Vastuvõetud tekstid - Taaste- ja vastupidavusrahastu loomine ***I - Kolmapäev, 10. veebruar 2021\n– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0408),\n– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 175 kolmandat lõiku, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0150/2020),\n– võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. juuli 2020. aasta arvamust(1),\n– võttes arvesse Regioonide Komitee 14. oktoobri 2020. aasta arvamust(2),\n– võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 22. detsembri 2020. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,\n– võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi,\n– võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni muudatusettepanekutena esitatud seisukohta,\n– võttes arvesse eelarvekomisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0214/2020),\n3. kiidab heaks Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavalduse, mis on lisatud käesolevale resolutsioonile;\n4. võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse;\nEuroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 10. veebruaril 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/…, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu\n(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2021/241) lõplikule kujule).\nKomisjon tuletab meelde, et Euroopa roheline kokkulepe kätkeb ühiseid poliitilisi eesmärke. Sellega seoses rõhutab komisjon, et ta soovib katta taasterahastu „NextGenerationEU“ jaoks vajalikust summast vähemalt 30 % kapitaliturgudelt laenatavate rahaliste vahenditega. Selleks emiteeritakse võlakirju, mis aitavad kaasa keskkonnaeesmärkide saavutamisele.\nKolm institutsiooni lepivad kokku, et kaaluvad tõsiselt võimalust kehtestada reeglid, millega seatakse liikmesriikidele aruandekohustus, et oleks kättesaadav teave, mille abil hinnata, kui palju on kapitaliturgudelt laenatud vahendid keskkonnaeesmärkide saavutamisele kaasa aidanud. Selleks püüab komisjon esitada 2021. aasta esimeses kvartalis seadusandliku ettepaneku.\nEuroopa Parlament ja komisjon tuletavad meelde vajadust tagada tõhusad kontrollid ja auditid, et hoida ära topeltrahastamist ning hoida ära, avastada ja kõrvaldada taaste- ja vastupidavusrahastust toetatavate meetmetega seotud pettust, korruptsiooni ja huvide konflikte. Mõlemad institutsioonid peavad oluliseks, et liikmesriigid koguksid ja registreeriksid liidu rahaliste vahendite lõplike saajate ja toetusesaajate andmeid elektroonilises, standardses ja koostalitlusvõimelises vormingus ning kasutaksid ühtset andmekaevevahendit, mille teeb kättesaadavaks komisjon.\nEuroopa Komisjon tuletab meelde ühepoolset avaldust, mille ta tegi sellel teemal ühissätete määruse raames ja mida kohaldatakse mutatis mutandis taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 22 suhtes.\nKomisjon on seisukohal, et järjepidevuse tagamiseks tuleks taaste- ja vastupidavusrahastu määruse VI lisas esitatud metoodika lisada ühissätete määrusesse.


ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi (EL) 2017/1132 seoses digitaalsete vahendite ja protsesside kasutamisega äriühinguõiguses\n(2) Digitaalsete vahendite ja protsesside kasutamine selleks, et muuta majandustegevuse alustamine teises liikmesriigis äriühingu asutamise või selle äriühingu filiaali avamise kaudu lihtsamaks, kiiremaks ja kulutõhusamaks, on üks konkurentsipõhise ühtse turu tõhusa toimimise ja äriühingute konkurentsivõimelisuse tagamise eeldus.\n(2) Digitaalsete vahendite ja protsesside kasutamine selleks, et muuta majandustegevuse alustamine teises liikmesriigis äriühingu asutamise või selle äriühingu filiaali avamise kaudu lihtsamaks, kiiremaks ning aja- ja kulutõhusamaks ning anda äriühingute kohta põhjalikku ja kättesaadavat teavet, on üks konkurentsipõhise ühtse turu tõhusa toimimise, ajakohastamise ja haldusliku optimeerimise ning äriühingute konkurentsivõimelisuse ja usaldusväärsuse tagamise eeldus.\n(2 a) Hädavajalik on tagada õigus- ja halduskeskkond, mis vastab üleilmastumise ja digiteerimisega kaasnevatele uutele sotsiaalsetele ja majanduslikele väljakutsetele, et kindlustada ühelt poolt vajalikud kaitsemeetmed kuritarvitamise ja pettuse eest ning teiselt poolt püüelda selliste eesmärkide poole nagu majanduskasvu edendamine, töökohtade loomine ja investeeringute ligimeelitamine Euroopa Liitu, mis kõik tooksid ühiskonnale tervikuna majanduslikku ja sotsiaalset kasu.\n(2 b) Liidu liikmesriikide vahel on praegu märkimisväärsed erinevused selles, milline on internetipõhiste vahendite kättesaadavus ettevõtjate ja ettevõtjate jaoks, et nad saaksid ametiasutustega äriühinguõigusega seotud küsimustes suhelda. e-valitsusteenused on liikmesriigiti erinevad – mõned pakuvad terviklikke ja kasutajasõbralikke täielikult internetipõhiseid teenuseid, teised aga ei suuda ettevõtte elutsükli teatavates olulistes etappides internetipõhiseid lahendusi pakkuda. Näiteks lubatakse mõnes liikmesriigis äriühingut registreerida või dokumente ja teavet registris muuta ainult isiklikult kohale ilmudes, mõni liikmesriik võimaldab seda teha kas isiklikult või internetis, samas kui teistes liikmesriikides saab seda teha ainult internetipõhiselt.\n(2 c) Mis puudutab ettevõtte juurdepääsu teabele, siis selle kohta on liidu õiguses sätestatud, et minimaalselt vajalikud andmed tuleb alati esitada tasuta. Sellise teabe ulatus on aga endiselt piiratud. Sellise teabe kättesaadavus on erinev – mõnes liikmesriigis tehakse tasuta kättesaadavaks rohkem teavet kui teistes ja see tekitab liidus ebavõrdse olukorra.\n(3) Komisjon rõhutas oma teatistes „Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia“3 ja „ELi e-valitsuse tegevuskava 2016–2020. Valitsussektori digitaalse arengu kiirendamine“4 avaliku sektori asutuste rolli ettevõtjatele lihtsate võimaluste pakkumisel ettevõtluse alustamiseks, internetipõhiselt tegutsemiseks ja piiriüleseks laienemiseks ELi e-valitsuse tegevuskavas märgiti eraldi digitaalsete vahendite parema kasutamise tähtsust äriühinguõigusega seotud nõuete täitmisel. Lisaks sellele esitasid liikmesriigid 2017. aasta Tallinna e-valitsemise deklaratsioonis tungiva üleskutse suurendada jõupingutusi tõhusate kasutajakesksete elektrooniliste menetluste pakkumiseks liidus.\n(3) Selleks et tagada, et liidu äriühinguõigus oleks õiglane, kasutajasõbralik ja ajakohane, rõhutas komisjon oma teatistes „Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia“3 ja „ELi e-valitsuse tegevuskava 2016–2020. Valitsussektori digitaalse arengu kiirendamine“4 avaliku sektori asutuste rolli ettevõtjatele lihtsate võimaluste pakkumisel ettevõtluse alustamiseks, internetipõhiselt tegutsemiseks ja piiriüleseks laienemiseks ELi e-valitsuse tegevuskavas märgiti eraldi digitaalsete vahendite parema kasutamise tähtsust äriühinguõigusega seotud nõuete täitmisel. Lisaks sellele esitasid liikmesriigid 2017. aasta Tallinna e-valitsemise deklaratsioonis tungiva üleskutse suurendada jõupingutusi tõhusate kasutajakesksete elektrooniliste menetluste pakkumiseks liidus.\n3 COM(2015) 192 final, 6. mai 2015\n(5) Äriühingute ja nende filiaalide registreerimise hõlbustamiseks ning registreerimisprotsessiga seotud kulude ja halduskoormuse vähendamiseks, eelkõige komisjoni soovituses 2003/361/EÜ5 määratletud mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul (edaspidi „VKEd“), tuleks kehtestada menetlused, mis võimaldavad registreerimise lõpule viia täielikult internetipõhiselt. Sellised kulud ja koormus ei tulene ainult äriühingu asutamise eest võetavast riigilõivust, vaid ka muudest nõuetest, mis muudavad kogu protsessi pikemaks, eelkõige kui nõutakse, et taotleja või tema esindaja isiklikult kohale ilmuks. Peale selle tuleks neid menetlusi käsitlev teave teha internetipõhiselt ja tasuta kättesaadavaks.\n(5) Äriühingute ja nende filiaalide registreerimise hõlbustamiseks ning registreerimisprotsessiga seotud kulude, aja ja halduskoormuse vähendamiseks, eelkõige komisjoni soovituses 2003/361/EÜ5 määratletud mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul (edaspidi „VKEd“), tuleks kehtestada menetlused, mis võimaldavad registreerimise lõpule viia täielikult internetipõhiselt. Käesolev direktiiv ei tohiks siiski muuta internetipõhiste menetluste kasutamist äriühingutele kohustuslikuks. Sellised kulud ja koormus ei tulene ainult äriühingu asutamise eest võetavast riigilõivust, vaid ka muudest nõuetest, mis muudavad kogu protsessi pikemaks, eelkõige kui nõutakse, et taotleja või tema esindaja isiklikult kohale ilmuks. Peale selle tuleks neid menetlusi käsitlev teave teha internetipõhiselt ja tasuta kättesaadavaks.\n5 Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitus 2003/361/EÜ mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratluse kohta (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).\n(7) Äriühingute ja filiaalide täielikult internetipõhise registreerimise ning dokumentide ja teabe täielikult internetipõhise esitamise võimaldamisel saaksid äriühingud kasutada liikmesriikide pädevate asutustega suhtlemisel digitaalseid vahendeid. Liikmesriigid peaksid usalduse suurendamiseks tagama, et riigisisesed ja piiriülesed kasutajad saaksid kasutada turvalist e-identimist ja usaldusteenuseid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 910/20147. Lisaks sellele peaksid liikmesriigid looma piiriülese e-identimise võimaldamiseks e-identimise süsteemid, millega nähakse ette lubatud e-identimise vahendid. Selliseid siseriiklikke süsteeme kasutataks teises liikmesriigis väljastatud e-identimise vahendite tunnustamisel alusena. Selleks et tagada usalduse kõrge tase piiriülestes olukordades, tuleks tunnustada ainult määruse (EL) nr 910/2014 artiklile 6 vastavaid e-identimise vahendeid. Liikmesriigid võivad siiski tunnustada ka muid identifitseerimisvahendeid, nagu skannitud passikoopiat. Igal juhul peaks käesolev direktiiv panema liikmesriikidele ainult kohustuse võimaldada äriühingute ja nende filiaalide internetipõhist registreerimist ja internetipõhist teabe esitamist liidu kodanike poolt, tunnustades nende e-identimise vahendeid.\n(7) Äriühingute ja filiaalide internetipõhise registreerimise ning dokumentide ja teabe internetipõhise esitamise võimaldamisel saaksid äriühingud kasutada liikmesriikide pädevate asutustega suhtlemisel digitaalseid vahendeid. Liikmesriigid peaksid usalduse suurendamiseks tagama, et riigisisesed ja piiriülesed kasutajad saaksid kasutada turvalist e-identimist ja usaldusteenuseid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 910/20147. Lisaks sellele peaksid liikmesriigid looma piiriülese e-identimise võimaldamiseks e-identimise süsteemid, millega nähakse ette lubatud e-identimise vahendid. Selliseid siseriiklikke süsteeme kasutataks teises liikmesriigis väljastatud e-identimise vahendite tunnustamisel alusena. Selleks et tagada usalduse kõrge tase piiriülestes olukordades, tuleks tunnustada ainult määruse (EL) nr 910/2014 artiklile 6 vastavaid e-identimise vahendeid. Igal juhul peaks käesolev direktiiv panema liikmesriikidele ainult kohustuse võimaldada äriühingute ja nende filiaalide internetipõhist registreerimist ja internetipõhist teabe esitamist liidu kodanike poolt, tunnustades nende e-identimise vahendeid.\n7 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 910/2014 e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1999/93/EÜ (ELT L 257, 28.8.2014, lk 73).\n(8) Selleks et muuta internetipõhiste menetluste kasutamine äriühingute jaoks lihtsamaks, ei tohiks liikmesriikide registrite internetipõhise registreerimise või teabe esitamise eest võetav riigilõiv olla suurem kui teenuse osutamise tegelikud halduskulud. Lisaks sellele peaksid liikmesriigid aitama äriühingut või filiaali asutada soovijaid sellega, et esitavad ajakohase, selge, kokkuvõtliku ja kasutajasõbraliku teabe menetluste ja nõuete kohta, mis puudutavad piiratud vastutusega äriühingute ja nende filiaalide asutamist ja tegevust. Osaühingute kohta tuleks taotlejatele ja juhtidele teha kättesaadavaks üksikasjalikum teave, kuna liikmesriigid peaksid ka selliste äriühingute puhul tagama täielikult internetipõhise registreerimise võimaluse.