Transseksuaalide seksimasinatega kepp online ᐉ ❤ BojoCams\nSeksikad transad live kaamerate ees kepimasinatel ratsutamas\n#pepuseks #sügav minett #näkku laskmine #seks\n#suuseks #pepusse laskmine #näkku laskmine #hõõrumine\n#persest suhu #jalafetiš #massaaž #imemine\n#oraalseks #fantaseerimine #rusikaseks #massaaž\n#peenise imemine #topeltpenetratsioon #lakkumine #suitsetamine\n#pihku peksmine #armatsemine #õrritamine #tõmbamine\n#pepuseks #sisselaskmine #pepusse laskmine #HD+\n#anaalnäpuseks #bdsm #pepuseks #lakkumine\n#suuseks #sperma vahetamine #dildoga mängimine #dildoga masturbeerimine\n#kolmekas #suhtlemine #lakkumine #allaneelamine\n#dildoga seksimine #näol istumine #pihku peksmine #armatsemine\n#sisselaskmine #nautimine #allaneelamine #Mängud\n#riista imemine #pepusse laskmine #ejakuleerimine #sügav minett\n#bdsm #peenise imemine #ohmibod #Toa kuningas\n#kottide imemine #näpuseks #pihku peksmine #pepulakkumine\n#kottide lakkumine #fantaseerimine #striptiis #jalafetiš\n#tantsimine #dildoga mängimine #suhu toppimine #pepulakkumine\n#persest suhu #sisselaskmine #sügav minett #fantaseerimine\n#suuseks #suhtlemine #sperma vahetamine #handjob\n#anaalkeelekas #pepusse laskmine #nautimine #massaaž\n#näkku laskmine #dildoga seksimine #ejakuleerimine #masinatega seksimine\n#suhu laskmine #näkku laskmine #suitsetamine #imemine\n#kottide lakkumine #massaaž #striptiis #ohmibod\n#suuseks #oraalseks #masinatega seksimine #lovense\n#kottide imemine #suuseks #suhtlemine #nautimine\n#kreemipirukas #masinatega seksimine #masturbeerimine #imemine\n#anaalnäpuseks #sisselaskmine #striptiis #Mängud\n#suhu toppimine #pihku peksmine #imemine #õrritamine\n#suuseks #suhu laskmine #pepulakkumine #ohmibod\n#bdsm #suuseks #kreemipirukas #Mängud\n#kottide lakkumine #riista imemine #jalafetiš #pepulakkumine\n#sperma vahetamine #sügav minett #dildoga masturbeerimine #näkku laskmine\n#anaalkeelekas #kaamera-show #masinatega seksimine #handjob\n#liputamine #handjob #imemine #ohmibod\n#aasia massaž #näpuseks #liputamine #armatsemine\n#pepusse laskmine #nautimine #jalafetiš #liputamine\n#kaamera-show #suudlemine #armatsemine #allaneelamine\n#kottide lakkumine #dildoga mängimine #liputamine #õrritamine\nSaak erootiline shemales minna frickin mängud saba uurimise live sex cam! Mitmed shemale mustrid sellel veebilehel kipuvad olema pühendatud Interneti kasutajad meeles puhuriga tegijad. Nad juba teavad, et praktiliselt midagi muutub neid raisata Kodak ulatusliku tranny massid parem kui kellel smart võimatu perse puurimine. Peamiselt, kui nad reisivad hellitada puurimine logitech augud tänu odavaim kruvimiseks arvuti leiad seal on-Sybian.See kruvimiseks toote täidab hämmastav asju nende Perversne shemales sitapead ilma ei põhjusta neil hingata nordictrack väga suur trannie akõik kohad täis. Tõesti Sybian annab neile rõõmu krediitkaardi ettevõtted soovivad. Selles on vähe kahtlust, kõik uskumatult tegijad väga, aga nad ei saa mahutada liiga lihtne uurimine ja dildoing algatusel, et meie shemale lahendusi kannatamatult nõuda. Nautige mõnda neist adeptly sõidu need suured fuckmachines tahes meie live sex cam! Iga TS jooksul dokument on uskumatult tunda seoses armatsemine, et nad olen läinud üsna rõhutades magama. Rahuldust oma isikliku meeleline isu on õiglaselt kokku aja kutsumus! Üks eriti suur hulk mehi ja mõned naised ei saatundub, et tegeleda. Selle pärast, palju meie trannies valida kuradi seadmed sugu seotud rõõmu. Ja Jumal tänatud mitu nii naiste ja meeste vaatamise Saksamaa täiskasvanud illustreerib, inimesed alatasa valida suur etendus kasutades oma ideaalne frickin seadmed. Vaikselt dildoing tema praod ja peksma neid selves kohta mammut mehaanik peenised tunneb äärmuslik, kuid ei ole see isegi parem rida Sybian tõhus ja raevukas elegants, mis näitab kõiki summa rahulolu sul tegelikult? Soigumine ja kriiskamine pea maha mugavuse miljoneid inimesi üle kogu? Meie uus suur shemale tüdrukudilmselt arvan-nii! Palju tõeliselt on shagged poolt Perversne frickin kasutamise masinad ei ole täiesti piisav kogus trannies. Selliseid tooteid tõsiselt tahavad paljastada enamik meelelahutus kasutades turul! Mis on siis, kui kõik meie vabalt saadaval täiskasvanute konverentsil tulevad! Everyones jutukas pakkumise need trannies viis teha tööd oma muljetavaldav armatsemine annab, kui ees palju inimesi. Igaüks tulevad selle url saab vaadata neid ettevõtteid puurimine ja dildoing see sitapead assortii frickin süsteemid meie 100 % tasuta ei salvestus jututubades! Aga seal on suurenenud! Oleainult sa alustada näha iga lovemaking selgitab umbes post usinalt ilma veeta peenraha, kuid saate lisaks rääkida kõigi teiste osalejate oma avatud jututuba. Mõned meist lisaks, tagada, et teil on võimalus pöörduda kas shemale alustest sellel veebilehel täita eksklusiivne telesaate, just teie jaoks! Naudi!


Hotellid Vase Kanjon (ja ümbruskond) - Tasuta tühistamise võimalus | Hotels.com\nLinna Vase Kanjon (ja ümbruskond) hotellid\nHotellid Vase Kanjon (ja ümbruskond)\nOtsing hotellid Vase Kanjon (ja ümbruskond)\nVase Kanjon (ja ümbruskond) – populaarsemad vaatamisväärsused\nCascada de BasaseachiKohalikest monumentidest väärib vaatamist kesklinnapiirkonnast 65,8 km kaugusel asuv Cascada de Basaseachi.\nCerocahui misjonKohalikest monumentidest väärib vaatamist kesklinnapiirkonnast 33,2 km kaugusel asuv Cerocahui misjon.\nTemorise väljakKohalikest monumentidest väärib vaatamist kesklinnapiirkonnast 51,9 km kaugusel asuv Temorise väljak.\nAvastage Vase Kanjon (ja ümbruskond)\nHotellid Vase Kanjon (ja ümbruskond) – Hotels.com abiga on lihtne leida sobiv hotell Vase Kanjon (ja ümbruskond), võrrelda tubade hindu ja kohe vaadata vabade kohtade olemasolu. Meie veebilehel on imelihtne leida ja broneerida reisiks soodne Vase Kanjon (ja ümbruskond) hotell. Iga hotell on varustatud kaardiga. Lisaks hotellitubade kirjeldustele ja fotodele oleme lisanud külastajate hinnagud ja pikemad arvustused, kus on juttu hotelli asukohast, ümbruskonna meelelahutusvõimalustest, tubade mugavusest ning majutuse ja teenuste kvaliteedist. Meie kliendiprogrammiga Hotels.com™ Rewards liitudes teenite iga 10 öö eest 1 öö tasuta.


Vastuvõetud tekstid - Pestitsiidide säästev kasutamine - Teisipäev, 12. veebruar 2019\nMenetlus : 2017/2284(INI)\nDokumendi valik : A8-0045/2019\n– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 850/2004 püsivate orgaaniliste saasteainete kohta ning millega muudetakse direktiivi 79/117/EMÜ(2),\n– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrust (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta(3) (jääkide piirnormide määrus),\n– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaalide Agentuur ning muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ(4),\n– võttes arvesse Euroopa rakendamishinnangut määruse ja selle asjaomaste lisade kohta, mille Euroopa Parlamendi uuringuteenistus avaldas 2018. aasta aprillis,\n– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009(6),\n– võttes arvesse nõukogu 7. aprilli 1998. aasta direktiivi 98/24/EÜ töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohtude eest tööl(7) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta bioloogiliste mõjuritega kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl(8),\n– võttes arvesse nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (elupaikade direktiiv)(9) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (loodusliku linnustiku direktiiv)(10),\n– võttes arvesse nõukogu 3. novembri 1998. aasta direktiivi 98/83/EÜ olmevee kvaliteedi kohta(11),\n– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik(12),\n– võttes arvesse komisjoni 31. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/90/EÜ, millega sätestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2000/60/EÜ vee seisundi keemilise analüüsi ja seire tehnilised näitajad(13),\n– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiivi 2009/127/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2006/42/EÜ seoses pestitsiididega töötlemise masinatega(14),\n– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. augusti 2013. aasta direktiivi 2013/39/EL, millega muudetakse direktiive 2000/60/EÜ ja 2008/105/EÜ seoses veepoliitika valdkonna prioriteetsete ainetega(15),\n– võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse eeskirjad, kuidas toetada liikmesriikide koostatavaid Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavaid ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavu (ÜPP strateegiakavad), ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EL) nr 1305/2013 ja (EL) nr 1307/2013 (COM(2018)0392),\n– võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Põllumajandus ja säästev veemajandus Euroopa Liidus“ (SWD(2017)0153),\n– võttes arvesse komisjoni 12. juuli 2006. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Pestitsiidide säästva kasutamise temaatiline strateegia” (COM(2006)0373 - SEC(2006)0894 - SEC(2006)0895 - SEC(2006)0914)(16),\n– võttes arvesse oma 7. juuni 2016. aasta resolutsiooni innovatsiooni ja majanduse arengu soodustamise kohta Euroopa põllumajandusettevõtete juhtimise tuleviku heaks(17),\n– võttes arvesse oma 7. juuni 2016. aasta resolutsiooni tehnoloogiliste lahenduste kohta säästva põllumajanduse jaoks ELis(18),\n– võttes arvesse oma 15. veebruari 2017. aasta resolutsiooni madala riskiastmega bioloogiliste pestitsiidide kohta(19),\n– võttes arvesse oma 24. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni komisjoni rakendusmääruse eelnõu kohta, millega uuendatakse toimeaine glüfosaat heakskiitmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa(20),\n– võttes arvesse oma 1. märtsi 2018. aasta resolutsiooni ELi mesindussektori väljavaadete ja probleemide kohta(21),\n– võttes arvesse oma 13. septembri 2018. aasta resolutsiooni taimekaitsevahendite määruse (EÜ) nr 1107/2009 rakendamise kohta(22),\n– võttes arvesse direktiivi 2009/128/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks) käimasolevat Euroopa tasandil rakendamise hindamist ja Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 15. oktoobril 2018 avaldatud aruannet,\n– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1185/2009, mis käsitleb pestitsiidide statistikat(23),\n– võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1185/2009 (mis käsitleb pestitsiidide statistikat) rakendamise kohta (COM(2017)0109),\n– võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 2014. aasta eriaruannet „ELi veepoliitika eesmärkide integreerimine ühisesse põllumajanduspoliitikasse: osalised edusammud“,\n– võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2017. aasta aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule liikmesriikide riiklike tegevuskavade ja pestitsiidide säästvat kasutamist käsitleva direktiivi 2009/128/EÜ rakendamisel tehtud edusammude kohta (COM(2017)0587),\n– võttes arvesse tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi 2017. aasta oktoobri koondaruannet selle kohta, kuidas liikmesriigid on rakendanud meetmeid, millega saavutada direktiiviga 2009/128/EÜ ette nähtud eesmärk pestitsiidide säästva kasutamise osas(24),\n– võttes arvesse seitsmendat keskkonnaalast tegevusprogrammi(25),\n– võttes arvesse ÜRO eriraportööri 2017. aasta raportit, mis käsitleb õigust toidule ja mis koostati ÜRO inimõiguste nõukogu resolutsioonide 6/2, 31/10 ja 32/8 kohaselt(26),\n– võttes arvesse liikmesriikides madala riskiastmega taimekaitsevahendite kättesaadavuse suurendamise ja integreeritud taimekaitse kiirema elluviimise rakenduskava, mille koostas säästva taimekaitse eksperdirühm ja mille nõukogu kiitis heaks 28. juunil 2016. aastal(27),\n– võttes arvesse Prantsusmaa Senati 19. mai 2017. aasta resolutsiooni pestitsiidide kasutamise piiramise kohta Euroopa Liidus(28),\n– võttes arvesse oma 16. jaanuari 2019. aasta resolutsiooni pestitsiididele lubade andmise ELi menetluse kohta(29),\n– võttes arvesse 18. oktoobril 2017. aastal avaldatud teadusuuringut lendavate putukate biomassi kohta(30),\n– võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A8-0045/2019),\nA. arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/128/EÜ pestitsiidide säästva kasutamise kohta (edaspidi „direktiiv“) nähakse ette hulk meetmeid, et saavutada ELis pestitsiidide säästev kasutamine, vähendades pestitsiidide kasutamisega seotud riske ja selle mõju inimeste tervisele ja keskkonnale ning edendades integreeritud taimekaitset ja alternatiivseid taimekaitsemeetodeid või tehnikaid, nagu pestitsiidide kemikaalivabad alternatiivid või madala riskiastmega taimekaitsevahendid, mis on määratletud määruses (EÜ) nr 1107/2009, et vähendada sõltuvust pestitsiididest ning kaitsta inimeste ja loomade tervist ning keskkonda;\nB. arvestades, et direktiiv on väärtuslik vahend, mis aitab tagada keskkonna, ökosüsteemide ning inimeste ja loomade tervise kaitse pestitsiidides sisalduvate ohtlike ainete eest, pakkudes kestlikke ja ökoloogilisi lahendusi suuremate ja mitmekesisemate töövahendite jaoks, et kõrvaldada ja ennetada kahjuritest, haigustest, umbrohust ja invasiivsetest võõrliikidest tingitud saagikadu ning võidelda patogeenide vastu; arvestades, et direktiivi täielik ja terviklik rakendamine on eeltingimus, et saavutada kõrgetasemeline kaitse ja üleminek säästvale põllumajandusele, ohutu ja tervisliku toidu tootmine ja mittetoksiline keskkond, mis tagab inimeste ja loomade tervise kaitse kõrge taseme;\nC. arvestades, et kuigi integreeritud taimekaitse võib aidata ära hoida kahjurite tekitatud saagikadu, on selle peamine eesmärk võimaldada pestitsiidide kasutajatel üle minna tavadele ja toodetele, mis on inimeste tervisele ja keskkonnale kõige vähem ohtlikud, nagu on sätestatud direktiivi artiklis 14; märgib, et igal juhul on paljud uuringud näidanud, et pestitsiidide kasutamist on võimalik märkimisväärselt vähendada ilma mingi negatiivse mõjuta saagile;\nD. arvestades, et direktiivi tuleb tõlgendada koostoimes kahe peamise õigusaktiga, mis hõlmavad pestitsiidi täielikku olelustsüklit alates selle turule laskmisest (määrus (EÜ) nr 1107/2009) ja mis lõpeb jääkide piirnormide kehtestamisega (määrus (EÜ) nr 396/2005); seetõttu on võimatu saavutada direktiivi eesmärki kaitsta inimeste tervist ja keskkonda pestitsiidide kasutamisega seotud ohtude eest, ilma et nn pestitsiidide paketti täielikult rakendataks ja nõuetekohaselt jõustataks;\nE. arvestades, et pestitsiidide kasutamisest inimeste tervisele ja keskkonnale tuleneva ohu ja mõju vähendamiseks peaksid komisjon ja liikmesriigid tegelema võltsitud ja ebaseaduslike pestitsiidide küsimusega ning muret tekitava probleemiga imporditud põllumajandustoodetega, mida on töödeldud ELis keelatud või piiratult kasutatavate kemikaalidega;\nF. arvestades, et komisjoni ja liikmesriikide praegused tavad seoses toimeainete heakskiitmisega ja taimekaitsevahenditele lubade andmisega ei ole direktiivi eesmärkide ja otstarbega vastavuses; arvestades, et praegused tavad takistavad kaitse kõrgeima taseme saavutamist ning säästlikule põllumajandussektorile ja mürgivabale keskkonnale üleminekut;\nG. arvestades, et olemasolevad tõendid näitavad selgelt, et direktiivi rakendamine ei ole piisavalt kooskõlas seotud ELi poliitikavaldkondadega pestitsiidide, põllumajanduse ja säästva arengu valdkonnas, eelkõige ühise põllumajanduspoliitikaga (ÜPP) ja taimekaitsevahendite määrusega; arvestades, et direktiivil on koos seonduvate ELi tasandi meetmetega suur potentsiaal edendada riikide jõupingutusi ja meetmeid põllumajandussektoris, anda neile lisaväärtust, ning tugevdada keskkonna ja inimeste tervise kaitset;\nH. arvestades, et kehtiv õigusraamistik, sealhulgas andmenõuded, on koostatud keemiliste taimekaitsevahendite hindamiseks ja juhtimiseks ning on seetõttu sobimatud madala riskiastmega bioloogiliste toimeainete ja toodete jaoks; arvestades, et see halvasti sobiv raamistik aeglustab oluliselt madala riskiastmega bioloogiliste taimekaitsevahendite turule sisenemist, heidutades sageli taotlejaid; arvestades, et see takistab innovatsiooni ja pärsib ELi põllumajanduse konkurentsivõimet; arvestades, et ee toob kaasa ka selle, et enam kui 60 toimeainet, mille Euroopa Komisjon on tunnistanud asendamisele kuuluvaks, jäävad asendamata, sest puuduvad ohutumad alternatiivid, sealhulgas madala riskiastmega bioloogilised toimeained;\nI. arvestades, et madala riskiastmega taimekaitsevahendeid, sealhulgas bioloogilisi taimekaitsevahendeid on vähe saadaval; arvestades, et ainult 13 toimeainet, sealhulgas 12 bioloogilist toimeainet ELi turul kättesaadavast ligikaudu 500st toimeainest on heaks kiidetud madala riskiastmega toimeainena; arvestades, et direktiivi ebapiisav rakendamine on tegelikult loonud Euroopas ebavõrdsed tingimused, sest erinevad siseriiklikud tavad takistavad jätkusuutlike alternatiivide optimaalset kasutuselevõttu turul; arvestades, et selline olukord on raskendanud alternatiivsete madala riskiastmega ja mittekeemiliste toodete piisavat sisenemist ELi turule, mis vähendab nende atraktiivsust põllumajandustootjate jaoks, kes võivad lühikese aja jooksul valida pigem kulutõhusamad alternatiivid; arvestades, et madala riskiastmega taimekaitsevahendite, sealhulgas bioloogiliste taimekaitsevahendite vähene kättesaadavus takistab integreeritud taimekaitse arendamist ja rakendamist;\nJ. arvestades, et mahepõllumajandusel on oluline roll vähese pestitsiidikasutusega põllumajandussüsteemina ning seda tuleks veelgi julgustada;\nK. arvestades, et üha enam on tõendeid selle kohta, et putukate populatsioon jätkab Euroopas massilist vähenemist, mis on seotud pestitsiidide kasutamise praeguse tasemega; arvestades, et putukate arvukuse täheldatud järsk langus avaldab negatiivset mõju kogu ökosüsteemile ja bioloogilisele mitmekesisusele, aga ka põllumajandussektorile ning selle tulevasele majanduslikule heaolule ja toodangule;\nL. arvestades, et Euroopa seisab praegu teelahkmel, mis määrab kindlaks põllumajandussektori tuleviku ja liidu võimalused saavutada pestitsiidide säästev kasutamine, seda eelkõige ÜPP reformi kaudu; arvestades, et ÜPP reformimine võimaldab oluliselt tugevdada poliitika täiustamist ja ühtlustamist, samuti direktiivi rakendamist, ning hõlbustada üleminekut keskkonnasäästlikumatele põllumajandustavadele;\nM. arvestades, et võimalike riskide tõttu, mida tavapärased taimekaitsevahendid inimese tervisele, loomadele ja keskkonnale kujutavad, tekitab nende kasutamine järjest rohkem avalikku mõttevahetust;\nN. arvestades, et oluline on edendada alternatiivsete menetluste või võtete väljatöötamist, et vähendada sõltuvust tavapärastest pestitsiididest ja tegeleda suureneva resistentsusega tavapäraste taimekaitsevahendite suhtes;\nO. arvestades, et määruses (EÜ) nr 1107/2009 kohustatakse nõukogu tagama, et nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks)(31) III lisas sätestatud kohustuslikud haldusnõuded hõlmavad integreeritud taimekaitse põhimõtteid, sealhulgas hea taimekaitsetava ning taimekaitse, taimekahjustajate tõrje ja põllukultuuride majandamise mittekeemilisi meetodeid;\nP. arvestades, et integreeritud taimekaitse põhimõtete rakendamine on direktiivi kohaselt ELis kohustuslikud; arvestades, et liikmesriigid ja kohalikud ametiasutused peaksid panema suuremat rõhku pestitsiidide säästvale kasutamisele, sealhulgas madala riskiga alternatiivsete taimekaitsevahendite kasutamisele;\nQ. arvestades, et pestitsiidide säästvat kasutamist ei ole võimalik saavutada, võtmata arvesse inimeste kokkupuudet toimeainete ja muude koostisainete kombinatsioonidega ning nende kumulatiivset ja võimalikku koostoimet ja sünergilist mõju inimeste tervisele;\n1. tuletab meelde pestitsiidide säästva kasutamise temaatilise strateegia konkreetseid eesmärke, muu hulgas pestitsiidide kasutamisest tulenevate tervise- ja keskkonnaohtude ja ohtude minimeerimist; pestitsiidide kasutamise ja levitamise tõhusamat kontrollimist; ohtlike toimeainete sisalduse vähendamist, sealhulgas kõige ohtlikumate toimeainete asendamist ohutumatega ja muude alternatiividega kui kemikaalid; väheste pestitsiididega või pestitsiidivaba maaviljeluse ergutamist; ja strateegia eesmärkide täitmiseks tehtud edusammude jaoks läbipaistva aruandlus- ja järelevalvesüsteemi loomine, muu hulgas sobivate näitajate väljaarendamise kaudu;\n2. peab oluliseks, et direktiivi rakendamist hinnataks üheskoos ELi üldise pestitsiidipoliitikaga, sealhulgas taimekaitsevahendite määrusega, määrusega (EL) nr 528/2012 (biotsiidide määrus)(32), jääkide piirnormide määrusega ja määrusega (EÜ) nr 178/2002 (üldiste toidualaste õigusnormide