaringiga, mille juures üks asi on kindel – mullaviljakus nii ei kasva. Mulda juurde ei tule. ÜRO hinnangul jätkub globaalselt mulda praegu enamlevinud põllumajanduse viiside puhul u 40-50 aastat. Mõnede jaoks tähendab see nende praegust elu.\nKuidas mu vanavanemate aiamaa muld on siiani must, kui nad koguaeg kaevavad?\nHea küsimus! Jah, eelmine sügis oli küllap esimene, mil nad ei jõudnud maad korralikult läbi kaevata. Põhjused, mille peale ma suudan hetkel tulla, et miks nende muld paistab siiani veel must:\nNad on regulaarselt aimaale toonud sõnnikut ja kasutanud kohati ka oma komposti.\nNad kasvatavad igal aastal erinevates kohtades erinevaid taimi, seega muld on suurema osa kasvuhooajast kaetud ning viljavaheldus on ka positiivne nähtus.\nNende aiamaa on väike ja ümbritsetud puude-põõsastega, seega pole erosioonioht nii suur nagu näiteks suurtel lagedatel põldudel.\nMilline on mullaelustiku- ja mullaviljakuse seisukord tegelikult, seda on raske hetkel öelda. Vanaema sõnul ei ole maa hetkel väga viljakas, nad pole sõnnikut ammu toonud. Ka väidab ta, et probleeme on erinevate kahjuritega – kapsaid ei tasuvat eriti üldse kasvatada, porgandeid ohustavad karilased ja kartulite peal leidub kartulimardikaid.\nTaime immuunsüsteem sõltub taime toitumisest\nTaime toitumine sõltub sellest, kuidas ja kas ta endale vajalikud toitained kätte saab. Mida viljakam ja elurikkam on muld, seda suurema tõenäosusega suudab taim sealt kätte saada endale vajalikud toitained. Taime loomulik toitumine käib koostöös mullaelustikuga – esimeses järgus bakterite ja seentega. Just need organismid toimetavad taime juurteni taimele vajalikud toitained – jah, taim annab teada oma vajadustest! Selline ainevahetus toimib sekunditega (Elaine Inghami väidetel).\nMuld suudab koos elustikuga iseennast üles ehitada, ainult et see võib võtta väga kaua aega, tuhandeid aastaid… Emakesel Maal kiiret pole. Aga meil, inimestel, on. Väga huvitavat materjali selle kohta, kuidas taimi toetada ja nende immuunsüsteem “kuulikindlaks” teha, jagab John Kempf oma ettevõtte Advancing Eco Agriculture kaudu. Tema sõnul on taimed suutelised õige toitumise korral kasvatama end sellisteks, et isegi põrnikad tõrguvad taime ampsama. Selle kohta saab lähemalt uurida Taime Tervisepüramiidiga (loe kindlasti lähemalt!) tutvudes:\nMida ma siis selle mullaga vanavanemate aias peale hakkan?\nAusalt öeldes mul ei ole veel head vastust. Vanaema rääkis, et võibolla saab sõnnikut. Ise olen kokku rääkinud kohaliku hobusepidajaga Vaasi Hobutalust ja saan tema käest juba natuke kõdunenud hobusesõnnikut, mida plaanin kasutada peamiselt kõrvitsate ja kabatšokkide kasvatamiseks ja ehk natuke ka kasvuhoonesse lisandiks. Kompostihunnikule pean ka pilgu peale viskama, kas seda oleks võimalik peenardele viia. Permakultuuri järgi võiks sisse seada püsipeenrad, kus edaspidi enam kaevamist ei toimu ja mis saavad seetõttu oma viljakust tasapisi kasvatada. Seni on vanavanemad ikka aeg-ajalt oma peenrad kõik ümber mänginud – lapsepõlvest peale mäletan väga erinevaid kohti, kus kasvasid herned ja kartulid, kus oad ja porgandid. Kuna praegu pole veel selge, kui palju vanavanemad tegelikult ise kasvatavad – vanaema lubas ikka porgandipeenra teha – ja kui palju on mul suhteid sirgena hoides võimalik nende silme all teha nende jaoks radikaalseid muudatusi, olen pigem ettevaatlik oma plaanidega. Orgaanikat peavad nad enamasti ikkagi kraamiks, mis tuleks parimal juhul ära põletada, järgmisel juhul naabrite söötis maale hunnikusse panna (ohtlik jääde!) ja viimases variandis enda maale kompostihunnikusse koguda.