Gildi liikmed Antoniuse Õue avamisel.\nKas atraktiivsus ja avatus tagavad edu?\ntekst: Inga Talvis\nAntoniuse Õu on Tartu ajaloolises linnasüdames tegutsev kultuuri-, kunsti- ja käsitöökeskus, mida haldab MTÜ Antoniuse Gild. Antoniuse Õue tegemisi ja sihte tutvustab tegevjuht Inga Talvis.\nAntoniuse Õu koosneb kokku kolmest majast ning nende vahele jäävast hoovialast tantsu- ja turuplatsi, lava, näitustegalerii ja terrassiga. Majades tegutseb 21 avatud kunstnike-käsitööliste ateljeed - koda. Kõikidesse kodadesse on külalistel võimalik sisse astuda, meistritega juttu ajada, nende tööd jälgida ja meeldima hakanud esemeid kaasa osta või tellida.\nAntoniuse Õue saamisloo algus jääb 90ndate aastate algusesse, mil kvartal Jaani kiriku vahetus läheduses pälvis kunstnike tähelepanu ning Jaani 6 asuvasse hoonesse rajasid oma ateljee tänase savikoja keraamikud Piret Veski ja Kaido Kask. 1999. aastal loodi MTÜ Antoniuse Gild, mille eestvedajaks jäi mitmeks aastaks klaasikunstnik Matti Laanes. Juba sel ajal võeti suund Antoniuse Õue loomisele ning 2005. aasta jaanuaris algasidki Lutsu 5 hoone ja hooviala renoveerimistööd. Täna töötavad PHARE ja Tartu Linnavalitsuse abiga renoveeritud hoones Lutsu 5 kanga kaunistamise, portselani, vitraai-, vaiba- ja lapi-, naha-, kullassepa-, kübara-, ajastukostüümi-, tekstiili-, köösneri- ja nukukojad. Lutsu 3 hoones on uhutud puidu, galanterii-, kunstmaalri-, aksessuaari-, ilurõiva-, rõiva- ja kanga-, tekstiilidisaini- ja moerõivakojad ning aadressil Jaani 6 tegutseb savikoda. MTÜ Antoniuse Gildi olulisim eesmärk on eesti kunsti ja käsitöö edendamine ning ka Antoniuse Õue väljaehitamine teenib seda eesmärki.\nKultuurikeskus versus kunstnikud ja käsitöölised\nSeoses käsitööliste maja ja Õue avamisega 27. juunil 2005 ning peale seda Õuel korraldatud ürituste ja ettevõtmistega on Antoniuse Õu pälvinud küllaltki palju meedia tähelepanu ning positiivset vastukaja. Antoniuse Õue käekäik on aga vaadeldav vähemalt kahest seisukohast. Küsimuse üks pool puudutab Õue edukust kultuuriürituste paiga ja turismikeskusena, teine aga seda, kuidas käib Õuel töötavate kunstnike ja käsitööliste käsi ning kuivõrd külastajaile nende tegevus korda läheb.\nÕuel toimuvate kultuuriüritustega tahab Gild tõmmata tähelepanu kunstnike-käsitööliste tegevusele ning tuua siia inimesi, kes positiivse elamuse järel levitaksid sõnumit Antoniuse Õuest edasi. On ettevõtmisi, mida korraldab Gild ise. Sel juhul on ürituse keskmes enamasti kunsti- ja käsitööalased tegevused. Näiteks mai lõpus - juuni alguses toimuvad Antoniuse õuepäevad, kus põhirõhk on ajaloolise Tartu Väikegildi traditsioonide, kommete, ülesehituse ja elu-olu tutvustamisel. Nädala jooksul toimuvad õuepäevade ajal kodades õpitoad ja meistriklassid, mille eesmärk on ärgitada inimesi oma kätega looma ja vanu töövõtteid proovima. Kolmel päeval on Antoniuse õuelaval kultuuriprogramm, suur õuekontsert ja tantsuõu ning toimub lastepäev, mille õpitoad on just lastele mõeldud. Kindlasti tõmbab inimesi ligi ka Antoniuse laat, kus kaubeldakse kunsti ja käsitööga ning millel osalemise eelduseks on see, et meister näitab ka kohapeal, kuidas ta oma tööd valmistanud on.\nSuviti hakkab Antoniuse Gild korraldama lastelaagreid Õpipoisist selliks", mille põhirõhk on käsitööoskuste ja loovuse arendamisel. Kuuepäevase laagri kestel õpivad lapsed nahatöö algvõtteid, paelte punumist, põrandapadja õmblemist lapitehnikas, saavad proovida telgedel kudumist, valmistada ehteid, avastada kalligraafiatehnikat jne.\nAntoniuse Õue on võimalik rentida ka väljaspool Gildi tegutsevail ürituste korraldajail. Sel juhul kaalume hoolikalt ürituse sobivust, päris igasugune muusika või etendus Antoniuse Õuele ei sobi. Õnnestunud näiteks on 20.08.05 toimunud Jääääre kontsert. Suvel toimuvate ürituste ajal on õuealal avatud Antoniuse söögiplats, kus pakutakse sellilõunat ning teisi tavapärasest erinevaid roogi.\nKa talvel leiab õu kasutust: veebruaris on Õuel lumelaternate ehitamise võistlus Tartu koolide lastele. Lumelaternate ehitamisele on oodatud ka linlased ning laternatest tekib Õuele omalaadne küünlavalguspark, mis pakub pimedatel õhtutel muinasjutumeeleolu kuni lume sulamiseni.\nÕue edukuse seisukohalt on oluline erinevate siinsete organisatsioonide omavaheline koostöö. Antoniuse Õu asub Tartu südalinna nn Jaani kvartalis, samal tänaval on ka renoveeritud Mänguasjamuuseum, Tampere maja ja Lutsu Teatrimaja, vahetus läheduses asub Jaani kirik. Omavahelise koostöö tulemusena on välja töötatud Jaani kvartali ringkäik" - turismipakett, mis koosneb Antoniuse Õue, Mänguasjamuuseumi ja Jaani kiriku külastamisest ning keskaegses stiilis meistri kostitusest Antoniuse Õuel. Sellist paketti pakume reisibüroode ja turismifirmade kaudu välisturistidele.\nLugu on edu pant\nAntoniuse Õuel korraldatavate ürituste eesmärk on tuua inimesed käsitöö ja kunsti juurde, kas siis otseselt käsitööga tegelemise (avatud ateljeed, õpikojad, lastelaagrid, töötoad) või Õuel käimise harjumuse ja meeldivate emotsioonide tekitamise kaudu (üritused, kontserdid). Vaieldamatult mõjuvad ateljeede avatus, erinevad üritused ja ettevõtmised positiivselt Õue külastatavusele, kuid arvestada tuleb ka siin töötavate kunstnikega. Kas Antoniuse Õue edu tähendab ka siin töötava kunstniku edu?\nÜks võimalus mõõta edukust on vaadelda seda, kui hästi kunsti ja käsitööd Antoniuse Õuel ostetakse ning kas see ostmine näitab tõusu- või langustendentsi. Võrdlus on küll keerukas, sest ei Tartus ega isegi terves Eestis ole analoogset organisatsiooni, mida alusmaterjaliks võtta. Tallinna Katariina Gild on ehk kõige lähedasem, kuid seal ei toimu muud kultuuritegevust nagu kontserdid või etendused. Gildi enda siseselt võib küll täheldada tellimuste ja müügi mõningast tõusu, kuid avatud olemise aeg on olnud liiga lühike, et põhjapanevaid järeldusi teha.\nKäsitöömeistri või kunstniku ja tema tööde müügiedu oluline komponent lisaks töö väljanägemisele on LUGU, sest see teeb eseme omapäraseks ja unikaalseks. Kui inimesed ei sooviks unikaalsust, läheksid nad supermarketisse ja võtaksid riiulilt ühe sadadest seal pakutavatest kruusidest, mis tehnoloogia tõttu võib olla tunduvalt vastupidavam ja veatum kui kunstniku ateljeeahjus tehtud kruus. Et nad seda ei tee, tuleb järeldada, et väärtustatakse unikaalsust. Kui aga on valida mitme unikaalse asja vahel, sest käsitööna valminud esemete puhul see ju nii on? Siis valib potentsiaalne klient mitmest võrdselt meeldivast esemest selle, millega kaasnev lugu teda rohkem puudutab. Siinkohal ei oma erilist tähtsust, kas see lugu tekib seoses eseme enda või selle valmistanud inimesega. Avatud meistrikoja eelis seisnebki selles, et erinevalt galerii või muu kunstimüügipaiga riiuleil seisvaist anonüümse(ma)test esemetest on töökojast ostetud esemel tunduvalt põnevam ja erilisem lugu, mis muudab ka eseme eriliseks.\nEdukust võib vaadelda aga ka küsimusena sellest, kuivõrd inimesi üldse huvitab käsitöö, tähendab, kas käsitöö ja kunst on nii-öelda popid. Siinkohal annavad selles osas, mis puudutab Antoniuse Õue, ilmselt vastuse sügisel algavad kunsti- ja käsitöökursused, mille teemad ulatuvad fantaasianukkude valmistamisest ja viltimisest moejoonise ja kalligraafiani. Praegu tundub, et sedasorti õpikodadele huvilisi leidub, sest kursused saidki käima lükatud just seetõttu, et külastajad neid järjekindlalt küsisid. Tegeliku õpikodade täituvuse kohta annavad vastuse eelseisvad sügis ja talv.\nKolmandaks kunsti ja käsitöö edu kriteeriumiks võib pidada kodade elujõulisust ja ateljeepindade täituvust. Antoniuse Õue kahekümne ühest kojast üheksas töötavad noored äsja kooli lõpetanud kunstnikud. Muuhulgas näitab see seda, et need noored usuvad enese äraelatamise võimalikkusesse tarbekunstiga ning Antoniuse Õue jätkusuutlikkusesse.\nVaieldamatult mõjutab Antoniuse Õuel töötavate kunstnike ja käsitööliste tööd ja läbimüüki see, et kojad on avatud. Kui eeldataval kliendil tekib eseme, selle loomise protsessi ja meistriga isiklik suhe, on kunstnikul oma tööd palju lihtsam müüa kui tunduvalt anonüümsemat eset galerii riiulilt. Kanga kaunistamise koja kunstniku Küllike Tuvikese sõnul on Antoniuse Õu tänuväärt ka seetõttu, et seljad on koos", üheskoos on kunstnikud tugevamad ning palju kodasid ühes kohas annab külastatavuse ja enese tutvustamise mõttes parema tulemuse kui üksikud avatud ateljeed paljudes erinevates kohtades.\nSiiski tuleb avatud ateljee sisseseadmisel ja pidamisel seista silmitsi ka mitmete raskustega. Avatud ateljee loomine võib takerduda rahaprobleemi taha. Antoniuse Õue puhul lahendas selle küsimuse PHARE ja Tartu Linnavalitsuse toetus, kuid alati ei ole kohalikul omavalitsusel ressursse ega huvi rahataotluse kaasfinantseerimiseks.\nTeiseks oluliseks raskuseks võib eriti väiksemate organisatsioonide (üksik avatud koda) puhul osutuda inimressurss. Seoses avatud ateljee loomisega tekib kunstnikul mitmeid lisatöid. Näiteks tuleb tegeleda koja reklaamimise ja promotsiooni, külastajate vastuvõtmise ja suhtlemisega, koostööga turismifirmadega jne. Antoniuse Õue puhul lisandub siia veel ürituste, kontsertide, näituste jne organiseerimine. Selle kõige korraldamine kunstniku loometöö kõrvalt võib osutuda niivõrd töömahukaks, et selleks tuleks palgata eraldi inimene, mis aga ei pruugi olla majanduslikult otstarbekas ega võimalik. Nii on avatud ateljee omanik sunnitud valiku ees: kas luua lisatöökoht ja kanda seonduv majanduslik kahju või teha kõike ise, mistõttu paratamatult kannatab põhitegevus.\nKuna juba enamike kodade sisseseade, rääkimata kunstnike töödest, mõjuvad põneva väljapanekuna, käib Antoniuse Õuel küllalt palju uudistajaid-huvilisi. Ei tajuta aga, et väljapandu on vaatamiseks, mitte käega katsumiseks. Avatud ateljees tekib kohe küsimus, kuidas kaitsta pooleliolevaid töid, sest mõne eseme puhul võib oskamatu käepuude rikkuda kogu töö. Lahendused ulatuvad esemete sildistamisest Ära puutu!" kirjadega kuni nööride ja tõkete ettetõmbamiseni, aga sel juhul võib külastajal ateljeest tekkida mulje, mis ei seondu ilmtingimata avatuse, sõbralikkuse ja külalislahkusega.\nInimesed ei tea ka seda, kui palju energiat ja aega kodadesse sisseastujatega suhtlemine tegelikult võtab. Seetõttu peavad kodade peremehed-perenaised tihti loometööks aega leidma ikkagi väljaspool Õue avatud olemise aegu. Mitmed kunstnikud ütlevad, et lahtiolekuaegadel saab teostada vaid mehaanilist tööd, ideede genereerimiseks on vaja rahu ja vaikust.\nSee, kas miski või keegi on edukas, sõltub sellest, mida edu all silmas peetakse. Külastatavuse jätkuvat kasvu, üha rohkemate inimeste teadlikkust Õuest, ateljeepindade täituvust ning huvi kursuste ja õpikodade vastu silmas pidades võib väita, et Antoniuse Õu ja Antoniuse Gild on olnud edukad. Avatud ateljee või koguni terve kodade kompleksi looja peab silmitsi seisma erinevate probleemidega, millega Gild on üsna valutult hakkama saanud. Seda, kas Õuest saab ainult esmakordsete külastajate huviobjekt või on edu taga ka eesti inimese sügavam huvi meie oma kunsti ja käsitöö suhtes, näitab aeg.


Hundi ulg: Karl Laas\nSuur töö on tehtud, et neid andmeid kokku saada!Eks meil väikeses Eestis on nii mõnigi inimene, kes vääriks samalaadset artiklit, aga ainult nendest kirjutajatest on nappus.Oli huvitav lugeda.Ene-Liis\n22. mai 2016 10:10\nPõnevad elud, põnev lugemine!\n22. mai 2016 16:29\nXavi ütles ...\nMulle meeldis, kuidas sa loosse tummfilmide, televisiooni ja nutitelefonide perspektiivi sisse põimisid.\nVikipeedias polegi selle mehe kohta artiklit. Kummaline, sest muidu paistab seal igasugustel EW pagunimeestel oma artikkel olema.\n22. mai 2016 23:04\nElu, mis pakub ainestikku mitmele romaanile.\n22. mai 2016 23:17\nHunt, lao nüüd parem kohe ausalt välja, palju sul neid väärt elulugusid veel varrukas peidus on :)\nEsimese vabariigi ajal kirjutatud Elo Tuglase päevikuid lugedes tekivad sarnased mõtted nagu selle postituse kõrvale. Täna teatakse, kui teatakse, eelmise sajandi esimese poole Hollywoodi tähti ning nende elusid, aga Eesti kahe ilmasõja vahelistest tähtedest ja tähekest üldse mitte.\n22. mai 2016 23:31\nMidagi muud ei oskagi öelda, kui et suur töö, hästi kirjas, põnev, lugesin huviga=P\nSellised kommentaarid on paremad kui lugu ise :)\n23. mai 2016 11:34\nVäga huvitav! Suur tänu!\nTänud väärt loo ja esituse eest!