kohta)(33) kehtestatud eeskirjadega;\n3. peab kahetsusväärseks asjaolu, et liikmesriikides rakendamisel tehtud edusammude üldine tase ei ole piisav, et täita direktiivi põhieesmärgid ja vallandada selle täispotentsiaal pestitsiidide kasutamisest tulenevate üldiste riskide vähendamiseks ning samal ajal vähendades sõltuvust pestitsiididest, edendades üleminekut keskkonnaalaselt jätkusuutlikule ja ohutule taimekaitsetehnikatele ning saavutada kiireloomuliselt vajalik keskkonna- ja tervisenäitajate parandamine, mille jaoks direktiiv välja töötati; taunib komisjoni poolset kolmeaastast viivitust direktiivi rakendamisaruande esitamisel;\n4. rõhutab, et direktiivi rakendamine peab olema igakülgne ja hõlmama kõiki vajalikke aspekte ning et teatud elementide osalisest rakendamisest, jättes samas teised rakendamata, ei piisa pestitsiidide säästva kasutamise kui direktiivi üldeesmärgi saavutamiseks; rõhutab tõsiasja, et integreeritud taimekaitse tavade, näiteks kemikaalivabade alternatiivide ja madala riskiastmega taimekaitsevahendite rakendamisel on selle eesmärgi täitmiseks tehtavas töös tähtis osa;\n5. märgib, et komisjoni 2017. aasta eduaruandes tuvastati märkimisväärsed puudujäägid liikmesriikide riiklike tegevuskavade täitmisel, mis viitab asjaolule, et teatavad riigid on vähem pühendunud keskkonna ja inimtervise kaitsmisele, mis võib tekitada ebaausat konkurentsi ja kahjustada ühtset turgu; jätab endale õiguse teavitada nõuded täitmata jätnud liikmesriikidest konkurentsivolinikku;\n6. väljendab muret asjaolu pärast, et ligikaudu 80 % liikmesriikide riiklikest tegevuskavadest ei sisalda konkreetseid andmeid selle kohta, kuidas mõõta paljude sihtide ja eesmärkide saavutamist, eelkõige integreeritud taimekaitse eesmärkide ja veekaitsemeetmete puhul; rõhutab, et see raskendab liikmesriikide direktiivi põhieesmärkide ja otstarbe täitmisel tehtud edusammude mõõtmise protsessi;\n7. peab murettekitavaks asjaolu, et riiklikud tegevuskavad on eri tegevusvaldkondade koguseliste sihtide, eesmärkide, meetmete ja ajakavade kindlaksmääramise poolest ebajärjekindlad, mis muudab tehtud edusammude mõõtmise võimatuks; peab kahetsusväärseks, et ainult viies riiklikus tegevuskavas on seatud kaugeleulatuvad mõõdetavad eesmärgid, millest neli on seotud ohtude vähendamisega ja ainult üks kasutamise vähendamisega; peab kahetsusväärseks asjaolu, et ainult 11 liikmesriiki on esitanud läbivaadatud riikliku tegevuskava, kuigi nende läbivaatamise tähtaeg oli 2017. aasta lõpus;\n8. peab kahetsusväärseks asjaolu, et paljudes liikmesriikides ei rakendata piisavalt integreeritud taimekaitse tavasid, mis lähtuvad kaheksast põhimõttest, seades esikohale pestitsiidide asemel kemikaalivabade alternatiivide kasutamise; peab kahetsusväärseks, et üks peamisi probleeme, mis on seotud integreeritud taimekaitse rakendamisega, mis on direktiivi nurgakivi, näib olevat liikmesriikides kehtivate nõuetele vastavuse hindamise vahendite ja meetodite ning selgete eeskirjade ja juhiste puudumine; rõhutab asjaolu, et integreeritud taimekaitse ulatuslik rakendamine on üks peamisi meetmeid, kuidas vähendada sõltuvust pestitsiidide kasutamisest säästvas põllumajanduses, mis on keskkonnahoidlik, majanduslikult elujõuline ja sotsiaalselt vastutustundlik ning aitab kaasa toiduainetega kindlustatusele Euroopas, tugevdades samal ajal bioloogilist mitmekesisust ning inimeste ja loomade tervist, edendades maapiirkondade majandust ja vähendades põllumajandustootjate kulusid, hõlbustades erinevates Euroopa piirkondades kemikaalivabade alternatiivide ja madala riskiastmega taimekaitsevahendite turuletoomist; rõhutab, et integreeritud taimekaitse tavade kasutuselevõtu tugevdamiseks üksikpõllumajandusettevõtetes on vaja täiendavaid rahalisi stiimuleid ja haridusmeetmeid;\n9. on arvamusel, et integreeritud taimekaitse on põllumajandustootjate jaoks väärtuslik vahend kahjurite ja haigustega võitlemiseks ning tootmisvõimsuse tagamiseks; märgib, et integreeritud taimekaitse intensiivsem kasutuselevõtt täidab kahest eesmärki: tugevdada keskkonna ja bioloogilise mitmekesisuse kaitset ning vähendada põllumajandustootjate kulusid üleminekul säästvamatele alternatiividele ja vähendada tavapäraseid pestitsiide; märgib, et vaja on intensiivsemaid jõupingutusi, et edendada integreeritud taimekaitse kasutuselevõttu teadusasutuste ja liikmesriikide nõuandvate organite kaudu; tuletab meelde, et integreeritud taimekaitse võib täita tähtsat rolli kasutatavate pestitsiidide koguste ja sortide vähendamisel;\n10. märgib, et integreeritud taimekaitse nn töövahendite raames kuulub bioloogilise kontrolli juurde selliste kasulike liikide kasvu soodustamine või kasvatamine, mis tõrjuvad kahjuripopulatsioone ning sellega reguleerivad neid ja hoiavad kontrolli all; rõhutab seetõttu, et on oluline eelistada keemilistele meetoditele säästvaid bioloogilisi, mehaanilisi ja muid keemiavabu meetodeid, kui need võimaldavad rahuldavat taimekaitset; rõhutab samuti, et integreeritud taimekaitses on oluline kasutada keemilisi pestitsiide valikuliselt ja sihipäraselt, sest vastasel juhul need kasulikud kahjuritõrjevahendid likvideeritakse ja põllukultuurid muutuvad seeläbi tulevastele kahjurirünnakutele veelgi vastuvõtlikumaks;\n11. on mures selle pärast, et tavapäraste pestitsiidide madala riskiastmega ja kemikaalivabade alternatiivide kasutuselevõtu edendamisel ja stiimulite loomisel nende alaseks innovatsiooniks ja arendustööks on tehtud väga vähe edusamme; märgib, et kõigest käputäis riiklikke tegevuskavasid sisaldab selliste alternatiivsete toodete ja meetodite registreerimise stiimuleid; rõhutab, et vähemlevinud kasutusviisid on kättesaadavate toimeainete nappuse tõttu eriti haavatavad;\n12. rõhutab, et pestitsiidide säästev ja vastutustundlik kasutamine on taimekaitsevahenditele lubade andmise eeltingimus;\n13. väljendab kahetsust madala riskiastmega toimeainete ning avaliku ja erasektori partnerluste vähese kättesaadavuse pärast, mille põhjuseks on peamiselt pikk hindamis-, autoriseerimise ja registreerimise protsess, mis on osaliselt tingitud asjaolust, et liikmesriikide tasandil järgitakse selliste juhtude jaoks ette nähtud lühemat autoriseerimisajavahemikku (120 päeva) väga harva; rõhutab, et praegune olukord ei vasta integreeritud taimekaitse edendamise ja rakendamise põhimõtetele ning rõhutab, kui tähtis on madala riskiastmega pestitsiidide kättesaadavus, nõuetekohased teadusuuringud ja parimate tavade vahetamine liikmesriikides ja nende vahel, et täielikult kasutada ära integreeritud taimekaitse potentsiaali; on seisukohal, et kiirem heakskiitmise protsess ergutaks valdkonna teadusuuringuid uute madala riskiga toimeainete, sh innovaatiliste madala riskiga ainete väljatöötamise alal, tagades seega, et põllumajandustootjate käsutuses on piisavalt taimekaitsevahendeid ning nad saavad kiiremini kasutusele võtta säästvad taimekaitsevahendid ja suurendada integreeritud taimekaitse efektiivsust;\n14. tuletab aga meelde, et suurenev pestitsiidiresistentsus toob kaasa pestitsiidide suurema kasutamise ja sõltuvuse; võtab teadmiseks, et pestitsiidide ulatuslikum kasutamine ja nendest sõltumine on põllumajandustootjate jaoks väga kulukas, seda nii suurte sisendkulude kui mulla vähenemise tõttu saamata jäänud saagikuse tõttu ja mulla kvaliteedi vähenemise tõttu;\n15. märgib, et madala riskiastmega taimekaitsevahendite ulatuslikum kättesaadavus turul vähendaks toimeainete suhtes tekkiva resistentsuse ohtu ja üldkasutatavate taimekaitsevahenditega seonduvat mõju mittesihtliikidele;\n16. märgib sellega seoses, et pestitsiidide mõjuainete suhtes resistentsuse tekkimine on kiiresti paljunevate kahjurite ja haiguste puhul bioloogiliselt paratamatu nähtus ja üha suurenev probleem; rõhutab seepärast, et keemilistele meetoditele tuleb eelistada säästvaid bioloogilisi, mehaanilisi ja muid keemiavabu meetodeid, kui need võimaldavad rahuldavat taimekaitset; tuletab meelde, et keemilisi pestitsiide tuleb kasutada valikuliselt ja sihipäraselt; rõhutab, et vastasel juhul need kasulikud kahjuritõrjevahendid likvideeritakse ja põllukultuurid muutuvad seeläbi tulevastele kahjurirünnakutele veelgi vastuvõtlikumaks;\n17. nendib ka, et tõenäoliselt aitavad pestitsiidide mahtu vähendada eelkõige süsteemsed muudatused, mis vähendavad vastuvõtlikkust kahjuritele, soodustavad monokultuuride ja ühe kultuuri pideva kasvatamise asemel struktuurilist ja bioloogilist mitmekesisust ning vähendavad kahjurite resistentsust toimeainete suhtes; rõhutab seepärast vajadust pidada esmatähtsaks, rahastada ja integreerida agroökoloogilisi meetodeid, mis muudavad kogu põllumajandussüsteemi kahjurite suhtes vastupidavamaks;\n18. rõhutab, et ÜPP praegusel kujul ei soodusta ega stimuleeri piisavalt põllumajandusettevõtjate sõltuvuse vähendamist pestitsiididest ja mahepõllundusmeetodite kasutuselevõttu; leiab, et 2020. aasta järgses ÜPPs on vaja konkreetseid poliitikavahendeid, et aidata muuta põllumajandustootjate käitumist pestitsiidide kasutamisel;\n19. taunib asjaolu, et komisjoni ettepanek uue 2020. aasta järgse ühise põllumajanduspoliitika kohta ei hõlma kõnealuse ettepaneku III lisas osutatud kohustuslikke majandamisnõuete all integreeritud taimekaitse põhimõtet; rõhutab, et seose puudumine direktiivi ja uue ÜPP mudeli vahel takistab tõhusalt sõltuvuse vähendamist pestitsiididest;\n20. märgib, et enamik liikmesriike kasutavad riiklikke riskinäitajaid, et hinnata kas täielikult või osaliselt pestitsiidide kasutamise negatiivset mõju; tuletab meelde, et hoolimata direktiivi artiklis 15 sätestatud sõnaselgest kohustusest ei ole komisjon kogu ELi hõlmavaid ühtlustatud riskinäitajaid veel kehtestanud, mistõttu ei ole võimalik võrrelda eri liikmesriikides ja liidus tervikuna tehtud edusamme; väljendab heameelt selle üle, et alaline taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee võttis 25. jaanuaril 2019 vastu ühtlustatud riskinäitajad;\n21. rõhutab, et tervisliku ja säästva põllumajandussektori tagamisel on keskse tähtsusega bioloogiline mitmekesisus ja tugevad ökosüsteemid, eelkõige mesilased ja muud tolmeldavad putukad, mis on terve ja säästva põllumajandussektori tagamisel äärmiselt olulised; rõhutab, et bioloogilise mitmekesisuse kaitse ei ole üksnes keskkonnakaitse küsimus, vaid see on ka vahend Euroopa