\nNiikaua kui vanaisa ringi ruleerib, hoiab ta ilmselt oma kõblast käes ja hoolitseb vahekäikude ja peenarde puhtuse eest. See ilmselt tähendab, et ma ei saa hakata orgaanikat peenarde peale kuhjama. Ega seda orgaanikat väga ju ei leidu ka, vähemalt mitte ilma vanaema pahandamata. Äkki saan komposti peenarde peale panna ja mõned peenrad katta ka haljasväetiskultuuridega, kasvatada porgandeid koos sibulatega ja lubada tillil-saialilledel ja kurgirohul kasvada siin ja seal. Sellest kõigest lähemalt siis, kui tegudeks läheb.\nSelle korra aiateod\nSeekord tulid ka lapsed aiamaale kaasa ning haarasid usinalt kinni võimalusest käed külge panna – üks kõplas hoogsalt ja teine vedas väiksest kilekasvuhoonest orgaanikat välja (vanaisa soovitusel). Mina lõikasin ja saagisin jätkuvalt vanu õunapuid, sest see töö pole veel otsa saanud.\nKõplamine teeb keha soojaks ja meele rõõmsaks!\nKilekasvuhoone on näinud paremaid päevi, kuid ometi valitseb seal sees soojem mikrokliima kui väljas, seega lammutada veel ei tasu. Pildil on näha ka eelmise aasta katsetust: mu lell tõi vanavanematele oma lehmapidamisest üle jäänud atribuutikat, pooleks lõigatud plastnõud olid asetatud tervete peale, et peenrad oleksid tõstetud kõrgemale ja nende eest oleks lihtsam hoolt kanda. Vanaisa sõnul oli idee tore, aga nad ei jõudnud piisavalt neid kasta, et head saaki saada. Väikestes anumates kasvatamise miinus. Julge pealehakkamise eest aga muidugi suur au ja kiitus!\nKui väiksed käärid ja suured käärid peale ei hakka, tuleb saag võtta. Siinkohal pean tänama oma tublit kaasat, kes mind saega varustas ja andis aega, et õunapuude otsa ronida.\nArvan, et suhted oma vanavanematega on tähtsamad kui idee kõige õigemast viisist, kuidas mulda harida. Teen seda, mis võimalik ja sihin mulla hoidmise poole kättesaadavatel viisidel.\nkõplaminemust muldpermakultuurvanavanemate aiamaa\nVanavanemate aiamaa 2: õunapuude lõikamine ja kevadlilled puude all


UUS PÕNEV KOOLITUS- Lipusüsteemist koostöös MTÜ VAITERIGA - Terviseteraapia OÜ\nVäljavõte koolitusest: "Seksuaalsuse tähendus on laste ja täiskasvanute jaoks erinev. Täiskasvanud hindavad laste käitumist sageli enda seksuaalsusest, oma kogemusest lähtuvalt. Igaüks, kellel laste ja noortega tegemist, on ühtlasi seksuaalkasvataja – ta annab edasi selle, kuidas ta ise inimese seksuaalsust tajub (imelise/kaunina või häbiväärse/vastikuna), oma nägemuse soorollidest, lähedusest, sallivusest, naudingust. Täiskasvanuna aita lapsel kasvada seksuaalselt terveks inimeseks, kelle jaoks on loomulik olla teise inimese lähedal ning oma keha ja lähedust nautida."\nKoolitusel osales Vinni Perekodu 6 perevanemat ja ka juhataja. Ettevalmistatud pikast slaidiprogrammist sai spikker koolitajale endale. Kuid see võimaldas läbi viia koolitus vetlusringina, mis muutis selle koolituse veelgi intensiivsemaks ja kindlasti aitas teemadest paremini aru saada.