Börsifirmad klaarisid magusa arenduse omandisuhteid - Kinnisvarauudised\nBörsifirmad klaarisid magusa arenduse omandisuhteid\nMerko Ehitus sõlmis juuli viimasel päeval Nordeconiga lepingud 50%lise osaluse ja laenunõude omandamiseks Paekalda kortermaju arendavas ettevõttes Unigate OÜ.\nÜhtlasi omandab Merko 100%lise osaluse projektiettevõtetes Paekalda 2 OÜ, Paekalda 3 OÜ, Paekalda 7 OÜ ja Paekalda 9 OÜ. Ostuhind ulatub kokku ligikaudu 4,5 miljoni euroni ja tehing jõustub pärast ostusumma tasumist hiljemalt 4. augustil.\nPooled muid tehingu tingimusi ei avalikusta, kuid praeguste plaanide kohaselt kerkivad Maarjamäe paekaldal paiknevatele arenduskinnistutele kortermajad mitmes etapis. Sinna saab rajada ligikaudu 1 500 korterit ligi 150 000 ruutmeetri ulatuses. 136 000 ruutmeetri ehitusõigus kuulub seejuures osaühingule Unigate.\nMerko poolelt oli osaluste omandamise eesmärgiks lahendada Tallinnas Lasnamäel asuvate Paekalda kinnistute omandisuhe ning kindlustada kontserni korterite arenduse pikaajalist strateegiat Eestis. Ka Nordecon soovis omandisuhteid lahendada ja endale kasumlikel tingimustel.\nTehingu sõlmimise ajal olid Unigate OÜ juhatuse liikmed Tiit Kuusik ja Toomas Rell ning nõukogu liikmed Alar Lagus, Andri Hõbemägi, Ingrid Kiisel ja Jaan Mäe.\nTehingut ei saa käsitleda olulise osaluse omandamisena ning juhatuse ja nõukogu liikmed ei ole sellest tehingust ka muul viisil isiklikult huvitatud, edastasid nii Merko Ehitus kui ka Nordecon börsile.


Tiia Tiik, minu blogi: Hea teada: seaduse järgi vastutab iga inimene ise oma registriandmete õigsuse eest\nHea teada: seaduse järgi vastutab iga inimene ise oma registriandmete õigsuse eest\nTallinnas on ka probleem, et inimesed kolivad linnas või mujalt Eestis linna. Ka mul on töös olnud juhtumeid, kus inimesed kas müüvad korteri, üürivad korterit aga korteriomanik ei taha neid sisse kirjutada või siis võetakse oma elukaaslane enda poole, kuid sissekirjutus jääb eelmisesse elukohta. Nii jäävad need inimesed rahvastikuregistrisse kohaliku omavalitsuse ehk linnaosa valitsuse täpsusega Tallinnas. Neid otsida on raske, eriti veel siis, kui nende telefonid ei vasta. Eestis on selliseid inimesi umbes 25 tuhat.\nOsal linlastel puudub täpne elukoht\nMathis Bogens, reporter\nTartus on neid inimesi, kel pole rahvastikuregistris kirjas täpset elukohta, üle nelja tuhande. Rahvastikuregistri seaduse muudatuse jõustumise järel aga ootab osa neist ees registris elukohaandmete ja seega ka linna pakutavate hüvede kaotus.Supilinna Herne 47 maja on mitu aastat tagasi maha lammutatud. Sel aastal alanud elanikeregistri korrastamisel tuli aga välja, et sinna on sisse kirjutatud üks inimene. Lammutatud maja «elanikku» ootab sama saatus, mis on varem mitmel põhjusel tabanud rohkem kui nelja tuhandet tartlast: tema aadressiks saab registris pelgalt Tartu linn. Tartu ettevõtlusosakonna elanike registriteenistuse juhataja Viivi Maremäe märkis, et see on inimese enda süü, kui tal pole registris kirjas täpset elukohta.\n«Kui sellised asjad juhtuvad, siis mina ei saa muud teha, kui otsin tema isikuandmetest seda, kas tal on telefoninumber või mõni muu kontaktivahend kättesaadav või aadress,» sõnas ta. Herne 47 maja viimase elaniku puhul see ei õnnestunud. Maremäe märkis, et tavaliselt ennetatakse kirjeldatud olukorda nii, et enne kui kinnistuomanik taotleb lammutusluba, võtab ta majja sissekirjutatutega ühendust ja nad registreeritakse majast välja. Maremäe selgitusel tuleb ka muudel juhtudel omanikul teha taotlus, et muuta nende isikute elukohaandmeid, kes elavad tema pinnal vaid registri järgi. Linnavalitsuse ülesanne on teavitada inimest elukohamuutusest. Seda tehakse üldjuhul tähitud kirjaga, kuid muud aadressi kui see, mis on registris, linnavalitsusel ei ole. «Kui näiteks majaomanik teab, et tema endine üürnik elab teatud aadressil, siis me saadame talle sinna teate, aga avaldame ka kuulutuse ametlikes teadeannetes,» selgitas Maremäe. Kui inimene kuu aja jooksul endast teada ei anna või ei tõesta kirjalikult, et tal on õigus seda pinda, kus ta tegelikult elab, kasutada, siis kantaksegi registrisse ta elukoht vaid omavalitsuse täpsusega. «Selliseid inimesi on meil 4198,» ütles Maremäe.\nSiseministeeriumi rahvastiku toimingute osakonna juhataja Enel Pungase sõnul on rahvastikuregistrijärgse täpse elukohata inimesi Eestis 25 000. «Riigi muudab murelikuks see, et neile täpse elukohata inimestele endile pole see probleem. Ilmselt hakkaksid nad oma andmeid korda ajama, aga et nad on registreeritud kohaliku omavalitsuse täpsusega, siis ei kaota nad ühtegi teenust ja nende elu ei muutu seetõttu kuidagi ebamugavamaks,» möönis Pungas. Riigi seisukohalt on probleem aga tunduvalt suurem kui vaid märke puudumine registris. «Esimeseks asjaks on inimeste kättesaamine. Näiteks valimiste korral pole valijakaarti kuhugi saata,» selgitas Pungas. «Teine asi on, kui tuleb registripõhine rahvaloendus, siis neid inimesi ei oska ju kuskilt üles otsida ja loendada. Selleks, et loendaja saaks neid üle lugeda, peab ta teadma elaniku täpset registripõhist elukohta,» rääkis ta.\nTäpsete elukohaandmeteta inimesed tekitavad probleeme ka omavalitsusele, sest nii pole võimalik planeerida oma elanikele teenuseid. Pungas märkis, et selline olukord tekib näiteks siis, kui inimesed lähevad välismaale elama ja arvavad, et jäävad sinna ajutiselt. Tihtilugu nende plaanid muutuvad ja Eestist eemalolek saab pikaajaliseks. Siseministeeriumi andmeil on Eestis umbes 3000 last, kes rahvastikuregistri järgi peaksid koolis käima, kuid tegelikult ei käi. Tõenäoliselt on osa neist kolinud vanematega välismaale ning nende aadress võib olla muudetud kinnistuomaniku õigustatud nõudmisel, kuid nad on siiski endiselt Eesti elanikud.\nValed andmed tekitavad segadust haridusala plaanimisel ning omavalitsustel kulub aega nn kadunud laste otsingutele. Maremäe sõnul on Tartus ka mitu juhtumit, kus siia õppima tulnud välistudeng registreerib end tartlaseks, kuid unustab andmeid muuta pärast siit lahkumist. Euroopa Liidul ühtset andmebaasi pole ja lahkumisel Eestist inimese elukoht säilib siinses registris.\nSiseministeeriumi esindaja Pungase sõnul on valitsusse saadetud rahvastikuregistri seaduse muutmise eelnõu parandamaks registriandmete kvaliteeti. Seaduse vastuvõtmise järel kustutatakse teatud aja jooksul registrist nende inimeste elukohaandmed, kes ei ela kinnistuomaniku sõnul registris oleval aadressil. Nii et elukohaandmeteta võivad jääda seal elanud varasemad üürnikud. See tähendaks, et need inimesed jääksid ilma omavalitsuse pakutavatest hüvedest. Seaduse järgi vastutab aga iga inimene ise oma registriandmete õigsuse eest. Enda ja oma laste elukoha andmeid saab kontrollida e-riigi kaudu. Kui inimene tahab kontrollida, kes on konkreetselt tema elamispinnale registreeritud, siis ta peab tulema linnavalitsuse registriosakonda Küüni tänaval.\n• Tartus elab 4198 inimest, kelle elukoht on rahvastikuregistris märgitud omavalitsuse täpsusega ehk vaid Tartu linn.\n• Terve Eesti peale on täpse elukohata isikuid registris 25 000.\n- märts 03, 2014


Milline peaks olema dieet pärast sapipõie eemaldamist esimestel päevadel ja pärast 1 kuud? - Analüüsib 2021\nTsirroosi ravitakse või mitte: mis see on, tsirroosi sümptomid ja ravi\nNeoplasmid maksas ultraheli abil: mis on välimuse põhjused ja nähud\nAkne koos maksahaiguse fotoga\nRasedus on suurepärane aeg naise elus. Uue elu sünd, emadus on looduse ime. Lisaks positiivsetele emotsioonidele toimub naise kehas palju muutusi. Hormonaalne taust muutub, tulevase ema keha valmistub intensiivseks tööks - loote kandmiseks.


JAAGURAHU PUHKEMAJA / Jaagurahu, Nõmme küla Ridala vald, 90439 | Unwind Houses\nJAAGURAHU PUHKEMAJA / Jaagurahu, Nõmme küla Ridala vald, 90439\nMaja suurus120 m2\n-LÕÕGASTUGE JA LASKE MUREDEL MINNA JAAGURAHU PUHKEMAJAS-\nMaja on 120 m2 suurune ning terrassi pindala on umbes 160 m2.\nMeie uus nelja magamistoaga Jaagurahu puhkemaja asub Nõmme looduslikus piirkonnas otse Läänemaa tervisetee kõrval. Tallinn jääb kõigest 107 km kaugusele.\nJaagurahu puhkemaja ehitati 2014. aasta detsembris looduslikke materjale kasutades.\nSelle moodsa ja hubase puhkemaja külalised saavad lõõgastuda luksuslikus privaatses sauna- ja spaakompleksis, kus on kaks sauna (auru- ja leilisaun) ning 160 m2 suurune terrass koos suure kümblustünni ja grillimiseks mõeldud alaga.\nMajas saavad mugavalt peatuda kuni kümme külalist. Teisel korrusel on neli magamistuba ning kõigis on kaks üheinimesevoodit. Korruse peal on kosutavaks ööuneks veel kaks voodit. Teise korruse magamistubade lähedal on lisatualett. Puhkemajas ootavad teid ülestehtud voodid värskelt pestud voodipesuga. Olemas on ka käterätid.\nLõõgastuge ning nautige oma toast või terrassilt avanevat kaunist vaadet metsale.\nPuhkemajas ning selle ümbruses saate nautida paljusid tegevusi, sealhulgas kalastamist, matkamist ja suusatamist.\nMaja asub vaikses metsapiirkonnas, merest kõigest 1,5 km ning liivarannast 7 km kaugusel. Haapsalu linn oma kohvikute ja restoranidega on vaid 7 km kaugusel ning Rohuküla sadam jääb 3 km kaugusele. Linnast saab rentida paate ja jalgrattaid.\nMaja lähedal asub veel üks puhkemaja (Jaagurahu metsamaja), kuid mõlemal majal on oma privaatne territoorium ning erinevale küljele avanev terrass, seega saate nautida privaatsust. Majas on suitsetamine keelatud, suitsetada võib ainult väljas. Lemmikloomad on teretulnud, kui võõrustajaga on selles eelnevalt kokku lepitud; võidakse küsida lisatasu.


Leili metsalood | Kadunud habemikud - Maaleht\nLeili Metsalood 10. jaanuar 2020\nLeili metsalood | Kadunud habemikud\nSee oli nagu võlumets, kuhu viiva raja kõrval kasvas mets-vareskold, see üsna harva kohatav kollaliik. Varasem lageraielank seal lähedal oli juba noore metsaga uuenemas, mõned jämedad, halliks pleekinud tüvedega säilikpuud seisid püsti, pakkudes oma õõnsustes elupaika karvastele või sulelistele. Kõrval kasvavasse vanasse metsa oli teinud pesa kanakull.\nLaugjate küngastega männimetsas kulgev rada viis habemega kuuskedeni, kel habet rohkem kui rohelisi okkaid. Habesamblik ehk puuhabe ei ilmu üleöö, sellise kasvamine võtab aastakümneid ja on puhta õhu märk. Kurgja metsades on see kogu aeg nii olnud.\nEgas muidu Carl Robert Jakobson öelnud, et ta pole kusagil nii ilusat paika näinud kui Kurgja. Seepärast ta ka sinna elama, põldu harima, metsa kasvatama ja edumeelseid teadmisi levitama asus. „Las ta kasvab see meie mets,“ selle ütlemise pani Eduard Ralja oma näidendis „Tulesüütaja“ Jakobsoni suhu, kui peremees söögilauas kodakondsetele päevatöid tutvustas. „Täna lähme metsa istutama,“ alustas Jakobson hommikust söömaaega.\nNäidendit, mis Jakobsoni elust ja tegevusest rääkis, mängiti 80ndate lõpus Kurgja vesiveski juures. Juhendajaks oli lisaks tüki autorile veel Vändra kooliõpetaja Virve Andrekson. Oli minulgi õnn väikeses rollis seal kaasa lüüa. Olulisem oli hoopis näidendist õhkuv meelsus, Kurgjal valitsenud õhustik. Jakobsoni kehastas praegu Viljandis koolijuhina ametis olev Tarmo Loodus, ütlemise ja habeme poolest täitsa Jakobsoni moodi mees. See etendus oli laulva revolutsiooni tulesüütajaks kõigi näidendis osalejate jaoks.\nJa nüüd siis võeti maha need Kurgja metsahabemikud. Küllap tõsteti oksavaalu ja traktor tallab nad igaveseks maaga ühte nagu on kodumetsa mullaga üheks saanud ka Carl Robert Jakobson, samuti habemik, kes suri 40aastasena 138 aastat tagasi.\nKurgja metsades kasvab praegugi Jakobsoni aegseid mände ja jõeäärsel talupõllul Jakobsoni istutatud kaheharuline pärn, mis on looduskaitse all.


Mind aitas liigeste valu - Käte liigeste valu ravi: tõhusad ravimid, füsioteraapia\nMind aitas liigeste valu, Käte liigeste valu vastu aitas mett, küüslauku ja sibulat\nVarem ei kujutanud ma ette, et inimene võib valust niimoodi karjuda. See murdis mu südame Pettus selgub kiiresti, kuna võltsingud ei avalda valutavatele liigestele mingit mõju.\nMinu mure põhjustavad peamiselt liigeste valu. See algas mind aitas liigeste valu selle aasta veebruari kuus.\nSeega esimene asi kohe perearsti juurde,kes määrab vereanalüüsi ja siis on näha, mis edasi saab. Mina ei tohi korrakski käsi külma vette pista, siis randmed valutavad mitu nädalat. Käte ja jalamassaazhi! Soojendavaid ja vereringet parandavaid teesid, mind aitas liigeste valu.