jätkusuutliku toiduga kindlustatuse tagamiseks tulevikus;\n22. on sügavalt mures bioloogilise mitmekesisuse jätkuva ja potentsiaalselt pöördumatu kadumise pärast Euroopas ning tiivaputukate, sealhulgas tolmeldajate ärevusttekitava vähenemise pärast, mida tõendab 2017. aasta oktoobris tehtud lendavate putukate biomassi alane teadusuuring(34), mille kohaselt on lendavate putukate biomass Saksamaa 63. looduskaitsealal vähenenud 27 aasta jooksul rohkem kui 75 %; rõhutab lisaks laialt levinud linnuliikide arvukuse ulatuslikku vähenemist kogu Euroopas, seda ilmselt putukate populatsiooni vähenemise tagajärjel; võtab lisaks teadmiseks pestitsiidide soovimatu mõju mullale ja mullaorganismidele(35) ning muudele mittesihtliikidele; on seisukohal, et pestitsiidid on üks peamisi tegureid, mida peetakse putukate, põllumaade linnuliikide ja muude mittesihtorganismide arvukuse vähenemise põhjustajaks, ning rõhutab veelgi vajadust, et Euroopa läheks üle säästvamale pestitsiidide kasutamisele ja suurendaks põllumajandustootjate jaoks kemikaalivabade alternatiivide ja madala riskiastmega taimekaitsevahendite arvu;\n23. on seisukohal, et neonikotinoide sisaldavatel pestitsiididel on oluline roll mesilaste populatsioonide murettekitavas vähenemises Euroopas, mida näitavad mitmed rahvusvahelised uuringud, mis on olnud aluseks kodanike sadade tuhandete allkirjadega petitsioonidele kogu Euroopast;\n24. tunnistab, kui olulised on riiklikud tegevuskavad ja integreeritud taimekaitse pestitsiidide kasutamise märkimisväärseks vähendamiseks, et vältida pöördumatut bioloogilise mitmekesisuse vähenemist, eelistades võimaluse korral agroökoloogilisi meetmeid ja mahepõllumajandust;\n25. rõhutab lisaks, et jätkusuutlike põllumajandusvalikute arendamine on vajalik selleks, et vähendada kliimamuutuste mõju toiduga kindlustatusele;\n26. väljendab erilist muret nende pestitsiidide jätkuva kasutamise üle, mis sisaldavad mutageenseid, kantserogeenseid või reproduktiivtoksilisi toimeaineid või toimeaineid, millel on endokriinfunktsiooni kahjustavaid omadusi ja mis on inimestele või loomadele kahjulikud; rõhutab, et selliste pestitsiidide kasutamine on vastuolus direktiivi eesmärkide ja otstarbega;\n27. rõhutab, et veekeskkond on pestitsiidide suhtes eriti tundlik; väljendab heameelt asjaolu üle, et liikmesriigid on võtnud mitmesuguseid meetmeid, et kaitsta seda pestitsiidide eest; avaldab kahetsust asjaolu üle, et enamik liikmesriike ei ole kehtestanud veekeskkonna pestitsiidide eest kaitsmise meetmete sihte ja ajakavu ning need, kes seda on teinud, ei täpsusta, kuidas sihtide või eesmärkide saavutamist mõõdetakse; on veendunud, et praegu kasutatavate pestitsiidide seiret veekeskkonnas tuleks parandada;\n28. märgib, et põllumajandus on üks peamisi põhjusi, mis veekogud ei suuda saavutada head keemilist seisundit, sest see toob kaasa reostamise pestitsiididega; rõhutab, et pestitsiidide sisenemise ärahoidmine mageveetorudesse on kulutõhusam kui nende eemaldamistehnoloogiad, ja et liikmesriigid peavad põllumajandustootjatele vastavaid stiimuleid pakkuma; sellega seoses tunnistab ka vee raamdirektiivi rakendamise tähtsust veekvaliteedi parandamiseks; tunneb heameelt edusammude üle, mida liikmesriigid on teinud prioriteetsete ainete käsitlemisel, mille tulemusel on väiksem arv veekogusid jätnud täitmata nõuded sellised ainete kohta nagu kaadmium, plii ja nikkel, samuti pestitsiidid;\n29. väljendab kahetsust asjaolu pärast, et veevarude olukorra halvenemine on toonud üha rohkem kaasa joogivee-ettevõtjate täiendava kohtlemise, et tagada, et olmevesi vastab pestitsiidijääkide piirnormidele, mis on sätestatud nõukogu direktiivis 98/83/EÜ olmeveel kvaliteedi kohta, mille puhul kannavad kulud tarbijad, mitte saastajad;\n30. rõhutab, et osa pestitsiide on rahvusvaheliselt tunnistatud püsivateks orgaanilisteks saasteaineteks, mis tuleneb nende potentsiaalist kaugele kanduda, keskkonnas püsida ning suutlikkusest kogu toiduahelas levida ja ökosüsteemides akumuleeruda, samuti nende märkimisväärset negatiivsest mõjust inimtervisele;\n31. tunneb heameelt asjaolu üle, et kõigis liikmesriikides on taimekaitsevahendite kasutamise valdkonnas kasutusele võetud koolitus- ja sertifitseerimissüsteemid, kuid väljendab kahetsust selle pärast, et osades liikmesriikides ei ole kõigi I lisas loetletud nõutavate teemade suhtes koolituskohustused täidetud; rõhutab kasutajate väljaõppe tähtsust taimekaitsevahendite ohutu ja kestliku kasutamise tagamisel; peab asjakohaseks eristada kutselisi ja mittekutselisi kasutajaid, sest neile ei kehti samad kohustused; toonitab, et taimekaitsevahendite nii kutselised kui ka mittekutselised kasutajad peaksid saama piisava väljaõppe;\n32. märgib, et arukat tehnoloogiat ja täppispõllumajandust võib kasutada taimekaitsevahendite paremaks kasutamiseks ja nende laialikandumise ärahoidmiseks aladele, kuhu neid ei ole vaja, näiteks mehitamata õhusõidukite või GPS-täppistehnoloogia abil; rõhutab lisaks, et selliste lahenduste kasutuselevõttu saaks liikmesriikides parandada, kui see lisataks paremini pestitsiidide kasutajate koolituskursustesse ja sertifitseerimissüsteemidesse riiklikes tegevuskavades;\n33. rõhutab, et taimekaitsevahendeid ei kasutata mitte ainult põllumajanduses, vaid ka umbrohu- ja kahjuritõrjeks aladel, mida kasutavad üldsus või direktiivi artiklis 12a määratletud haavatavad rühmad, sealhulgas avalikud pargid ja raudteed; arvestades, et taimekaitsevahendite kasutamine sellistel aladel ei ole asjakohane; väljendab heameelt asjaolu üle, et mitu liikmesriiki ning paljud piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused on võtnud meetmeid pestitsiidide kasutamise piiramiseks või keelustamiseks üldsuse või haavatavate rühmade kasutatavates piirkondades; märgib siiski, et enamikus liikmesriikides puuduvad mõõdetavad eesmärgid;\n34. väljendab muret selle pärast, et paljud liikmesriigid ei ole tõlgendanud artikli 12 punkti a nõuetekohaselt, tõlgendades seda ainult viitena mittepõllumajanduslikule kasutamisele, kui tegelikult hõlmavad haavatavad rühmad, näiteks määruses (EÜ) nr 1107/2009 määratletud haavatavad rühmad elanikke, kellel on pikaajaline tihe kokkupuude pestitsiididega; märgib lisaks, et komisjon on kinnitanud, et puudub õiguslik põhjus, miks põllumajanduslik kasutamine tuleks artikli 12 sätetest välja jätta;\n35. märgib, et liikmesriigid toetavad jätkuvalt vähese pestitsiidikasutusega põllumajandussüsteemi; väljendab heameelt asjaolu üle, et liidus on jätkuvalt suurenenud mahepõllumajanduslike ettevõtete arv, kuid märgib, et liikmesriigiti tehtud edusammud on endiselt väga erinevad;\n36. võtab teadmiseks, et mahepõllumajandustootjad kannavad naabrite poolse pestitsiidide kasutamise tõttu majanduslikku kahju, näiteks pestitsiidide pihustuse triivi ja püsivate toimeainete liikumise tõttu keskkonnas; märgib, et mahepõllumajandustootjad on seetõttu sunnitud nende kontrolli alt välja jäävate meetmete tõttu müüma selliselt mõjutatud toodet tavatootena, jäädes teiste tootjate tegevuse tõttu ilma hinnalisast või halvimal juhul sertifikaadist;\n37. nendib, et kuigi liikmesriikidel on üldiselt olemas süsteemid teabe kogumiseks ägedate pestitsiidimürgistuste kohta, on nende andmete täpsus ja kasutamisviisid küsitavad; rõhutab asjaolu, et süsteemid sellise teabe kogumiseks krooniliste mürgistuste kohta ei ole laialdaselt kasutusele võetud;\n38. rõhutab asjaolu, et toiduainetes leiduvaid pestitsiidide jääke käsitleva Euroopa Toiduohutusameti viimase aruande kohaselt jääb Euroopas 97,2 % proovidest ELi õigusaktidega ette nähtud normide piiresse, mis annab tunnistust väga range kontrolliga ja ohutust toidutootmise süsteemist;\n39. kutsub liikmesriike üles direktiivi rakendamist edasise viivituseta lõpuni viima;\n40. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et kõik asjaomased sidusrühmad, sealhulgas üldsus, oleksid kõikidesse pestitsiididega seotud sidusrühmade tegevustesse kaasatud, nagu on sätestatud direktiivis 2003/35/EÜ ja Århusi konventsioonis;\n41. kutsub liikmesriike üles direktiivi praktilisel rakendamisel ennetavalt tegutsema, et teha kindlaks puudused ja konkreetsed valdkonnad, mis nõuavad inimeste tervise ja keskkonna kaitse seisukohast erilist tähelepanu, ja mitte piirduma üksnes tavapäraste riiklike ülevõtmis- ja kontrollimehhanismidega;\n42. kutsub liikmesriike üles tunnistama, et EL peab viivitamata tegutsema, et minna üle säästvamale pestitsiidide kasutamisele, ning et peamine vastutus selliste tavade rakendamise eest lasub liikmesriikidel; rõhutab, et on vaja kiiresti tegutseda;\n43. kutsub liikmesriike üles pidama kinni läbivaadatud riiklike tegevuskavade esitamise tähtaegadest; nõuab tungivalt, et liikmesriigid, kes ei ole seda veel teinud, teeksid seda viivitamata, esitades selged kvantitatiivsed eesmärgid ja mõõdetava üldeesmärgi, milleks on pestitsiidide kasutamise riskide ja mõju viivitamatu ja pikaajaline tõhus vähendamine, sealhulgas selgelt määratletud iga-aastased vähendamise eesmärgid, pöörates erilist tähelepanu tolmeldajatele avalduvale võimalikule mõjule ning jätkusuutlike kemikaalivabade alternatiivide ja madala riskiastmega taimekaitsevahendite soodustamisele ja kasutuselevõtule kooskõlas integreeritud taimekaitse põhimõtetega;\n44. kutsub komisjoni üles esitama kogu ELi hõlmava siduva eesmärgi pestitsiidide kasutamise vähendamiseks;\n45. kutsub komisjoni üles arendama edasi suuniseid kõigi integreeritud taimekaitse põhimõtete ja nende rakendamise kohta; palub komisjonil sellega seoses kehtestada suunised kriteeriumide kehtestamiseks, mille alusel mõõta ja hinnata integreeritud taimekaitse rakendamist liikmesriikides;\n46. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma kõik vajalikud meetmed, et soodustada madala riskiastmega pestitsiide, ja seadma prioriteediks kemikaalivabad võimalused ja meetodid, mis põhjustavad tervisele ja loodusele kõige vähem kahju, tagades samal ajal tulemusliku ja tõhusa taimekaitse; rõhutab, et selleks, et see oleks edukas, tuleb tugevdada põllumajandustootjate majanduslikke stiimuleid selliste võimaluste valimiseks;\n47. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pöörama suuremat tähelepanu madala riskiastmega bioloogiliste alternatiivide arendamise, uurimise, registreerimise ja turustamise edendamisele, muu hulgas suurendades rahastamisvõimalusi programmi „Euroopa horisont“ ja mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 raames; rõhutab seepärast, kui oluline on eelistada keemilistele meetoditele säästvaid bioloogilisi, mehaanilisi ja muid keemiavabu meetodeid, kui need võimaldavad rahuldavat taimekaitset; tuletab meelde, kui oluline on keskkonnaalaselt jätkusuutliku ja ohutu taimekaitsetehnikate lisaväärtus;\n48. palub komisjonil täita edasise viivituseta oma 7. keskkonnaalase tegevusprogrammi raames võetud kohustust esitada liidu strateegia mittetoksilise keskkonna jaoks, mis soodustab innovatsiooni ja jätkusuutlike asendusainete, sealhulgas mittekeemiliste lahenduste väljatöötamist; ootab, et komisjon võtaks selles strateegias eriti arvesse pestitsiidide mõju keskkonnale ja inimtervisele;\n49. ergutab suuremat keskendumist riskide vähendamisele, sest madala riskiastmega ainete ulatuslik kasutamine võib olla ohtlikum kui kõrge riskiastmega ainete piiratud kasutamine;\n50. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama direktiivi ja selle rakendamise parem kooskõlla seonduvate ELi õigusaktide ja poliitikavaldkondadega, eelkõige ÜPP sätete ja määruse (EÜ) nr 1107/2009 sätetega, ja eelkõige lisama integreeritud taimekaitse põhimõtted direktiivi artikli 14 kohaselt ÜPP kohastesse õiguslikesse nõuetesse;\n51. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rangelt piirama määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaste oluliste erandite hulka ja ajakohastama asjakohaseid suunisdokumente, et tagada, et pestitsiidide riskihindamine peegeldab tegelikku kogupuudet ja tingimusi ning võtab arvesse igasugust võimalikku mõju tervisele ja keskkonnale;\n52. soovitab anda liikmesriikidele ÜPP raames paindlikkuse kohaldada integreeritud taimekaitset osana ÜPP kohastest rohestamismeetmetest;\n53. väljendab heameelt selle üle, et alaline taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee võttis hiljuti vastu ühtlustatud riskinäitajad ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jätkama komisjoni poolt hiljuti välja pakutud ühtlustatud riskinäitajate väljatöötamise ja rakendamisega, et pestitsiidide mõju vähendamist nõuetekohaselt jälgida;\n54. kutsub komisjoni üles looma täielikult toimiv ja läbipaistev süsteem selliste statistiliste andmete korrapäraseks kogumiseks, mis käsitlevad pestitsiidide kasutamist, pestitsiidide töökeskkonnas ja väljaspool seda toimuva kokkupuute mõju inimeste ja loomade tervisele ning pestitsiidide jääkide esinemist keskkonnas, eeskätt mullas ja vees;\n55. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama uurimisprogramme, mille eesmärk on kindlaks teha pestitsiidide kasutamise mõju inimeste tervisele, võttes arvesse kõiki toksikoloogilisi ja pikaajalisi toimeid, sealhulgas immuuntoksilisust, endokriinfunktsiooni ja närvisüsteemi arengut kahjustavat mõju ning keskendudes sünnieelse pestitsiididega kokkupuute mõjule laste tervisele;\n56. nõuab tungivalt, et komisjon rakendaks laialt kasutatavate taimekaitsevahendite haldamise ja kasutamise suhtes riskipõhist käsitusviisi, tuginedes vastastikusele hindamisele ja vastastikku hinnatud teaduslikele tõenditele;\n57. palub komisjonil esitada enne oma volituste lõppemist konkreetne seadusandlik ettepanek, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1107/2009 (väljaspool üldist läbivaatamist seoses õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) algatusega), et lisada määratlus ja eraldi kategooria mõistete „looduslikult esinevate ainete“ ja „loodusidentsete ainete“ jaoks, mille kriteeriumiks oleks aine olemasolev olemasolu ja nendega kokkupuutumine looduses, ning kehtestada madala riskiastmega bioloogiliste pestitsiidide jaoks range kiire hindamise, autoriseerimise ja registreerimise menetlus, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2017. aasta resolutsiooniga madala riskiastmega bioloogiliste pestitsiidide kohta ja 13. septembri 2018. aasta resolutsiooniga taimekaitsevahendite määruse (EÜ) nr 1107/2009 rakendamise kohta;\n58. palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada piiriülese õhusaaste kauglevi 1979. aasta konventsiooni ja püsivate orgaaniliste saasteainete 2004. aasta Stockholmi konventsiooni kohaste liidu kohustuste tõhus rakendamine ning suurendada seetõttu nende jõupingutusi, et kõrvaldada püsivaid orgaanilisi saasteaineid sisaldavate pestitsiidide tootmine, turulelaskmine ja kasutamine ning kehtestada sätted, mis käsitlevad nende ainete jäätmete kõrvaldamist, mis sisaldavad neid aineid või on nendega saastunud;\n59. kutsub liikmesriike üles tagama, et kättesaadavaks tehakse erialaselt asjatundlikud ja sõltumatud nõuandeteenused, et pakkuda lõppkasutajatele nõu ja koolitust pestitsiidide säästva kasutamise ja eelkõige integreeritud taimekaitse küsimuses;\n60. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pöörama suuremat tähelepanu suuremate investeeringute tegemisele täppis- ja digitaalpõllumajandustootmise tehnoloogiate arendamisse ja kasutuselevõttu ning selleteemalisele teadustööle, et muuta taimekaitsevahendid tõhusamaks ja seega oluliselt vähendada sõltuvust pestitsiididest, nagu on sätestatud direktiivi eesmärkides, seeläbi vähendades nii professionaalsete kasutajate kui ka üldsuse kokkupuudet pestitsiididega; on seisukohal, et digitaliseerimise või täppispõllumajanduse kasutamine ei tohiks põhjustada sõltuvust sisenditest või põllumajandustootjate finantsraskusi;\n61. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles mitte lubama taimekaitsevahendite kasutamist üldsuse või tundlike rahvastikurühmade kasutatavatel aladel, nagu see on määratletud määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 3 punktis 14;\n62. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pöörama eritähelepanu määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 3 punktis 14 määratletud haavatavate elanikkonnarühmade kaitsele, arvestades eelkõige, et põllukultuuride läheduses elavatel maapiirkondade elanikel puudub praegu kaitse; palub seetõttu komisjonil ja liikmesriikidel teha ettepanekud pestitsiidide kasutamise viivitamatuks keelustamiseks ulatuslikus kauguses elanike kodudest, koolidest, mänguväljakutest, lasteaedadest ja haiglatest;\n63. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles investeerima rohkem teadusuuringutesse, mis käsitlevad pestitsiidide mõju mittesihtliikidele, ning võtma selle mõju vähendamiseks viivitamata meetmeid;\n64. palub komisjonil ja liikmesriikidel edendada põllumajandusmudelit, mis põhineb ennetavatel ja kaudsetel taimekaitsestrateegiatel, mille eesmärk on vähendada väliste sisendite kasutamist ja multifunktsionaalseid looduslikke aineid; tunnistab vajadust rohkem uurida ja välja töötada ennetavaid ja kaudseid agroökoloogilisi taimetervishoiu strateegiaid;\n65. kutsub liikmesriike üles suurendama investeeringuid kohanemistegevusse, mis ei lase agrokeemilisi aineid jõuda pinna- ja süvaveeni, samuti meetmeid, mille eesmärk on piirata nende ainete võimalikku leostumist vooluveekogudesse, jõgedesse ja meredesse; soovitab keelata ära nende ainete kasutamise mullas, kust need võivad jõuda põhjavette;\n66. rõhutab, et oluline on regulaarselt hinnata müüdud pestitsiidide koguse ja selle põllumaa vahelist suhet, kus neid pestitsiide kasutatakse, võttes aluseks kasutajate andmepangad ja müügidokumendid;\n67. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama toimeainete puhul, mis on mutageensed, kantserogeensed või reproduktiivtoksilised või millel on endokriinfunktsiooni kahjustavad omadused, täielik ja ühtlustatud ohupõhiste kasutuselt kõrvaldamise kriteeriumide kohaldamine;\n68. nõuab, et liikmesriigid järgiksid rangelt kolmandatest riikidest ELi mittelubatud pestitsiididele kehtestatud impordikeeldu ja kontrolliksid rohkem imporditavat toitu;\n69. kutsub komisjoni üles kaaluma hoolikalt kõiki olemasolevaid meetmeid, millega tagada nõuete täitmine, sealhulgas rikkumismenetlused liikmesriikide vastu, kes ei täida direktiivi täieliku rakendamise kohustust;\n70. kutsub komisjoni üles võtma jõulisi meetmeid liikmesriikide vastu, kes süstemaatiliselt kasutavad ära erandeid, mis puudutavad neonikotinoididega seotud keelatud pestitsiide;\n71. palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada põhimõtte „saastaja maksab” täielik rakendamine ja tõhus jõustamine seoses veevarude kaitsega;\n72. nõuab, et programm „Euroopa horisont“ tagaks piisava rahastamise, et edendada süsteemsel lähenemisel põhinevat taimetervise strateegiat, mis ühendaks uuenduslikud agroökoloogilised tehnikad ja ennetusmeetmed, mille eesmärk on vähendada väliste sisendite kasutamist miinimumini;\n73. kutsub komisjoni üles looma säästva pestitsiidide kasutamise üleeuroopalise platvormi, mis koondaks valdkondlikud sidusrühmad ja esindajad kohalikul ja piirkondlikul tasandil, et hõlbustada teabe jagamist ja parimate tavade vahetamist pestitsiidide kasutamise vähendamiseks;\n(4) ELT L 136, 29.5.2007, lk 3.\n(6) ELT L 347, 20.12.2013, lk 608.\n(7) EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11.\n(8) ELT L 229, 29.6.2004, lk 23.\n(9) EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7.\n(10) EÜT L 20, 26.1.2010, lk 7.\n(11) EÜT L 330, 5.12.1998, lk 32.\n(12) EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1.\n(13) ELT L 201, 1.8.2009, lk 36.\n(14) ELT L 310, 25.11.2009, lk 29.\n(15) ELT L 226, 24.8.2013, lk 1.\n(17) ELT C 86, 6.3.2018, lk 62.\n(18) ELT C 86, 6.3.2018, lk 51.\n(19) ELT C 252, 18.7.2018, lk 184.\n(20) ELT C 346, 27.9.2018, lk 117.\n(21) Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0057.\n(22) Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0356.\n(23) ELT L 324, 10.12.2009, lk 1.\n(25) ELT L 354, 28.12.2013, lk 171.\n(29) Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0023.\n(30) 7 Caspar A. Hallmann et al. „27 aasta jooksul on lendavate putukate biomass kaitsealadel kahanenud rohkem kui 75 %“, PLOS, 18. oktoober 2017 https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0185809.\n(31) ELT L 270, 21.10.2003, lk 1.\n(32) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrus (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (ELT L 167, 27.6.2012, lk 1).\n(33) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).