\n(8) Selleks et muuta internetipõhiste menetluste kasutamine äriühingute jaoks lihtsamaks, ei tohiks liikmesriikide registrite internetipõhise registreerimise või teabe esitamise eest võetav riigilõiv olla suurem kui teenuse osutamise tegelikud halduskulud. Lisaks sellele peaksid liikmesriigid aitama äriühingut või filiaali asutada soovijaid sellega, et esitavad põhjendamatu viivituseta ajakohase, selge, kokkuvõtliku ja kasutajasõbraliku teabe menetluste ja nõuete kohta, mis puudutavad piiratud vastutusega äriühingute ja nende filiaalide asutamist ja tegevust. Osaühingute kohta tuleks taotlejatele ja juhtidele teha kättesaadavaks üksikasjalikum teave, kuna liikmesriigid peaksid ka selliste äriühingute puhul tagama täielikult internetipõhise registreerimise võimaluse.\n(9) Äriühingu elutsükli esimese sammuna peaks olema võimalik äriühinguid täielikult internetipõhiselt asutada ja registreerida. Liikmesriikidel peaks siiski olema võimalik teha sellest nõudest aktsiaseltside puhul erand, võttes arvesse selliste äriühingute asutamise ja registreerimise keerukust ning liikmesriikide olemasolevaid äriühinguõiguse tavasid. Liikmesriigid peaksid igal juhul kehtestama üksikasjalikud registreerimiseeskirjad. Internetipõhiseks registreerimiseks peaks saama esitada dokumente elektroonilisel kujul.\n(9) Äriühingu elutsükli esimese sammuna peaks olema võimalik äriühinguid täielikult internetipõhiselt asutada ja registreerida. Liikmesriikidel peaks siiski olema lubatud jätta erandina selle nõude kohaldamisalast välja aktsiaseltsid, arvestades selliste äriühingute asutamise ja registreerimise keerukust ning liikmesriikide olemasolevaid äriühinguõiguse tavasid. Liikmesriigid peaksid igal juhul kehtestama üksikasjalikud registreerimiseeskirjad. Internetipõhiseks registreerimiseks peaks saama esitada dokumente elektroonilisel kujul.\n(11) Selleks et aidata ettevõtjatel, eelkõige idufirmadel, tegevust alustada, peaks osaühingu registreerimiseks saama kasutada vorme, s.o asutamisdokumentide näidiseid, mis peaksid olema internetis kättesaadavad. Sellised näidised võivad sisaldada eelnevalt kindlaksmääratud valikuvõimalusi kooskõlas siseriikliku õigusega. Taotlejad peaksid saama valida, kas kasutada seda näidist või registreerida äriühing vastavalt vajadustele kohandatud asutamisdokumentidega, ning liikmesriikidel peaks olema võimalus näha ette vormid ka teistele äriühinguliikidele.\n(11) Selleks et aidata ettevõtjatel, eelkõige mikro-, väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel, tegevust alustada, peaks osaühingu registreerimiseks saama kasutada vorme, s.o asutamisdokumentide näidiseid, mis peaksid olema internetis kättesaadavad. Sellised näidised võivad sisaldada eelnevalt kindlaksmääratud valikuvõimalusi kooskõlas siseriikliku õigusega. Taotlejad peaksid saama valida, kas kasutada seda näidist või registreerida äriühing vastavalt vajadustele kohandatud asutamisdokumentidega, ning liikmesriikidel peaks olema võimalus näha ette vormid ka teistele äriühinguliikidele.\n(12) Liikmesriikide äriühinguõiguse tavade austamiseks on oluline võimaldada paindlikkust selle suhtes, kuidas nad tagavad äriühingute ja filiaalide täielikult internetipõhise registreerimise süsteemi, sealhulgas notarite või juristide rolli suhtes sellises protsessis. Äriühingute ja filiaalide internetipõhise registreerimisega seotud küsimusi, mida käesolev direktiiv ei reguleeri, tuleks reguleerida siseriikliku õigusega.\n(12) Liikmesriikide äriühinguõiguse tavade austamiseks on oluline võimaldada paindlikkust selle suhtes, kuidas nad tagavad äriühingute ja filiaalide täielikult internetipõhise registreerimise süsteemi ning dokumentide ja teabe internetipõhise esitamise, sealhulgas notarite või juristide rolli suhtes sellises protsessis. Äriühingute ja filiaalide internetipõhise registreerimisega ning dokumentide ja teabe internetis esitamisega seotud küsimusi, mida käesolev direktiiv ei reguleeri, tuleks reguleerida siseriikliku õigusega.\n(13) Selleks et võidelda pettuse ja äriühingute kaaperdamise vastu ning näha ette kaitsemeetmed liikmesriikide registrites sisalduvate dokumentide ja teabe usaldusväärsuse tagamiseks, peaksid äriühingute ja nende filiaalide internetipõhist registreerimist käsitlevad sätted hõlmama ka äriühingut või filiaali asutada soovijate isiku ning teovõime kontrolli. Selle kontrolli saavutamise vahendite ja meetodite väljatöötamine ja vastuvõtmine tuleks siiski jätta liikmesriikidele. Need normid võiksid muu hulgas hõlmata kontrolli videokonverentsi või muude reaalajas audiovisuaalühendust pakkuvate internetipõhiste vahendite kaudu. Selleks peaksid liikmesriigid saama nõuda notarite või juristide kaasamist internetipõhise registreerimise protsessi, kuid selline kaasamine ei tohiks siiski takistada registreerimismenetluse täielikult internetipõhist lõpuleviimist.\n(13) Selleks et võidelda pettuse, rahapesu ja äriühingute kaaperdamise vastu ning näha ette kaitsemeetmed liikmesriikide registrites sisalduvate dokumentide ja teabe usaldusväärsuse tagamiseks, peaksid äriühingute ja nende filiaalide internetipõhist registreerimist ning dokumentide ja teabe internetis esitamist käsitlevad sätted hõlmama ka äriühingut või filiaali asutada või toimikuid, dokumente või teavet internetis esitada soovijate isiku ning teovõime õiguslikku kontrolli. Selle kontrolli saavutamise vahendite ja meetodite väljatöötamine ja vastuvõtmine tuleks siiski jätta liikmesriikidele. Need normid võiksid muu hulgas hõlmata kontrolli videokonverentsi või muude reaalajas audiovisuaalühendust pakkuvate internetipõhiste vahendite kaudu. Selleks peaksid liikmesriigid saama nõuda notarite või juristide kaasamist internetipõhise registreerimise ja internetis esitamise protsessi, kuid selline kaasamine ei tohiks siiski takistada registreerimis- ja esitamismenetluse täielikult internetipõhist lõpuleviimist.\n(14) Liikmesriikidel peaks olema lubatud võtta tõelise pettusekahtluse korral siseriikliku õiguse kohaselt meetmeid, millega saaks nõuda – mitte süstemaatiliselt, vaid juhtumipõhiselt – taotleja või tema esindaja füüsilist kohaleilmumist liikmesriigi asutusse, kus äriühingut või filiaali registreeritakse. Selline tõeline pettusekahtlus peaks olema põhjendatud, näiteks tegelike tulusaajate registritest või karistusregistritest kättesaadava teabe või identiteedipettuse või maksudest kõrvalehoidumise ilmingute põhjal.\n(14) Ilma et see piiraks kohustusi, mis tulenevad kehtivatest eeskirjadest, mis käsitlevad tegelikke tulusaajaid, rahapesuvastast võitlust, võltsimist, terrorismi rahastamist ja maksudest kõrvalehoidumist, kui sellised eeskirjad nõuavad hoolsuskohustuse täitmise kontrolli, sh füüsilist kohaleilmumist, peaks liikmesriikidel olema lubatud võtta siseriikliku õiguse kohaselt pettusekahtluse, näiteks taotleja isiku või õigus- ja teovõime suhtes tekkinud kahtluse korral olulise avaliku huviga põhjendatud meetmeid, millega saaks nõuda – mitte süstemaatiliselt, vaid erandkorras ja juhtumipõhiselt – taotleja või tema esindaja füüsilist kohaleilmumist liikmesriigi asutusse, mis vastutab registreerimismenetluse eest vastavalt selle liikmesriigi õigusele, kus äriühingut või filiaali registreeritakse.\n(15) Kõikide äriühingutega suhtlevate isikute kaitse tagamiseks peaksid liikmesriigid saama ennetada pettusi, keelates määrata oma territooriumil tegutseva äriühingu või filiaali juhiks isikut, kelle suhtes kehtib mõnes teises liikmesriigis juhtival kohal töötamise keeld. Selliseid teabetaotlusi varasema juhtival kohal töötamise kohta peaks saama teha registrite sidestamise süsteemi kaudu ja seepärast peaksid liikmesriigid tegema vajalikud korraldused tagamaks, et liikmesriikide registrid suudaksid sellist teavet anda. Juhtival kohal töötamise keelu ja teabeedastuse konfidentsiaalsuse reegleid peaks reguleerima siseriiklik õigus. Selleks et tagada kohaldatavate isikuandmete kaitse eeskirjade täitmine, peaksid liikmesriikide registrid selliste juhtival kohal töötamise keelu andmete töötlemisel järgima Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/6978.\n(15) Kõikide äriühingutega suhtlevate isikute kaitse tagamiseks peaksid liikmesriigid saama ennetada pettusi, keelates määrata oma territooriumil tegutseva äriühingu või filiaali juhiks isikut, kelle suhtes kehtib mõnes teises liikmesriigis juhtival kohal töötamise keeld. Selliseid teabetaotlusi varasema juhtival kohal töötamise kohta peaks saama teha registrite sidestamise süsteemi kaudu ja seepärast peaksid liikmesriigid tegema vajalikud korraldused tagamaks, et liikmesriikide registrid suudaksid sellist teavet anda ja jagada, aidates nii kaasa ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemisele ja julgeoleku rahvusvahelise koostöö kaudu tagamisele. Juhtival kohal töötamise keelu ja teabeedastuse konfidentsiaalsuse reegleid peaks reguleerima siseriiklik õigus. Selleks et tagada kohaldatavate isikuandmete kaitse eeskirjade täitmine, peaksid liikmesriikide registrid selliste juhtival kohal töötamise keelu andmete töötlemisel järgima Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/6978.\n8 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).\n(17) Sarnaselt äriühingute internetipõhise registreerimisega peaks äriühingute kulude ja koormuse vähendamiseks olema võimalik esitada liikmesriikide registritele dokumente ja andmeid äriühingute kogu elutsükli vältel täielikult internetipõhiselt. Samal ajal peaks liikmesriikidel olema võimalus lubada äriühingutel esitada dokumente ja teavet muul viisil, sealhulgas paberil. Peale selle tuleks äriühinguid käsitlevat teavet pidada avalikustatuks, kui see teave on tehtud neis registrites avalikult kättesaadavaks, sest registrid on nüüd sidestatud ja kujutab endast kasutajate jaoks usaldusväärset teabeallikat. Selleks et mitte pärssida olemasolevaid avalikustamisvahendeid, peaks liikmesriikidel olema ka võimalus avaldada äriühingute teave täielikult või osaliselt liikmesriigi ametlikus väljaandes, tagades samal ajal, et register saadab teabe elektrooniliselt asjaomasele ametlikule väljaandele.\n(17) Sarnaselt äriühingute internetipõhise registreerimisega peaks äriühingute kulude ja koormuse vähendamiseks olema võimalik esitada liikmesriikide registritele dokumente ja andmeid äriühingute kogu elutsükli vältel täielikult internetipõhiselt. Esitatavate dokumentide ja teabe autentsuse, täpsuse ja nõuetekohase õigusliku vormiga seotud nõuded peaksid olema kooskõlas siseriikliku õiguse ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 910/20141 a. Samal ajal peaks liikmesriikidel olema võimalus lubada äriühingutel esitada dokumente ja teavet muul viisil, sealhulgas paberil. Peale selle tuleks äriühinguid käsitlevat teavet pidada avalikustatuks, kui see teave on tehtud neis registrites avalikult kättesaadavaks, sest registrid on nüüd sidestatud ja kujutab endast kasutajate jaoks usaldusväärset teabeallikat. Selleks et mitte pärssida olemasolevaid avalikustamisvahendeid, peaks liikmesriikidel olema ka võimalus avaldada äriühingute teave täielikult või osaliselt liikmesriigi ametlikus väljaandes, tagades samal ajal, et register saadab teabe elektrooniliselt asjaomasele ametlikule väljaandele.\n(19) Äriühingute kulude ja halduskoormuse vähendamiseks peaksid liikmesriigid kohaldama äriühinguõiguse valdkonnas ühekordsuse põhimõtet. Ühekordsuse põhimõtte kohaldamine tähendab, et äriühingutel ei paluta esitada sama teavet avaliku sektori asutustele rohkem kui korra. Näiteks ei peaks äriühingud olema kohustatud esitama sama teavet nii liikmesriigi registrile kui ka liikmesriigi ametlikule väljaandele. Selle asemel peaks register edastama juba esitatud teabe otse liikmesriigi ametlikule väljaandele. Samamoodi, kui ühes liikmesriigis asutatud äriühing soovib registreerida filiaali teises liikmesriigis, peaks äriühingul olema võimalik kasutada registrile varasemalt esitatud andmeid või dokumente. Kui äriühing on asutatud ühes liikmesriigis, kuid tal on filiaal teises liikmesriigis, peaks äriühingul ka olema võimalik anda teatavatest muudatustest äriühingu andmetes teada ainult sellele registrile, kuhu on kantud äriühing, ilma et ta peaks esitama sama teabe registrile, kuhu on kantud filiaal. Selle asemel peaksid register, kuhu on kantud äriühing, ja register, kuhu on kantud filiaal, vahetama selliseid andmeid nagu äriühingu nime muutmine või registrijärgse asukoha muutmine elektrooniliselt registrite sidestamise süsteemi kaudu.