Soolast - Eesti Soolakaubandus OÜ\nSool koosneb naatriumist (40%) ja kloorist (60%), millest ka tema teaduslik nimetus naatriumkloriid. Naatriumkloriid on eluks vajalik aine – enamik kudesid sisaldab suuremal või vähemal määral soola. See on tähtsaim leelismetalli ühend, mida rahvapäraselt tuntakse ka keedusoola nime all. Looduses leidub naatriumkloriidi põhiliselt lahustatuna merevees (keskmiselt 2,5 %), soolajärvedes (Surnumeres 20 %) ning tahke kivisoolana ehk haliidina, mille lademed on tekkinud kunagiste merelahtede või soolajärvede kuivamisel. Kui aurustada merevett, siis saadakse soolade segu, milles naariumkloriidi on 77,8 %. Keskmine merevee soolasisaldus on 35g/l. Kõige soolasem veekogu Maal on Surnumeri, mille soolade keskmine kontsentratsioon on 240 g/l.\nSoola moodustavad lõhnatud teravamaitselised soolakristallid on sõmerad ja lahustuvad vees.\nMolaarmass: 58.44 g/mol\nTihedus: 2.16 g/cm3\nKuigi maarjamaalase kööki jõuab sool enamasti kas härrandlikult lumivalgena või maamehelikult hallina, on soola värvigamma võrratult palju laiem. Soolale annavad erinevaid värvivarjundeid merevees leidunud mineraalid, vetikad või muu floora ja fauna, mis võivad värvida soolakristallid punakaks, roosaks, oranžiks, pruuniks, halliks või koguni kirjuks.\nSoola leidumine ja tootmine\niidsete veekogude põhjas\npaljudes leiukohtades kõikidel mandritel (v.a. Antarktika)\nSoola varud on praktiliselt piiramatud, seega pole soolapuudust inimkonnal karta.\nlooduslikku vett külmutades ja aurutades\nvees lahustamise, pumpamise ja keetmise teel


Laat - Laadakaup - Tooted - Google Ads Reklaam\nAvaleht » Tooted\nMaakond: - kõik - HarjumaaHiiumaaIda-VirumaaJõgevamaaJärvamaaLäänemaaLääne-VirumaaPõlvamaaPärnumaaRaplamaaSaaremaaTartumaaValgamaaViljandimaaVõrumaa Tootegrupp: - kõik - AiandusEhitusEnergeetikaElektroonikaInfotehnoloogiaJahindusKalandusMajutusMetsamajandusPõllumajandusTransportToitlustusTurismVaba aegVariaKäsitöö Nimi:\nGoogle Ads Reklaam\nMärksõnade otsing Selgitame välja Teie ettevõtte jaoks parimad märksõnad mis garanteerivad, et reklaam jõuab õigete silmade ette. Kodulehe analüüs Uurime, kuidas Teie kodulehe ostuprotsess välja näeb, kuidas leht senimaani toiminud on ning mida annaks parandada selleks, et parimaid tulemusi tagada. Konkurentsi analüüs Selgitame välja, milliseid vahendeid konkurendid kasutavad ning uurime nende müügitsükleid selleks, et Teie kampaaniat targemini üles ehitada. Teades konkurentide müügilauseid, saame luua eristuvaid reklaame mis jäävad potentsiaalsetele klientidele silma. Müügitekstide loomine Kirjutame Teie kampaaniatele tabavad müügitekstid, mis aitavad reklaamidel paremini otsijaid ja potentsiaalseid ostjaid kõnetada. Kodulehe seadistamine Paigutame Teie kodulehele süsteemid, mis aitavad mõõta kampaaniate tulemuslikkust ning paremini mõista külastajate tegutsemist lehel. Võta meiega ühendust info@googleads.ee 58042001 https://www.facebook.com/gooogleAds\nHind: 150,00 EUR\nlähemalt vaatamiseks kliki pildil\nKontaktinfo: Pakume kiiret ning kvaliteetset koristust ja koristusteenuseid. Teenused: Hoolduspuhastus, Puhastuse eritööd, Eritööd, Sisekoristus, Välikoristus. Võta meiega ühendust. https://www.facebook.com/suurkoristus heapuhastus@gmail.com Hinnapäring ✅- ➡ forms.gle/qX2RZixEvovCAfTk9\nLaadakaup OÜ tel: +372 521 3515 e-post: laadakaup@laadakaup.ee Rõuge, Võrumaa


Tartu Kevade esimene päev | Eesti Ujumisliit\nTäna algas Aura keskuses 13. korda toimuv rahvusvaheline ujumisvõistlus Tartu Kevad. Esimese päeva jooksul püstitati kaks uut Tartu Kevade võistluse rekordit ning üks Eesti juunioride rekord.\nOrca Swim Clubi neiud ületasid 1990. aastast püsinud rekordi püstitades 4 x 50 meetri vabaltujumises uue Eesti juunioride rekordi ajaga 1.49,61. Orca Swim Clubi teatenelik koosseisus Kertu Kaare, Garita-Beth Puusepp, Grete Karlson ja Katrin Paju saavutasid teise koha. Esimese koha võitis 4 x 50 m vabalt teates Ujumise Spordiklubi ajaga 1.48,88. Meestest oli kiireim Audentese Spordiklubi ajaga 1.33,99.\n50 m vabaltujumise võitis naiste klassis Kertu Ly Alnek ajaga 26.16, mis on ühtlasi ka võistluste rekord. Meeste arvestuses võitis sama distantsi Daniel Zaitsev tulemusega 23,08. Zaitsev oli kiireim ka 100 m liblikujumises ajaga 55,22.\nTaisia Kolesnikova võitis 200 m seliliujumise ajaga 2.21,80. Meeste arvestuses võitis 200 m seliliujumise Armin Evert Lelle uue Tartu Kevade võistluste rekordiga 2.07,72. Armin võitis ka 100 m seliliujumise ajaga 57,85.\nMaria Romanjuk võitis 50 m rinnuliujumise ajaga 32,47 ning 200 m vabaltujumise ajaga 2.08,51. 50 m rinnuliujumise võitis meestest Martin Allikvee ajaga 28,80.\nMargaret Markvardt noppis esimesel päeval kolm esikohta võites 200 m kompleksujumise ajaga 2.22,18, 400 m kompleksujumise ajaga 5.09,86 ja 100 m seliliujumise ajaga 1.05,27.\n200 m kompleksujumise võitis meeste arvestuses Silver Hein ajaga 2.08,13.\nNaiste kiireim 100 m liblikujuja oli Alina Vedehhova ajaga 1.05,42.\n200 m vabaltujumise võitis meestest Maksim Gumenjuk ajaga 1.56,84.\nKõik esimese päeva tulemused leiab SIIT.\nFoto: Orca Swim Club\n14. apr. 2018 in Uudised\t0 kommentaari


Kolga looduse õpperada (1,5 km ja 3,5 km) | Loodusega koos | RMK\nParkimisvõimalused Auto saab parkida sõidutee äärde infotahvli juurde, kohti 2 autole.\nVarustus 23 infoalust, 2 silda oja ületamiseks, 2 treppi, millest üks viib allikale, kaetud lõkkease grillrestiga, pingid, katusealusega laud-pink, DC, infostend\nVaatamisväärsused Kaitstavad luitemetsad ja muud väärtuslikud metsakooslused, Kolga oja.\nMarjad-seened Mustikad, seened (männiriisikad, kitsemamplid)\nPiirangud Õpperada asub Kolga looduskaitsealal, tutvu piirangute ja kaitse-eeskirjaga siin.\nKalapüük Kolga ojast on keelatud.\nÕrna pinnase tõttu on telkimine matkarajal ja selle ümbruses keelatud.\nVajadusel küsi piirangute kohta lisainfot Keskkonnaametist, +372 662 5999, info@keskkonnaamet.ee\nAsukoht Kolga oja kaldal, Lääneranna vald, Pärnumaa. Objekt nr 25 puhkeala kaardil.\nKohalesõitmise õpetus Sõita mööda Tõstamaa-Nurmsi teed läbi Kulli küla ja esimesest teeotsast keerata paremale. Sõita 2 km kuni infostendini.


Kino Kaja filmiõhtud | Tallinna üritused ja huvitegevused\nKino Kaja filmiõhtud\nKAJA KINO TULEB TAAS!\nREEDE 26.AUGUST 2016\nKell 15.00 : HINGEMAA (2016)\nRežissöör ja stsenarist: Kullar Viimne, Erik Norkroos\n90-ndatel Eestis pangahooneid üles ehitanud Jaan on tänaseks majanduslikel põhjustel oma elu sisse seadnud Ameerikas. Ühel heal päeval avastab ta Wisconsini osariigi väikese metsatuka seest, keset viljapõlde ja indiaanlaste reservaate, esimeste Ameerikasse rännanud eestlaste poolt 1914. aastal üles ehitatud, ent tänaseks hüljatud ning lagunema hakanud puukiriku. Koos venna Peetri, kirikumaa pärija Billi ja Eesti laulja ning helilooja Tõnis Mäega asub Jaan seda pūhakoda taastama. Selleks, et kaasata ettevõtmisesse ka kohalikku eestlaskonda, korraldavad nad talgud ning kiriku remondi toetuseks ühe kontserdi.\nAin Kalmus on oma romaanis „Hingemaa“ kirjutanud: „Sajandeid on eestlaste südames hõõgunud salatuli, igatsus oma maalapi ja kodupaiga järele. Möödunud sajandi keskpaiku see võttis uue suuna - maata eestlane muutus väljarändajaks, kes otsis endale hingemaad. Aegade jooksul muutus see sõna oma kodupaiga ja hingerahu sümboliks. Hingemaa otsingul on palju meie rahvast valgunud üle kogu maakera. Suurem enamus neist on oma rahvale jäädavalt kaduma läinud.“\nKell 15.00 soodustusega pilet 2,5€ ja täispilet 4€\nPiletid müügil alates 22.08 Piletilevis ja Kajas E-R 10.00-17.00\n(22.08 Kaja avatud 11.00-15-00)\nKell 12.30 ja 18.00 SENECA PÄEV (2016)\nStsenarist ja režissöör KRISTIJONAS VILDŽIŪNAS,\nArmastuskolmnurk lõhub vennaskonna just sel ajal, mil kogu baltimaade rahvas üheskoos ja käsikäes Balti ketis osaleb.\n25 aastat hiljem: kõigis Balti riikides on kriisijärgne võõrandumise ja pettumise aeg. Esmapilgul elab filmi peategelane, üks vennaskonna liikmetest, Simonas edukat elu, kuid ta mõistab, et on reetnud oma nooruse ideaalid ja muutunud kalgiks kõrvaltvaatajaks. Elu sunnib Simonast avama oma mineviku Pandora laeka.\nKell 12.30 Beebikino: täispilet 3€, lastele tasuta\nKell 18.00 soodustusega pilet 2,5€ ja täispilet 4€\nJärgmine KajaKino toimub reedel 26.augustil!