Kuidas spordi, une ja toiduga stressi eemal hoida? - Maitsed.ee\n„Inimese tervis ei sõltu mitte arstiabist ja õigetest ravimitest, vaid 50 protsendi ulatuses elustiilist ehk toitumisest ja liikumisest,” ütleb doktor Adik Levin, endine lastearst ning mitmete tervise- ja toitumisraamatute autor.\nÕigupoolest ei ole see mehe enda välja mõeldud, vaid seda kinnitas juba 30 aastat tagasi maailma terviseorganisatsiooni uuring. Elustiili kõrval sõltub uuringu järgi 20% geneetikast, 20% ökoloogiast ja ainult 10% arstiabist. “Iga inimene peab mõtlema, et suu pole konteiner, kuhu kõike visata,” rõhutab kogenud arst.\nTänapäeval ei ole aga toiduvalikuid lihtne teha, tunnistab ta, sest viimase 50 aasta jooksul on toidu hulk plahvatuslikult kasvanud ning selle kvaliteet ei ole paraku alati parim. Arsti sõnul on inimese organism tuhandete aastate jooksu kohanenud piiratud toiduhulgaga ja tal on raske nii lühikese perioodi jooksul kohaneda nüüdisaja toidulaual toimunud suurte muutustega. Nii võibki ümberringi näha palju ülekaalulisust, kroonilist väsimust, seedetrakti haiguseid, liigesepõletikke jne.\nEnamikku haigusi, ka stressi, saab õige toitumisega ära hoida\nKa toitumisterapeut ja Viinis asuva Biogena akadeemia õppejõud Kristiina Singer kinnitab, et on mitmeid terviseprobleeme, mille korral annab toitumise ja elustiili muudatustega olukorda parandada. Näiteks tänapäeval väga levinud seedeprobleemid, väsimus, energiapuudus ja peavalud. „Ka enamikku laialt levinud haigusi, nagu suhkurtõbi, südame-veresoonkonnahaigusi ja kasvajaid, saab õige toitumisega ära hoida või positiivselt mõjutada,” teab Singer.\nToitumisterapeudi sõnul sobib tänapäevast toitumist hästi iseloomustama mõiste kvalitatiivne nälg. See tähendab, et pealtnäha oleme kõik hästi toidetud, sageli isegi ületoidetud, sest energiarikkast toidust ju puudust ei ole. Ent enamik inimesi kannatab siiski mikrotoitainete – vitamiinide ja mineraalainete – puuduse käes. „Seda kinnitavad toitumisharjumuste uuringud koos veretestide tulemustega üle maailma,” teab toitumisterapeut.\nParaku on need mikrotoitained meie enesetunde ja tervise jaoks sama olulised kui energia kaloritest. Toitumisterapeudi selgitusel on mikrotoitained hädavajalikud selleks, et meie rakkudes üldse oleks võimalik energiat toota ning aju töötaks korralikult ja suudaksime keskenduda. Ka hormoonide, näiteks õnnehormooni serotoniini või unehormooni melatoniini tootmine sõltub õigete vitamiinide ja mineraalainete piisavast olemasolust organismis.\nEnamik haigusi vallandub just siis, kui kehal jääb puudu toitainetest, mis aitavad vastu panna igapäevaelu stressoritele. Mida suurem on stress, seda rohkem vajame toitaineid. Kui kehas puuduvad vabade radikaalide ülekaaluga võitlemiseks depood, oleme haigustele kerge saak. Seepärast tuleb toiduvalikuid tehes igati kasuks selline mõiste nagu toitainetihedus.\n“Mida rohkem toitaineid ehk vitamiine ja mineraalaineid võrreldes energia ehk kalorite hulgaga on ühes toiduaines, seda suurem on toitainetihedus ja seda väärtuslikum see toiduaine on,” selgitab Singer. Suure toitainetihedusega on näiteks puu- ja köögiviljad, täisteraviljatooted, kaunviljad – oad, herned ja läätsed –, samuti väherasvane liha.\nKui une ja toiduga on asjad korda aetud, siis edasi tuleks lisada päevakavasse ka regulaarne sport. Spordil on sugereeriv, rahustav ja toonust tõstev mõju, mis tõstab tuju ning muudab pimeda aja ja stressiga hakkamasaamise kergemaks. Niisiis … regulaarne sport, tervislik toit ja 7,5 tundi und ning stress on ajalugu.\nunerütmid fütotoitained Adik Levin sport tervis toitained Uni\nTOIDURAAMAT | „Koosmõju efekt”: Hea tervis tuleb panna kokku kui pusle enda harjumustest lähtuvalt\nDr. Ants Haavel: miks Eesti lastearstid ajavad rumalat juttu ja ei võitle meie laste eest? 31\nAnts Haavel, lapsevanem\nDr Levin: Nii imelik kui see ka ei ole, aga tervisliku toitumise kontseptsioon on pankrotis 36


Koolituskeskus Dialoog on keeleõppega tegelenud juba 29 aastat. 1. septembril 2018 alustame 30. õppeaastat! See aeg on andnud meile piisava kogemuse, et pakkuda õpilastele kvaliteetset keeleõpet.\nMeil saab õppida eesti, inglise, vene, saksa, prantsuse, itaalia, hispaania, soome, norra, rootsi keeli. Keeli võib omandada auditoorselt Tartus, Tallinnas ja Narvas. Dialoogi kaudu võib sõita välismaale õppima rahvusvahelistesse keelekoolidesse ja omandada keelt Inglismaal, Saksamaal, Prantsusmaal, Venemaal, Itaalias või teistes riikides - meil on head partnerid igal pool maailmas.\nJuba 20 aastat saab Dialoogis õppida raamatupidamist. Me viime läbi koolitusi ka õpetajatele, sügisest 2018 hakkavad Dialoogis toimuma ettevõtluse ja seadusandluse koolitused.\nMeil on Haridus- ja Teadusministeeriumi poolt välja antud koolitusluba eesti keele õpetamiseks. Teised koolitused on registreeritud Majandusregistris. Laste keeltekeskuse õppekavad on registreeritud Haridus- ja Teadusministeeriumi Infosüsteemis.\nÕppetunnid toimuvad mugavates ning nüüdisaegse õppetehnikaga sisustatud ruumides. Kaks meie õppeklassidest asub Tallinna kesklinnas, Narvas on kolm klassiruumi. Tartu koolituskeskusel on kolm õppeklassi. Tundide vaheajal pakume kohvi või teed.\nÕppematerjalid on tänapäevased ja aitavad luua põnevat õppeprotsessi. Õpetajad kasutavad ka mitmesugust lisamaterjali. Inglise keele õppematerjale toome sisse Suurbritanniast, saksa keele õpikuid Saksamaalt, itaalia keele õpikuid Itaaliast, soome keele õpikuid Soomest, vene keele õppematerjale Venemaalt. See tähendab, et saame oma kursustel pakkuda parimat ja uusimat valikut õppematerjale.\nEesti keele õpetamisel teeme kõik, et õpetada keelt tulemuslikumalt, ning aidata meie õpilastel edukalt sooritada vajalik tasemeeksam.\nKoolituse valikul peate Te tutvuma Dialoogi õppetingimustega. Tuleb ka konsulteerida koolituste korraldajaga ja vajadusel tegema testi, et valida õige tase. Koolituste korraldaja lisab Teie avaldusele teie vahel kokku lepitud maksegraafiku, mille alusel võib õppetasu maksta osade kaupa kogu kursuse kestel.\nMeil on mitmesuguseid soodustusi eraisikutele, peredele ning püsiklientidele.\nTunniplaan on mitmekesine, kindlasti leiate sealt endale midagi vajalikku ja huvitavat. Kursused on toimumas aasta läbi – õpihimu ei valda inimest mitte ainult sügisel!


Exide AGM (Absorbent klaas Mat) aku. Põhineb tehnoloogial, kus elektrolüüt on immutatud klaaskiust separaatoritesse. Parim vastuvõtlikkus laadimisele, kõrge käivitus-laadimistsüklite taluvus. Tipptasemel turvalisus - lekkekindel, puudub vaba hape, hooldevaba. AGM aku on vibratsioonikindel. Madal isetühjenemine - pikk ladustamisaeg.\nEXIDE Start&StopAuxiliary Klemm: 3;otsal +/-,Põhjakinnitus:BO; Exide akude kataloog PDF\nSaadaval 1tk. Juurdetellimise võimalus puudub. Exide Classic Optimaalne käivitusvool ja mahtuvus. Hooldevaba, väike veekulu ja isetühjenemine. Tsentraalne gaaside eraldussüsteem. Sobilb väikese töömahuga bensiinimootoriga autodele. Exide ...\nPeenikesed klemmid Käivitusaku kaasaegsele autole. Tavaakust kuni +15% kõrgem käivitusvool. Hooldevaba, eriti väike veekulu ja isetühjenemine. Tsentraalne gaaside eraldussüsteem, mis vähendab aku plahvatusohtu. Talub hästi korduvaid külmkäivitamisi ning elektritarbijatega koormamist. Sobilb väikese töömah...\nKäivitusaku kaasaegsele autole. Tavaakust kuni +15% kõrgem käivitusvool. Hooldevaba, eriti väike veekulu ja isetühjenemine. Tsentraalne gaaside eraldussüsteem, mis vähendab aku plahvatusohtu. Talub hästi korduvaid külmkäivitamisi ning elektritarbijatega koormamist. Sobilb väikese töömahuga bensiinimootoriga autodele.\nPeenikesed klemmid Käivitusaku kaasaegsele autole. Tavaakust kuni +15% kõrgem käivitusvool. Hooldevaba, eriti väike veekulu ja isetühjenemine. Tsentraalne gaaside eraldussüsteem, mis vähendab aku plahvatusohtu. Talub hästi korduvaid külmkäivitamisi ning elektritarbijatega koormamist. Sobilb väikese töömahuga bensiinimootoriga autod...\nExide Classic Optimaalne käivitusvool ja mahtuvus. Hooldevaba, väike veekulu ja isetühjenemine. Tsentraalne gaaside eraldussüsteem. Sobilb väikese töömahuga bensiinimootoriga autodele. Garantii: 2 aastat Exide Classic Optimaalne käivitusv...\nExide Classic Optimaalne käivitusvool ja mahtuvus. Hooldevaba, väike veekulu ja isetühjenemine. Tsentraalne gaaside eraldussüsteem. Sobilb väikese töömahuga bensiinimootoriga autodele. Exide ...\nMahutuvus: 47Ah Käivitusvool: 450A Pikkus: 207mm Laius: 175mm Kõrgus: 175mm Exide Premium, suur mahtuvus ja käivitusvool. Ideaalne aku paljude elektriliste lisaseadmetega autole. süsinik Boost tehnoloogia pakub kuni 50% paremat vastuvõtlikkust laadimise...\nGarantii: 2 aastat Käivitusaku kaasaegsele autole. Tavaakust kuni +15% kõrgem käivitusvool. Hooldevaba, eriti väike veekulu ja isetühjenemine. Tsentraalne gaaside eraldussüsteem, mis vähendab aku plahvatusohtu. Talub hästi korduvaid külmkäivitamisi ning elektritarbijatega ...\nSuur mahtuvus ja suur käivitusvool.Ideaalne aku tänapäeva paljude elektriliste lisaseadmetega autole.Eriti pikk kasutusiga.Talub hästi sügavtühjendamist ning laadimis- ja tühjenemistsükleid.Paksemad plaadid tagavad suurema mahtuvuse.Suurem korrosioonitaluvus.Tsentraalse gaaside eraldussüsteem.Turvalisust lisav patenteeritud kor...\nSuur mahtuvus ja suur käivitusvool. Ideaalne aku tänapäeva paljude elektriliste lisaseadmetega autole. Eriti pikk kasutusiga. Talub hästi sügavtühjendamist ning laadimis- ja tühjenemistsükleid. Paksemad plaadid tagavad suurema mahtuvuse. Suurem korrosioonitaluvus. Tsentraalse gaaside eraldussüsteem. Turvalisust...\nGarantii: 2 aastat Exide Premium, suur mahtuvus ja käivitusvool. Ideaalne aku paljude elektriliste lisaseadmetega autole. Carbon Boost tehnoloogia pakub kuni 50% paremat vastuvõtlikkust laadimisele. Eriti kõrge käivitusvool, võrreldes tavaakuga kuni 30%. Talub hästi sügavtü...\nKäivitusaku kaasaegsele autole Kõrgem käivitusvool tavaakust (+15%). Hooldevaba, eriti väike veekulu ja isetühjenemine võrreldes tavaakuga. Enamus selle seeria akusid on varustatud laetu...