\n(19) Äriühingute kulude ning menetluste pikkuse ja halduskoormuse vähendamiseks peaksid liikmesriigid kohaldama äriühinguõiguse valdkonnas ühekordsuse põhimõtet, mida liit kindlalt toetab, nagu näitavad muu hulgas määrus, millega luuakse ühtne digivärav1 a, Euroopa Komisjoni e-valitsuse tegevuskava ja Tallinna e-valitsuse deklaratsioon. Ühekordsuse põhimõtte kohaldamine tähendab, et äriühingutel ei paluta esitada sama teavet avaliku sektori asutustele rohkem kui korra. Näiteks ei peaks äriühingud olema kohustatud esitama sama teavet nii liikmesriigi registrile kui ka liikmesriigi ametlikule väljaandele. Selle asemel peaks register edastama juba esitatud teabe otse liikmesriigi ametlikule väljaandele. Samamoodi, kui ühes liikmesriigis asutatud äriühing soovib registreerida filiaali teises liikmesriigis, peaks äriühingul olema võimalik kasutada registrile varasemalt esitatud andmeid või dokumente. Kui äriühing on asutatud ühes liikmesriigis, kuid tal on filiaal teises liikmesriigis, peaks äriühingul ka olema võimalik anda teatavatest muudatustest äriühingu andmetes teada ainult sellele registrile, kuhu on kantud äriühing, ilma et ta peaks esitama sama teabe registrile, kuhu on kantud filiaal. Selle asemel peaksid register, kuhu on kantud äriühing, ja register, kuhu on kantud filiaal, edastama selliseid andmeid nagu äriühingu nime muutmine või registrijärgse asukoha muutmine elektrooniliselt, automaatselt ja viivitamata registrite sidestamise süsteemi kaudu.\n1 a Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/...., millega luuakse ühtne digivärav teabele, menetlustele ning abi- ja probleemilahendamisteenustele juurdepääsu pakkumiseks ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1024/2012 (Euroopa Liidu Teatajas veel avaldamata).\n(21) Läbipaistvuse huvides ning äritehingute, sealhulgas piiriüleste tehingute vastu usalduse suurendamiseks ühtsel turul on oluline, et investoritel, sidusrühmadel, äripartneritel ja ametiasutustel oleks lihtne juurdepääs äriühinguid käsitlevale teabele. Sellele teabele juurdepääsu parandamiseks peaks kõikides liikmesriikides olema rohkem teavet kättesaadav tasuta. Selline teave peaks hõlmama äriühingu veebisaiti, kui see on olemas, ning äriühingu õiguslikku seisundit ja teistes liikmesriikides olevaid filiaale, kui see teave on liikmesriikide registrites kättesaadav. Samuti peaks see hõlmama teavet isikute kohta, kellel on õigus äriühinguid esindada, ja töötajate arvu, kui see teave on kättesaadav.\n(21) Läbipaistvuse, töötajate, võlausaldajate ja vähemusaktsionäride huvides ning äritehingute, sealhulgas piiriüleste tehingute vastu usalduse suurendamiseks ühtsel turul on oluline, et investoritel, sidusrühmadel, äripartneritel ja ametiasutustel oleks lihtne juurdepääs äriühinguid käsitlevale teabele. Sellele teabele juurdepääsu parandamiseks peaks kõikides liikmesriikides olema rohkem teavet kättesaadav tasuta. Selline teave peaks hõlmama äriühingu veebisaiti, kui see on olemas, ning äriühingu õiguslikku seisundit ja teistes liikmesriikides olevaid filiaale, kui see teave on liikmesriikide registrites kättesaadav. Samuti peaks see hõlmama teavet isikute kohta, kellel on õigus äriühinguid esindada, ja töötajate arvu, kui see teave on kättesaadav.\n(23) Selleks et aidata ühtsel turul asutatud äriühingutel oma majandustegevust hõlpsamini piiriüleselt laiendada, peaks neil olema võimalik avada ja registreerida teises liikmesriigis filiaale internetipõhiselt. Seepärast peaksid liikmesriigid andma, nagu äriühingute puhulgi, võimaluse filiaale internetipõhiselt registreerida ning dokumente ja teavet internetipõhiselt esitada.\n(23) Selleks et aidata ühtsel turul asutatud äriühingutel oma majandustegevust hõlpsamini piiriüleselt laiendada, peaks neil olema võimalik avada ja registreerida teises liikmesriigis filiaale internetipõhiselt. Seepärast peaksid liikmesriigid andma, nagu äriühingute puhulgi, võimaluse filiaale internetipõhiselt registreerida ning dokumente ja teavet internetipõhiselt esitada, aidates sellega vähendada kulusid ning vähendades samal ajal halduskoormust ja piiriülese laienemisega seotud formaalsuste täitmiseks kuluvat aega.\n(24) Liikmesriigil peaks olema võimalik kontrollida teises liikmesriigis registreeritud äriühingu filiaali registreerimisel registrite sidestamise süsteemi kaudu teatavaid äriühingu andmeid, kui filiaali registreeritakse asjaomases liikmesriigis. Filiaali sulgemisel peaks selle liikmesriigi register sellest teavitama registrite sidestamise süsteemi kaudu liikmesriiki, kus on registreeritud äriühing, ja mõlemad registrid peaksid selle teabe registreerima.\n(24) Liikmesriigil peaks olema võimalik kontrollida teises liikmesriigis registreeritud äriühingu filiaali registreerimisel registrite sidestamise süsteemi kaudu teatavaid äriühingu andmeid, kui filiaali registreeritakse asjaomases liikmesriigis. Filiaali sulgemisel peaks selle liikmesriigi register sellest automaatselt ja viivitamata teavitama registrite sidestamise süsteemi kaudu liikmesriiki, kus on registreeritud äriühing, ja mõlemad registrid peaksid selle teabe registreerima.\nDirektiiv (EL) 2017/1132\nArtikkel 13a – lõik 1 – punkt 3\n(3) „registreerimine“ – äriühingu asutamine juriidilise isikuna;\n(3) „registreerimine“ – kogu äriühingu asutamise protsess digitaalsete vahendite abil alates taotleja identifitseerimisest, asutamisdokumendi koostamisest ja esitamisest kuni äriühingu juriidilise isikuna äriregistrisse kandmiseni, nagu see on ette nähtud siseriiklike õigusaktidega; filiaali puhul protsess, mis lõpeb liikmesriigis avatud filiaaliga seotud dokumentide ja teabe avalikustamisega.\nArtikkel 13a – punkt 4\n(4) „vorm“ – äriühingu asutamisdokumendi näidis, mille liikmesriigid koostavad kooskõlas siseriikliku õigusega ja mida kasutatakse äriühingu internetipõhiseks registreerimiseks;\n(4) „vorm“ – äriühingu asutamisdokumendi näidis, mille iga liikmesriik koostab kooskõlas oma siseriikliku õigusega ja mida kasutatakse äriühingu internetipõhiseks registreerimiseks;\nIdentimisvahendite tunnustamine internetipõhistes menetlustes\n1. Liikmesriigid tagavad, et internetipõhisel registreerimisel ja teabe esitamisel võib liidu kodanike identifitseerimiseks kasutada järgmisi e-identimise vahendeid:\n(a) nende enda liikmesriigi heakskiidetud e-identimise süsteemi kohaselt välja antud e-identimise vahend;\n(b) muu liikmesriigi välja antud ja määruse (EL) nr 910/2014 artikli 6 kohaselt piiriülese autentimise eesmärgil tunnustatud e-identimise vahend.\n(b) muu liikmesriigi välja antud piiriülese autentimise eesmärgil tunnustatud e-identimise vahend.\nLiikmesriigid võivad identimisvahendi tunnustamisest keelduda, kui e-identimise vahendi usaldusväärsuse tase ei vasta määruse (EL) nr 910/2014 artikli 6 lõike 1 punktidele b ja c.\n1 a. Liikmesriigid võivad välja töötada ja vastu võtta täiendavad identiteedi, õigus- ja teovõime ning õiguspärasuse elektroonilise kontrolli mehhanismid. Need mehhanismid võivad muu hulgas hõlmata kontrolli videokonverentsi või muude reaalajas audiovisuaalühendust pakkuvate internetipõhiste vahendite kaudu.\n2. Liikmesriigid võivad tunnustada ka muid kui lõikes 1 osutatud identimisvahendeid.\n2. Kui see on õigustatud ülekaaluka avaliku huviga ennetada taotlejate või nende esindajate identiteediga seotud pettust, võivad liikmesriigid nõuda, et taotlejad või nende esindajad ilmuksid pädevasse asutusse või muu isiku või asutuse ette, kes menetleb või koostab või aitab koostada taotlust registreerimise või esitamise jaoks, isiklikult kohale menetlustoimingute jaoks, mille puhul on vajalik füüsiline kohalolek. Liikmesriigid tagavad, et füüsilist kohaleilmumist võib nõuda ainult igal üksikjuhul eraldi ning et menetluse muid etappe saab täita internetipõhiselt.\n3. Kui liikmesriik tunnustab internetipõhiseks registreerimiseks ja teabe esitamiseks lõikes 2 osutatud identimisvahendeid, peab ta tunnustama ka teise liikmesriigi välja antud sama liiki identimisvahendeid.\n3. Liikmesriigid avaldavad kooskõlas lõikega 1 loetelu nende poolt tunnustatavate e-identimise vahendite kohta.\n4. Ilma et see piiraks lõigete 1–3 kohaldamist, võivad liikmesriigid võtta meetmeid, mille kohaselt võib põhjendatud tõelise pettusekahtluse korral nõuda isikusamasuse kontrolliks isikute füüsilist kohaleilmumist asutusse, mis on pädev tegelema internetipõhise registreerimise või internetipõhise teabe esitamisega.\nArtikkel 13b a (uus)\nArtikkel 13b a\nÜldsätted äriühingute ja filiaalide internetipõhise registreerimise ning teabe ja dokumentide internetipõhise täitmise kohta\n1. Liikmesriigid määravad oma õigussüsteemi ja õigustraditsioonide kohaselt äriühingute ja filiaalide registreerimise ning dokumentide ja teabe registreerimise eest vastutavad asutused või ametiisikud või organi.\n2. Käesolev direktiiv ei piira siseriiklikus õiguses sätestatud menetlusi ja nõudeid, sealhulgas neid, mis on seotud asutamisdokumendi koostamise õiguslike menetlustega, tingimusel et artikli 13f kohane äriühingu internetipõhine registreerimine ja artikli 28a kohane filiaali internetipõhine registreerimine on võimalik.\n3. See ei mõjuta liikmesriigi õiguses sätestatud nõudeid esitatud dokumentide ja teabe autentsuse, täpsuse ja nõuetekohase õigusliku vormi kohta, tingimusel et artikli 13f ja artikli 28a kohane internetipõhine registreerimine ja artikli 13i ja artikli 28b kohane internetipõhine esitamine on võimalik.\nInternetipõhisel registreerimisel ja teabe esitamisel võetav riigilõiv\nInternetipõhisel registreerimisel ning dokumentide ja teabe esitamisel võetav riigilõiv\n1. Liikmesriigid tagavad, et käesolevas peatükis osutatud menetlustes võetavat riigilõivu käsitlevad normid on läbipaistvad ja et neid kohaldatakse mittediskrimineerivalt.\n2. Riigilõiv, mida artiklis 16 osutatud registrid võtavad äriühingu või filiaali internetipõhise registreerimise või internetipõhise teabe esitamise eest, ei tohi ületa teenuse osutamise halduskulusid.\n2. Riigilõiv, mida artiklis 16 osutatud registrid võtavad äriühingu või filiaali internetipõhise registreerimise või internetipõhiste dokumentide ja/või teabe esitamise eest, ei tohi ületa teenuse osutamise halduskulusid.\nKui käesolevas peatükis sätestatud menetluse lõpuleviimine eeldab makse tegemist, tagavad liikmesriigid, et makse saab teha piiriüleste makseteenuste puhul laialdaselt kättesaadavat makseteenust kasutades.\nKui käesolevas peatükis sätestatud menetluse lõpuleviimine eeldab makse tegemist, tagavad liikmesriigid, et makse saab teha piiriüleste makseteenuste puhul laialdaselt kättesaadavat internetipõhist makseteenust kasutades, mida osutab liikmesriigis asutatud finantsasutus või makseteenuse pakkuja ja mis võimaldab maksja tuvastamist.\nArtikkel 13e – lõige 1 –punkt b\n(b) vormide kasutamisega seotud nõuded, sealhulgas teave selliste vormide kasutamist ja sisu reguleerivate siseriiklike õigusnormide kohta;\n(b) nõuded äriühingute internetipõhise registreerimise vormide kasutamise kohta;\nÄriühingute internetipõhine registreerimine\n1. Liikmesriigid tagavad, et äriühinguid on võimalik registreerida täielikult internetipõhiselt, ilma et taotleja või tema esindaja peaks isiklikult kohale ilmuma pädevasse asutusse või registreerimistaotlusega tegeleva muu isiku või organi ette, kui artikli 13b lõikes 4 sätestatust ei tulene teisiti. Liikmesriigid võivad siiski otsustada mitte võimaldada täielikult internetipõhiseid registreerimismenetlusi I lisas loetletud liiki äriühingutele.\n1. Liikmesriigid tagavad, et äriühinguid on võimalik registreerida täielikult internetipõhiselt, ilma et taotleja või tema esindaja peaks isiklikult kohale ilmuma pädevasse asutusse või registreerimistaotlusega tegeleva muu isiku või organi ette, kui artikli 13b lõikes 2 sätestatust ei tulene teisiti. Liikmesriigid võivad siiski otsustada mitte võimaldada täielikult internetipõhiseid registreerimismenetlusi I lisas loetletud liiki äriühingutele.\n2. Liikmesriigid kehtestavad äriühingute internetipõhise registreerimise üksikasjalikud normid, sealhulgas artiklis 13g osutatud vormide kasutamist ning äriühingu registreerimiseks nõutavaid dokumente ja andmeid käsitlevad normid. Liikmesriigid tagavad nende normide raames, et internetipõhiseks registreerimiseks võib esitada andmeid ja dokumente elektroonilisel kujul, sealhulgas artikli 16a lõikes 4 osutatud dokumentide ja andmete elektroonilisi koopiaid.