Kaljulaid jätkaks presidendina kätlemistseremooniat ning sooviks Ida-Virumaale tasuta eesti keele õpet - Delfi Eesti\nKaljulaid jätkaks presidendina kätlemistseremooniat ning sooviks Ida-Virumaale tasuta eesti keele õpet\n30.september 2016 16:28\nPresidendikandidaat Kersti Kaljulaid selgitas täna Vikerraadio stuudios oma seisukohti, vastates väga paljudele eri valdkondade küsimustele.\nKaljulaidi sõnul on oluline hoida Eesti komberuumi ja traditsioone. Ühe traditsioonina jätkaks ta ka 24. veebruaril toimuvat Eesti Vabariigi kätlemistseremooniat, kuid lisaks sinna mõned muudatused. Oma ideed jättis ta raadioeetris avalikustamata, kuid kinnitas, et on jaganud neid fraktsioonidega.\nJärgnevalt on välja toodud mõned Kaljulaidi otse-eetris esitatud seisukohad.\nMiks peaks Kersti Kaljulaidist saama president?\nPeamiselt selle pärast, et teisipäeval kaalus riigikogu vanematekogu võimalust Kaljulaidi usaldada ja kolmapäeval kinnitasid seda riigikogu fraktsioonid - see on tänaseks tähtsaim argument, et presidendikampaanias osaleda.\nPresident kui rahva ühendaja ja moraalne majakas\n"Poliitika kui selline on eestvedamise kunst - alati. Sellest ei saa üle ega ümber. Aga ka rahva ühendamine on väga tähtis," ütles Kaljulaid. Kontrollikojast võtab Kaljulaid kaasa teadmise, et ka täiesti eri vaadetega inimeste seisukohtades on alati mingi pisike ühisosa, millele saab konsensust üles ehitada.\nKonservatiivsus kui alalhoidlikkus\nKonservatiivsus kui selline on alalhoidlikkus, riskide maandamine. Probleeme ei tuleks lahendada revolutsioonidega. "See on edasi liikumine väikeste sammudega," täpsustas ta.\nSuurem rõhk vastutusele\nPraegustes maailmas toimuvates hädades (näiteks terrorismis) ei ole süüdi vabadus. "Vabaduse teine pool, vastutus on see, mis kipub jääma nõrgaks. Kui võtad endale vabaduse kasutada oma sõna, võtad ka vastutuse selle sõna eest."\nEi pea end Eesti Margaret Thatcheriks\n"Ühine võiks olla see, et kui midagi vajab ära tegemist, julgen seista keset platsi ja öelda, et hakkame minema, teeme ära!"\nLahenduseks ei ole föderatiivsem Euroopa. Tõsi, Prantsusmaal oli mõned aastad enne Brexitit mõttevool, et las lähevad: saame koos ja kiiremini edasi. Praegu on aeg au sisse tõsta subsidiaarsuspõhimõte: Euroopa Liidu tasandil lahendatakse just ja ainult neid probleeme, mida liikmesriigid omaette lahendada ei oska: põgenike küsimus, migratsioon, piirivalve.\nEuroopa Liidu ühisarmee loomise idee?\nEt kaitsta Euroopa Liidu piire, ei ole see hea idee. Sellega tegeleb piirivalve. Kaitsekoostööks on NATO. Ühisarmee idee on nagu sõnadest kera, mille täitmine sisuga võtab aastakümneid. "Arvan, et välispoliitikas ja julgeolekus tuleb rakendada printsiipi, et ühegi kivi alla ei tasu jätta vaatamata."\nEi edastaks kriitilist sõnumit Türgi presidendile\nSellistes kriisides ei ole mõistlik, et riigid hakkavad ükshaaval reageerima. Alati on mõistlik kokku leppida ühine põhisõnum ja öelda see ühtemoodi välja. Oluline on reageerida koos oma liitlastega.\nEesti suhted Venemaaga: rahulikud ja kooskõlastatud\n"Niimoodi nagu me kaitsekoostöös kasutame liitlaste võimendust, peame ka diplomaatilisi kanaleid tarvitades kasutama liitlaste võimendust: ikka kõik koos, rahulikult ja kooskõlastatud seisukohtadega."\n"Minu välispoliitiline initsiatiiv võiks olla, et kiiresti välja selgitada, kes meiega samamoodi mõtlevad ja koondada riigijuhid seda sõnastama ja avalikuks tulla."\nRail Baltic on hea mõte\nEestit Euroopaga ühendava raudtee ehitamisesse suhtub Kaljulaid positiivselt. "Ilma selleta ei tule ka Tallinna-Helsingi tunnelit." Teisalt võtab kaua aega, millal need investeeringud muutuvad tasuvaks. "Kui ütleme, et Rail Balticut ei ole vaja, siis see oleks nagu 1992. aastal, kui öeldi, et Tallinna ja Helsingi vahel ei ole vaja laevaliiklust iga tunni järel," sõnas Kaljulaid.\n"Tervist, proua president"?\n"Ma arvan, et ootame selle küsimusega ja vaatame, kuidas kujuneb."\nEi pea end kaitseküsimuste eksperdiks\nPresidendi roll on olla riigikaitse kõrgeim jõud. Kaljulaid konsulteeriks aga palju oma ala ekspertidega. "Mina ei ole kaitseküsimuste ekspert." Oluline nüanss on Kaljulaidi arvates aga see, et olukorras, kus kaitsekulud suurenevad, siis selleks et hoida ühest arvamust, et tegu on õige sammuga, peab olema paremini lahendatud kaitsekulutuste auditeerimise küsimus. "On oht, et inimesed ei tea sellest raha kasutamisest midagi, nad ei toeta selle raha kasutamist niisuguselt."\nEestlased peavad oma komberuumi kaitsma\nKaljulaidi sõnul peavad eestlased oma komberuumi kaitsma: mitte ilmtingimata juriidiliste käskude ja keeldudega, aga inimene peab olema kindel, et meil on võimalus riietuda oma traditsioonide kohaselt. "Võib-olla ei peaks liiga palju mõtlema, kas kõikide usulised vajadused koolisööklas on rahuldatud ja nii edasi. Eestlase jaoks on usk vaikne asi: sellest ei räägita palju ning inimene toetub ise sellele. "Seda on võimalik selgitada ja loodame, et inimesed saavad aru, kes ka mujalt tulevad."\n"Arvan, et presidendina ei alusta oma kriitikat kunagi sellest, et väljun meediasse. Presidendil on hoopis teisi mõjutamise viise."\nVälisüliõpilased võiks Eestisse tööle jääda\nOlukorras, kus välisüliõpilaste arv üha suureneb, peaks Eesti tegema kõike, et nad leiaksid siin töö ja jääksid siia. "Et neile ei oleks bürokraatlikke tõkkeid siia jäämiseks."\nTasuta keeleõpe kõigile\n"Tuleb kohal olla, käia ka ise seal kohal. Fraktsioonides mainisin, et ma ei saa aru, kui kalliks see võiks minna, kui pakuksime Ida-Virumaal eesti keele õpet kõigile inimestele ja tasuta, sõltumata, kui kaua nad siin olnud on."\nPresident vastab kõigile küsimustele\n"Kui mina saan kunagi avaliku elu tegelaseks, vastan ma väga avatult ja ausalt kõigile küsimustele, mis puudutavad minu isiklikku rahakotti, pangaarvet, kinnisvara."\nValitsuse moodustamisel austab valijaid\n"Austan valijate arvamust, minu isiklik maailmavaade ei puutu sellises olukorras mitte kuidagi asjasse."\nPoliitiline veto seadusele\nKui on kahtlus vastuolust põhiseadusega, tuleb kindlasti jätta seadus välja kuulutamata. "Aga kui mulle lihtsalt ei meeldi mõni seadus, ei hakka ma otsima põhiseadusest nagi, kuhu oma arvamus riputada," märkis Kaljulaid.\nKooseluseadust ei tühista\n"Kord juba antud vabadusi ei tohiks ära võtta."\nLäheks piirivalvurite, kaitseväelaste ja politseinike matustele\n"Olen valmis selleks."\n24. veebruari kätlemine jääb\n"Traditsioonid on väga tähtsad ja õrnad. Mul on mõtteid, kuidas täiendada vastuvõttu, olen neid fraktsioonidega arutanud."\nKas abikaasa seisab seal?\n"Ma loodan küll."\nKas 1000 või alla 100 teenetemärki?\n"See on igale inimesele väga suur tunnustus. Ei paneks mingit konkreetset arvulist piiri."\n"Et privaatsusruum väheneb, sellest saab aru isegi minu 7-aastane poeg."\nKas abikaasa on luuraja või mitte?\n"Me jäime hiljaks Rene eluloo ja töökäigu välja toomisega, palume vabandust. Kõike lihtsalt nende tundidega ei jõua." Kaljulaid nentis, et selliseid hetki võib tulevikus tulla veel.\nEelmine abikaasa on IT-mees\n"Minu eelmine abikaasa kuulub esimese põlvkonna IT-inimeste hulka Eestis."\nKui lähedale laseb Kaljulaid ajakirjanikud endale ja oma perele?\n"Ma kommenteerin fakte: kui palju meid on, kes käib koolis, kes mitte. Olen üsna õnnetu, kui leian oma kodu ukse eest ajakirjanikud, kes ei ole ette helistanud, et tulevad."\n"Presidendi mees on avaliku tegelane, aga siin on valikuvariant, kui palju ta tahab ennast, oma seisukohti ja mõtteid avaldada avalikkusele."\nEi koli Kadriorgu\n"Ma loodan, et on võimalik elada minu kodus. Soetasin kodu 2005. aastal ja ma ei olegi õiguspoolest saanud seal elada. See on maja."\nNaabrid peavad muutustega arvestama\n"Eks meil tuleb teha oma tänava koosolek."\nNädalavahetusel on üks päev puhkuseks\nTäna on Kersti Kaljulaidil mitmeid avalikke esinemisi. "Homme loodaksin saada rahulikuma päeva, et taastada oma häält. Olen aru saanud, et pühapäeval on väga suur otse-eeter, mida on keeruline täita," sõnas Kaljulaid.\n"Pagan, president jäi valimata"\nKui valimiskogus jäi president valimata, ei olnud Kaljulaid solvunud poliitikute peale, kuid tunnistab ausalt, et möödunud pühapäeva hommikul tuli talle esimese asjana pähe mõte: "Pagan, president jäi valimata ja see ei meeldinud mulle. Kandidaadid olid väärikad, absoluutselt. Ma ei tea, mis viis selle olukorra tekkimiseni. Telgitagused pole minu eriala."\nMis juhtub kui Kaljulaidi ei valita esmaspäeval? Milles Eesti ilma jääb?\n"Tänasel hetkel võin öelda, et pärast kõnelusi parlamendis oleksin väga pettunud." Kui Kaljulaidi ei peaks esmaspäeval presidendiks valitama, jääks Eesti ilma parlamendis saavutatud konsensusest ja selle realiseerimisest. "See oleks järjekordne pettumus."\nKas presidendi ametikoht peaks jääma?\n"Ma ei näe vajadust seda küsimust rahvaküsitlusel arutamiseks. Kui rahvast parasjagu mõni teema huvitab, võtab partei selle oma agendasse ja valimised selgitavad, milline on rahva seisukoht. "\nKaljulaid jätkaks presidendina kätlemistseremooniat ning sooviks Ida-Virumaale tasuta eesti kee...\nKersti Kaljulaid esitati kandidaadiks 30.09.2016\nKEELEMURE: Kas käänata Kaljulaiu või Kaljulaidi? Presidendiks pürgiv Kersti Kaljulaid täpsustab (48) 29.09.2016\nKonservatiivide võidukas lahing: võrdsust taotlevate ühingute rahastus jääb katki Tanel Kiik: sel pole mingisugust juriidilist alust (376) 774\nGRAAFIK | Terviseamet: ööpäevaga lisandus kaks positiivset koroonatesti Eestis on kaks perekondlikku kollet (148)


Kaerahelbed FIBERA terve 500g\nPutrude ja magustoitude ning maitsvate küpsetiste valmistamiseks. Sobib tarvitamiseks ka koos jogurti ja hapupiimaga või müslina. Tarvitamisjuhis: pudru valmistamiseks võtke umbes 400 ml piima või vett ja laske see keema. Lisage ligikaudu 200 ml / 100 g kaerahelbeid ja keetke 3 minutit. Laske seista 3 minutit.