Igor Gräzin kritiseerib prokuratuuri: see peab lõpuks muutuma õigusriigi asutuseks - Uudis.eu\nTallinna Televisioonist tuntud saatesari „Poolkuu Igor Gräziniga“, mis kolis äsja Uute Uudiste portaali, arutles õigusteadlane Igor Gräzin koos saatejuht Andres Raidiga muu hulgas ka prokuratuuri tegevuse üle Mary Krossi juhtumi näitel. „Mary...\n14.11.2019 15:31 8 2\nTallinna Televisioonist tuntud saatesari „Poolkuu Igor Gräziniga“, mis kolis äsja Uute Uudiste portaali, arutles õigusteadlane Igor Gräzin koos saatejuht Andres Raidiga muu hulgas ka prokuratuuri tegevuse üle Mary Krossi juhtumi näitel. „Mary Kross ründas Eesti Vabariiki poliitiliselt,“ ütles Gräzin Uute Uudiste TV-le reformierakondlasest parlamendiliikme Erik-Niiles Krossi abikaasa valetunnistusest rääkides. Mäletatavasti leidis prokuratuur, et ühiskondlikku huvi […]\nThe post Igor Gräzin kritiseerib prokuratuuri: see peab lõpuks muutuma õigusriigi asutuseks appeared first on Uued Uudised.\nKaks Viljandimaa ettevõtet mahtusid Eesti 100 suurema sekka\n( : ) kivisildnik: Antifašistid, kliimaaktivistid, sotsid ja veganid, loobuge valge...\n9 kuud tagasi Uued Uudised 0 85 Link\nEstonian American Fund (EAF) November 2019 Estonian Life\n14 päeva tagasi Estonian World Review 0 22 Link\nAusus ei sobi avatud ühiskonda ja kliimamuutustesse.


Adapterid Archives - Photopointi ajaveebPhotopointi ajaveeb\nPhotopointi ajaveeb > Adapterid\nHiinlased on tulnud välja järjekordse innovatiivse tootega. Seekord on tuntud objektiivide lisatarvikute tootja Kipon välja tulnud adapteriga, millega saab kokku sobitada omavahel Canon EF-S bajonetiga objektiivid ning Sony E bajonetiga kaamerad. Mis selles innovatiivset on? Tegu on esimese seda tüüpi kaameraadapteriga, millel on ka integreeritud muudetava valgustugevusega ND filter . Kiponil on ka varasemalt olnud integreeritud ND filtriga adaptereid kuid esmakordselt on... Loe edasi...


Tänane kuupäev 20.02.2020 8:59\nTeema pealkiri: Ford Ecoboost engine management\nPostitatud: 02.12.2016 15:29\nOn plaan ehitada üks sõiduk, mida peab käitama võimas ja kerge bensiinimootor. Miinimum näitajad oleks 300 hp`d ja 380 nm. Sellised näitajad viivad mõtted, 2,0 või isegi 2,3 liitrise ecoboosti peale. Mootori saadavus pole probleem. Probleem on kuidas ta käima panna? Nendel mootoritel on otsepritse, nukkvõllide asendi muutmine ja kõik muu, mis tänapäevaste turbomootoritega kaasas käib. Kas keegi teab kedagi siin või üle piiri, kes oleks selle mootori proge ajuga käima pannud ja tehase seadest paremasse seadesse saanud ja samas ära kaotanud hunniku mittevajalikku kraami, mis maailma palju rohelisemaks teevad. Või saab originaali kuskil nii palju ümber seadistada?\nVabalthingava turbotamist selleks projektiks, ei pea ma piisavalt töökindlaks lahenduseks, samuti ei saa väikse kubatuuriga mootorile lamedat väändegraafikut, kui nukkvõlle ei keerata. Nii, et vanemad mootorid ei tule vist kõne alla.\nAsjaliku arutelu ja vastuste eest juba ette tänulik.\nViimati muutis erik, 05.12.2016 20:15, muudetud 1 kord kokku.\nTeema pealkiri: Re: Fordi Ecoboosti engine management\nPostitatud: 02.12.2016 17:19\nLiitunud: 30.12.2004 9:49\nMis pööretel sul need parameetrid vajalikud on ja kui suur on eelarve?\nPostitatud: 04.12.2016 20:50\nUnistus oleks alates tühikäigust. Aga loll ma pole, siis vastus oleks nii madalalt, kui võimalik. Alates 2000 rpm'st peaks 80% väändest olemas olema, võimsus peaks kasvama ühtlaselt, mitte nagu himaalaja. Eelarve võiks olla mõistlik. Olen mõne sellise sõiduki valmis ehitanud ja mu viimast aparaati käitab suht raske BMW V8 mootor. Olekski plaan ehitada nüüd sõiduk, mis oleks oluliselt kergem, aga mootori näitajad oleks V8 mootorile sarnased. No, alates siis 2000 pöördest.\nViimati muutis erik, 04.12.2016 22:04, muudetud 1 kord kokku.\nPostitatud: 04.12.2016 21:20\nelektrimootorid ei paku huvi?\nsiis sellise momendi saad 0 RPMist alates.\nMootoripõrina peab lihtsalt kõlarist laskma. Vähemalt ei tüüta ära, saab eri "mootoritega" sõita ja saab maanteel vaiksemaks keerata.\nPostitatud: 04.12.2016 22:15\nPostitatud: 04.12.2016 22:37\nPostitatud: 05.12.2016 11:44\nLeidsin surfates UK`st ühe vist sobiliku variandi, eks ma laskun nendega siis kirjavahetusse...\nPostitatud: 06.12.2016 16:55\nMõned mõtted turbomootori suunal\nMa ei ole iseenesest väga kindel, kuidas nukkvõllide keeramine väga palju madalatel pööretel väänet tõsta suudab. Kui sisselaske ja väljalaske pikkused on fikseeritud, siis vast paarkümmend protsenti suudab VE'd mõjutada, aga ei usu hästi, et enamat ja turbokatel tihti ei ole just ülemäära pikad sisse-väljalasked.\n2.3 l turbomootoriga 2000 rpm juures 300 Nm väänet tähendaks umbes 0,65 bar boosti aga nii väike turbo, mis madalatel pööretel juba rõhu üles võtab, võib jääda üleval otsas piirama.\nSellised numbrid suudab välja käia ka malmplokiga Saab 9.5 aero mootor B235R ilma nukkvõllide keeramiseta (kaaluga interneti andmetel 158 kg). Selle mootori kohta on rohelise kräpi mahaviskamise ja tiba teravamini käima panemise infot väga palju leida ja ei vaja isegi eraldi progeaju soetamist. Tasakaalustusvõllidega seotud kräpi minemaviskamine teeb lisaks veel kergemaks ka.\nFordi 2.3 ecoboosti kaalu ei leidnud, aga 2.0 on (jällegi interneti andmetel) isegi aluplokiga 149 kg, ning vaevalt, et 2.3 kergem on.\nIgasugune nukkvõllide keeramise mehhaanika, otsepritse jne, kipuvad mootorile lisaks keerukusele ka kaalu lisama. Turbokal intercooler koos torustiku jms asjadega ka veel lisaks ja neid kilosid kipub lisanduma. Ühes USA foorumis vahetasid tüübid Fordi SN95 Mustangil 5l V8 2.3 ecoboosti vastu ja kurtsid, et loodetud kaalusääst ei tulnud väga suur. näiteks LS376 mootor kaalub ilma starteri, hooratta ja genekata 162 kg (koos nendega 190), ning ei vaja intercoolerit koos torustiku ja juurdekuuluvaga ja täidab nõutud tingimusi kuhjaga.\n2.3 turboka karakteristikuid saaks ilmselt parandada VNT turboga, aga bensukatel ei tundu see väga levinud tee olevat.\n"Electrical assist" turbole on vist sinu lahendusel kasutamiseks väga toores teema, aga suudaks ka anda lamedamat momendikõverat.\nPostitatud: 07.12.2016 15:01\nSaabi b235r, selle peale polegi mõelnud... muidugi nende mootrite ja turbode vanus eeldaks kohest väikest remonti, aga see pole kah tegelik takistus... Kuigi lugedes mõnda foorumi postitust, siis originaal sisu kestab maks. need numbrid mis mu target oleks...\nMuidugi see fordi 2,0 graafik on päris kena:\nRääkimata 2,3 omast:\nV8 ei mahuks lihtsalt enam uue vihmavarju alla ära. LS mootorite väike kaal kipub tegelikult olema, kuiv ja paljas, e. võrreldes BMW V8`ga on reaalne kaaluvahe 20 kg. Suuremat väändenumbrit eriti ei sooviks ka, kuna minu käigu ja vahekastid on toimivad kuni 400+ nm. Üle selle on juba loterii.\nPostitatud: 07.12.2016 16:46\nLiitunud: 24.08.2010 10:15\nAga miks mitte vanemat focust vaadata ehk volvo R5 LPT ja T5. Need on ka päris hea momendiga madalalt, tihti liiga head et originaalkepsud kõveraks keeravad.\nUuematel ühe-kahe VVT-ga on väikese turboga 300+Nm@1500 rpm. Sama originaalföön puhub max 300 jõudu ka ära ilmselt kuskil 5500 pöördel. Suurema turboga 400Nm@2000rpm (näppides juba 500Nm) ja max 400hj lähedale. Boonuseks R5 hääl (Y)\nPostitatud: 09.12.2016 15:38\nNo need viiepütased on väga pikad ja rasked...\nPostitatud: 09.12.2016 18:02\nSinu mailboxis olevaid pilte kahjuks ei näe.\nMõistlikkus on küllaltki subjektiivne mõiste ja mis on ühe jaoks mõstlik, ei pruugi seda teise jaoks olla.\nPakkusin Saabi mootorit umbes sellistel kaalutlustel:\n* Terve turbomootoriga auto peaks kätte saama suurusjärgus 1000 - 1500 €. Sealt saab mootori koos kõigi andurite ja ajuga, mis on sisuliselt open source vahenditega programmeeritav aju, millele olemas väga palju erinevaid mappinguid. aju suudab teha väga hästi Knock sensingut jms asju. Saab hakata rauda kokku laduma projekti külge ja on olemas ka mootor, millega teha ära esimesed funktsionaaltestid ja kui tuuningut metsa ei keera, siis kestab ka soovitud jõu.\n* Romulatest on leitavad toorikud hea hinnaga (Kui sisu ja turbo niikuinii vahetusse läheb, ei pea olema ilmtingimata Aero pealt, suvaline 2.3 turbo on OK ), millest paralleelselt ehitada korralik võistlusmootor. Sepiskolvid alla 700.- Kepsud samas suurusjärgus, Mootori ülemine ots kannatab sinu soovitud jõudu standardis, kui tahad pöördeid tõsta on vaja ainult uusi klapivedrusid. 380 Nm kestvad sidurid jms saadaval väga OK hinnaga. Mootorit on Rootsis palju tuunitud ja seega on tuuningtükid lähedal olemas, mitte ei pea ootama ookeani tagant. Leida hea twin-scroll turbo sinna (näiteks mitsu Evo RS turbo peaks andma päris OK response). Arvan, et selle mootori eelarve jääks alla 5000, kui endal kõik näpud pöidlad pole ja sepissisuga kestab see sinu soovitud jõudu vägagi probleemivabalt.\n* Mootori laialilendamise korral on uus toorik lihtsalt leitav ja piisavalt odav, et võib ka varuna juba garaazis seista.\n* R4 mootor on kergem, kui R5 mootor\n* R4 on võimalik teha split-pulse väljalaskekollektor parema spool-up'i tagamiseks, R5 nagu eriti mitte.\nÜks kompaktsemaid ja kergemaid mootoreid on VW 1.8 20V Turbo R4, aga sellel jääb vist töömahtu väheks, et madalal sellist väänet saada ilma turboga tõsisemaid trikke tegemata. Mingite diisli väntvõllide ja sarnaste trikkidega saadakse sealt ka muidugi 2.2 ja rohkem liitrit kätte, aga see läheb juba päris keemiaks ära. Samas on mootor vist ligi 30 kg kergem, kui saabi oma.\nEga palju üle 2.3 liitri mootoreid nagu neljasilindrisena (kergena) ei leia tänapäeval. Ei sobi kaasaegete NVH ja emissions parameetritega kokku. Bokser jääb vist liiga laiaks kah.\nPostitatud: 09.12.2016 18:44\nLiitunud: 07.04.2015 23:27\nLihtsalt infoks. Evo10 täiskomplektne mootor koos õliga 158kg\nPostitatud: 09.12.2016 22:00\nAudi TTRS 2.5 l R 5 on samuti päris põnev mootor ja üsna kompaktne.\nVeidi raskevõitu küll @ 183 kg, aga 335 hp @6500 ja 450 Nm 1600 - 5300 vahemikus.\nVäike detune ja oleks 360 Nm 1300 - 6500. See läheb juba päris sinna lähedale, et max vääne on tühikäigust alates olemas\nhttp://www.jlosee.com/images/TTRS/PDF/T ... 20TFSI.pdf\nPostitatud: 23.12.2016 15:57\nKui tõesti offroad siis kas seal on üldse liga sees mütates madalalt pöördelt saadav vääne oluline? Seal on laias laastus 2 lähenemist, üks on enam-vähem nice and easy ja teine, rämedalt pähe küll ta siis läheb.