\n3. Lõikes 2 osutatud reeglitega nähakse ette vähemalt järgmine:\n(a) menetlused, millega tuvastatakse taotleja teovõime ning äriühingu esindamise õigus;\n(b) äriühingut registreeriva isiku (registreerivate isikute) või tema (nende) esindajate isikusamasuse kontrollimise vahendid;\n(c) nõuded, et taotleja kasutaks määruses (EL) nr 910/2014 osutatud usaldusteenuseid.\n(c a) menetlused, et kontrollida juhtide määramist, võttes arvesse teiste liikmesriikide pädevate asutuste kehtestatud juhtival kohal töötamise keelde;\n(c b) äriühingu eesmärgi õiguspärasuse kontrollimise kord, kui selline kontroll on ette nähtud siseriikliku õigusega;\n(c d) äriühingu nime õiguspärasuse kontrollimise kord, kui selline kontroll on ette nähtud siseriikliku õigusega;\n4. Lõikes 2 osutatud normidega võidakse ette näha ka järgmine:\n(a) menetlused, mis tagavad äriühingu tegevusala õiguspärasuse;\n(a) menetlused asutamisdokumentide õiguspärasuse, sealhulgas vormide nõuetekohase kasutamise kontrollimiseks;\n(b) menetlused, mis tagavad äriühingu nime õiguspärasuse;\n(b) menetlused, mis puudutavad notari või mõne teise isiku või organi rolli, kellele liikmesriik on andnud õiguse esitada registreerimistaotlus;\n(c) menetlused, mis tagavad asutamisdokumentide õiguspärasuse, sealhulgas kontrollides vormide nõuetekohast kasutamist;\n(c) asjaolud, mille korral võib internetipõhise registreerimise välistada, kui äriühingu osa- või aktsiakapital makstakse mitterahaliste sissemaksetena.\n(d) menetlused, et kontrollida juhtide määramist, võttes arvesse teiste liikmesriikide pädevate asutuste kehtestatud juhtival kohal töötamise keelde;\n(e) menetlused, mis puudutavad notari või mõne teise isiku või organi rolli, kellele liikmesriik on andnud õiguse esitada registreerimistaotlus;\n(f) asjaolud, mille korral võib internetipõhise registreerimise välistada, kui äriühingu osa- või aktsiakapital tuleb sisse maksta mitterahaliste sissemaksetena.\n5. Liikmesriigid ei saa seada äriühingu internetipõhise registreerimise tingimuseks tegevusloa või muu loa saamist enne äriühingu registreerimist, kui see ei ole hädavajalik teatavate siseriiklikus õiguses sätestatud tegevuste nõuetekohaseks kontrolliks.\n6. Liikmesriigid tagavad, et kui äriühingu registreerimise menetluse raames tuleb sisse maksta osa- või aktsiakapital, võib selle makse teha kooskõlas artikliga 13d internetipõhiselt liidus tegutseva panga pangakontole. Lisaks sellele tagavad liikmesriigid, et tõendi selliste maksete tegemise kohta võib samuti esitada internetipõhiselt.\n7. Liikmesriigid tagavad, et internetipõhine registreerimine viiakse lõpule viie tööpäeva jooksul pärast järgmistest kuupäevadest hilisemat:\n7. Kui taotleja on füüsiline isik ja kasutab artiklis 13g ettenähtud vormi, tagavad liikmesriigid, et internetipõhine registreerimine viiakse lõpule viie tööpäeva jooksul pärast järgmistest kuupäevadest hilisemat:\na) kõikide nõutavate dokumentide ja andmete kättesaamine pädeva asutuse või kui see on kohaldatav, selle isiku või organi poolt, kes on siseriikliku õiguse kohaselt volitatud esitama äriühingu registreerimise taotlust;\nb) registreerimistasu maksmine, osa- või aktsiakapitali rahaline sissemakse või kui osa- või aktsiakapitali sissemakse tuleb teha mitterahalise sissemaksena, siis vastavalt siseriiklikule õigusele.\nMuudel juhtudel tagavad liikmesriigid, et äriühingu internetipõhine registreerimine viiakse lõpule 10 tööpäeva jooksul.\nLiikmesriigid tagavad, et kui sellest tähtajast ei ole võimalik põhjendatud erandlikel asjaoludel nõuetekohaselt kinni pidada, teavitatakse taotlejat viivitamata hilinemise põhjustest.\n7 a. Kui selliste eeskirjade järgimise tagamine, mis käsitlevad taotlejate õigus- ja teovõimet või nende õigust anda äriühingu esindamise õigus, nagu on sätestatud lõike 3 punktis a, on õigustatud ülekaaluka avaliku huviga, võivad liikmesriigid võtta meetmeid nõudmaks füüsilist kohaleilmumist mis tahes asutusse, millel on siseriiklike õigusnormide alusel pädevus menetleda või koostada või aidata koostada internetipõhise registreerimise või esitamise taotlust. Liikmesriigid tagavad, et sellistel juhtudel võib taotleja füüsilist kohaleilmumist nõuda ainult igal üksikjuhul eraldi ning et menetluse muid etappe saab täita internetipõhiselt.\nÄriühingute registreerimise vormid\n1. Liikmesriigid teevad IIA lisas loetletud liiki äriühingute jaoks ette nähtud vormid kättesaadavaks registreerimiseks mõeldud portaalides või veebisaitidel, mis on ligipääsetavad ühtse digivärava kaudu. Liikmesriigid võivad teha internetipõhiselt kättesaadavaks ka nende II lisas loetletud liiki äriühingute registreerimisvormid, mida ei ole IIA lisas loetletud.\n1. Liikmesriigid teevad IIA lisas loetletud liiki äriühingute jaoks ette nähtud vormid kättesaadavaks registreerimiseks mõeldud portaalides või veebisaitidel, mis on ligipääsetavad ühtse digivärava kaudu. Liikmesriigid võivad teha internetipõhiselt kättesaadavaks ka nende äriühingute registreerimisvormid.\n2. Liikmesriigid tagavad, et taotlejad võivad kasutada artiklis 13f osutatud internetipõhises registreerimismenetluses käesoleva artikli lõikes 1 osutatud vorme. Kui taotleja kasutab neid vorme kooskõlas artikli 13f lõike 4 punktis c osutatud normidega (kui need on kohaldatavad), loetakse artikli 10 kohane nõue koostada ja tõestada äriühingu asutamisdokumendid juriidiliselt nõuetekohases vormis täidetuks.\n2. Liikmesriigid tagavad, et taotlejad võivad kasutada artiklis 13f osutatud internetipõhises registreerimismenetluses käesoleva artikli lõikes 1 osutatud vorme, järgides selle artikli sätteid.\n3. Liikmesriigid peavad tegema vormid kättesaadavaks vähemalt ühes liidu ametlikus keeles.\n3. Liikmesriigid peavad tegema vormid kättesaadavaks vähemalt ühes liidu ametlikus keeles, mis on üldiselt arusaadav võimalikult suurele arvule piiriülestele kasutajatele.\n4. Vormide sisu reguleeritakse siseriikliku õigusega.\nIsikud, kelle suhtes kehtib juhtival kohal töötamise keeld\n1. Kui liikmesriigid kehtestavad juhtival kohal töötamise keeluga seotud normid, millele on osutatud artikli 13f lõike 4 punktis d, võib register, kuhu äriühing tahetakse kanda, taotleda teiste liikmesriikide registritest artiklis 22 osutatud registrite sidestamise süsteemi kaudu tõendit selle kohta, kas neis teistes liikmesriikides kehtib äriühingu juhiks määratava isiku suhtes juhtival kohal töötamise keeld või mitte. Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab juht kõiki artikli 14 punktis d osutatud isikuid.\n2. Liikmesriigid teevad vajalikud korraldused tagamaks, et nende registrid saavad esitada artiklis 22 osutatud süsteemi kaudu nii käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teavet kui ka teavet juhtival kohal töötamise keelu kehtivusaja kohta. See teave esitatakse registreerimise jaoks ja liikmesriigid võivad esitada ka juhtival kohal töötamise keelu põhjused.\n2. Liikmesriigid teevad vajalikud korraldused tagamaks, et nende registrid saavad esitada ilma põhjendamatu viivituseta artiklis 22 osutatud süsteemi kaudu nii käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teavet kui ka teavet juhtival kohal töötamise keelu kehtivusaja kohta. See teave esitatakse registreerimise jaoks ja, juhul kui isiku juhtival kohal töötamise keeld saab kinnitust, esitavad liikmesriigid ka juhtival kohal töötamise keelu põhjused.\n3. Liikmesriigid võivad keelata sellise isiku määramise äriühingu juhiks, kelle suhtes kehtib mõnes teises liikmesriigis juhtival kohal töötamise keeld.\n3. Liikmesriigid võivad juhtival kohal töötamise keelu põhjustest lähtuvalt keelata sellise isiku määramise äriühingu juhiks, kelle suhtes kehtib mõnes teises liikmesriigis juhtival kohal töötamise keeld.\n4. Lõikeid 1, 2 ja 3 kohaldatakse mutatis mutandis, kui äriühing esitab artiklis 16 osutatud registrile teavet uue juhi määramise kohta.\nÄriühingute internetipõhine teabe esitamine\nÄriühingute internetipõhine dokumentide ja teabe esitamine\n1. Liikmesriigid tagavad, et äriühingud saavad esitada artiklis 14 osutatud dokumendid ja andmed, sealhulgas nende muudatused, registrile internetipõhiselt selle liikmesriigi õigusnormides sätestatud tähtaja jooksul, kus äriühing registreeritakse. Liikmesriigid tagavad, et sellist teavet saab esitada täielikult internetipõhiselt, ilma et taotleja või tema esindaja peaks pädevasse asutusse või internetipõhise teabe esitamisega tegeleva muu isiku või organi ette isiklikult kohale ilmuma, kui artikli 13b lõikes 4 sätestatust ei tulene teisiti.\n1. Liikmesriigid tagavad, et äriühingud saavad esitada artiklis 14 osutatud dokumendid ja andmed, sealhulgas nende muudatused, registrile internetipõhiselt selle liikmesriigi õigusnormides sätestatud tähtaja jooksul, kus äriühing registreeritakse. Liikmesriigid tagavad, et sellist teavet saab esitada täielikult internetipõhiselt, ilma et taotleja või tema esindaja peaks pädevasse asutusse või internetipõhise teabe esitamisega või esitamise abistamisega tegeleva muu isiku või organi ette isiklikult kohale ilmuma, kui artikli 13b lõikes 2 ja artikli 13f lõikes 4 sätestatust ei tulene teisiti.\nKui internetipõhine esitamine on võimalik, kehtestavad liikmesriigid eeskirjad, millega nähakse ette kaitsemeetmed internetis esitatavate dokumentide ja teabe usaldusväärsuse ja tõesuse tagamiseks. Artikli 13f lõiget 3 ja artikli 13f lõike 4 punkti b kohaldatakse mutatis mutandis.\nLiikmesriigid tagavad, et internetipõhiselt esitatavate dokumentide päritolu ja terviklikkust on võimalik kontrollida elektrooniliselt.\n2. Liikmesriigid võivad nõuda, et teatavad või kõik äriühingud esitaksid teatavad või kõik lõikes 1 osutatud dokumendid ja andmed internetipõhiselt.“.\n2. Liikmesriigid võivad nõuda, et teatavad või kõik äriühingud esitaksid teatavad või kõik lõikes 1 osutatud dokumendid ja andmed internetipõhiselt.\nKõiki artiklis 14 osutatud dokumente ja andmeid, olenemata nende esitamise viisist, säilitatakse registri toimikus või sisestatakse elektrooniliselt otse registrisse. Liikmesriigid tagavad, et register viib elektroonilisele kujule kõik paberil esitatud dokumendid ja andmed.\nKõiki artiklis 14 osutatud dokumente ja andmeid, olenemata nende esitamise viisist, säilitatakse registri toimikus või sisestatakse elektrooniliselt otse registrisse. Liikmesriigid tagavad, et register viib võimalikult kiiresti elektroonilisele kujule kõik paberil esitatud dokumendid ja andmed.\nDokumentide ja andmete eest võetav riigilõiv\n1. Registrite sidestamise süsteemi kaudu artiklis 14 osutatud dokumentide ja andmete hankimise eest võetav riigilõiv ei tohi ületada asjaomaseid halduskulusid.\n1. Registrite sidestamise süsteemi kaudu artiklis 14 osutatud dokumentide ja andmete või nende koopiate hankimise eest võetav riigilõiv ei tohi ületada asjaomaseid halduskulusid.\n2. Liikmesriigid tagavad, et registrite sidestamise süsteemi kaudu on tasuta kättesaadav järgmine teave:\n(a) äriühingu nimi või nimed ja õiguslik vorm;\n(b) äriühingu registrijärgne asukoht ja liikmesriik;\n(c) äriühingu registrinumber ja EUID;\n(d) äriühingu veebisaidi andmed, kui see on olemas;\n(e) äriühingu õiguslik seisund, näiteks kas see on suletud, registrist kustutatud, likvideeritud, tegevuse lõpetanud, majanduslikult aktiivne või mitteaktiivne, nagu on määratletud siseriiklikus õiguses ja kui see teave on liikmesriikide registrites kättesaadav;\n(e) äriühingu õiguslik seisund, näiteks kas see on suletud, registrist kustutatud, likvideeritud, tegevuse lõpetanud, maksejõuetusmenetluse objekt, majanduslikult aktiivne või mitteaktiivne, nagu on määratletud siseriiklikus õiguses ja kui see teave on liikmesriikide registrites kättesaadav;\n(f) äriühingu tegevusala, kui see on märgitud liikmesriigi registris;\n(g) äriühingu töötajate arv, kui see on kättesaadav siseriiklik õiguse järgi nõutavatest äriühingu finantsaruannetest;\n(g) äriühingu töötajate arv, kui see on kättesaadav siseriikliku või liidu õiguse järgi nõutavatest äriühingu finantsaruannetest;\n(h) nende isikute nimed, kellel on õigus äriühingut esindada suhetes kolmandate isikutega ja kohtus või õigus osaleda äriühingu juhtimises, järelevalves või kontrollis, nagu on osutatud artikli 14 punktis d;\n(i) teave filiaalide kohta, mille äriühing on muus liikmesriigis avanud, sealhulgas filiaali nimi, registrinumber, EUID ja registrijärgne liikmesriik.