Kaalulangus temperatuuril 37 Mul on olnud 5 kuud temperatuur , - Nohu May\nMul on olnud 5 kuud temperatuur 37-37,3..\nKaalulangus temperatuuril 37. Arstide nõuanded, tervisetestid ja -teenused.\nSubfebriili temperatuur võib avalduda ka erinevates režiimides, mis, nagu ka eelmisel juhul, sõltub põhjuste olemusest, näiteks: Sporaadiline: seda tüüpi madal palavik on episoodiline, võib seda seostada hooajaliste muutustega või menstruaaltsükli algusega fertiilses eas naistel või olla intensiivse füüsilise tegevuse tulemus. Temperatuur kestab kuu aega, enne seda olin põletikuga haiglas. Teadvus on selge. Selgitamiseks on vaja tundlikumaid meetodeid, näiteks tomograafiat.. Käisin uroloogi juures. Võtame palavikuravimeid ning ravime kurku ja nohu.\nTemperatuur 37 ilma sümptomiteta - kas tasub muretseda? - Tonsilliit May\nInfektsioonid on kõige sagedasem palaviku põhjus igas vanuses inimesel.\nKui temperatuur on 37 ilma sümptomiteta: mida see tähendab? - Köha\nDiabeedi tekkimise või kuulmislanguse vältimiseks tuleb probleem õigeaegselt avastada. Hüpertermia võib tuleneda traumaatilisest ajukahjustusest. Niisiis, pärast kraapimist võib kraadist temperatuuri hoida 3 nädalat, sageli ilmnevad sümptomid kaua pärast vigastust.\nSelle põhjuseks on termoregulatsiooni eest vastutava ajupiirkonna kahjustus.\nSümptom kaob pärast keha taastamist. Mida teha pikaajalise hüpertermiaga? Kui temperatuuri hoitakse alla 38 kraadi, ei pea te palavikuvastaseid ravimeid võtma. Kuumuse abil võitleb keha ise viiruste ja bakterite vastu, midagi muud pole vaja teha.\nKui sümptom põhjustab üht või teist ebamugavust, saab seda vähendada järgmiste meetoditega: Kandke laubale, randmetele või vasikatele jahutavaid kompresse; pühkige keha veega, nõrga kaalulangus temperatuuril 37 või äädika lahusega; võta üleliigsed riided seljast ja pane tekk ära.\nTe ei saa panna sinepiplaastreid ja pankasid, samuti sissehingamist. Kõik see kiirendab verevoolu, mis viib kopsuturseni.\nSoovitatav on juua palju vett ja rehüdratsioonilahuseid. Tarbitava toidu hulka on võimatu suurendada, sest kuumuses kulub energiat väga säästlikult. Kui temperatuuri taustal olete mures kõhuvalu pärast ja tunnete ka dehüdratsiooni märke, peate kiiresti kutsuma spetsialisti.\nKui teate, et sümptomiteta kõrge temperatuur on teie jaoks normaalne, siis ei saa te muretseda, kuid kui see kestab nädalaid ilma igasuguse põhjuseta ja sümptomite puudumisel, siis on parem külastada arsti, et välistada varjatud vaevuste olemasolu. Kehatemperatuuri perioodilise või püsiva kerge tõusu põhjused Mis on temperatuuri pideva või vahelduva vähese tõusu põhjused kindlatel kellaaegadel, õhtul või päeval?\nMiks kehatemperatuuri tõusu 37,2-lt 37,6-le täheldatakse sageli lastel, eakatel või rasedatel naistel? Mida tähendab subfebriili temperatuur? Subfebriil on kehatemperatuuri kerge tõus kuni 37,6 ° C, mille väärtus kõigub tavaliselt vahemikus 36,8 ± 0,4 ° C.\nMõnikord võib temperatuur tõusta 38 ° C-ni, kuid ei ületa seda väärtust, kuna temperatuur üle 38 ° C näitab palavikku. Madal palavik võib mõjutada kõiki, kuid lapsed ja eakad on kõige haavatavamad, kuna nad on nakkustele vastuvõtlikumad ja nende immuunsüsteem ei suuda keha kaitsta. Millal ja kuidas subfebriili temperatuur ilmub? Subfebriili temperatuur võib ilmneda erinevatel kellaaegadel, mis mõnikord korreleerub võimalike patoloogiliste või kaalulangus temperatuuril 37 põhjustega.\nSõltuvalt subfebriili temperatuuri tekkimise ajast saame eristada: Hommik: uuritav põeb hommikul madalat palavikku, kui temperatuur tõuseb üle 37,2 ° C. Kuigi hommikul peaks füsioloogiliselt normaalne kehatemperatuur olema madalam kui ööpäevane keskmine, võib seetõttu isegi kerget tõusu määratleda subfebriili temperatuurina.\nPärast söömist: pärast lõunat tõuseb seedimise ja sellega seotud füsioloogiliste protsesside tõttu kehatemperatuur. See pole haruldane, seetõttu nimetatakse temperatuuri tõusu üle 37,5 ° C subfebriiliks.\nSeetõttu kuulub üle 37,5 ° C tõus subfebriili temperatuurile. Subfebriili temperatuur võib avalduda ka erinevates režiimides, mis, nagu ka eelmisel juhul, sõltub põhjuste olemusest, näiteks: Sporaadiline: seda tüüpi madal palavik on episoodiline, võib seda seostada hooajaliste muutustega või menstruaaltsükli algusega fertiilses eas naistel või kaalulangus temperatuuril 37 intensiivse füüsilise tegevuse tulemus.\nSee vorm tekitab kõige vähem muret, kuna enamasti pole see seotud patoloogiaga. Vahelduv: Seda subfebriili temperatuuri iseloomustavad kõikumised või perioodilised esinemised teatud ajahetkedel. Võib seostada näiteks füsioloogiliste sündmuste, intensiivse stressiperioodi või haiguse progresseerumise näitajaga. Püsiv: pidev madal palavik, mis püsib ja ei taandu kogu päeva vältel ja kestab üsna kaua, on murettekitav, kuna see on tihedalt seotud mõne haigusega.\nKrooniline madal palavik Mõnikord on subfebriili temperatuur, mis püsib mitu aastat, seda nimetatakse krooniliseks. Täna ei suuda arstid selle päritolu selgitada.\nSee murrab ja väänab keha, eriti jäsemeid, tõstes temperatuuri 37,5C ja kõrgemale. Seda haigust on võimalik tuvastada ainult laborikatsetes, katsete läbimisel.\nSalmonelloos põhjustab mitmeid tüsistusi, seetõttu tuleks ravi teha haiglas oleva arsti järelevalve all. Gastroenteriit - peensoole ja magu põletik kaltsiviiruste, rotoviiruste või parasiitidega nakatumise tagajärjel. Kaebused on sarnased salmonelloosiga. Soole gastroenteriiti on soovitatav ravida ravimitega. Kasulik on juua kanget, magusat teed, tarretist, roosi puusadest puljongit ja soolalahuseid 1 liitri keedetud vee kohta lahustatakse 2 supilusikatäit suhkrut ja 1 supilusikatäis soola.\nPõletiku pikaajalise ja ägeda arengu korral viiakse ravi läbi haiglas. Mittenakkuslikud haigused Apenditsiit, peritoniit on operatsioonis üks kõige tavalisemaid seedesüsteemi haigusi. Seda seostatakse sooleprotsessi, mida nimetatakse rinnakelmeks, põletikuga.\nKui temperatuur on 37 ilma sümptomiteta: mida see tähendab? - Sinusiit\nPeamine sümptom on valu naba piirkonnas, mis kulgeb kõhuõõne paremasse, alumisse ossa. Apenditsiiti ravitakse eranditult kirurgiliselt. Pöörduge arsti poole nii kiiresti kui võimalik, kuna on oht tõsiste tüsistuste tekkeks.\nKõige tavalisem on peritoniit. See on tõsine haigus, mis moodustab kõhuõõnes põletikulisi protsesse. Operatsioon on kiireloomuline, vastasel juhul ilmneb keha raske joove, kuni surmaga lõppeva tulemuseni. Krooniline või äge gastriit on mao limaskesta põletikuline protsess, mis on põhjustatud mitmesugustest toidust ärritajatest: alatoitumusest ja toiduallergiast ravimitele.\nÄge gastriit provotseerib teravaid valusid maos, raskustunne, iiveldus. Nõuetekohase ja õigeaegse ravi korral on prognoos soodne. Kui patsient ei otsinud õigeaegselt abi, võtab haigus kroonilise vormi. On vaja järgida dieeti: välistada vürtsikad, soolased, kuumad nõud, keelduda kohvist, alkoholist ja suitsetamisest.\nGastroenteroloog aitab teil valida sobiva dieedi ja välja kirjutada ravimeid. Peptiline haavand on krooniline haigus, mida põhjustab mao limaskesta troofiline kaalulangus temperatuuril 37.\nMagu valutab eriti pärast füüsilist koormust või toidutärritajate sissevõtmist. Kõrvetiste, iivelduse, röhitsemise, väljaheitehäirete, gaasi moodustumise ja temperatuuri tõusu sagedased löögid. Kaalulangus temperatuuril 37 37 koos haigusega Me ei tohi unustada, et pikaajaliselt registreeritud temperatuur 37 ° C ilma sümptomiteta võib kaasneda paljude erinevate patoloogiliste protsessidega aeglases, varjatud ja ebatüüpilises vormis.\nSageli annavad kroonilised põletikulised protsessid, infektsioonid, mürgistus ja siseorganite düsfunktsioonid tunda. HIV-ga on temperatuur 37 ° C ja seda infektsiooni iseloomustab temperatuuriindikaatorite perioodiline tõus aasta jooksul ilma muude märgatavate ilminguteta.\nTemperatuur 37 onkoloogias võib olla ka ainus sümptom pikka aega. Loetleme kõige levinumad haigused, mis avalduvad subfebriili seisundis: nakkuslikud patoloogiad bakteriaalsed ja viiruslikud hingamisteede haigused, kuseteede haigused, tuberkuloos ja teised ; parasiitilised kahjustused toksoplasmoos, giardiaas, askariaas ja nii edasi ; mittenakkusliku päritoluga põletikulised haigused süsteemne erütematoosluupus, autoimmuunne türeoidiit, reumatoidartriit, haavandiline koliit ; reproduktiivorganite haigused klamüüdia, kandidoos, adnexiit ; kardiovaskulaarne patoloogia vegetatiivne-vaskulaarne düstoonia ; termoneuroos.\nTemperatuur 37 pärast haigust Pärast ülekantud hingamisteede viirushaigusi ja mõningaid muid nakkushaigusi, eriti keerulisi, on sageli "temperatuuri saba", kui endiselt on jääkmõjusid ja keha pole piisavalt tugev.\nTemperatuuride stabiliseerumine võtab sageli mitu päeva. Lisaks on aneemiaga madal hemoglobiinisisaldus temperatuur 37, mis areneb ARVI taustal. Temperatuuri tõusu esimestel päevadel pärast kirurgiliste meetoditega ravi peetakse normaalseks. Temperatuur 37 stressi all Päeval kogetud põnevate ja stressirohkete olukordade tagajärg on sageli see, et temperatuur tõuseb õhtul 37 ja veelgi kõrgemale.\nSellisel juhul ei esine kehas tõsiseid reaktsioone ja termomeetri märkide normaliseerumine toimub iseseisvalt pärast emotsionaalse tausta stabiliseerumist. Sel juhul seletatakse temperatuuri tõusu psühholoogiliselt rasketes olukordades sellega seotud hormoonide vabanemisega kehas ja ainevahetusprotsesside kiirenemisega.\nTemperatuur tarkusehammaste hammastamisel Tarkusehambad ehk kaheksad tekivad täiskasvanueas inimestel ja sageli kaasnevad nende puhkemisega ebamugavad aistingud: valu, raskused toidu närimisel, üldise heaolu halvenemine. Arvestades, miks on antud juhul temperatuur 37, väärib märkimist, hb kaalulangus nende hammaste purskeprotsess on seotud traumaga ning järgneva kõvade ja pehmete kudede põletikuga, kuna neil polnud piimahammaste näol "eelkäijaid".\nKui te ei järgi hoolikalt hügieenieeskirju, võib tekkida nakkav protsess, mis halvendab olukorda. Mida teha aastaselt? Mõned inimesed, avastanud kehatemperatuuri kerge tõusu temperatuur 37,2 ilma sümptomitetasatuvad segadusse ega tea, mida edasi teha.\nMõnikord tekivad isegi küsimused, kas on võimalik pesta temperatuuril 37, kas on võimalik õue minna ja nii edasi.\nKui temperatuur on 37 ilma sümptomiteta: mida see tähendab?\nEsiteks ei tohiks te paanikasse sattuda ja proovida kõigepealt ise arvatav põhjus leida, oma keha tähelepanelikumalt kuulata. Patoloogia kahtlus peaks ilmnema alles pärast ajutist füsioloogilist temperatuuri tõusu põhjustavate tegurite välistamist. Kas ma pean temperatuuri alandama 37? Küsimusele, kas temperatuuri 37 langetamine on vajalik ja võimalik, peaksite kohe vastama, et see pole vajalik. Subfebriili seisund ei ole näitaja palavikuvastaste ravimite võtmiseks ja mittemeditsiiniliste meetodite kasutamiseks kehatemperatuuri langetamiseks.\nSellised näitajad ei ole kehale ohtlikud, ei kutsu esile krampe ja muid soovimatuid reaktsioone, põhjustavad harva tajutavat ebamugavust.\nMadala palaviku mahasurumisega me mitte ainult "hägustame" pilti sellega seotud võimalikust haigusest, vaid hoiame ka organismi selle patoloogia vastu. Kuidas temperatuuri alandada? Mõned faktid kehatemperatuuri kohta, mida kõik peaksid teadma: Statistika näitab, et enamiku inimeste jaoks on kehatemperatuur 37 ° C norm. Kuigi on üldtunnustatud, et temperatuur 36,6 ° C on normaalne. Ühel inimesel võib päeva jooksul kehatemperatuur kõikuda 0,5 ° C või rohkem, mis on ka normi variant.\nHommikul on kehatemperatuur alati madalam ja õhtul võib see tõusta 37 ° C-ni. Une ajal võib kehatemperatuur langeda 36 ° C-ni. Madalaimat määra täheldatakse ajavahemikus 4 kuni 6 hommikul. Kui kehatemperatuur on hommikul 37 ° C, võib see viidata haigusele.\nAlates kella st võib inimese kehatemperatuur tõusta. Mõne inimese jaoks on normiks 37 ° C õhutemperatuur.\nVanematel inimestel on kehatemperatuur tavaliselt madalam ja selle igapäevased hüpped pole nii väljendunud. Erineva kehatemperatuuri korral normi ja patoloogia määramisel pole inimese vanusel erilist tähtsust. Niisiis on laste temperatuur õhtul 37 ° C normaalne.\nSamad andmed eakate kohta on patoloogia. Kehatemperatuuri saab mõõta järgmistes kohtades: Kõige sagedamini mõõdavad inimesed oma kehatemperatuuri kaenlaaluses. Kuigi see on kehatemperatuuri määramise kõige levinum meetod, on see ka kõige vähem informatiivne.\nSaadud andmeid võivad mõjutada nii õhutemperatuur ja niiskus kui ka muud tegurid. Mõnel juhul täheldatakse kehatemperatuuri mõõtmise käigus selle reflekshüpet.\nSee võib olla tingitud inimese põnevusest.\nReeglina piisab madalast palavikust vabanemiseks ravimite võtmise lõpetamisest.\nKui kehatemperatuuri mõõdetakse suus või pärasooles, on indikaatorite viga minimaalne. Kui keha temperatuuri mõõdetakse suuõõnes, peaksite olema valmis selleks, et selle väärtused on kaenlaalusega võrreldes 0,5 ° C kõrgemad. Rektaalsel meetodil kehatemperatuuri mõõtmiseks on näitajad kaenla kehatemperatuuriga võrreldes 1 kraadi ja suuõõnes 0,5 kraadi kõrgemad. Kehatemperatuuri on võimalik mõõta kõrvakanalis ja saadud andmed on võimalikult täpsed.\nInfektsioonid on kõige sagedasem palaviku põhjus igas vanuses inimesel. Sageli, ilma muude sümptomiteta, külmetushaiguste ja viirushaiguste taustal, võib temperatuuri 37 hoida 5 päeva jooksul, mis on üsna normaalne.\nMõõtmiste tegemiseks on siiski vaja spetsiaalset seadet, nii et kodus kõrva kehatemperatuuri ei mõõdeta. Kui kehatemperatuuri mõõdetakse pärakus või suus, tuleks elavhõbedatermomeetritest loobuda. Sel eesmärgil sobib ainult elektrooniline termomeeter. Imikute kehatemperatuuri mõõtmisel on mugav kasutada spetsiaalset näivtermomeetrit. Kehatemperatuur 37,5 ° C kaalulangus temperatuuril 37 olla mõõtmisvea tulemus või näidata mis tahes patoloogiat.\nSeda saab kindlaks teha ainult arst. Kui temperatuur on 37 - see on norm? Termomeetril temperatuuri 37—37,5 ° C nähes ärge paanitsege. Võimalik, et sellised näitajad on mõõtmisvead.\nVigade tõenäosuse minimeerimiseks tuleb kehatemperatuuri mõõtmisel järgida järgmisi reegleid: Alates inimese füüsilise tegevuse hetkest peaks mööduma vähemalt pool tundi. Riik peaks olema lõdvestunud ja rahulik. Sageli tõuseb lastel pärast aktiivseid ja väliseid mänge kehatemperatuur ,5 ° C-ni. Lapse kehatemperatuur võib pärast tugevat nutmist või karjumist tõusta.\nParim on mõõta samal ajal. Tuleb meeles pidada, et kehatemperatuur on hommikul madalam ja õhtul kõrgem. Kehatemperatuuri mõõtmisel peab kaenlaauk olema täiesti kuiv. Te ei tohiks mõõta kehatemperatuuri suus, kui inimene on just söönud või joonud kuumi jooke, kui tal on õhupuudus või raskused nina hingamisel, kui ta on just suitsetanud. Pärasoole termomeetria näitajaid saab pärast kuuma vanni võtmist või pärast füüsilist koormust suurendada kraadi võrra.\nTermomeeter võib näidata temperatuuri 37 ° C, kui inimene on hiljuti söönud, sporti teinud või muud füüsilist tegevust harrastanud, stressis, väsinud või erutatud olekus. Näitajate suurenemine on võimalik pärast pikka päikese käes viibimist kinnises umbses ruumis, kus on kõrge õhuniiskus. Mõjutab kehatemperatuuri näitajaid kuiva õhku ja kõrgemat ümbritsevat temperatuuri.\nTemperatuur 37 ilma sümptomiteta - kas tasub muretseda?\nVõimalik, et temperatuur 37 ° C on mõõteseadme ebaõige töötamise tulemus, mis on elektrooniliste termomeetrite suhtes väga oluline, mis annavad sageli olulise vea. Kui seadme näidud on kõrged, on vaja mõõta ühe pereliikme kehatemperatuuri, on võimalik, et see on ka tavalistest väärtustest kõrgem. Hea, kui majas on elavhõbeda termomeeter.\nAlati pole aga võimalik elavhõbedaseadmega kehatemperatuuri mõõta, kui tegemist on väikese lapsega. Vigariski minimeerimiseks peate mõõtma täiskasvanu kehatemperatuuri kõigepealt elavhõbeda ja seejärel elektroonilise seadmega. Siis peaksite kontrollima näitajaid. Kehatemperatuur 37 ° C võib olla tavaline võimalus järgmistel tingimustel: Temperatuur võib kehalise aktiivsuse taustal, pärast emotsionaalset šokki, kroonilise väsimuse korral tõusta kuni 37 ° C-ni. Naiste kehatemperatuuri kõikumine toimub sõltuvalt menstruaaltsükli faasist.\nPärast ovulatsiooni tsükli päeva täheldatakse temperatuuri tõusu. Sellisel juhul võib baastemperatuur olla üle 37,3 ° C. Menopaus võib mõjutada ka kehatemperatuuri näite.


Mane lõi värava, kuid võitu ei suutnud tuua - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nMane lõi värava, kuid võitu ei suutnud tuua (0)\n24. JUUNI 2018, 20:15 MM2018\nAlagrupi avamängudes fänne üllatanud Senegal ja Jaapan leppisid omavahelises kohtumises tasavägise 2:2 viigiga.\nVaata ka Ristnurgast, mis vahepeal seisuga toimus!\nEnne mängu oli Jaapani peatreener Nishino Akira tõdenud, et eriti kardetakse meie Ragnar Klavani tiimikaaslast Sadio Manet. Mees on ikkagi Senegali kapten ning teda on isegi kokku viidud Real Madridiga. Igatahes polnud jaapanlaste hirm asjata. Juba 11. minutil suutis välkkiire Mane õnneliku puutega kolli lüüa.\nPeale tabamust hakkasid asiaadid rohkem suruma ning pisut peale poolt tundi suutsid nad viigi tabloole tuua. Värav sündis ilusast rünnakust, mille lõpetas Takashi Inui löögiga tagumisse nurka. Poolaja lõpufaasis tekkis mõlemal meeskonnal poolvõimalusi, kuid väravaid nendest ei sündinud ning poolaeg lõppeski viigiliselt.\nTeine poolaeg algas samuti tempokalt ning võimalusi jagus mõlemale meeskonnale. Eriti hea võimalus oli sinisärkidel, kelle tipuründaja Yuya Osakal jäi väga natukene puudu otsustavast puutest vastaste värava ees ning pall veeres üle küljejoone.\nPaar minutit sai Inui ilusa kannasöödu kaasmängijalt ning virutas löögi pisut üle ristnurga. Kuid eduseisu said taaskord nautida aafriklased. Moussa Wague sai jala valgeks peale Youssouf Sabaly söötu teiselt äärelt. Aga ka seekord oli jaapanlastel vastus olemas. Kümme minutit enne normaalaja lõppu suutis kunagine Milani pallur Keisuke Honda lüüa Jaapani teise peale segadust Senegali penaltikastis.\nKuigi mõlemad pooled proovisid lisada ka kolmandat tabamust, jäi seis viigiliseks ning mõlemal koondisel on nüüd tabelis neli punkti ja jäädakse ootama päeva viimast kohtumist, mis otsustab, kummal meeskonnal on paremad võimalused kaheksandikfinaali jõudmiseks.\nJaapan - Senegal 2:2 (1:1)\n34. Takashi Inui, 78. Keisuke Honda - 12. Sadio Mane, 71. Moussa Wague\nHoiatused: 68. Takashi Inui - 58. M'Baye Niang\nPeakohtunik: Cesar Ramos (Mehhiko)\nJaapan: Kawashima, Sakai, Yoshida, Shoji, Nagatomo, Hasebe, Shibasaki, Haraguchi (75. Okazaki), Kagawa (72. Honda), Inui, Osako.\nVarus: Endo, Higashiguchi, Honda, Makino, Muto, Nakamura, Okazaki, Oshima, Sakai, Ueda, Usami, Yamaguchi.\nSenegal: Khadim N'Diaye, Wague, Koulibaly, Sane, Sabaly, Papa Ndiaye (81. N'Doye), Alfred N'Diaye (65. Kouyate), Gueye, Mane, Niang, Sarr.\nVarus: Diallo, Diouf, Gassama, Gomis, Kara, Keita, Konate, Kouyate, Mbengue, N'Doye, Sakho, Sow.\nOTSEPILT: Kalju vormikõver on ülespoole, kuid Tulevik loodab hammustada (Odilavio alustab) (0)