\nKoolituse alguses on ikka tavaliselt kombeks uurida, milline on koolitusel osalejate häälestus ja valmisolek, eelnev teadmine antud teemaga. Eestlastele omase tagasihoidlikkusega kõlas justkui ühest suust, et osalejatel puudub või on äärmiselt väike kokkupuude laste ja noorte seksuaalsuse teemaga. Koolituspäeva käigus tõdesime aga, et igaühel oli mitmeid näiteid ja juhtumeid, mida arutada ning tegelikult oli nende kogemuste pagas ka neile endile üllatuseks suurem kui osati arvata.\nPäev oli pikk, kuidas äärmiselt sisukas. Koolitusel osalenute tagasisidest võis kuulda, et nad said palju praktilisi näpunäiteid ja nõuandeid, mida töös oma noortega kasutada. Hea meel oli tõdeda, et Sensoa Lipusüsteem võeti soojalt vastu ning see pakkus kuulajatele palju huvi. Ma olen veendunud, et järgmine kord, kui koolitusel osalejad peavad noortega vestlusi pidama, siis nende vestluste ülesehitus on palju enam lahendusele orienteeritud ning oluliselt vähem on kuulda hinnanguid. Seda ikka selleks, et noortel tekiks arusaam, et missugune osa nende käitumisest on vastuvõetav ning mis ei ole lubatud.\nMaailma Terviseorganisastioon (WHO) on laste seksuaalsuse kohta välja toonud: "Seksuaalharidus peab algama võimalikult vara. Eakohane seksuaalharidus toetab ja kaitseb lapse arengut. Õigus saada haridust ja teavet oma keha, tunnete ja suhete kohta on lapse inimõigus!"\nSeega on väga oluline igasuguse muude haridusteemade kõrval rõhku panna ka laste seksuaalharidusele ning tunne, et see on liiga vara, on vaid täiskasvanute tunne ega pruugi peegeldada laste vajadusi ja huve. Lipusüsteemi koolitust on võimalik tellida läbi MTÜ VAITER (www.vaiter.ee) või meiega otse ühendust võttes See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud..


Investorid käitusid Heleniuse vaimus - Äripäev\nInvestorid käitusid Heleniuse vaimus\nRomet Kreek 23. oktoober 2007, 00:00\nReedel ja laupäeval käisid huvilised investeerimismessil, kus toimus huvitavaid loenguid ja sai ka teada, kuhu raha paigutada. Paistab, et investorid asusid eile rakendama Trigoni Capitali juhatuse esimehe Joakim Heleniuse investeerimismessil lausutud mõtet.\n"Eesti on väga riskantne, sest oodata on majanduslikku langust. Praegu on targem investeeringuid vähendada ja likviidsusele rõhuda. Kui põhi läbitud, siis on hea kliima jälle soodsaid investeeringuid teha. Inimesed peaksid investeeringutega ootama järgmise aastani. Oodata tuleks 10-12 kuud," rääkis Helenius Tallinna börsi investeerimismessil.\nSuurim langeja oli 2,6 protsendiga Trigon Property Developementi aktsia, mis maksis 23,47 krooni ehk 1,50 eurot. Aktsia käive oli väike.\nEile oli Tallinna börsil valitsevaks punane värv, ehkki kaks suurima käibega aktsiat tõusid.\nOlympic EG aktsia hind tõusis 127 tehingus ja 28,3 mln kroonise käibega 0,2 protsenti, 79,80 kroonini ehk 5,10 euroni. Teiseks suure käibega tõusjaks oli 18,8 mln kroonise käibega Norma aktsia. Aktsia hind tõusis 0,2 protsenti, 80,58 kroonini ehk 5,15 euroni.\nKolmandaks tõusjaks oli 1,1 mln kroonise käibega Kalevi aktsia, tõustes 28,16 kroonini ehk 1,80 euroni.\nTulemuste avaldamise hooaja avapaugu andis läinud nädalal Eesti Telekom. Ka sel nädalal on oodata tulemusi. Täna avaldab tulemused Baltika, kolmapäeval Norma. Neljapäeval toimub Starmani aktsionäride erakorraline üldkoosolek. Kalevi aktsionäride üldkoosolek peaks olema andnud investoritele hoiatuse, mis juhtub siis, kui ise ei tunta käekäigu vastu huvi.