\nLiikmesriigid võivad teha tasuta kättesaadavaks rohkem andmeid ja dokumente.“.\nLiikmesriigid võivad teha tasuta kättesaadavaks rohkem andmeid ja dokumente, kui neid tellitakse elektroonilisel kujul.“.\nArtikkel 22 – lõige 4 – lõik 1a\n„Registrite sidestamise süsteemile võib vabal valikul juurdepääsupunkte luua ka komisjon. Sellised juurdepääsupunktid koosnevad komisjoni või muude liidu institutsioonide, organite ja asutuste loodud ja hallatavatest süsteemidest, mille abil nad täidavad oma haldusülesandeid või järgivad liidu õiguse sätteid. Komisjon teavitab liikmesriike selliste juurdepääsupunktide loomisest ja kõigist olulistest muudatustest nende toimimises põhjendamatu viivituseta.“;\n„Registrite sidestamise süsteemile võib juurdepääsupunkte luua ka komisjon. Sellised juurdepääsupunktid koosnevad komisjoni või muude liidu institutsioonide, organite ja asutuste loodud ja hallatavatest süsteemidest, mille abil nad täidavad oma haldusülesandeid või järgivad liidu õiguse sätteid. Komisjon teavitab liikmesriike selliste juurdepääsupunktide loomisest ja kõigist olulistest muudatustest nende toimimises põhjendamatu viivituseta.“;\n5. Juurdepääs registrite sidestamise süsteemis olevale teabele tagatakse portaali ning liikmesriikide ja komisjoni vabal valikul loodud juurdepääsupunktide kaudu.\n5. Juurdepääs registrite sidestamise süsteemis olevale teabele tagatakse portaali ning liikmesriikide ja komisjoni loodud juurdepääsupunktide kaudu.\nArtikkel 28a – lõige 3\n(a) menetlus, millega tuvastatakse taotleja teovõime ning äriühingu esindamise õigus;\n(b) filiaali registreeriva isiku või isikute või nende esindajate isikusamasuse kontrollimise vahendid.\n(b a) nõue, et taotleja kasutaks määruses (EL) nr 910/2014 osutatud usaldusteenuseid.\nArtikkel 28a – lõige 3a (uus)\n3a. Lõikes 2 osutatud reeglitega võidakse ette näha ka järgmised menetlused:\n(a) kontrollida filiaali eesmärgi õiguspärasust;\n(b) kontrollida filiaali nime õiguspärasust;\n(c) kontrollida filiaali registreerimiseks esitatud dokumentide ja teabe õiguspärasust;\n(d) määrata kindlaks notari või mõne teise isiku või organi roll, kes on kohaldatava siseriikliku õiguse kohaselt filiaali registreerimise protsessi kaasatud.\nInternetipõhine teabe esitamine filiaalide kohta\nInternetipõhine dokumentide ja teabe esitamine filiaalide kohta\nLiikmesriigid tagavad, et artiklis 30 osutatud dokumente ja andmeid või nende muudatusi võib esitada internetipõhiselt filiaali asutamise liikmesriigi õiguses ettenähtud tähtaja jooksul. Liikmesriigid tagavad, et sellist teavet saab esitada täielikult internetipõhiselt, ilma et taotleja või tema esindaja peaks isiklikult kohale ilmuma pädevasse asutusse või internetipõhise teabe esitamisega tegeleva muu isiku ette, kui artikli 13b lõikes 4 sätestatust ei tulene teisiti.\nLiikmesriigid tagavad, et artiklis 30 osutatud dokumente ja andmeid või nende muudatusi võib esitada internetipõhiselt filiaali asutamise liikmesriigi õiguses ettenähtud tähtaja jooksul. Liikmesriigid tagavad, et sellist teavet saab esitada täielikult internetipõhiselt, ilma et taotleja või tema esindaja peaks isiklikult kohale ilmuma pädevasse asutusse või internetipõhise teabe esitamisega tegeleva muu isiku ette, kui artikli 13b lõikes 2 ja artikli 13f lõikes 8 sätestatust ei tulene teisiti.\nLiikmesriigid kehtestavad eeskirjad internetis esitatavate dokumentide ja teabe usaldusväärsuse ja tõesuse suhtes kaitsemeetmete kehtestamiseks, kui internetipõhine esitamine on võimalik. Artikli 13f lõiget 3 ja artikli 13f lõike 4 punkti b kohaldatakse mutatis mutandis.\nIlma et see piiraks esimese lõigu kohaldamist, jõustavad liikmesriigid artikli 16 lõike 5 ja artikli 19 lõike 2 punkti g järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt [...] [OP: Palun lisada kuupäev: kuu viimane päev 60 kuud pärast jõustumise kuupäeva].\nIlma et see piiraks esimese lõigu kohaldamist, jõustavad liikmesriigid artikli 16 lõike 5 ja artikli 19 lõike 2 punkti g järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt [...] [OP: Palun lisada kuupäev: kuu viimane päev 36 kuud pärast jõustumise kuupäeva].\n(a) vajadus ja võimalus pakkuda I lisas loetletud liiki äriühingutele täielikult internetipõhist registreerimist;\n(a) võimalus pakkuda I lisas loetletud liiki äriühingutele täielikult internetipõhist registreerimist;\n(b) vajadus ja võimalus selle järele, et liikmesriigid pakuvad vorme kõikide piiratud vastutusega äriühingute liikide jaoks, ning vajadus ja võimalus kasutada kogu liidus ühtseid vorme, mida kõik liikmesriigid kasutaksid IIA lisas loetletud liiki äriühingute jaoks;\n(b) võimalus, et liikmesriigid pakuvad vorme kõikide piiratud vastutusega äriühingute liikide jaoks, ning vajadus ja võimalus kasutada kogu liidus ühtseid vorme, mida kõik liikmesriigid kasutaksid IIA lisas loetletud liiki äriühingute jaoks;\nEuroopa Parlament kutsus oma 2017. aasta resolutsioonis e-valitsuse tegevuskava kohta komisjoni kaaluma täiendavaid viise vorminõuete täitmise digitaalsete lahenduste edendamiseks äriühingu kogu elutsükli jooksul ja rõhutas ettevõtlusregistrite omavahelise ühendamise alase töö tähtsust.\nELis on liikmesriigiti suured erinevused internetipõhiste vahendite kättesaadavuses äriühingutele nende äriühinguõigusealastes kontaktides avaliku sektori asutustega. Liikmesriigid pakuvad e-valitsuse teenuseid erinevas ulatuses: mõned on väga edasijõudnud ja pakuvad hõlpsalt kasutatavaid täielikult internetipõhiseid lahendusi, samal ajal kui teised ei paku äriühinguõiguse valdkonnas, näiteks äriühingu registreerimiseks juriidilise isikuna üldse internetipõhiseid lahendusi.\nSeetõttu esitab komisjon nii käesoleva ettepaneku kui ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepaneku, millega muudetakse direktiivi (EL) 2017/1132 seoses piiriülese ümberkujundamise, ühinemise ja jagunemisega. Need moodustavad tervikliku meetmete paketi, mis näeb ette õiglased, võimaldavad ja ajakohased äriühinguõiguse normid ELis.\nKäesoleva ettepaneku eesmärk on täiendada kehtivaid ELi äriühinguõiguse norme, mis on kodifitseeritud direktiivis (EL) 2017/1132. Algatus on täielikult kooskõlas ELi äriühinguõiguse olemasolevate digitaalsete elementidega, eelkõige direktiivis 2012/17/EL ja komisjoni rakendusmääruses (EL) 2015/884 sätestatud õiguslikel kohustustel põhineva ettevõtlusregistrite omavahelise ühendamise süsteemiga (BRIS), ning tugineb neile elementidele.\nRaportöör kiidab üldiselt heaks ettepaneku ja selle põhieesmärgid – võimaluse asutada äriühing või filiaal täielikult internetipõhiselt, ühekordsuse põhimõtte rakendamise, internetipõhiste vormide kasutamise ning dokumentidele tasuta juurdepääsu laiendamise ettevõtlusregistrite omavahelise ühendamise süsteemis (BRIS). Ta mõistab kavandatava direktiivi potentsiaali ning tunnustab Euroopa Komisjoni esildatud tasakaalustatud lähenemist hõlpsama ja odavama internetipõhise registreerimise ning pettusevastaste kaitsemeetmete vahel.\nRaportöör soovib rõhutada, et esitatud teabe või dokumendi autentsusega seotud nõuded tulenevad siseriiklikest õigusaktidest ja liikmesriigid võivad kehtestada eeskirju internetipõhiselt täidetavate dokumentide ja teabe usaldusväärsuse ja tõesuse tagamiseks. Raportöör teeb ettepaneku üksikasjalikumalt määratleda registreerimise mõiste, kuna digivahendite abil äriühingu asutamine ei ole hetkeline protsess. Raportöör soovib kahtluste hajutamiseks rõhutada, et on oluline, et liikmesriigid tagaks, et füüsilist kohalviibimist võib nõuda ainult juhtumipõhiselt ning et menetluse muid etappe saab täita täielikult internetipõhiselt. Samuti on oluline rõhutada, et kui üks liikmesriik taotleb teavet isikute kohta, kelle suhtes kehtib juhtival kohal töötamise keeld, tuleb taotluse saanud liikmesriigi ametiasutustel esitada põhjendused selle kohta, miks nad on vastu võtnud vastava otsuse.\nDigitaalsete vahendite ja protsesside kasutamine äriühinguõiguses


Millised tooted pohjustavad liigeste poletikku - Milgamma koos liigeste poletikuga\nKui põletik ägeneb, on vajalik hakata kasutama ravimeid, sest äge põletik jäigastab lülisammast ja kahjustab liigeseid. Osteoartroos, tavaliselt vanusega seotud haigus, mõjutab peamiselt käsi ja raskusi kandvaid liigeseid, näiteks põlvi ja puusi. Näiteks viitab pärmseene e. See ei ole pärilik haigus, kuid kalduvus haigestuda on kergelt pärilik. Podagrahoog võib olla väga äge, kuid enamasti on see üsna kergekujuline.\nPõletikku võivad leevendada ka mõningad toidud. On leitud, et ingver, selleriseemned ja ananassides leiduv ensüüm bromelaiin vähendavad valu ja turset mõlemat tüüpi artriidi korral ning võivad aidata parandada liikuvust. Ole aktiivne Treeningul võib olla meie liigeste tervisele märkimisväärne positiivne kasu.\nDiagnoositud seisundite korral on alati parem järgida oma arsti nõuandeid, kuid ideaalis võiksite seada eesmärgiks igapäevased korrapäraseid ja kerged treeningud. Alustage järk-järgult ning suurendage koormust tasapisi. Luu hulk väheneb ja siseehitus laguneb. Selle tagajärjena võib luu hõlpsasti murduda.\nKõige raskemaks mureks on siiski reieluukaela murrud, kuna need vajavad peaaegu alati lõikusravi. Eestiski on reieluukaelamurdude sagedus suurenemas. Millised tooted pohjustavad liigeste poletikku pikkus on lühenenud viis või enam sentimeetrit ja selg on küüru vajunud, on diagnoos peaaegu kindel ilma muude uuringuteta.\nPodagra on sagedam keskealistel meestel. Naistel seostub see enamasti kõrgvererõhutõve ravimitega või mõne muu haigusega. Eestis on umbes podagrapõdejat. Podagra võib tekkida Millised tooted pohjustavad liigeste poletikku põhjusel.\nÜlikute podagra on tuttav ajaloost, kuna mõned riigimehed, kirikuvürstid ja teised kõrgesse ametisse tõusnud mehed hankisid endale podagra külluslike elukommetega. Sageli haigestuvad ka teised varbaliigesed, hüppeliigesed ja jalapöiad. Podagra võib tabada mis Slap valu STI-ga liigest, kuid peamiselt neid, mis on rohkem koormatud.\nReumatoidartriidi põhjust ei teata, kuid seda loetakse autoimmuunseks põletikuks, Millised tooted pohjustavad liigeste poletikku puhul keha immunoloogiline kaitse on vääralt suunatud keha enda kudede vastu.\nAlguses on üldine haiglane tunne, väsimus, hommikune liigesejäikus. Üldseisund halveneb sedamööda, mida rohkem liigeseid on haigestunud ja mida kiirem on sete. Millised tooted pohjustavad liigeste poletikku