Intervjuu Uus Maa Viljandi elamispindade maakleri Piia Säreviga | Uus Maa Pluss\nPiia Särev on Uus Maa Kinnisvarabüroo Viljandi kontori alustala. Piia liitus Uus Maaga 2005. aasta sügisel alustades kahekesi koos Reet Raudsepaga Viljandi kontori ülesehitamist. Tänaseks on Viljandi kontor turuliider ja Viljandi Uus Maa meeskond on üks kõige ühtehoidvam ja positiivseim meeskond üldse ja selle saavutamises on Piial väga oluline roll. Järgnevalt saate lugeda Piia Säreviga persoonintervjuud.\n1. Piia, mis sa enne kinnisvara suundumist tegid?\nTöötasin firmas, mille põhitegevus oli laenude andmine kinnisvara tagatisel. Ehk siis kinnisvara teema ei olnud mulle päris võõras.\n2. Miks just kinnisvara valdkonna valisid?\nSee oli suhteliselt loogiline jätk, samas tundus see valdkond hästi põnev ja atraktiivne.\n3. Kuidas jõudsid tööle Uus Maa Kinnisvarabüroosse?\nAasta siis oli 2005. Eelmisel töökohal sain firmale kasulik olla 6 aastat, kui omanikud tegid otsuse tegevus lõpetada ja töökoht koondati.\nJa nagu õigete ja heade asjadega ikka, jõuavad nad sinuni just vajalikul hetkel.\n4. Mis sulle Uus Maas meeldib, miks sa ikka veel siin töötad?\nKohe alguses tundsin, et see kuhu ma oma teel jõudsin on õige koht. Super meeskond, koolitused, ühisüritused – need annavad asjale mõtte. Meil hoolitakse inimestest.\n5. Mis on sinu edu saladus?\nArvan, et mingit saladust ei olegi. Olen lihtsalt sihikindel ja järjepidev oma tegevustes ja nii lihtne see ongi.\n6. Kes on sinu edu etalon? Keda hindad oma töös?\nOtsest etaloni ei olegi, aga ma hindan kõrgelt mitmeid kolleege. Selles, et ma seda tööd teen on suur panus Viljandi kontori juhatajal Reet Raudsepal. Ja esimestel aastatel vaatasin ikka alt üles kõikidele tegijatele, kes seda tööd olid aastaid teinud. Suur toetus ja abi tuli sel ajal Uus Maa Kinnisvarabüroo tegevjuhina töötanud Jaanus Lauguselt.\n7. Mida sa oma töös kõige rohkem hindad? Mida esile tood?\nMaakleri töö juures hindan kõige rohkem vaheldusrikkust, ükski päev pole sarnane teisega. Super lahedad on meie inimestele korraldatud koolitused. Ei ole kuulnud, et nii põhjalikult ükski teine kinnisvarafirma oma töötajaid koolitab. Meeldib, et kõik taustajõud töötavad väga hästi.\n8. Kas tänases majandusolukorras on maaklerina töötada kuidagi raske ja keeruline?\nArvan, et meie valdkonnas on tänastel alustajatel praegune majandusolukord parajaks proovikiviks. Samas eraldab see hästi terad sõkaldest. Mul on väga hea meel, et olen selle lühikese kolme aasta jooksul, mil ise maakleritööd teinud, näinud nii tõusu kui mõõna ja väidan, et tööd on täna huvitavam, kuid kindlasti ka raskem teha.\n9. Kas maakleriks hakata on lihtne? On selleks vaja palju kogemusi ja erialaseid teadmisi/haridust? Kuidas sina alustasid?\nMaakleriks hakata ei ole raske. Põhiline on tahtmine seda tööd teha. Aga selleks, et aru saada, kas see töö on see, mida teha tahetakse, on eelnevalt hea rääkida mõne selle ala spetsialistiga. Sest mulle tundub, et tihtipeale on inimestel kujunenud vale arusaam sellest ametist\n10. Piia, sina kui edukas Viljandi elamispindade maakler, miks inimesed peaksid kasutama kinnisvaramaakleri teenust? Mis see neile annab?\nInimesed, kes on jõudnud otsuseni kasutada kinnisvaramaakleri teenust, mõistavad, et see annab neile endile võimaluse ja aja tegeleda maksimaalselt nende oma tegevustega, milles nemad tugevad ja parimad on.\n11. Kui sa juhuslikult homme enam maakler olla ei saaks, mida sa siis teeks? Kuhu tööle prooviksid?\nSellele küsimusele on mul praegu väga raske vastata. Sest ma olen praeguses töös nii sees kui veel olla saab!\n12. Kas on võimalik, et 60-aastaselt teed veel sama tööd?\nMiks ka mitte! Aga heameelega ma näeksin siis oma tööandjatena näiteks oma lapsi\n13. Mis on su elu moto? Mille järgi juhindud?\n14. Kuidas tööpingeid maha laed? Millele kulub su vaba aeg?\nParim tööpingete mahalaadimine on aktiivne liigutamine. Ja pere toetus. Kolmel viimasel kuul on minu ja mu pere peamine tegevus oma uue väga aktiivse pereliikme, kelleks on väikene terjeritüdruk, taltsutamine.\nAitäh sulle Piia ja soovin sulle kogu Uus Maa nimel edu ja edasisi kordaminekuid nii töös kui eraelus.\nMida räägib Piiast tema armastatud kolleeg, Viljandi kontori juhataja Reet Raudsepp:\nKord müüs Piia järveäärset maja. Ostukliendiga oli kokku lepitud näitamine. Kuna omanikud seal sees enam ei elanud läks Piia tund aega varem kohale, et vaadata, kas kõik on ikka endiselt korras. Aga parajasti oli väga vihmane periood olnud ning seetõttu oli kelder vett täis. Sellepeale jooksis Piia autost kummikuid võtma ning asus keldrist vett välja kühveldama. Saigi valmis õigeks ajaks, kui klient tuli. Kliendile keldrit näidates tõdes Piia, et jah, suurte vihmadega tuleb siia küll vett sisse, aga seda saab väga lihtsalt siit ka eemaldada.


Valk uriinis lastel. Mida tähendavad lapse uriinianalüüsis valkude jäljed?\nPaljud vanemad on huvitatud sellest, kas laste valgusisaldus uriinis näitab alati haigust? Arstid ütlevad, et see on hea, kui ta seal üldse ei viibi. Kuigi üsna tervete beebide puhul leitakse vähe valku. Arvatakse, et lapse uriinis lubatud valgusisaldus on kuni 0,033 g / l. Kuid isegi nende näitajate üle ei mainita alati patoloogilisi protsesse.\nTervetel inimestel ei ole uriinist mingit valku, kuna see imendub uriini moodustumisprotsessis verre ja lümfi. Neerude filtreerimisfunktsiooni rikkumise korral avastatakse proteinuuria - valguelementide sisaldus uriinis analüüsis. Andke proteiinide uuringud neerukahjustusega seotud haiguste diagnoosimiseks, samuti raviprotsessi jälgimiseks.\nMiks võib valku uriiniga tõusta? Seda mõjutavad mitmesugused patoloogilised tegurid. Lastel võib proteinuuria vanusest sõltumata ilmneda viirusliku infektsiooni, sealhulgas normaalse SARS-i ja paljude muude haiguste korral, näiteks:\nneeruhaigus ja -vigastus;\nKui põletikul, lisaks albumiinumale, on uriinis sageli täheldatud suurenenud lima, bakterite, punaste vereliblede, leukotsüütide sisaldust.\nVastavalt patoloogilise protsessi lokaliseerimisele on uriinis valkude suurenemine mitut tüüpi:\nPerioodiline proteinuuria - ilmneb kuseteede ja suguelundite haigustest.\nNeerude lokaliseeritud põletik neerudes.\nPrerenal - on iseloomulik erinevatele onkoloogilistele seisunditele või keha mürgistusele.\nMõnikord ei näita proteinuuria esinemine lastel patoloogia esinemist ja see on võimalik normaalsetel füsioloogilistel tingimustel. Seega võib rinnaga toidetavast lapsest pärit uriini valk suureneda, kui ema toidab ebaõigesti, kui tema toitumine on häiritud, kui laps on väga liikuv ja ka ülemäärane toitumine. Esimese elukuu lapsel on urinogeniidne süsteem lihtsalt ebapiisav. Kuid kui näitajaid ei muutu kuu pärast sünnist, on vaja hoolikalt uurida imiku neerupatoloogia olemasolu.\nKui 14-aastasel teismelisel uriinis valk võib kehalise koormuse ajal suureneda, kasutab laps sööma palju valku toiduga. Tegelik proteinuuria tekib organismi hormonaalsete muutuste tagajärjel.\nHüpotermia, stressiolukorra, allergiate, põletuste, insolatsiooni, dehüdratsiooni, pikaajalise ravimi kasutamisel ilmneb valgu suurenemine lapse uriinis. Kui uuringu uriin ei ole korralikult kogutud, võib see sisaldada ka valku.\nOrtostaatiline proteinuuria on neerufunktsionaalne proteinuuria, mida täheldatakse 7... 18-aastastel lastel, peamiselt poistel. Selle põhjuseks on albumiini eritumine vertikaalses asendis. Ortostaatilise proteinuuria väljajätmiseks kogutakse proov horisontaalselt või lapse uriinis valgu tuvastamiseks kasutatakse igapäevast analüüsi. Sageli esineb proteinuuria pärast nakkushaigust.\nNeed olukorrad ei vaja erirežiimi, pärast esmaste tegurite neutraliseerimist ajutine proteinuuria läbib iseenesest. Kuid peate siiski olema ettevaatlik ja tähelepanelik kontrollitud uriini valgu suhtes. Igal juhul pidage nõu oma arstiga.\nEsimene asi, millele peaksite tähelepanu pöörama, on lapse seisund, heaolu ja kaebused, mitte katsetulemused. Kui proteinuuria pole tähtsusetu, ei ilmne ühtegi muud patoloogiat, mis tähendab, et te ei peaks muretsema. Kuid kui lapse valgu tase on korduvalt kõrgendatud, on seal mitmeid silmnähtavaid sümptomeid. Beebil võib tekkida näo ja jäseme turse, üldise seisundi halvenemine, võimalikud oksendamine, mõnel juhul võib kehatemperatuur tõusta. Samuti mõjutab valk uriini läbipaistvust, muutub see häguseks, võib olla värvitud punase või pruuni värvusega.\nLapse kehaline isu, unisus ja kiire väsimus peaksid samuti hoiatama vanemaid. Sümptomite olemus sõltub põletikulise protsessi lokaliseerimisest, mis põhjustas valgu suurema kontsentratsiooni. Näiteks tsüstiidi korral kaasneb sagedase urineerimisega alaosa valu, leukotsüturiat ja hüpertermia on samuti võimalik.\nEt tuvastada uriini valk uriini sellistes uuringutes kasutavatel lastel:\nPäevaline uuring valgu olemasolu kohta uriinis;\nEkspress-diagnostika kasutades testribasid.\nKui OAM hindab valgu toimet hommikul. Igapäevase valgu tuvastamiseks uriiniga kogutakse uriini 24 tundi ühes steriilses mahutis. Pärast igapäevast diureesi mõõtmist milliliitrites on kogu proovi laborisse või üks osa sellest väikeses mahutis.\nValgu uriini uuringu usaldusväärse tulemuse saamiseks on oluline järgida uriini kogumise reegleid. Kõigepealt peate koguma valimi sellel päeval, mille konkreetne meetod nõuab. Enne urineerimist peate pesta lapse väliseid genitaale. Katsevedeliku maht peab olema steriilne.\nPesu ja tüdrukute igapäevase uriini kogumiseks kuni aastani kasutage spetsiaalseid pissuaari, mida saab igal apteekil osta.\nMis on norm ja valgu kõrvalekalle?\nkuni 0,033 g / l - nn valkude jälgi peetakse normaalseks;\nkuni 0,099 g / l - neerutöös esineb stress, mis võib tekkida hüpotermia või stressiolukorra tõttu;\nalates 0,099 kuni 0,3 g / l - selline valgusisaldus uriinis võib täheldada külma ARVI-ga;\n0,3 kuni 1 g / l - laste indikaatorite sarnane suurenemine viitab mõõdukale proteinuuriale, millel on täiendavad sümptomid, võib näidata põletikulist protsessi neerudes;\n1-3 g / l ja enam - normaalne ületav norm, kui valku suurendatakse selliste näitajatega, on proteinuuria põhjuste kindlaksmääramiseks vaja lapse täiendavat üksikasjalikku uurimist.\nProteinuuria ei ole iseseisev haigus. See on lihtsalt sümptom, mis võib rääkida põletikust. Seetõttu iseenesest ei põhjusta suur hulk uriiniga valkude struktuure põnevust, vaid ainult olukordi, mis nõuab üksikasjalikku diagnoosimist.\nArst määrab ravi pärast proteinuuria tõelise põhjustava tuvastamist kliinilise pildi ja uuringuandmete põhjal. Selle haiguse olemuse tõttu võib lapsele määrata antibiootikume, hormonaalseid ravimeid, diureetikume, statiine.\nAjutise proteinuuria adjuvantravina saate ühendada traditsioonilise meditsiini. Tavaline taim, mida kasutatakse uriini valgusisalduse vähendamiseks, on jõhvikas. Kasutati ka teed, mis on valmistatud petersellidest, kuuse, kasepungadest, senna, maisist, kaerast. Kui te tarbite lihtsalt toitu vähem soola, vähendab see oluliselt valgu taset.\nProteinuuria ennetamine lastel on lihtne - peate jälgima lapse toitumist, tema psühho-emotsionaalset seisundit, et vältida hüpotermiat. Isegi terve lapse puhul võivad valgusindikaatorid ajutiselt tõusta, on oluline jälgida lapse üldist seisundit. Proteinuuria on paljude haiguste marker, kuid enamasti on see neerude või kuseteede patoloogia tunnuseks. Oluline on läbi viia uriinianalüüs vähemalt üks kord aastas, et jälgida valgulinäitajaid ja vajadusel alustada ravi õigeaegselt.\nKuseteede müranoosne väljutamine on üks väljateese süsteemi haiguste sümptomitest. Sageli kaasneb patoloogiatega palavik, valu, sagedane urineerimine või urineerimise puudumine.