Tartu: tänavakunsti tuur ja tähetorni õppeprogramm | Õpilasreisid\nEsileht Reisiprogrammid Ühepäevased reisid Eestis Tartu: tänavakunsti tuur ja tähetorni õppeprogramm\nTartu: tänavakunsti tuur ja tähetorni õppeprogramm\n× Tähetorni külastus\n× Põnev haridusprogramm vastavalt grupi vanusele\n× Tänavakunsti tuur ja töötuba\n× Ette tellitud lõunasöök või vaba aeg Tartu kesklinnas\nKlassiekskursioonil Tartusse külastame Eesti vanimat tähetorni, kus saame osa põnevast ja harivast haridusprogrammist. Lisaks sellele ootab meid ees haarav tänavakunsti tuur Aparaaditehase ja Karlova ümbruses, kus tutvustatakse põhjalikult kohaliku tänavakunsti olemust ja tekkepõhjuseid ning mille lõpus saab igaüks ka ise linnapilti oma kunstiteose spreitada!\nAlustame oma reisi kooli eest suundudes Tartu poole. Esimese peatusena läheme Eesti esimesse astronoomia observatooriumi ehk Tartu tähetorni. Tähetornis saate valida enda grupile enim huvipakkuva haridusprogrammi. Valikus on nii astronoomia, geograafia kui ka füüsika teemalisi haridusprogramme kõikidele vanuseastmetele. Pärast uute teadmiste ammutamist on võimalik grupil üheskoos lõunatama minna või nautida vaba aega Tartu kesklinnas.\nPäeva teises pooles suundume põnevale tänavakunsti ekskursioonile Aparaaditehase ümbruses ja Karlova linnajaos, kus peale teiste kunstnike töödega tutvumist saavad õpilased ka ise kätt proovida endise “Kasekese” restorani seintele tänavakunsti tegemisega. Tartut peetakse muuhulgas ka tänavakunsti pealinnaks ja see julge, diskussiooni tekitav ja erksavärviline kunstistiil haarab ka kõige kunstikaugemaid õpilasi. Ekskursiooni ja töötoa tulemusena omandavad õpilased poolsalajase kunstivormi kohta põhjalikud teadmised; mõistetakse antud kunstivormi väljakujunemise põhjuseid, osatakse eristada grafitit tänavakunstist ning viimase erinevaid avaldumisvorme; avardub maailmavaade ning edaspidi osatakse tänavakunsti vaadata ja mõista.\nVõimalik on reisiprogrammi planeerida ühine lõunasöök või tunnine vaba aeg Tartu kesklinnas. Reisipäeva lõpus teeb meie tore reisisaatja õpilastele uutele teadmistele põhineva viktoriini, et kõike uut ja põnevat veel paremini kinnistada. Tagasi kooli juurde jõuame õhtuks.


Minu Euroopa » 2018 » jaanuar\nTeisipäev, jaanuar 30th, 2018\nEile kiitsid ministrid heaks Euroopa Liidu seisukohad Ühendkuningriigi lahkumise üleminekuperioodi osas. Komisjonile on nüüd juhtnöörid antud ja läbirääkimised nö teise etapi osas saavad alata. Need ei saa kindlasti olema lihtsamad kui lahkumistingimuste läbirääkimised, pigem vastupidi. Pärast detsembri lahkumistingimuste kokkulepet oodatud suuremat selgust brittide tulevikusuhete seisukoha osas pole saabunud ning EL ja ÜK seisukohad on teineteisest jätkuvalt päris kaugel. Peaminister Ratas kohtub täna ja homme Ühendkuningriigi ja Iirimaa valitsusjuhtidega, peamine visiidi põhjus on Eesti 100 sünnipäeva tähistamine aga kindlasti tuleb juttu ka Brexitist. Sel nädalal kohtuvad ka põllumajandusministrid ja konkurentsivõime ministrid. Read the full entry\nEsmaspäev, jaanuar 22nd, 2018\nEilne Saksamaa sotsiaaldemokraatide otsus alustada kristlike demokraatidega detailseid koalitsiooniläbirääkimisi võimaldab Euroopal jätkata Eesti eesistumise ajal alanud positiivsel laineharjal. Valitsuse moodustamiseni on veel pikk maa minna, kuid Saksamaa poliitiline stabiilsus on Euroopa 2018. aasta plaanide