Rahasumma saamiseks tuli laenuandja kodulehel täita vajalik ankeet ning ootama jääda. Pärast seda on võimalik endiselt minna mööda vana rada ja taodelda juba ainult sõnumi saatmisega mis on äärmiselt üllatav. Mõne minuti möödudes laekus teie poolt soovitud summa teie arveldusarve kontole ning teil oli võimalus seda kulutama hakata. Lisaks sellele on mõned laenuandjad nõus ka tarbijatele vastu tulema ja pakuvad ka konkreetseteks päevadeks laenu. Küsitud üüratud protsendid tagavad selle, et inimene ei jõuaks võetud kohustusi esimese palgapäevaga tagasi maksta ning vahel sunnivad lootusetumaid isikuid isegi uut laenu võtma. Laenu nimi on tuletatud sellest, et inimestel on enne palgapäeva rasked olukorrad või on neil tarvis teha mõningaid ootamatuid kulutusi. Uusi laene võetakse seetõttu et maksta tagasi vanad ja üle pea kasvanud laenud tagasi. Teisena välja toodud eelis võib ostutuda ka negatiivseks pooleks. Käesolevaks ajaks on siiski juba nii mõnedki seadused kiirlaenude valdkonna reguleerimise eesmärgil vastu võetud. Kuna laenu antakse ilma tagatiseta ja sageli ilma suurema kontrollita, on võimalik lisaraha küsida ka neil, kel puudub võimalus kallist laenu tagasi maksta. Seetõttu soovitame teil erinevate laenupakkujate poolt pakutavaid tingimusi omavahel võrrelda. Kiirlaenud on erilised seetõttu, et taotlemiseks on vaja vaid isiku tuvastamist läbi elektrooniliste kanalite ning mõne minutiga laekub laenusumma kliendi kontole. Ette võeti see, et nüüd on ka sms laen taotlemisel vaja enda isik tuvastada. SMS-laenudes ja kiirlaenude hindade kohta pakub infot , mis näitab puust ja punaselt, kui palju laenude eest tagasi tuleb maksta. Kõige põnevamaks on aga see, et kui üks kiirlaen on mingist organisatsioonist juba võetud, ei takista see teid mõnest muust kiirlaenudega tegelevast organisatsioonist uut laenu võtmast. Mitte ühtegi laenuga seotud otsust ei tohi teha kiirustades ega tuliste emotsionaalsete jooksul. Kuna aga inimesed hakkasid süsteemi lihtsust negatiivselt ära kasutama, tuli midagi ette võtta. Lühiajaline kiirlaen. Kõige tavalisemaks ja üldlevinuimaks põhjuseks miks inimene saab eitava vastuse on see, et ta ei saa ametlikult mitte mingisugust sissetulekut. Ei kontrollita seda, kui suured on teie sissetulekud ega ka seda, kas teil pole juhuslikult olemasolevaid finantskohustusi, mistõttu võib teil laenu tagastamine oluliselt raskemaks muutuda. Esialgu küll ei tulnud end isegi verifitseerida ehk tuvastada oma isik. Kuna aga kulutuste tegemiseks raha napib, pöördutakse finantsasutuste poole, kes on valmis neile lahkesti vastu tulema ja abikäe ulatama. Just uudsuse tõttu on kiirlaenud ja sms laenud saanud rohkesti tähelepanu meedias, kuid vähest kajastamist seadusandluses. Kui kulutust ei ole vaja koheselt teha, tuleks laenu võtmine katki jätta. Teiseks loogiliseks tingimuseks on see, et oleksite täisealine ning Eesti Vabariigi kodanik või omada vähemalt siinset elamisluba. Teiseks oluliseks teguriks on inimeste suutmatus üldse laenu teenindada. Sealhulgas muidugi küsimus, kui palju ja mis ajaks täpselt tuleb tagasi maksta. Selle peamiseks põhjuseks on see, et kuna laenu on võimalik taodelda kodust lahkumata või isegi ilma helistamiseta ja eelneva konsultatsioonita mõne pangatöötajaga. Teadupärast tuleb sõnumiga taodeldud laen kiirelt tagastada ja seetõttu tuleb kasvõi iseendaga plaani pidada, kas suudate sedasorti rahalise kohustuse tagasi maksta. Täna pole ka enam väga harvad juhused, kus inimene saab SMS laenu taodeldes negatiivse vastuse. Ainsad faktorid, mida kontrollitakse enne laenu väljastamist on isikliku pangakonto olemasolu, kusjuures pole vahet millise panga klient te parasjagu olete, ning Krediidiinfos maksevõlgade puudumine. Tuvastada tuleb end iga laenuandja, panga või muu finantsorganisatsiooni juures ja seda vähemalt ühel korral. Kõige lihtsam oleks seda teha internetis vabalt saadaval olevat laenukalkulaatorit.Kuigi kõikidel kiirlaenu, täpsemalt sms laen pakkujatel on erinevad tingimused, mis tuleb laenu saamiseks täita, on enamasti vaja paari põhilist punkti täita. Ainukeseks pääseteeks oli kas sõprade ja sugulaste või teiste pankade käest uue laenu võtmine. SMS laenude algusaegadest on teada juhtumeid, kus ebaadekvaatses olekus ning mõnes baaris või klubis oma raha kulutades otsustati jookide ostmiseks lisaraha kaasata. Või vähemalt on seda tarvis teha esimesel laenamisel. Et SMS-laen on lühiajaline, on intress tavaliselt pikaajalisest laenust kõrgem. Kuna rahalised probleemid võivad väga kergesti tekkida, ei soovi ükski äriühing oma raha niisama ohtu seada. Näiteks kui olete toidupoes ja avastate, et ei saa endale kõike seda, mis olete enda toidukorvi ladunud osta, saadate sõnumi ning kassasse jõudes on raha juba teie kontol. Laenu andjad saaremaal laenuleping eraisikult eraisikule. Jõulutoidud üle maailma on väga erinevad.. Just seetõttu on sõnumiga taodeldav laen ohtlik, et laen ja küsitud summa jõuab laenutaotlejani kiirelt, lihtsalt ja ilma maksevõime põhjaliku kontrollita. Tuleks uurida erinevaid laenuvõimalusi, et olla veendunud valitud pakkuja sobivuses.\nJust seetõttu võiks öelda, et kui inimene võtab korraks kiirlaenu, jääb ta selle ettevõtte kliendiks kogu eluks. Kiirlaenupakkumiste võrdlemiseks ongi hea viis kasutada kiirlaenude ja smslaenude otsingumootorit Kiirlaen.info..\n. Kes aitab maksta SMS laenud kiirlaenud kuni 5000. Esimeseks ja kõige loogilisemaks punktiks on isikliku pangakonto olemasolu, sest selle puudumisel poleks teil mitte ühtegi kohta, kuhu küsitud raha kanda. Teil ei ole tarvis külastada mitte ühtegi krediidiasutust, kui olete mõne kindla laenupakkujaga juba koostööleppe ning oma isikuandmed esitanud. Pakutakse laene nii kinnisvara tagatisel kui ka isegi autoliisinguid. SMS laenu puhul on tegu täiesti tavalise laenukoormaga, nagu iga teisegi laenu puhul. Kuigi inimene võib tööl käia mustalt või tegeleda millegi illegaalsega ja seeläbi ennast väga hästi igapäevastes toimetustes ära majandada, ei loeta seda sissetulekuks, sest sellelt pole mitte ühtegi maksu maha läinud. Tegu on pigem pikaajalise kohustusega mis tuleb tagastada ning tasub silmas pidada, et kohustus võib väga kergelt üle käte minna. Lisaks sellele võivad eelmised finantskohustused süüa ära suure osa teie sissetulekust ning uue ja uskumatult kõrge intressimääraga laenu teenindamine käib üsna kindlalt teil üle jõu. Wikipedia kirjutab smslaenude kohta järgnevat: on tavaliselt lühiajaline kiirlaen, kus algselt tuleb ennast Internetis laenuandja kodulehel kasutajaks registreerida ning seejärel saab laenu taotleda mobiiltelefoniga SMS-sõnumi teel või laenuandja kodulehelt. Enam pole vaja pankade pikkades laenutaotlejate järjekordades oodata, sest kõik toimub sõnumi saatmisega. Tänapäeval ei ole küll enam see seoses uuenenud seadusandlusega võimalik, ent kui valdkond oli noorem ja vähemreguleeritud, oli see levinud praktika. Selle taotlemine on lihtne ja kiire ning laenutaotlus loetakse esitatuks vaid sõnumi saatmisega. SMS-laenu korral ei kontrollita laenuvõtja sissetulekut ega tema hetke finantskohustusi – oluline on, et tal oleks pangas arveldusarve, kuhu laenusumma saaks üle kanda, ning ta ei oleks Krediidiinfo andmetel maksuvõlglane. Nüüdseks on paljudeks tollal vaid SMS laen pakkuvatest asutustest välja arenenud suuremad asutused, mis pakuvad erinevaid laene ja rahalist tuge.\n. Tol ajal olid sedasorti kiirlaenud tuntud kui inimeste pankrotistajad. Esialgu plaaniti nii, et laen makstakse tagasi palgapäeval. Tänu uutele laenudele saadi laenudega seotud intressid madalamaks ning inimestel tekkis võimalus ja suutlikkus laen ka reaalselt tagasi maksta.Sõnaühendi “SMS laen” võiks defineerida kui lühiajalise ja tagatiseta laenuna. Hommikul või mõne päeva pärast, kui saavutati taas selge ja kaine olek, avastati enda laenukoormus. Probleemid ei tekkinud mitte raha laenamisest vaid sellest, et inimesed ei lugenud lepinguid korralikult läbi või kui lugesid, ei suutnud mõista selle taga peituvat tegelikkust. Just seetõttu tuntakse seda paljudes inglise keelt kõnelevates riikides ka kui palgapäeva laenuna ehk payday loan. Just seetõttu ei tohi sattuda laenamisest sõltuvusse ning tuleb enne korralikult läbi mõelda, kas on mõtet ikkagi laenu võtta ja kas on just vaja võtta kalleima pakutava intressiga laenu. Kahjuks või õnneks ei ole see alati aga tõsi. Lühiajaline kiirlaen. Seetõttu kontrollitakse teid või vähemalt üritatakse teid maksimaalselt kontrollida. Smslaen ehk kiirlaen on uudne laenutoode, mis on maailmas eksisteerinud vaid mõned aastad. Jääb mulje nagu laenu võetaks justkui igapäevast ja meie elu lahutamatut osa. Laen tuleks võtta perioodiks, mille jooksul suudetakse see kindlasti täies mahus koos kästilemise kulude ja intressidega tagasi maksta. See külg on ainult siis hea, kui töötate mustalt ja kogu teie palk saabub ümbrikus ning sellelt pole mitte ühtegi maksu laekunud. See summa tundub veelgi jahmatavam kui arvutada intress ümber aastaseks intressiks. Teiseks suureks eeliseks on aga teie maksevõimekuse mitte kontrollimine. AUTOLAENUD laen auto tagatisel või autolaen internetist.\n. Pärast seda, kui olete finantsasutustele tuttavad, saate tegutseda ja laene võtta ilma ennast tuvastamata ning uskumatult lihtsalt.Kuna sõnumiga taodeldavatel laenudel oli algusaastatel halb maine, tehtigi selle võtmine keerulisemaks. Korrektne oleks siiski viidata SMS laenudele kui kiirlaenudele, sest smslaenud on üks osa kiirlaenudest - need, mida on võimalik taotleda ainult mobiiltelefoni teel. Abiks laenajale ja laenu võtnule . Vähemalt oleks see kõige mõistlikum otsus.Paljud meist arvavad, et SMS laen saamine on väga lihtne, sest selle taotlemine toimub ju vaid ühe sõnumi saatmisega. Tõenäoliselt pole eelnevas lauses nimetatud töökohtades töödates teil ka töölepingut ega mingit garantiid, et teie töökoht eksisteerib ka järgmisel kuul, kui teil tuleb mingi osa laenust tagasi maksta ja seda koos intressidega. Näiteks kui teil puudub püsiv töökoht kust laekub iga kuu mingigi rahasumma, pole teil mitte kuidagi võimalik laenu ju tagasi maksta.\nLaenud ilma tagati lühiajaline - Laenud Eestis\n. Enne SMS laenu või kiirlaenu taotlemist: Kõigepealt tuleks välja selgitada laenu võtmise vajalikkus.


Härra Simpel Session\nKuum 6. veebruar 2010\nMario Kalmre (29) ja tema sõprade alustatud nurgatagusest üritusest kasvas välja maailma üks suuremaid ekstreemspordifestivale.\nKümme aastat tagasi korraldati Tartus esimene Simpel Session umbes 10 000 krooniga. Tegemist oli Tähtvere skatepargi avamisüritusega. Sel reedel algava Simpel Sessioni eelarve ületab juba nelja miljoni krooni piiri. Festivalil osaleb ligi 200 võistlejat 30 riigist. Suure tõenäosusega kajastab siin toimuvat 50 riigis leviv telekanal Extreme Sport Channel. Läinud aastal jõudis Simpel Session Fuel TV ja Fox Sportsi kaudu miljonitesse USA kodudesse.\nSimpel Session on Eesti ekstreemsportlaste püha üritus, milleta oleks Vabaduse väljaku treppidel rulatajaid poole vähem. Majandusharidusega Mario Kalmre on selle ürituse tähtsaim nina, tema firma Elamussport on ehitanud Baltikumis üle 50 skatepargi.\nSeda hoolimata asjaolust, et Kalmre pole kunagi BMXi või rulasõiduga tegelnud. Tema venna Risto Kalmre karjäär BMX-ratturina lõppes samuti pärast seljavigastust juba ürituse algusaastatel. “Meie jaoks pole see kunagi probleemiks saanud,” väidab Kalmre. “Oleme asjas nii sees, et võiks öelda, et me ka ise sõidame.”\nKoos venna ja Piret Kulliga Simpel Sessioni tegeva Kalmre sõnul mängivad ürituse edus olulist rolli õnnelikud juhused ja tohutu eeltöö kontaktide otsimisel. Esimestel aastatel vaevus kirjadele vastama kümnest üks. Praegu peavad nad juba sajakonnale sportlasele ei ütlema. Nimekas BMX-võistluste kommentaator Zack “Catfish” Yankush soovis 2007. aastal juba ise üritust kajastama tulla. “Ta oli pärast esimest Tallinna külastust nii “sillas”, et lasi siin kangialuses salongis enda puusale sinimustvalge tätoveerida,” kirjeldab Kalmre.\nVõrreldes lääne kommertsvõistlustega on Simpel Session palju vabama õhkkonnaga. Ürituse järelpidudel möllavad külg külje kõrval fännid ja nende iidolid.\nPaljudel sõitjatel on Eestis tekkinud sõbrad ja tutvusringkond. Kodus võivad mõned professionaalid küll villades elada ja Ferrariga sõita, kuid siin ööbitakse tavalistes hotellitubades ning kasutatakse transpordiks bussi. Punaseid roose ega Fidži mineraalvett nad ei nõua.\nStardiraha maksti Simpel Sessionil võistlejale viimati 2005. aastal, kui Tallinnas käis rulalegend Mike Vallely.\nTänavuseks juubelifestivaliks õnnestus Kalmre pundil Eestisse meelitada teinistaar Ryan Sheckler (20), kelle elu said MTV tõsielušõu “Ryani elu” vahendusel jälgida ka Eesti vaatajad. Juba 16aastaselt reklaamilepingutega miljoneid dollareid teeninud rulataja populaarsus ületab ekstreemspordi ringkondade piirid. Twitteris on tal ligi 1,2 miljonit jälgijat. Sheckler lendab Eestisse esimeses klassis ja peatub väidetavalt samas hotellitoas, kus Tallinna külastuse ajal ööbis Paris Hilton.\nAga on Kalmrel mõni unistuste sõitja, keda veel hirmsasti tahaks Eestisse tuua? “Klassi poolest pole enam kedagi. Võistluse tase on juba maksimaalne.”\nKalmre sõnul on nad siiski kord uurinud, kuidas saaks siia tuua Tony Hawki, kes on rulatamises samasugune kaubamärk nagu Michael Schumacher vormel-ühes või Michael Jordan korvpallis.\n“Teda ei saa me enda võistlusele kunagi. Esiteks pole meil enam verti (hobuserauakujuline obstaakel, mille peal sõites sooritatakse trikke – R. P.) ega vastavat ala. Teiseks on tema starditasu 75 000 dollarit. Ka Ryan Sheckleril oleks see tõenäoliselt umbes sama, kui ta tuleks siia raha teenima.”\nKalmre ütleb, et möödunud aasta festivalil pakkus suurima elamuse eestlase Andres Lainevoolu finaali jõudmineBMX-sõidus. “Sajast maailmatasemel sõitjast 20 parima hulka jõudmine oli hullumeelne saavutus!” kinnitab Kalmre. “Oli tunne, et sellel üritusel on veel üks eestlasele kaasaelamise dimensioon juures. See on seesama tunne, mille pärast tullakse Otepää MKd vaatama. Kedagi ei huvita Andrus Veerpalu klassikasamm, kui ta on 35. kohal. Staarid vaatad korra ära ja kõik.”