Uudised - Branko Mirkovic: mina Buchanani pärast ei muretse, sest meil on Moultrie!\nBranko Mirkovic. Foto: Siim Semiskar\nKalev/Cramo serblasest mängjuht Branko Mirkovic on tõsiselt meelestatud ning Eesti meistrivõistlustel ei soovi ta Tallinna Kalev/TLÜ-l ennast üllatada lasta. “Nüüd tuleb meil Eesti meistritiitel ära võtta ja Kalevi vastu VTB liiga tasemel mängu näidata. Peame olema nende vastu fokusseeritud ning väga tõsiselt valmistuma. Mina nende (Michael) Buchanani pärast ei muretse, sest meil on Arnett Moultrie (mehel on nägu naerul – toim).”\nKalev/TLÜ meeskonnast olid Korvpall24 portaalile nõus oma plaane avama Michael Buchanan (seni play-offides 16,6 puntki ja 9,7 lauapalli – toim.) ja Kaido Saks , kes vajaliku vahetusmehena on kohamängudes 12 minutiga toonud 4,9 punkti ning noppinud pea 2 lauapalli mängus.\nKeskmängija Buchanan: "Usun, et saame nende vastu ennast korralikult häälestatud ja tuleb huvitav seeria.” Kogenud tegija Kaido Saks ütles otse: “Muidugi tulime vaatama ja valmistuma finaaliks nii nagu peab.” Pallur lisas, et selline mõnus koosviibimine liidab alati meeskonda ja tekitab kambavaimu juurde: “Mõni mees pole oma silmaga nii kõva võistkonda nagu Unics näinudki.”\nFinaalseeria esimest mängu näeb otseülekandes Tallinna TV ja Delfi TV vahendusel.


Saksa-poola kevad | ERSO\nPriit Hõbemägi ja Jüri Reinvere kontserdieelses vestlushoos, 12.04.2019. Foto Greta Binger.\nERSO sarja „Suurlinna tuled“ III kontsert „Saksa kevad“ 12. IV Estonia kontserdisaalis. Linus Roth (viiul), Eesti Riiklik Sümfooniaorkester, dirigent Mihkel Kütson. Kavas Richard Wagneri „Siegfriedi idüll“, Mieczysław Weinbergi viiulikontsert g-moll ja Jüri Reinvere „Enne kui Leviaatan ärkab. Sümfoonilised märkmed“ (esiettekanne). Kontserdil „Saksa kevad“ õnnestus Eesti publikul tutvuda eesti päritolu dirigendi Mihkel Kütsoni muusikalise mõtlemise ja kogemuste pagasiga. Eestis muusikuteed alustanud dirigent tegutseb 2012. aastast Krefeldi ja Mönchengladbachi teatri ning selle orkestri Niederrheinische Sinfoniker peadirigendina.\nÜks kontserdi põnevamaid ja paeluvamaid avastusi oli tutvumine Šostakovitši sõbra ja mõttekaaslase Mieczysław Weinbergi ning tema viiulikontserdiga. Ühtlasi esitles Kütson sellega oma pikaajalist koostööd viiuldaja Zahar Broni õpilase Linus Rothiga, kes on enda iseloomustamiseks ja interpreedipaleuse avamiseks eeskujudena maininud Salvatore Accardot, Miriam Friedi ning Josef Rissinit. Roth on Weinbergi loomingu avastanud kammermuusika kaudu, esitanud ja salvestanud tema viiulile ja klaverile loodud teoseid. Weinberg on huvitav ja traagilise saatusega muusik, kes sündis Varssavis ning õppis sealses konservatooriumis. Muide, siin on elulooline puutepunkt samal kontserdil uut teost esitlenud eesti helilooja Jüri Reinverega, kes on samuti õppinud mõnda aega Varssavi konservatooriumis. Weinbergi elutee viis ta sõja eest 1941. aastal Taškenti ning siis juba Šostakovitši kutsel Moskvasse. Weinberg on kirjutanud mitmeid ulatuslikke teoseid. Huvitav oleks kuulata ka tema klarneti- või trompetikontserti, miks mitte ka tšellole, klaverile ja orkestrile kirjutatud fantaasiaid ja loomulikult sümfooniaid. Kuuldavasti on tema looming praegu Saksamaal aktuaalne.\nKontserdi avateema jäi trompetlikult aktiivse hüüatusena päevadeks meelde mõlkuma. Linus Rothi muusikalise mõtlemise ratsionaalsus, kirglikkus ning viiulitooni käsitlus sobib Weinbergi loomingulise maailmaga väga hästi kokku. Roth on pidanud oma missiooniks tuua Weinbergi teosed tagasi kontserdilavade standardrepertuaari. Selleks on ta asutanud Weinbergi ühingu ja muidugi plaadistanud tema loomingut. Tema arusaam Weinbergi loomingust on pälvinud ka plaadikriitikute heakskiidu. Weinbergi teoste partituure vahendab kirjastus Sikorski, kes tegeleb ka Reinvere partituuridega. Sikorski pagasist ei puudu ka Wagneri oopused, küll mitte „Siegfriedi idüll“, mis avas selle kontserdi kevadise hõllandusega.Weinbergi loominguline käekiri on äratuntavalt Šostakovitši omaga sarnane, kuid teatud orkestratsiooniaspektides on see siiski omanäoline. Eesti publikule on Šostakovitši helikeel ja muusikaline mõtlemine äärmiselt tuttav, sestap sisaldab kohtumine tema mõttekaaslase Weinbergi loominguga rohkesti äratundmisrõõmu ja muusika kulgu ei ole just liiga keeruline jälgida. Omajagu aitas kindlasti kaasa ka Kütsoni ja Rothi pikaajaline koostöö ning asjaolu, et teos on juba samas koosseisus salvestatud, seega on nende interpretatsioon saavutanud küpsuse ja selguse. Weinbergi innustas viiulikontserti looma tutvus selliste omaaegsete parimate viiuldajatega nagu David Oistrahh või Leonid Kogan. Viiulikontsert on Koganile pühendatud ja kõlaski tema esiettekandes 1959. aastal. Teos annab solistile võimaluse ennast näidata tehniliselt võimeka ning emotsionaalselt tundeküllase muusikuna.\nKütson oli seekord esitamiseks valinud „Siegfriedi idülli“ levinuima versiooni orkestrile. Viimasel ajal on teost uuesti esitatud algkujul 13 instrumendile, nagu see kõlas Šveitsis 1870. aasta jõulupühal pereringis Cosima 33. sünnipäeval tänutäheks esikpoja Siegfriedi ilmaletoomise eest. See aitab märksa sügavamalt süüvida kammermuusika-mõtlemisse ja harmoonilistesse järgnevustesse ning tekib sidus helikangas. Samuti on olnud põnev kuulda versiooni, kus teose avaosa on lahendatud kammermuusikaliselt ning teos on edasi pikkamisi avardunud üle orkestri.\nStandardrepertuaari püüdlustest ning tahtest olla kontaktis muusikaloolise traditsiooniga lähtub oma loomingus küllap ka Jüri Reinvere, kes on huvitav loojanatuur. Ta on saanud Käbi Lareteilt õpetussõnu, kuidas olla kunstnik, ning Ingmar Bergmanilt selle kohta, millistesse teemadesse loomingus üldse tasuks süveneda. Tähtsad on ka kogemused Varssavi ja Sibeliuse akadeemiast, tegevus organistina, raadiosaadete autorina – verbaalselt küllaltki võimekana, et kirjutada luuletusi või formuleerida libretosid –, ilmselt ka suhtleja ja mänedžerina. On tunda, et heliloojal on ka võhma kirjutada mahukaid oopusi: kaks ooperit on juba valminud ning kolmas meie poole teel. Tegemist on võimeka ja põneva isiksusega. Maailma kontserdilavadel ja ooperimajades ennast koduselt tundev Reinvere on kirjutanud eesti publikule viimase aasta jooksul kaks teost: möödunud aastal ettekandele tulnud „… ja väsimus õnnest nad tantsima viis“ ning nüüd esiettekandele tulnud umbes pooletunnise teose, mille pealkiri kannab endas mitmeid kuulamisele kaasa aitavaid viiteid. Helilooja kirjutab, et tegemist on sümfooniliste märkmetega ning lisatud on veel alapealkiri „Enne kui Leviaatan ärkab“.\nReinvere ei püüa praegu heliloojana esitajaid turvatsoonist välja tuua ja mulle tundub, et ka mitte publikut. Ilmselt on see kogemus temas settinud oopereid ette valmistades ning selliste meistrite nagu Strauss ja Wagner partituure uurides. Helilooja on uues teoses peatunud vee algelemendi mitmesugusel kujundamisel intensiivsemas ja rahulikumas vormis. Vesi ei saa ilmselt olla päris asi iseeneses, seega tundub olevat teosesse sisse kirjutatud kõik neli algelementi: tuli, vesi, õhk ja maa. Kuulates ei meenunud seoses kihilise ülesehitusega mõni tema teine teos, vaid pigem Reinvere organistiamet, kuna puhkpillipartiid kulgesid tihtipeale pikkades koraalilaadsetes järgnevustes. Esiplaanil on küllaltki leidlike strihhidega kujundatud keelpillipartii ja tekkis vaikne küsimus, kas tõesti polnud põhjalikult ette valmistav ja ettenägelik helilooja neid seekord partituuri ise kirja pannud.\nNagu paljude varem tegutsenud ooperiheliloojate puhul, kelle orkestriteostes kohtame viiteid ooperirepertuaarile, on ka Reinvere orkestrimuusikat kuulates aimata sidet muusikateatri maailmaga: erksad ja ilmekad kujundid, dramaatiliselt üles ehitatud lugu. Reinvere ei pelga sisse tuua ulatuslikke kontraste ega kulminatsioone, plokkidena vastandatud muusika areneb jõudsalt rahunemistest peaaegu seisakuteni välja. Kena väljapeetud lõpulause maalib helipildi inimtühjast pigem päikselisest liivasest rannast ja sellele vahusena välja jooksvast merelainest. Nüüdismuusika kohta tunduvad need olevat isegi ebatavaliselt programmilised ja romantilised allusioonid. Reinvere seisab ilmselt alati näoga saali poole ning on oma intervjuudes ka ise öelnud, et peab oluliseks osata vastata tellija nõudmistele ja kirjutada muusikat inimestele, mitte iseendale. Reinvere on jäänud uues teoses truuks ka sellele oma varem välja öeldud mõttele, et kui laval on ikkagi orkester, siis on ka orkester kuulda. Teoses on loomulikult arvestatud just selle orkestri parameetritega ning need on haaratud kogu kõlavõimaluste piires. Rikkalikult orkestreeritud muusikalist materjali kuulata on publikul saalis ilmselgelt huvitav.\nJäin mõtlema, et teoses avalduv muusikaline mõtlemine meenutab mulle õieti Reinvere varast klaveripala „Urvaste õhtud“. Hiljem Reinvere mõtteavaldusi sirvides sain sellele ainult kinnitust. Siiski võib meenutada ka seda, et Reinvere on oma loomingulisel teel pühendanud aega mitmesugustele veidi enam katsetamist, avatud meelt ja riskivalmidust nõudvatele teostele. Praegu näitab Reinvere meile oma sisemist muusikalist paleust välja kujunenud, sisukalt mõtleva ning traditsioonidele toetuva heliloojana ning kirjutab teoseid lähtuvalt loogikast, et need võiksid leida tee kontserdisaali standardrepertuaari.


Infrapuna soojuskiirgur Veltron UFO CEILING-LED 2,1kW @ Grillid.ee\n• Reguleeritav võimsus (3 astet) 900/1200/2100W\n• Mudel: ZHQ2125-RMLED\n• Pinge: 220-240V/50Hz\n• Puldiga dimmerdatav: 0.9- 2.1kW\n• Tootekood: ZHQ2125-RMLED\nLakke paigaldatav soojuskiirgur sobib kasutamiseks õues koduterrassile, verandale ja restorani, kohviku terrassil laua kohal. Sobib kasutamiseks ka sisetingimustes. Kiirguril on 3 erinevat võimsusastet, mida saab reguleerida kaugjuhitava puldiga. 2 kW halogeen soojusallikas tagab kohese soojuse, integreerirtud LED valgustid loovad mõnusa hubase valguse laua kohale. Soojendi sobib aastaringseks kasutamiseks. Soetades terrassisoojendi Veltekspert kauplusest või e-poest on Teil võimalus hiljem osta ka varuosi, näiteks halogeen soojuselementi, mida on ise lihtne vahetada.\nTootekood: ZHQ2068-RMLED-II\t, Tarneaeg: 2-3tp\nTootekood: SH24-NMCR\t, Tarneaeg: 2-3 tp


Ametiühingud soovivad postitöötajate palgatõusu - Ärileht\nEesti Side- ja Teenindustöötajate Ametiühingute Liidu (ESTAL) teatel on Eesti Posti töötajate madalad palgad viinud nende igapäevase toimetuleku kriisini.\nESTAL-i esimees Õie Väljas ja AS-i Eesti Post ametiühingu peausaldusisik Siivi Jüris kohtusid reedel majandusminister Juhan Partsiga, et arutada Eesti Posti puudutavaid edasisi arenguid, teatas ametiühing.\nKohtumine oli ESTAL-i teatel ajendatud Eesti Posti töötajate väga madalatest palkadest, antud teemat käsitleti seoses kollektiivlepingu läbirääkimistega. ESTAL alustas Eesti Posti juhtkonnaga palgaläbirääkimisi tänavu aprillis ja loodab läbirääkimistega jõuda lõpule tuleval nädalal.\nEt leevendada postitöötajate majanduslikku olukorda ning võimaldada riigi omanduses oleval universaalpostiteenust pakkuval Eesti Postil täita kvaliteetselt oma funktsioone, toetab ESTAL sisemaise ja rahvusvahelise kirja hinnatõusu ning soovib, et hinnatõusust saadav ressurss suunatakse postitöötajate palkade tõusuks.\nESTAL on seisukohal, et universaalse postiteenuse valdkonda reguleerivad postiseadus ja majandusministeeriumi vastavad määrused tuleks üle vaadata ning nendega Eesti Postile sätestatud kohustusi analüüsida, et neid vajadusel muuta. ESTAL-i hinnangul tekitavad määrustega sätestatud kohustused Eesti Postile kõrgeid püsikulusid, mille pealt toodab ettevõte ainult kahjumit. Sellises olukorras jääb ametiühingu teatel palkade tõus aastateks lahendamata küsimuseks.\nESTAL möönab, et Eesti Post on tänaseks ületanud madalseisu ja jõudnud viimastel aastatel kasumisse ning on investeerinud suuri summasid tarkvara ja uute töövahendite soetamiseks, kuid paljuski on see tulnud töötajate palkade arvelt.\nSeptembris jõudis konkurentsiamet seisukohale, et Eesti Post taotlus, mille kohaselt tõuseks siseriikliku lihtkirja hind praeguselt 35 sendilt 45 sendile, on õigustatud. Samas langeks näiteks väärtsaadetisena edastatavate standardkirjade baashind kõigis kaalukategooriates 50 sendi võrra, teatas toona amet.\nEesti Posti taotlus puudutas ainult universaalse postiteenuse raames osutatavate teenuste tasusid.