elluviimiseks ja edasiste reformide kujundamiseks loomulikult oluline. Positiivse tooniga on ka sel nädalal eurogrupis toimuv arutelu Kreeka abiprogrammi viimaste maksete ja selle järkjärgulise lõpetamise üle, Bulgaarias toimuv siseministrite rändearutelu ja Brüsselis esmakordselt korraldatav haridusalane tippkohtumine. Read the full entry\nEsmaspäev, jaanuar 15th, 2018\nEeldatavalt sel reedel jätkab Riigikogu ELi asjade komisjon arutelu selle üle, kas Eesti vabatahtlik otsus asustada kahe aasta jooksul Türgi pagulaslaagritest Eestisse ümber 80 inimest on piisavalt või liiga ambitsioonikas. Eelmisel reedel alanud arutelu jätkamine on teatud mõttes asjaolude kokkulangemine. Ühelt poolt on selge, et tegemist on poliitilise teemaga (nagu tegelikult enamiku Euroopa Liidu teemade puhul) ja on igati asjakohane, et parlamendiliikmetega arutavad võimalikke valikuid ja kohustusi valitsuse liikmed, mitte ametnikud. Seda enam, et pagulaskriisi harjal täiendati välismaalaste seadust sättega, mis kohustab valitsust ümberpaigutamise ja ümberasustamise otsused ELi asjade komisjoniga kooskõlastama. Ent olukorras, kus siseminister oli puhkusel ja alalised komisjonid, millelt ka arvamust küsiti, valitsuse seisukohta toetasid, ei olnud see konkreetne number ka ilmtingimata peaministri tasemel arutamist vajav küsimus. Olulisem on vaadata tervikut. Read the full entry\nEsmaspäev, jaanuar 8th, 2018\nEesti on tänaseks eesistuja teatepulga Bulgaariale üle andnud. Neljapäeval toimub tavapärane Euroopa Komisjoni volinike visiit eesistujariiki, kus uus eesistumine pidulikult avatakse. Sisuline töö kogub samuti alles hoogu, tehnilise taseme töögrupid ja saadikute kohtumised juba toimuvad, aga ministrite aruteludeni läheb veel aega. Nii nagu Eestile, on ka Bulgaariale pandud suured ootused – 2018 on viimane aasta, kus enne Euroopa Parlamendi 2019. aasta valimisi on võimalik sisulist tööd teha. Read the full entry


Atmosfääri- ja keskkonnafüüsika laborid: vulkaaniline kaugmõju\nKas vulkaanid mõjustavad\nEesti õhu läbipaistvust?\nVastus on jaatav. Tõepoolest, stratosfäärini, st kõrgemale kui 10 km ulatuvad vulkaanilised gaasid jõuavad 2–3 kuuga Eesti kohale ja nende õhu läbipaistvust kuni kahe aasta jooksul. Tuleb rõhutada, et Eestini ei jõua mitte vulkaanilisest kraatrist väljalendav tuhk ja tolm, mis sadeneb lähikonnas, vaid vulkaanilised gaasid, millest hiljem moodustuvad aerosooliosakesed.\nVulkaanilise õhusaaste kauglevi mehhanism on lihtsustatult järgmine. Enamus võimsamaid vulkaane paikneb maakera soojemates piirkondades. Umbes 2-3 nädalaga kujuneb vulkaanilistest heitmetest, millest üks tähtsamaid on vääveldioksiid (SO2), välja troopikas maakera ümbritsev ekvaatoriga paralleelne vöö. Tuhk ja tolm settivad, vulkaaniliste gaaside hajuvad pooluste suunas. Keerukate fotokeemiliste protsesside (milles tähtis osa on lämmastikuühenditel) tulemusena moodustuvad vääveldioksiidist ja veeaurust väävelhappetilgad. Viimased, hajutades päikesekiiri, muudavadki taeva valkjaks ning vähendavad õhu läbipaistvust.\nAtmosfääri integraalne läbipaistvuskoefitsient, selle pikaajalised muutused\nAtmosfäärikihi läbipaistvuse iseloomustamiseks mõõdetakse maapinnani jõudnud päiksekiirguse intensiivsust, viimase järgi arvutatakse nn integraalne, kõiki lainepikkusi hõlmav läbipaistvuskoefitsient, AITC (the Atmospheric Integral Transparency Coefficient) p2.