Rahvuslane: AJALOOST: Raudvärava lahing\nRaudvärava lahingu oletuslik skeem\nTallinna laht, Eesti\nRaudvärava lahing oli 1032. aastal toimunud merelahing eestlaste ja Novgorodist saabunud Ulf Ragvaldssoni juhitud laevastiku vahel. Kokkupõrge toimus arvatavasti Aegna saare ja Rohuneeme vahelises väinas. Eestlased lõid rünnaku tagasi ja hävitasid enamiku Novgorodi laevastikust.\nSee oli esimene teadaolev merelahing Tallinna sadama kaitseks.\nAinus kirjalik allikas Raudvärava lahingu kohta on Novgorodi Nikoni ja Voskressenski kroonika. Arvatavas lahingupaigas ei ole teostatud arheoloogilisi töid ja enamik teadmisi lahingu kohta põhineb oletustel.\nSuunamuutus Rootsi poliitikas sai alguse 1019. aasta Uppsala tingil, kus Thorgnir, Rootsi Tnethlandi maakonnast pärit mõjukas seadusetundja tõstatas Rootsi ja Norra vahel rahu sõlmimise küsimuse, et vabastada käed idapoolsete maade vallutamiseks. Tema kuulsaks saanud kõne juhatas sisse Skandinaavia ja Novgorodi ühise Eesti-vastase vallutuspoliitika.\nJaroslav Tark oli esimene Novgorodi vürst, kes otsis Skandinaaviast liitlasi. Tal oli ka Rootsis hulgaliselt toetajaid. Jaroslav abiellus 1019. aastal Rootsi kuninga Olaf Skötkonungi tütre Ingegerdiga.\nTõenäoliselt mõistsid eestlased hästi, millist ohtu kujutas neile Rootsi ja Novgorodi liit. Nagu oli soovitanud Thorgnir, alustaski Novgorod pärast 1019. aastat eestlaste ja nende Läänemere-äärsete vennasrahvaste vastu kavakindlaid sõjalisi aktsioone.\nThorgnir soovis tagasi võita maid, mille 9. sajandil oli ajutiselt vallutanud Uppsala kuningas Erik Edmundsson. Samuti nõudis kättemaksu 50 aastat varem toimunud Norra kuningaperekonna häbistamine eestlaste poolt, kui orjastati hilisem kuningas Olav Tryggvason.\nNovgorodi eesmärk oli Skandinaavia ja Venemaa ühinemise teel ees seisvate eesti ja soome rahvaste alistamine ning ristiusustamine. Esimesena langesid rünnaku alla Novgorodi naabervürstiriigid. Umbes 1030. aasta paiku võttis Jaroslav Novgorodi vägedega ette sõjakäigu Ugandisse Tartu linnusele, kust lähtudes kavatses ta kogu Eesti alistada. Tartu vallutatigi ajutiselt.\nLaadoga jarl Rongvaldi poeg Ulf Ragvaldsson, kes oli suguluses Norra kuningas Olav Tryggvasoniga, tegi 1032. aastal plaani Põhja-Eesti vallutamiseks koos tähtsa Lyndanise (Tallinna) linnuse, sadama ja turukohaga. Selleks läks ta lotjadest koosneva laevastikuga teele Tallinna suunas.\nEestlased sulgesid Tallinna esised väinad palktõketega, kuhu raudnaelad sisse löödud. Arvatavasti varitses eestlaste laevastik novgorodlaste laiu ja aeglaseid lotje väina lähedal ja tungis neile ootamatult kallale. Ulf Ragvaldssoni juhitud vägi löödi puruks, Novgorodi lodjalaevastik hävitati ning Novgorodi tagasi jõudsid ainult röövjõugu vähesed riismed. Ulf Ragvaldsson ise olevat lahingus langenud ja maetud keset väina asuvale Kumbli saarele. Novgorodi kroonikad kirjeldavad lahingut väga napisõnaliselt.\nUljab läks Novgorodist sõjakäigule Raudväravateni, aga vähesed tulid koju tagasi, paljud said seal hukka. Nikoni ja Voskressenski kroonika\nRaudväravale on püütud kohta leida ka mujale, kuid ajaloolane Paul Johansen esitab vanemaid kohanimesid uurides mitmeid tõendeid selle kohta, et lahing peeti Rohuneeme, Kräsuli ja Aegna vahelises Ulfsundi merekitsuses, mis nüüdisajal ei ole enam laevatatav. Veel 1698. aastal oli tänapäeva Rohuneeme nimeks Raunemy – Rauaneem. Aegna saare saksakeelseks nimeks oli 20. sajandi alguseni Wulfsö, mis assotsieerub varjaag Ulfi nimega. Kumbl tähendab rootsi vanas keelepruugis hauakivi ja 1544. aastal nimetati Kumbli saart eestikeelse nimega Kalm. Merearheoloog Vello Mäss peab seevastu ebatõenäoliseks, et Ulf maeti Kumbli saarele, kuna saar on väike ja kivine ning Raudvärava lahingu ajal oli see alles merest kerkimas.\nEsimesel aastatuhandel läbisid Laadogasse ja Novgorodi sõitvad laevad pidevalt Ulfsundi. Üle Aegna ja Kräsuli vahelise väina kulges aastail 800–1050 tähtis rahvusvaheline kaubatee Skandinaaviast läbi Venemaa Bütsantsi. Keskajast on pärit palju teateid piraatide rünnakutest sellesamas kardetud merekitsuses.\nLüüasaamine Tallinna all ja laevastiku kaotus ei sundinud Novgorodi oma plaanidest loobuma. 1042. aastal ründas Jaroslavi vanim poeg Vladimir Soomes hämelasi. Vladimiri poeg ja pärija, Kiievi ja Novgorodi vürst Izjaslav tungis koos Novgorodi asevalitseja Ostromiriga 1054. aastal kaugele Põhja-Eestisse, kuid ei suutnud vallutada Kedenpää linnust Harjumaal. Eesmärk oli selgi korral Põhja-Eesti ja Tallinna vallutamine.\n1061. aastal põletasid eestlased maha Jurjevi linnuse Tartus, tapsid Novgorodi garnisoni ja ründasid Pihkva linna. Sellega tehti lõpp 30 aastat kestnud Ida-Eesti andamikohustusele Novgorodi ees, samuti skandinaavlaste ja venelaste ühistele püüdlustele Eestit vallutada.\nEesti maakonnad olid 11. sajandil piisavalt tugevad ja hästi organiseeritud, et Rootsi ja Novgorodi ühine rünnak oma piiril peatada. Seda loetakse kaugeleulatuva ajaloolise tähtsusega sündmuseks, mis purustas Bütsantsi kiriku rünnaku ja määras Baltimaade hilisema kuulumise Lääne-Euroopa kultuuripiirkonda. Samuti peibutas Skandinaavia maid tol ajal rohkem Inglismaa ja teiste Lääne-Euroopa maade vallutamine. Seetõttu ei löönudki rootslased Eesti-vastases sõjas kuigi innukalt kaasa.\n↑ Heimskringla II, 120–122.\n↑ Saks, lk 172–173.\n↑ Heimskringla IV, 146.\n↑ Saks, lk 174.\n↑ Saks, lk 174–175.\n↑ Mäss, lk 66.\n↑ 7,0 7,1 Saks, lk 175.\n↑ 8,0 8,1 Johansen, lk 71–72.\n↑ 9,0 9,1 Mäss, lk 67.\n↑ Robert Nermani artikkel Postimehes\n↑ 11,0 11,1 Saks, lk 176.\n↑ Johansen, lk 70.\nEdgar V. Saks. Eesti viikingid. Tallinn 2005.\nVello Mäss. Muistsed laevad, iidsed paadid. Tallinn 1996.\nPaul Johansen. Nordische Mission, Revals Gründung und die Schwedensiedlung in Estland. Stockholm 1951.\nRobert Nerman: "Poolteist tuhat aastat tagasi kerkis merest väike Kräsuli saar" Postimees, 14. jaanuar 2008


Avati registreerimine Eesti suurimale jooksusarjale - Kergejõustik - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nAvati registreerimine Eesti suurimale jooksusarjale\n2. detsember 2016, 14:11\nRoman Fosti Tallinna Maratoni finišis\nDetsembri alguses käivitus registreerimine Selver Eesti Linnajooksude sarjale 2017. hooajaks. Linnajooksudega soovitakse jooksuharrastajaile pakkuda lisamotivatsiooni kogu jooksuhooajaks, hoogustada üleriigilist sporditurismi ja anda erinevates linnades toimuvatele jooksudele laiemat kõlapinda.\nJooksusari loob stiimuleid nii tipptasemel jooksjatele kui harrastajatele. Kõigil seitsme osavõistluse peale vähemalt sada kilomeetrit läbinutele ehk 100+ arvestuses paremate osas toimub punktiarvestus, mille põhjal selguvad sarja parimad.\nLinnajooksude sarjas osalemine on jõukohane igale jooksuharrastajale. Distantse saab valida ja kombineerida selliselt, et kogu sarja peale 100 km kokku tuleks. Näiteks ei pea 100+ raja läbimiseks osalema kõigil osavõistlustel, samuti ei pea ilmtingimata läbima maratoni. Jooksvat arvestust osavõistluste pikkade distantside lõikes (varasem Kuldrada) peetakse finišiprotokollide põhiselt ja lisatakse iga osavõistluse järgselt Linnajooksude kodulehele internetis.\nKõik harrastajad, kes 100+ raja läbivad saavad Selver Linnajooksude medali ja auhinna koostööpartnerilt. Osalejad, kes on läbinud mistahes ajavõtuga distantsi kõigil seitsmel osavõistlusel, saavad kirja osaluskorra ning autasustatakse Linnajooksude medaliga.


Hotellid Weidenbach | Hotels.com\nLinna Weidenbach hotellid\nOtsing hotellid Weidenbach\nValitud sihtkoht: Weidenbach. Millal vajad majutust?\nVaata kaardilt hotelle Weidenbach\nSuure tõenäosusega võib sellest saada sinu lemmikpuhkusepaik. Külastajad leiavad siit mõndagi, mida vaadata. Populaarsete vaatamisväärsuste hulka kuuluvad Lichtenau loss ja Orangerie. Ära unusta külastamast paiku nagu Hofgarten ja Onoldia kontserdimaja.\nMajutusvõimalused, mida Weidenbach pakub\nÜkskõik kas reisite töö asjus või puhkama, Weidenbach pakub mugavaid majutuskohti kõigile. Kui sinu sihtkoht on Weidenbach, ootab sind Hotels.com saidil 86 head pakkumist. Paljud majutusvõimalused hinnasoodustusega kuni 25%. Tubade hinnad alates 36 EUR/öö. Allpool näete, kui palju millise tärnide arvuga hotelle Weidenbach ja selle lähipiirkond pakub.\n• 38 4 tärni hotelli alates 56 EUR öö\n• 56 3 tärni hotelli alates 44 EUR öö\nWeidenbach – kuidas sinna kohale jõuda?\nLähim lennujaam on Nürnberg (NUE — Nürnbergi lennujaam), mis asub 45,3 km linnast eemal.\nWeidenbach – kohalikud huviväärsused\n• Lichtenau loss (8,5 km südalinnast)\n• Orangerie (10,8 km südalinnast)\n• Hofgarten (10,8 km südalinnast)\n• Onoldia kontserdimaja (10,8 km südalinnast)\n• Kaspar Hauseri monument (11 km südalinnast)\nWeidenbach – millal on parim aeg reisimiseks?


Lavera volüümi andev ripsmetušš - Pruun 9ml @ Loodustooted, tervisekaubad, esoteerika\nEsileht » LOODUSKOSMEETIKA » MAKE-UP » Ripsmetuššid » Lavera volüümi andev ripsmetušš - Pruun 9ml\nLavera volüümi andev ripsmetušš - Pruun 9ml\nRipsmetušš pakub loomulikku volüümi ja on hea igapäevane kaaslane. Selle vegan tekstuur koos mineraalipõhiste värvipigmentide ja valitud ökoloogiliste koostisosadega, nagu palmivaha, jätab ripsmed kauniks ja uhkeks. Dermatoloogiliselt ja oftalmoloogiliselt testitud. Sobib ka kontaktläätsede kandjatele.\nKasutamine: Asetage hari silmalau serva ja tõmmake juurtest otsteni ülespoole. Liigutage harja kergelt küljelt küljele, et saavutada ülim tulemus. Tähtis: Ärge koolutage ripsmeid peale tušši kasutamist, ripsmed võivad murduda.\nWater (Aqua), Alcohol* denat., Dodecane, Rhus Verniciflua Peel Wax, Cetearyl Alcohol, Pullulan, Butyrospermum Parkii (Shea) Butter*, Polyglyceryl-3 Stearate, Cellulose, Hectorite, Copernicia Cerifera (Carnauba) Wax*, Euphorbia Cerifera (Candelilla) Wax, Sorbitol, Dehydroxanthan Gum, Acacia Senegal Gum, Trehalose, Tocopherol, Helianthus Annuus (Sunflower) Seed Oil*, Fragrance (Parfum)**, Limonene**, Linalool**, Citral**, Geraniol**, Citronellol**, Benzyl Benzoate**, [+/- Iron Oxide (CI 77491), Iron Oxide (CI 77499)] - * ingredients from certified organic agriculture\nLavera tugevdav, hooldav ripsmeseerum 9ml\nTootekood: 906627\t, Tarneaeg: 1-5 tööpäeva\nLavera volüümi andev ripsmetušš - Must 9ml\nTootekood: 906620\t, Tarneaeg: 1-5 tööpäeva\nLavera ripsmetušš - Sügavmust 13ml\nTootekood: 906623\t, Tarneaeg: 1-5 tööpäeva\nLavera Butterfly Effect ripsmetušš - Must 11ml\nTootekood: 906624\t, Tarneaeg: 1-5 tööpäeva\nLavera Powerful Lashes ripsmetušš - Must 13ml\nTootekood: 906626\t, Tarneaeg: 1-5 tööpäeva


Kuidas tulla toime eluga pärast vapustusi? - Tervis Pluss\nFOTO: Shutterstock / Tithi Luadthong\nKuidas tulla toime eluga pärast vapustusi?\nMõnikord on vaja oma elu uuesti üles ehitada. Nullist. Kas pärast rasket haigust või äkki avalduvat tervisemuret, pärast õnnetust, lahkuminekut või lähedase surma. Või kas või olukorras, kui sõltlase, vägivallaohvri või ülekaalulisena jõuab kätte päev otsuseks: nüüd aitab, vaja on muutust!\nMuutuses on isegi kindla plaani puhul määramatust. Kui endas ei ole kõik veel selge või tuleb välist infot liiga palju, on hea võtta abiks sümbolid. Analüütilise psühholoogia isa Carl Gustav Jungi arusaama järgi ei ole sümbol märk, vaid parim võimalik väljendusviis millegi kohta, mida olemuslikult pole (veel) võimalik teada või mille teadmine ei ole teadvuse praeguse seisundi juures võimalik. Sümbolid kerkivad esile spontaanselt, eriti aegadel, mil meil on neid väga vaja.\nÜks transformatsiooni ja taassünni sümbol on fööniks. Legendide järgi elab maailmas ainult üks fööniks. Imeline tulilind, keda võib leida eri rahvaste lugudes, keda pole nähtud, aga on ometi palju kujutatud. Fööniksi kirjeldus on kõigis allikates üsna sarnane. Ta näeb välja nagu ilus suur leegitseva sulestikuga kotkas. Ta elab kaua, sadu aastaid, ja on algselt olnud seotud päikesekultuse ja tsüklilisusega.\nTajudes surma lähenemist, hakkab fööniks ehitama pesa. Selleks valib ta haruldaste ja väärtuslike kaneeli- ja tammepuude oksad, lisaks lõhnavad ürdid. Seejärel põleb ta koos ehitatud pesaga ära. Järele jääb ainult tuhk ja ussike, millest kasvab uus lind.\nInimese vastupanuvõime sümbol\nFööniksi motiivi kohtab üsna sageli ka tänapäeval. Näiteks Eurovisiooni lavale loodud muinasjutus kuldsesse kleiti rõivastunud habemega meesnaise kujul või siis tegelasena Harry Potteri loos, kus fööniks Fawkes tuleb noorele võlurile appi ja ravib pisaraga terveks Harry Potteri surmava haava.\nOma raamatus "Transformatsiooni sümbolid" selgitab Jung, et inimestel on fööniksiga palju ühist. See arhetüüpne suleline tegelane, kellel on võime suursuguselt tõusta enda tekitatud hävitustööst, sümboliseerib meie vastupanuvõimet. Inimolevuse võimekust muutuda tugevamaks, julgemaks ja säravamaks.\nHingeterapeut Piret Aunapuu esseed loe edasi artiklist.