Elvise vlog - 7. postitus: Superstaari Tallinna eelvoor - Elvise Vlog - TV3\nElvis käis "Eesti otsib superstaari" Tallinna eelvoorus ja tegi ühe vinge kokkuvõtte! Vaata, ehk leiad mõne oma sõbragi videost! 😉 Miks inimesed tahavad superstaariks saada? Mis laule nad esitavad? Kas neil on väike närv ka enne kohtunike ette minekut sees? Vaata videot!


Äiatar(Knautia arvensis) – Lilleseadja.ee\nKui juba juttu oli äiakast siis nimepoolest kaaslaseks sobib äiatar!\nÄiatar (Knautia) perekonda kuulub umbes 60 liiki üheaastaseid ja kõrrelisi püsikuid uniohakaliste (Dipsacaceae) sugukonnast. Neid võib leida Euroopast, Kaukaasiast, Siberist ja Vahemeremaadest, kus nende elupaikadeks on metsad, niidud ja kivised nõlvad.\nKnautiaon oma nime saanud Saksa botaaniku Christian Kanut’i järgi, kes elas aastatel 1656-1716. Äiataride õied on sarnased tähtpeade (Scabiosa) õitega. Nad on suhteliselt lamedad ja meenutavad suurt lillat nööpi. Mõnel pool teataksegi äiatari lillanööbi nime all. Eriline on see, et iga varre tipul on vaid üks õisik. Ühes õisikus on aga pisikesi õisi lugematul hulgal. Sageli on neist õitest servmised ülejäänutest suuremad. Äiatari õied on küll väikesed, kuid neis on olemas kõik tavalised õie osad, nii tupplehed, kroonlehed, korralikud tolmukad kui ka emakas. Neis on olemas isegi meenäärmed, mistõttu teda loetakse heaks meetaimeks. Nii võime suvel näha sageli äiatari õiel mõnd mesilast töökalt askeldamas, kuid maiustamas käivad ka teised putukad, isegi kirevad liblikad.\nPaljundada saab taimi seemnetega ja annavad väga hästi ka isekülvi ning võivad muutuda soodsates tingimustes umbrohuks.\nÄiatari nime tekkimise kohta on mitmeid arvamusi. M. J. Eiseni järgi on nimi tulnud vanaaegsest Lõuna-Eestis tuntud sõnast äijätäri. See tähendab naissoost kurivaimu, kurjavaimu (äio, äi) tütart või ema. Mis seoses on see taim äijätäri enesega, jääb paraku selgusetuks. Küllaltki laialt on aga levinud ka nimi jaanilill või jaaninupp. See tuleneb sellest, et äiataril olevat jaaniööl nõiduslikud võimed. Asi käis nii: noored neiud tegid endale neist pärgi ja läksid jaaniööl nelja tee ristumiskohale, seal sai saladuslikul moel ennustada endile tulevikku. Mida seal täpsemalt ennustati, see pole teada, kes siis nõidumisesaladust avaldada tohib. Vähem on levinud nimed krambirohi, naisterohi ja langetõverohi.\nNeed näitavad äiatari tarvitamist ravimtaimena. Krampide ja mõnede naiste hädade vastu kasutamisest on olemas ka kinnitused, langetõvevastasest toimest siiski andmed puuduvad. Kohati on äiatariteed joodud köha ja kopsuhaiguste korral. Saksamaalt on pärit andmed, et temast tehtud tõmmisega saab mitmete nahahaiguste vastu.


Osades: Pääru Oja, Indrek Sammul, Kaie Mihkelson\nSisu: Hiiu mees immigreerub 1917. aastal Ameerikasse ja kirjutab järgmise 50 aasta jooksul koju Hiiumaale oma vennale ja emale kirju.\nMulje: Natuke pime. Natuke veniv. Natuke häiris see, et ma pidin näitleja teksti kuulama, kõrv kikkis, üle mingi tahtlikult tekitatud taustamüra: kiiktooli kääksumine, meremüha.\nMis mõtted tekkisid? Teema kõnetab, lavastuse idee on hea, tegelaskujud on hästi loodud, aga lavastaja oleks võinud siiski Tõnu Õnnepalu teksti rohkem kärpida, ega see mingi püha lehm ei ole, ehkki teksti tekkelugu on ju väga huvitav. Teine koht, mille üle oleks mõelda võinud, oli Hiiu murre: kõik kolm näitlejat rääkisid seda nagu võõrkeelt. Sellest saab ju aru, kui näitleja keelt pursib, olgu või murre. Näitlejad olid tublid, aga see hääldamise püüdlikkus hakkas ühel hetkel närvidele käima. Mulle meeldis, kuidas tükk lavastatud oli, meeldisid need varjuteatri mängud, napid võtted. Heli oleks võinud ju vaiksem olla, aga seegi oli hästi valitud. Aga näitlejate mäng mind seekord millegipärast ei veennud, nad ei olnud kohal.\n"Inimesed, kohad ja asjad"\nOsades: Evelin Võigemast, Piret Kalda, Andres Raag, Argo Aadli, Indrek Ojari jt.\nSisu: Näitlejanna läheb sõltuvusravile, mis ta seal tunneb ja kuidas see õnnestub.\nMulje. Kuidagi õõnes. Kuidagi pikavõitu. Kangesti oleks tahtnud neid monolooge kärpida, mõte kippus uitama.\nMis mõtted tekkisid? Mõtlesin enne teatrit, et noo, kindlasti see kõnetab mind, alkoholiteema ja nii. Aga ei kõnetanud. Eks asju annab igat moodi sõnastada ja mina olen need sõnastanud kuidagi hoopis teisiti. Aga võib ka olla, et teatris ikka otsitakse samastumismomenti ja mul on tõrge samastuda selliste ülimalt üksildaste ja katkiste hingedega, kelle jaoks elu on hädaorg, maailm pasameri ja nemad ise lilled seal sees. Selle koha peal küll muigasin äratundvalt, kui peategelane ütles arstile, et tal on targemat arsti vaja, kedagi sellist, kes oleks Foucault'd lugenud, ja arst küsis, et kas te joote postmodernismi tõttu. Nõustun Kairi Printsiga: tükk on haarav niika…\nOsades: Ott Sepp, Märt Avandi, Tõnu Kark, Ester Kuntu jt\nSisu: Eesti esimese filmitegija Johannes Pääsukese uurimisretk Setumaale 1912. aasta suvel koos baltisakslasest sõbra Volteriga.\nKino: Mustamäe Apollo\nMulje: Hea meelelahutus, palju kindla peale minekut, vähe ajaloolist tõde.\nMis mõtted tekkisid? Olin enne filmivaatamist lugenud Margit Adorfi materdavat arvustust, kus ta küsib, miks Hardi Volmer Pääsukest vihkab ja nimetab tegelasi üheplaanilisteks ja karikatuurseteks, seevastu kiidab aga Tõnu Kargi ja Merle Jäägeri rolle. Minu meelest olid just need kaks rolli filmi kõige üheplaanilisemad ja karikatuursemad, eriti Kargi oma. Adorf ütleb veel, et ta ei usu hetkekski, et tõeline Johannes Pääsuke oli niisugune kehkenpüks, kelles puudus vähimgi tõsidus. Mina ka ei usu ja filmis ma ei näinud ka Pääsukese juures mingit kehkenpükslikkust, selle filmi Pääsuke oli hoopis uljas ja uudishimulik noormees, keda huvitas siin maailmas absoluutselt kõik ja kes tahtis kõike…\nOsades: Andrus Vaarik, Liis Lass, Argo Aadli, Kersti Tombak, Nils Mattias Steinberg, Jessica Agneta Kari\nTeater: Jäneda Pullitalliteater\nSisu: kahe paari suhtedraamad väikeses müstilises absurdikastmes\nMulje: selle Jaan Tätte näidendi oleks peaaegu võinud kirjutada Andrus Kivirähk. Kui sealt välja rookida kogu naiivmetafüüsika ja elu mõtte üle targutamine, olekski see võinud olla kehvemat sorti Kiviräha näidend, just huumori ja absurdivõtme poolest. Näitlejad olid erakordselt tublid, lavastaja oli olnud natuke laisk ja/või tarbetult tekstitruu ning autor oli ilmselt lihtsalt istudes kirjutanud. Näidendite autorid peaksid proovima seda Hemingway nippi - kirjutada seistes. Nii tekib (ehk) palju vähem mõttetut ja naiivset tekstimassiivi.\nMis mõtted tekkisid? Selles tükis oli päris palju põhjendamatut, mida oleks saanud lahendada teisiti. Näiteks algus, kus rahvas aeti korraks sinna "Tõe ja õiguse" kõrtsituppa seisma. Näiteks tegelaste ennast tutvustavad …


Aed: Kuidas Hoolitseda Lobster Claw Heliconia Plant - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Kuidas Hoolitseda Lobster Claw Heliconia Plant\nKui eksootilised taimed on teie mäng, siis on homaari kik kindlasti oma maastikus koduvööndiks. Ameerika ühendriikide põllumajandusministeeriumi jõudsalt kasvatatakse taimede tugevus 10 ja soojema, homaari küünar (heliconia spp.), mida nimetatakse ka vale-paradiisiks või papagoi nokdeks, suured banaanika lehed ja värvilised klastrid...\nMõned heliconia lilled sarnanevad homaari küünised, seega üldine nimi.\nKui eksootilised taimed on teie mäng, siis on homaari kik kindlasti oma maastikus koduvööndiks. Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi jõudsalt kasvatatakse taimede tugevusvööndit 10 ja soojemat, homaari küünar (Heliconia spp.), Mida nimetatakse ka vale-paradiisi või papagoi kandideks, suured banaanikarja lehed ja huvitavalt kujunenud õied värvilised klastrid. Hoolitse oma homaari küünte põhivajaduste eest, mis hõlmavad regulaarset toitmist ja kaunistusi, et luua oma aias õitsemist.\nPõletada lähedal asuvaid puid ja põõsaid, kui on vajalik homaari küünis, vähemalt kuus päikesevalgust päevas. Ideaalis peaks sellel pärastlõunal olema mõni kerge varjund, et kaitsta seda päikese käes kõige kuumemal päeval.\nVesi hobune hõõrutub sageli, eriti kuuma ilmaga, niiskuse hoidmiseks. Lisage 2 tolli mulla ümber taime põhja, et aidata mullas säilitada niiskust. Kompostid toimivad hästi multšinaana ja aitavad ka mullas rikkalikult ja viljakalt kasvatada, mis sobib ideaalselt homaarikkade kasvamiseks.\nViljastage homaari kik kuus kevadest kuni sügiseni, kui taim aktiivselt kasvab. Kasutage universaalset väetist, näiteks 10-10-10, kasutades sildil näidatud kogust. Piserdage väetist põhja ümber ja veedake see hiljem. Kui lehtedel läheb väetist, loputa see maha oma aia voolikuga.\nLõika lille varred pärast nende õitsemist, et teha ruumi uutele lilledele ja puhastada taime.\nEnne uue kasvu tuleb jagada homaari küüs kevadel. Puhastage kühm ettevaatlikult üles, kaevates umbes 6-8 tolli sügavust. Selle risoomid asuvad pinnase pinnal, kuid juured võivad laieneda palju sügavamale. Hoolikalt jagage risoomid oma kätega. Vajadusel kasutage noa. Seejärel tõmmata risoomid samale sügavusele nagu enne, paigutades need umbes 2 jalga.\nKasvake homaari kotti, kui elate külma ilmaga. Kasutage hästi kuivendavat mulda. Kui see on liiga kompaktne, lisage segule mõni jäme liiv, turbasamblit või perliit, et luua kerge ja õhuline segu. Enne esimest külma viige taim siseruumides. Seejärel võtke see tagasi pärast viimast külma.\nKuidas Teada Saada, Kas Pakkumine On Esitatud Hud-I Majas


Kokaõpilane Postitus: 86 Jõuan ka vist oma viimase aja supid siia ritta seada! Tavaline kana-klimbisupp Spinatipüreesuppja Brokkolipüreesupp kitsejuustuga ja täna valminud imehea porru-maapirnisupp (porru, varsseller, maapirn, vahukoor, puljong)Ja üks mu lemmiksupp, mille retsepti jagaksin oleks Prantsuse kevadsuppja teine lemmiksupp on Kana-estragonisupp\nNami-Nami peakokk Postitus: 12512 Auhinnaraamatud on sel korral kirjastuselt Pegasus ning selleks on äsja ilmunud ARAABIA KÖÖGI RADADEL. Egiptuses ja Marokos (3 eksemplari). Lisaks on Victorinox pannud välja uhked roosipuust käepidemega koorimisnoad (3 tükki) - siis on ka edaspidi suppe valmistades hea lihtne köögivilju koorida :) Šveitsis valmistatud nugadel on eluaegne garantii materjali- ja tootmisdefektide vastu. Ilsu:Pille:Veel täna-homme on võimalus oma maitsvad supid nii-öelda üles anda, et loosimisel osaleda! Auhinnad on väga toredad!Ootame huviga ;)Nii, suutsin leida vaba hetke, kus kõik lapsed magasid ja ise veel üleval olin :)Kokku sain 45 supikeetjat - väga tore tulemus ja suur-suur aitäh teile kõigile!Otsustasin, et sellise suure arvu puhul loosin raamatud ja noad eraldi välja, kokku siis kuus auhinnasaajat. Fortuunaks oli Kristjan, tema numbrid andsid järgmised kasutajanimed mulle.Raamatud saavad Mngmng, Tiina ja LiisiVictorinoxi koorimisnoad saavad Fre, Andra ja Leoola\nKokaõpilane Postitus: 16 Oi, kui tore uudis:)\nAbikokk Postitus: 808 Aitäh! Oli tore kokkamine :)\nAbikokk Postitus: 1022 Pille:Victorinoxi koorimisnoad saavad Fre, Andra ja LeoolaYpa!\nAbikokk Postitus: 1223 Ooo! Aitäh! Nüüd veel enam põhjust läbi astuda ;)\nAbikokk Postitus: 1022 Pille:Victorinoxi koorimisnoad saavad Fre, Andra ja LeoolaVabandust, minu Nami-nami aktiivsus on viimasel ajal õige hüplik olnud ja tahtsin küsida et mis tänapäeval auhindade kättesaamiseks omalt poolt tegema peab?\nNami-Nami peakokk Postitus: 12512 Fre:Pille:Victorinoxi koorimisnoad saavad Fre, Andra ja LeoolaVabandust, minu Nami-nami aktiivsus on viimasel ajal õige hüplik olnud ja tahtsin küsida et mis tänapäeval auhindade kättesaamiseks omalt poolt tegema peab?Tuleb läbi astuda või siis järgmist Nami-Nami kokakoolitust oodata või siis loota, et ma suudan mingil konkreetsel päeval selle raamatu ühte konkreetsesse kesklinna salakohta saata :)PS Kuna ma postiaadresse ei säilita, siis Liisi ja teised, kes ei ela pealinnas, peavad mulle info@nami-nami.ee meilile oma postiaadressi uuesti saatma.\nAbikokk Postitus: 570 Vauu, niii tore uudis, kohe kirjutan Sulle Pille\nKokaõpilane Postitus: 16 Sain täna oma raamatu kätte. Suured suured tänud:)\nAbikokk Postitus: 719 Suvikõrvitsasupp tatraga