\nKoefitsiendi indeks 2 märgib, et päikesekiirte maapinnani jõudmist väljendatakse standardolukorras, mil Päikese kõrgus on 30°, sellisel juhul läbivad päikesekiired atmosfääris kaks korda pikema tee kui seniidi suunas. Atmosfääri puudumisel oleks p2=1, kui atmosfääris poleks aerosooliosakesi ja veeauru, oleks p2=0.9. Eestis (Tiirikojal ja Tartus-Tõraveres) on puhtama õhuga aastatel p2~0.8, hägusema õhuga aastatel võib koefitsient langeda väärtuseni p2~0.7. Lõunapoolsetel aladel on õhus rohkem nii veeauru kui aerosooliosakesi ja koefitsiendi väärtused väiksemad. Mägedes on tavaliseks läbipaistvuskoefitsiendi kõrged väärtused, p2~0.85.\nJoonisel on kujutatud atmosfääri integraalse läbipaistvuskoefitsiendi aastakeskmiste väärtuste käigud erinevates Päikese otsekiirgust mõõtnud meteojaamades. Joonise allosas, horisontaaltelje kohal, on tähistatud suuremate vulkaanide pursete algusajad. Näeme, et Eestis oli õhu läbipaistvus kõrge enne sõda, 1930. ja 1940. aasta vahel. Sõjajärgsel perioodil halvenes läbipaistvus aastatel 1960–1980, nii vulkaanipursete kui ekstensiivse, loodust mittesäästva majandamise tõttu.\nPärast aastatel 1979–1982 toimunud nelja suurema vulkaani pursete seeriat, mis kulmineerus Mehhiko vulkaani El Chichón purskega aprillis 1982, halvenes atmosfääri läbipaistvus eriti drastiliselt kogu Euroopas. Seejärel õhu läbipaistvus paranes ja õhk muutus sama puhtaks kui enne sõda. Lisaks vulkaanide puudumisele soodustas õhu puhastumist ka õhusaaste vähenemine tööstuses, transpordis ja põllumajanduses.\nGigantne vulkaani Mt Pinatubo purse Filipiinidel 1991. a. juunis halvendas Euroopas õhu läbipaistvust alates 1991. a. sügisest, mõju Päikese otsekiirgusele oli Eestis mõõdetav 1993. a. suveni.\nViimastel aastatel on Eesti kohal olnud väga puhas õhk.


Leia Parimad Hinnad Payless Autorent Marseille’ Lennujaam MRS | 100% Autod! Vaata ja broneeri siin!\nPAYLESS Marseille’ Lennujaam\nParimad autorendi Marseille’ Lennujaam (MRS), Prantsusmaa. Varjatud tasusid pole. Tasuta tühistamise\nPAYLESS rent Marseille’ Lennujaam\nPAYLESS sees Marseille’ Lennujaam\nMarseille’ Lennujaam autorendi nõuanded\nMarseille’ Lennujaam Payless autorendile andis üle 250+ kliendi hinnangu 7.6/10. Kõige odavam rendiauto klass Marseille’ Lennujaam Payless on Renault Twingo of Mini. Selle hind on vaid 26,67 $ eurot päevas.\nEnamik meie klientidest broneerivad enamasti Prantsusmaa-s Majandus-i rendiklassi kuuluvaid sõidukeid. Odavaim Majandus auto Payless Marseille’ Lennujaam on Ford Fiesta, 26,94 $ eest päevas.\nEnterprise on Marseille’ Lennujaam kõrgeima klientide hinnanguga autorent, mille keskmine skoor on 8.9/10, mis põhineb 2000+ klientide arvustustel. Enterprise odavam sõiduk on Renault Captur Majandus rendiklassi sõiduk, 22,75 $ eest päevas.\nKõige populaarsem Prantsusmaa autorendi grupp on Majandus, odavaim auto Enterprise Marseille’ Lennujaam-s, Renault Captur, hinnaga 22,75 $ päevas.\nOdavaimat Majandus autot pakub Budget Car Rental (hinnanguga 6.8/10 5000+ kliendi arvamuse põhjal). Auto on Opel Corsa, hinnaga 30,55 $ päevas.\nMajandus-i seas on kõige populaarsem mudel Peugeot 208. Selle hind algab SIXT Rent A Car-s 66,70 $ päeva eest, selle keskmine skoor on 8.2/10, mis põhineb 5000+ klientide arvustustel.\nMarseille’ Lennujaam kõige odavam autorendi sõiduk on Toyota Aygo, firmalt InterRent. Selle hind on ainult 22,49 $ päevas. InterRent-t hindas üle 5000+ kliendi, kelle hinnanguline keskmine skoor oli 6.1/10.\nTeave PAYLESS Marseille’ Lennujaam\nPAYLESS autorent lähedal Marseille’ Lennujaam\nPAYLESS Marseille 20.65 km / 12.83 mi\nPAYLESS Aix En Provence 21.44 km / 13.32 mi\nAutorent lähedal Marseille’ Lennujaam\nMarseille’ Raudteejaam 20.19 km / 12.55 mi\nVõrrelge auto rentimise pakkumisi kõigilt teenusepakkujatelt Marseille’ Lennujaam . Saa odavad hinnad PAYLESS autorendist