Rahvuste liiga saab ikkagi kabjahoobi ja vutikoondis ei mängi tänavu üldse? - Jalgpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nRahvuste liiga saab ikkagi kabjahoobi ja vutikoondis ei mängi tänavu üldse?\n14. aprill 2020, 9:33\nKas Eesti jalgpallikoondis saab tänavu üldse väljakule?\nKoroonaviiruse pandeemia tõttu jäid mängimata jalgpalli rahvuskoondiste mängud märtsis ja jäävad mängimata juunis. Lootus koondisi näha on sügisel, kuid nüüd tuli esimene pessimistlik signaal sellegi kohta.\nPärast ligi kuu aega tagasi toimunud Euroopa riikide jalgpallijuhtide videokonverentsi rõhutas Eesti Jalgpalli Liidu president Aivar Pohlak ajakirjanikega peetud vestluses, et prioriteediks jäävad koondiste mängud ning septembrist novembrini peetav UEFA Rahvuste liiga tahetakse igal juhul ära pidada. Rahvusvahelise alaliidu FIFA asepresident Victor Montagliani esitas aga kahtleva seisukoha.\nPõhja- ja Kesk-Ameerika ning Kariibi mere tsooni (CONCACAF) presidendina tegutsev Montagliani ütles agentuurile AP antud intervjuus: võimalik, et suures mahus saab rahvusvahelisi mänge pidama hakata alles 2021. aastal. Montagliani juhib FIFA rahvusvahelise kalendri uuendamisega tegelevat töögruppi ja on seega teemaga väga hästi kursis.\nPärast juunit on järgmised koondisteaknad planeeritud septembrisse, oktoobrisse ja novembrisse, Euroopas on need ette nähtud just Rahvuste liiga jaoks.\n«Küsimus pole niivõrd tervislikus plaanis maailmas sügisel valitsevas olukorras, vaid riikidevahelise reisimise võimalustes. Samuti arvan, et eelise saavad kodumaised jalgpallivõistlused. September on meil kalendris küll veel kirjas, kuid ma pole kindel, et see praegusi trende arvestades nii ka jääb,» rääkis Montagliani.\nAP hinnangul on tänavuse aastanumbri sees kõige keerulisem jätkata jalgpalliga koroonaepideemia tõttu kõige enam kannatada saanud piirkondades ehk Euroopas ja Põhja-Ameerikas.\nKui Rahvuste liiga mängud jääksid ära, tähendaks see, et Eesti koondis ei peaks 2020. aastal mitte ühtegi kohtumist.


Kuidas Shinkansen või Bullet Train muutis Jaapanit? - Histoire-Ucad.org\nKuidas Shinkansen või Bullet Train muutis Jaapanit?\nMis on Shinkansen?\nShinkansen, mida tavaliselt nimetatakse täppirongiks, on kiirrongide raudteesüsteem, mis tegutseb kogu Jaapanis. Esimene bullet train hakkas avalikkust teenindama 1. oktoobril 1964, vahetult enne seda, kui Tokyo pidi võõrustama 1964. aasta olümpiamänge. See esimene rida ühendas Tokyo ja Osaka, lõpetades reisi vaid 4 tunni jooksul, samas kui eelmised rongid nõudsid 7 tundi. Seda sündmust peetakse tihti hetkeks, mil Jaapan taastas II maailmasõja taastamise jõupingutusi. Täna läbib Shinkanseni rongisüsteem umbes 1717, 8 miili ja jõuab kiiruseni 150 kuni 200 miili tunnis. See ühistranspordisüsteem on tuntud oma puhtuse, ohutuse ja täpsuse poolest. Tegelikult ei ole nende liinide kasutajad kunagi kogenud vigastusi ega surma ning selle keskmine viivitusaeg on alla 40 sekundi.\nPärast Teist maailmasõda nõudis Jaapan olulisi taastamis- ja taastamismeetmeid. Muutuste ja majanduse industrialiseerimise tõttu asusid enamik uusi tööstus- ja tehase töövõimalusi linnades. Selle tulemusena rändas tuhanded inimesed maapiirkondadest linnapiirkondadesse. Kuna need inimesed kasvasid vanemaks ja hakkasid lapsi, kasvas nõudlus kinnisvaravõimaluste järele. Kinnisvara hinna tõttu otsisid paljud pered kodude ostmiseks linnade ääres. Kuna rahvaarv kasvas, siis ka linna suurus. Põgenemisajad suurenesid märkimisväärselt ja töötavad inimesed veetsid tundi rongides.\nShinkanseni mõju majandusele\nShinkanseni rong on võimaldanud üksikisikutel elada väljaspool linna ja jätkata iga päev töötamist kahe tunni või vähem. Mitmed teadlased on väitnud, et valdav osa Jaapanis elavatest piirkondadest (ainult 20% riigist) on vaid äärelinnad. Selline lihtne transportimine ja pendeldamine on andnud organisatsioonidele võimaluse keskenduda oma tegevusele suurematele tegevustele, koondades majanduse tõhusalt.\nLisaks inimestele juurdepääsu suurendamisele tööhõivevõimalustele toob Shinkanseni rong turismi ka paljudesse piirkondadesse. Turismitööstuse arengu üheks kõige levinumaks takistuseks on juurdepääs turismiobjektidele. Jaapani bulletirongid võimaldavad turistidel reisida kogu riigis ja jõuda rohkemate sihtkohtade arvuni. Selline suurenenud turismitegevus toob kaasa vajalikke sissetulekuid varem riigi jaoks kättesaamatutele piirkondadele.\nShinkanseni mõju Jaapani linnadele\nShinkansenil on olnud suur mõju ka seal, kus inimesed elavad kogu Jaapanis. See suurenenud vastastikune seos on mõjutanud ka linnade kuju ja füüsilist välimust. Näiteks on äärelinnasõit ja linna laienemine toimunud läbi kuulide rongiliinide, mitte väljapoole liikuva ümmarguse mustriga, nagu on näha enamikus maailma linnades. Tokyo ja Osaka vahel, mida sageli nimetatakse Tokyo koridoriks, on rahvaloenduse tulemuste kohaselt üle 83 miljoni elaniku. See arv moodustab umbes 70% kogu Jaapani elanikkonnast.\nLisaks linnade ja linnastumise laienemisele lineaarseteks, mitte ümmargusteks kujudeks on ka kuulirong kujundanud Tokyo sisepiirkondade nägu. Üldiselt ei ühenda kohalikud rongiliinid Shinkanseni rongidega, mis tähendab, et ei ole palju ülekandepunkte. Lahendus on olnud järk-järgult lisada täiendavaid ülekandepunkte kogu liini. Selle tulemusena on Tokyo pigem kasvanud vertikaalselt kui horisontaalselt. Kuna üha rohkem inimesi valatakse igapäevaselt linna, on valitsus reageerinud maa-aluste pardaplatvormide arvu suurendamisega. Selleks on ehitamine toimunud linna sügavamal tasemel. Üks näide sellest on Maglevi ehitusprojekt, mille eesmärk on ühendada Nagoya Tokyoga ja mille plaanitakse valmida 2027. aastaks. Kui see on valmis, töötab see keskmiselt ligikaudu 131 jala sügavusel maapinnast.\nShinkanseni mõju üksikettevõtjatele\nShinkansenil on olnud oluline mõju ka sellele, kuidas ettevõtted ja ettevõtted on võimelised äritegevust teostama. Uurijad uurisid ettevõtete ja nende tarnijate vahelist suhet veidi alla miljoni ettevõtte uuringus. Uurimisprojekti tulemused näitavad, et kuulirong on samuti muutnud organisatsiooni ja nende tarnijate vahelise äritegevuse viisi. Keskmine vahemaa ettevõtte ja selle tarnija vahel on Jaapanis umbes 20 miili. Tavaliselt suudavad vaid suurimad organisatsioonid konkreetses kohas investeerida potentsiaalsete tarnijate uurimisse ja võrdlemisse suurel alal, et saada kõige soodsamaid lepinguid, sealhulgas madalama hinnaga ja kõrgema kvaliteediga tarneid. Need organisatsioonid on tavaliselt kõige kindlamad ja tulusamad. Shinkanseni rongi tulekuga on see eelis muutunud kättesaadavaks ka väiksematele, vähem kasumlikele ettevõtetele. Nii nagu ta on ühendanud ka kauged töötajad suurte linnade töökohtadega, on kuuli rongisüsteem seotud ka kaugete tarnijatega ettevõtetele.\nKuna Shinkansenil on olnud märkimisväärne mõju Jaapani inimestele, linnadele ja majandusele, püüab riik pidevalt parandada oma ühistranspordisüsteemi. Üks viise, kuidas valitsus soovib süsteemi parandada, on muuta see veelgi kiiremaks. Näiteks eeldatakse, et Tokyo ja Nagoyaga ühendav liin jõuab maglevrongide abil kiiruseni kuni 375 miili tunnis. Kui keskmine töökiirus on 314 miili tunnis, ühendab see liin kahe linna veidi üle tunni. Jaapani ühistranspordi osakond kavatseb ka kogu riigis lisada täiendavaid maglev ronge. Üks nendest liinidest on Chuo Shinkansen, mis ühendab Tokyo Osaka. Kui see on lõpetatud, on oodata reisi kestuse vähendamist 1 tunnini ja 47 minutini 2 tunnilt 19 minutini.\nLisaks kavatseb Jaapani valitsus laiendada juba olemasolevaid ridu, et saavutada suuremaid vahemaid. Üks rida laiendusplaan asub Hokuriku liinil, mis jookseb praegu ainult Kanazawa. Pärast täiendavate raudteede ja rongide paigaldamist jõuab teenus siiski Tsuruga ja lõpuks jõuab liin Osaka poole. Projekti esimene etapp peaks lõppema 2023. aastaks. Teine etapp algab alles pärast 2030. aastat.


Maksueelarve lõhki: 17 000 inimest on riigile vähemalt 100 eurot võlgu - Majandus\nMaksueelarve lõhki: 17 000 inimest on riigile vähemalt 100 eurot võlgu\n24. oktoober 2018, 14:16\nMaksu- ja Tolliamet võtab ühendust nendega, kelle maksueelarve on lõhki läinud.\nMaksu- ja tolliamet (MTA) saadab täna teavituse 17 000 inimesele, kes on üheksa kuu andmetel ületanud neile ette nähtud maksuvaba tulu vähemalt 100 euro võrra.\nMTA maksude osakonna juhataja Evelyn Liivamägi sõnul on meili ja SMSi teel teavituste saajaid alla kahe protsendi kogu palgatulu saajatest. «Nendel inimestel võib meile teadaolevate üheksa kuu tulude alusel olla kasutatud maksuvaba tulu rohkem, kui neil on õigus olnud. Näiteks võib selle põhjuseks olla, et palka on saadud mitmest kohast või maksuvaba tulu on lubatud kasutada mitme tööandja juures,» selgitas Liivamägi.\nTeavituse saavad kõik, kes on üheksa kuu andmetel ületanud üheksaks kuuks ettenähtud maksuvaba tulu ja tekkinud maksukohustus on üle 100 euro. «Soovitame neil inimestel oma maksuvaba tulu kasutamise üle vaadata ning tulumaksukohustuse suurenemise vältimiseks seda järelejäänud kuudel enam mitte kasutada,» lisas Liivamägi.\nKokku on Eestis umbes 57 000 inimest, kes naudivad iga kuu suuremat maksuvabastust, kui nende sissetulek lubaks. Selliseid inimesi võib järgmisel kevadel oodata ebameeldiv üllatus, kui nad peavad hakkama riigile tagasi maksma.


Ainulaadsed kärbsed à la Russe | Loe-The-drive\nAinulaadsed kärbsed à la Russe'is\nKlassikalises meeste moodis on ainult piiratud arv tarvikuid. Mansetinööpide, lipsude ja Co vahel tundub vahel, et meeste maailm on üsna piiratud. Kuid kaugel sellest! Ehkki klassikalise riietuse rõhutamiseks pole nii palju erinevaid võimalusi, on ühiste vormide raames avatud palju võimalusi. Meeste moodi üks olulisi osi on kikilips. See on mitmekülgne ja pakub erinevaid stiile.\nSilt à la vene keel seab oma Lendav ainulaadsuse jaoks. Kvaliteetsed tükid on valmistatud Venemaalt peeneks trükitud kangast. Silt jääb alati oma stiilile truuks ja kasutab ainult traditsiooniliste vene trükistega kangaid. Kõik kärbsed on valmistatud riide erinevatest osadest ja seetõttu unikaalne, Siin pole ühtset riiulilt välimust. Rus la Russe kärbsed on saadaval väga paljude mustrite ja värvivariantidega. Kas romantilised lillemustrid või suvised bohoprindid sarnanevad paisley'ga, näevad need tükid välja tavatu ja ebatavalised, kaotamata samas oma klassikalist elegantsi. See muudab need hõlpsasti kombineeritavaks ja sobib ideaalselt nii šikiks kui ka vabaaja rõivastuseks. Nii et kui otsite ainulaadset lisavarustust, leiate selle kindlasti à la Russe'ist.\nRohkem infot: pood.a-la-russe.de


Loomemajanduskeskus ootab oksjonile miniatuurseid kunstiteoseid — Sirp\nLoomemajanduskeskus ootab oksjonile miniatuurseid kunstiteoseid\nTartu Loomemajanduskeskus ootab esmakordselt Eestis toimuvale miniatuurkunsti oksjonile „Kahe tolli oksjon“ kunstiteoseid maksimaalsete mõõtudega 2x2x2 tolli ehk 5,08×5,08×5,08 sentimeetrit. Oksjon toimub 15. märtsil loomemajanduskeskuse kolmanda maja (Kalevi 17) avamispidustuste raames, tööde esitamise tähtaeg on 13. veebruar kell 18.\nMiniatuuride oksjonist osavõtule ei ole korraldajad seadnud geograafilisi ega vanuselisi piiranguid, samuti ei ole piiranguid ühe kunstniku esitatavate tööde arvule ja tehnikale, kuid kõik tööd peavad mahtuma mõõtudesse 2x2x2 tolli. Korraldajate poolt kokku kutsutud komisjon teeb laekunud töödest valiku, vastuvõetud töödest koostatakse oksjoni kataloog ja neid eksponeeritakse oksjonile eelneval näitusel Tartu Loomemajanduskeskuse uues hoones Kalevi 17. Korraldajad eeldavad töödelt head kunstilist taset, isikupärast käekirja ja oksjoni tehnilistest nõuetest kinnipidamist.\nKõikide tööde alghinnaks määratakse korraldajate poolt kümme eurot.\nTööd tuleb 13. veebruaril kell 11−18 tuua koos täidetud ankeediga (http://www.lmk.ee/kakstolli) Tartu Loomemajanduskeskusesse (Kalevi 13). Tööde esitamine väljaspool vastuvõtuaega toimub ainult kokkuleppel projektijuhi Põim Kamaga. Töid võib koos korrektselt vormistatud dokumentatsiooniga saata ka posti teel Tartu Loomemajanduskeskusesse (Kalevi 13, Tartu 51010), kuid need peavad olema laekunud hiljemalt 13. veebruari tööpäeva jooksul.\n„Kahe tolli oksjonit“ korraldavad Tartu Loomemajanduskeskus ja Tartu Kunstnike Liit.\nLisainfo: projektijuht Põim Kama, tel 511 0787, poimkama@gmail.com, http://www.lmk.ee/kakstolli.