Tagasiside kunsti peab harjutama nii töötaja kui ka juht - Personaliuudised\nAutor: Eve Tappo • 26. juuli 2019\nTagasiside kunsti peab harjutama nii töötaja kui ka juht\nMeie kultuuriruumis on tagasisidestamine veel küllaltki tagasihoidlik. Erinevalt temperamentsetest lõunamaalastest kohtab eestimaalaste seas julget tagasisidet vähem. Siinkohal ei tohiks seda segi ajada kriitikaga või sooviga kellelegi halvasti öelda. Seda võib tänasel päeval meie ühiskonnas kahjuks liigagi palju ette tulla, mis paraku kuidagi edasi ei vii.\nElisa ärikliendiüksuse teenindusjuht Eve Tappo\nKa ettevõtte kultuuris on tagasisidestamise kunst võimalus õppida ja areneda. Tõsi, see vajabki harjutamist ja harjumist ning teadlikku arengusoovi. Mida peaks tagasiside andmisel ja võtmisel meeles pidama?\nMe õpime tagasiside andmist, aga ka vastuvõtmist tegelikult kogu elu ja iga päev, nii tööl kui ka kodus. Sellele on suur mõju meie lastetoal ja varasematel kogemustel ning see on individuaalne. Minu oskust on aidanud kujundada töö õpetajana, kõneinfoteenindajana ja juhina, aga ka sõbra ja kaaslasena ning lapsevanemana. Samamoodi on see kui tööriist minuga kaasas võrkpalliplatsil, kus heaks mänguks on vaja tiimikaaslaste üksteisemõistmist ja sarnast mõtlemist. Samas tunnen ma ka juhina töötades iga päev, et saan selles muutuda paremaks ning töötan sellega teadlikult. Me keegi ei ole sündinud tagasiside meistrid. Õpime kogu elu.\nJust eneseteadlikkus ja enesearendamise soov on need, mis loovad aluse ka elutervele tagasisidekultuurile. Inimesed, kes tegelevad enda vaimsusega ning pööravad tähelepanu teadlikule õppimisele, on avatumad tagasisidele. Nad ei karda teiste arvamust, ei võta kõike asjatult hinge ja on altimad ka ise teistele oma mõtteid peegeldama. Sellisel juhul on ka tagasisidet tunduvalt lihtsam anda või sellest ise midagi õppida. Mulle meeldib mõelda, et inimareng on justkui sinu pensionisammas, nagu üks mu eeskujusid on osavalt öelnud.\nOrganisatsioonikultuur peab toetama\nJust avatus organisatsioonikultuuris on see, mis loob soodsa pinnase dialoogisõbralikule ettevõttele. Kui keskkond on toetava mõtteviisiga ja kõigil on õigus oma arvamusele ja võimalusele seda ka välja öelda, on ettevõte suure tõenäosusega ka edumeelsem ja loob paremaid tulemusi. Organisatsioon, kus räägitakse üksteisest tagaselja, probleemid kuhjuvad välja ütlemata sõnade pärast ja kõige õigemad vastused on vaid juhil, teeb pigem vähikäiku kui liigub kindlal sammul edasi.\nLähtun eelnevast põhimõttest ka juhina oma töös. Usun, et läbipaistvas ja avatud meeskonnas, kus kõik saavad anda üksteisele tagasisidet, on võimalus luua eluterve töökeskkond, kus kõigil on hea töötada ja end arendada. Ja see on tänapäevases ühiskonnas olulisem kui kunagi varem. Töötajate muutunud ootused ja uute generatsioonide pealetulek loob töötamisele suurema tähenduse ja mõtte. Asju saab teha heaga ja tasakaalukalt.\nOluline on mõista, et tagasiside on dialoog, kahesuunaline maantee, kus liigume mõlemat pidi. Kindlasti ei tohiks see tulla vaid ülevalt alla ehk juhilt töötajale. Samamoodi peaksid töötajad julgema aanda vameelselt tagasisidet ka oma juhile. Tagasiside juhile on tema kui tiimi suunaja ja toetaja jaoks hindamatu tähtsusega. Julgustan pidevalt oma töötajaid endale tagasisidet andma ja seda saabki teha eelkõige just ise eeskujuks olemise kaudu.\nNiisama oluline on juhina tiimiliikmeid ka kuulata ja sellest järeldusi teha. Tunnistan, et minu jaoks on tagasiside enesearengus ja juhiks kasvamises väga palju kaasa aidanud. Näiteks olen õppinud mõtlema suuremalt ja ilma liigseid piire seadmata. Kord ütles mulle üks mu töötaja, et peaksin rohkem kastist välja mõtlema. Olen sellest ka lähtunud ning ülimalt tänulik, et sellise soovituse sain. Ma tean, et kõigile olukordadele on lahendused ja väljapääsud – ma ei lukusta enam ühtki ust.\nMõtestatud ja ajastatud\nTagasiside peaks kuuluma meie igapäeva tööellu. See on normaalsus! Kuid samas on hästi tähtis ka ajastus. Heal ja üllal eesmärgil edasi antud mõtted kohvinurgas või kraanikausi ääres ei tarvitse alati täita oma eesmärki, kuna inimene, kellele tagasisidet antakse, ei pruugi tollel hetkel olla valmis seda vastu võtma. Seetõttu tasub esmalt inimese käest küsida võimalust ja teha seda sobival ajal ja sobivas kohas, kui on mõlemad pooled selleks teadlikult valmis.\nSamas on oluline ka perioodiline tagasiside. Tüüpiliselt on ettevõtetes selleks vormiks aasta- või arenguvestlused. Kui mõni juht arvab, et piisab vaid korra aastas tiimiliikmega tõtt vaatamisest, siis seda on kindlasti vähe. Vajalik on ka tihedamini üksteisega mõtteid vahetada, korra nädalas-kuus nii tiimiga kui ka liikmetega individuaalselt silmast silma kohtumisi teha. See annab võimaluse vahetumalt üksteisega oma õnnestumisi ja väljakutseid jagada, kokku leppida uusi samme ja näha tervikpilti.\nOskus küsida ja saada seeläbi paremaks\nNiisama oluline, kui on tagasisidet osata vastu võtta, on seda ka ise küsida. See on tööriist, mis on tegelikult meil kõigil tasuta käes kasutamiseks. Kuid tihti ei julgeta seda teha, kuna kardetakse oodatavat vastust või ei olda kindlad, kuidas see enda kasuks tööle panna.\nMiks aga on oluline ise aktiivselt tagasisidet paluda ja initsiatiiv võtta? Sest just see on see, mis viib sind edasi ja innustab paremaks saama. See on võimalus, mille saad endale luua nii eraelus kui ka karjääris. Ja seda ei saa sinult keegi ei tööl ega kodus ära võtta. Tagasiside oluliselt inimeselt on hindamatu väärtusega, olgu selleks siis julgustav ja hea sõna, aga veelgi enam ka negatiivne, konstruktiivne vastukaja, mis aitab saada paremaks. Silmas tuleks aga pidada, et negatiivne tagasiside ei tohiks olla lahmiv ja halvustav kriitika, mis ei ole lahendustele orienteeritud ega paku tagasiside saajale võimalust sellest teadmisest midagi õppida. Neid kahte on väga oluline eristada.\nSeega, kui otsida tagasiside andmise ja võtmise kunsti parimaid võtteid, et leida tee selles tõeliselt heaks saamisel, peame alustama iseendast. Nii lihtne see ongi. Kui saame hästi läbi endaga, oleme ka paremad kaaslased ümbritsevatele meeskonna liikmetele ja loome sellega palju rohkem väärtust. Tagasisides on suur ja tihti kasutamata potentsiaal. Leiame rohkem aega endale, oleme ausamad ja teadlikumad ning anname üksteisele enam tagasisidet!