Haya Labs Biotin 500mcg 60caps\nBiotiin kuulub B-vitamiinide rühma, ehkki see pole vitamiin.\nTähtis juuste, naha ja küünte tervise jaoks\nVajalik rasvhapete sünteesiks\nAitab muuta toitu energiaks\nAitab kaasa suguelundite ja higinäärmete tervisele\nOluline toitaine süsivesikute ainevahetuses\nOsaleb aminohapete muundamisel valkudeks\nSoodustab rakkude normaalset kasvu\nSee on koensüüm, mis toimib koos vitamiinidega. Biotiin sai oma nime kreekakeelsest sõnast bios, mis tähendab "elu" ja see eraldati 1936. aastal esimest korda. See on vajalik rasvade, süsivesikute ja valkude metabolismiks.\nKoensüümina osaleb see paljudes protsessides ja seda kasutavad kõik keha rakud. Biotiin osaleb energia metabolismis ja mängib suurt rolli glükoosi kasutamisel. See on oluline rakkude kasvu ja paljunemise jaoks ning võimaldab moodustada ja säilitada keratiini (juuste ja küünte peamine valk) keemilisi struktuure. Biotiin on vees lahustuv; ülejääk elimineeritakse uriini kaudu.\nBiotiini leidub erinevates toitudes, sealhulgas maksas, lillkapsas, lõhes, porgandis, banaanides, sojajahus, teraviljas ja pärmis. Toidu biotiinisisaldust vähendab keetmine ja säilitamine.\nSoovitatav kasutamine: Võtke 1 annus päevas koos toiduga\nAllNutrition MGB6 Shock Shot 80ml\nHaya Labs Horny Goat Weed 1000mg 120tabs\nICONFIT Inulin 400g (Kasulik Kiudaine)\nBioTech USA Milk Thistle, 60caps\nHaya Labs Immunity Formula 60caps\nAMIX Mega Omega Fish Oil 1000mg 90 softgels\nAllNutrition Vitamin D3 2000IU 60 softgels\nSwanson Vitamin D3 1000IU 250caps\nAMIX MellaNOX Sleep+ 120caps\nSwanson Glucosamine Sulfate 2KCl 500mg 250caps


Liige 18-aastase suurusega - Liige on voimatu suurendada\nLiige 18-aastase suurusega. Riigikogu liikme staatuse seadus – Riigi Teataja\nVastsündinu varajasel kojukirjutamisel teeb lapse esmase järelkontrolli lastearst sünnitusabi teenust osutavas asutuses. Koduvisiit toimub kokkuleppel, kui ema on koos lapsega kolinud perearsti teeninduspiirkonnast oluliselt väljapoole. Juhul kui ema keeldub koduvisiidist, kuigi selleks on hinnatud riskide põhjal vajadus, tuleb konsulteerida telefoni teel lastekaitsetöötajaga või kaasata lastekaitsetöötaja. Arvestades kodukeskkonnast tulenevaid riskitegureid, sh ohtu lapsele, ja nende mõjutamise võimalusi ning kaaludes perede külastamise kasu ja kahju ning kulu, tegi töörühm tugeva soovituse teha sünnitusosakonna meeskonna põhjendatud hinnangu korral perele koduvisiit.\nNäide 1. Toomas ja Hilja ei olnud abielus, mõlemad olid kahekümnendates eluaastates ja neil sündis tütar Maarika. Sünnitunnistusse on Toomas kantud Maarika isana. Tütre kaheaastaseks saamisel lahkus Toomas pere juurest.\nLiikmeks astumine Kuidas astuda Järva maleva liikmeks?\nKohtu määratud juhatuse liikmel on õigus mittetulundusühingu arvel mõistlike kulutuste hüvitamisele ja mõistlikule tasule, mille määrab vaidluse korral kohus määrusega. Vastavalt Kaitseliidu keskkogu Kaitseliidu liikmemaksu saab maksta pangaülekandega Kaitseliidu kontole.


Lääne Vahemere kruiis — Kruiisikeskus\nLaev nagu väike linn\nReisimine kruiisilaevaga oli minu ja minu kaaslase jaoks esmakordne kogemus, mistõttu ei osanud enne reisi midagi oodata. Loomulikult olime näinud pilte suurtest, uhketest laevadest, mis seilavad maailma erinevates paikades, kuid ise seal kohal olla, oli elamus, mida me ei unusta kunagi.\nVahemere kruiisReisi marsruut oli paika pandud nii, et esimese päeva saime veeta merel, mis oli väga hea selleks, et selle tohutu laevaga ehk väikese omaette linnaga tutvust teha. Kuigi uudistasime laeva ka juba saabumise õhtul, jäi siiski suurem avastamine sellele päeval, mille me veetsime Barcelonast Napolisse sõitmiseks. Loomulikult püüdsime läbi käia kõik laeva viisteist korrust, et näha, mida me järgmise 6 päeva jooksul teha võime. Avastusretk võttiski aega terve päeva, mille jooksul saime enam-vähem selgeks, mida meile ja meie reisiseltskonnale (külastajaid laeval oli ligikaudu 3200 inimest 51 erinevast rahvusest, kelle seast meie muide olime ainukesed eestlased) pakutakse. Nii nagu kirjutasin, et laev oli nagu omaette väike linn, siis tõesti, selles „linnas“ ei puudunud midagi alustades telefoniputkast ning lõpetades maailmatasemel teatrisaali, kasiino, restoranidega ning kabeliga.\nJätan vahele esimese õhtu ja alustan esimesest päevast merel. Olime selgeks saanud, et see reis on mõeldud tõeliseks puhkuseks ja kõikvõimalike hüvede nautimiseks, oleneb ainult sinu enda soovidest, mille kasuks sa otsustad. Kuivõrd me elasime suures, rõduga kajutis laeva seitsmendal korrusel, siis oli meil võimalus nautida imelist vaadet merele, olla tunnistajaks sellele, et jätsime seljataha Hispaania, möödusime Mallorcast, Sardiiniast ja Korsikast ning tervitada igal uuel hommikul uut sadamat (see märkus oli natuke etteruttavalt). Me nautisime päeva täielikult- alustades rikkalikust hommikusöögist (süüa on seal tõesti väga palju) ja lõpetades „kapteni õhtuga“ ehk väga piduliku õhtusöögiga, mille vahele jäi päevitamine ja ujumine ning fantastilise uisushow vaatamine ning palju muud. Päev möödus linnutiivul ja kõike mida nautisime, ei olegi võimalik edasi anda, seda peab igaüks ise kogema.\nViie päevaga viis erinevat sadamat\nTeisipäeva hommik ja ärgates kuulsime hüüdeid: „Buon Giorno, Buon Giorno (loe: bonjorno) – olime jõudnud Itaaliasse Napoli sadamasse. Rõdult välja kiigates nägime väikest, armast sadamalinna ning sadamaplatvormil rõõmsaid Itaalia kokkasid, kes laevalt tulevaid inimesi tervitasid, mis päeva alustamiseks mõjus tõeliselt positiivselt. Kuna olime endale eelmisel päeval broneerinud laeval pakutavatest erinevatest ekskursioonidest ekskursiooni Pompeisse, siis jäimegi Napolisse, et peale lõunat koos grupi ja giidiga seda 1900 aastat tagasi Vesuuvi vulkaani tuha alla mattunud linna oma silmaga näha. Teine valik selleks päevaks oleks olnud imekaunis Capri saar aga kuna ühe päevaga kõike ei oleks jõudnud, siis seekord jäi Capri meie jaoks kaugusest imetlemiseks ning põhjuseks sinna tagasi minna. Kraadiklaas näitas sel päeval 33 soojakraadi, kuid vaatamata väga palavale ilmale oli Pompeid näha ja selles iidses hävinud linnas ajaloohõngu tunnetada, väärt neljatunnilist põhjalikku ekskursiooni.\nKolmapäeva hommik ja laev on oli jõudnud Civitavecchia sadamasse. Ees ootas täispikk päev Roomas. Ka selle päeva olime enda jaoks sisustanud laevalt võetud ekskursiooniga, et näha niipalju kui võimalik linna, mida juba enne nägemist „armastasime:“ Ja me ei pidanud pettuma. See, kes on Roomas käinud, teab mida ma mõtlen, kuid see, kes veel sinna jõudnud ei ole, siis peaks selle linna külastamise kindlasti endale järgmiseks sihtkohaks valima. Mõned märksõnad: tagasi ajas, mil kõige võimsamaks riigiks oli Rooma impeerium, Colosseum, Pantheon, Vatikan ja Püha Peetri kirik…Ühesõnaga kultuurišokk selle positiivses tähenduses!\nJärgmise päeva sadamas, milleks oli Livorno ja mis oli ka Itaalias viimaseks sadamaks, olid laevarahvast tervitamas „ehtsad“ piraadid. Selle päeva olime otsustanud omal käel mööda saata, kuid olime endale siiski plaani võtnud ära näha kuulsa Pisa torni. Kuigi meie retk sadamast Pisa linna võttis veidi rohkem aega kui olime plaaninud (pidime kasutama ühistransporti nii busside kui ka rongi näol), jõudsime siiski õnnelikult kohale ja veendusime, et Pisa torn oli tõesti viltu… Vahemere kruiisSamal päeva oleks saanud sadamast võtta ka sihi Florence (Firenze) suunas, kuid jällegi tuli teha valikuid ning päeva lõpus a`la carte õhtusöögi lauas muljeid vahetades, leidsime, et olime teinud õige valiku.\nOlime jõudnud Prantsusmaale. Laev jäi ankrusse Villefranche sadamalinna lähedale. Kajuti rõdult avanes unustamatu vaade Alpidele, loodusesse mattunud Nice`le (Nizzale) ja Monacole. Maale pääsesime väikeste paatidega ning lühikese silmailu nautimise järgselt võtsime suuna Monacosse kuna Nice jäi sadamlinnast teisele poole, siis soetasime endale mälestusena mõned pildid Nice imeilusast väikelinnast ja südamesse jäi salasoov ka sinna ükskord tagasi minna. Mööda korrastatud mägiteid jõudsime vähem kui tunniga Monacosse. Külastasime Monaco Vürsti paleed (kusjuures ka valitseja ise oli sel päeval kodus, mida näitas palee vardasse tõmmatud Monaco lipp), Katedraali, mis on tuntud kui Monaco valitsejate viimne puhkepaik ja loomulikult ka kuulsat Monte Carlo kasiinot,Monte Carlo kus küll kätt õnnemängudes proovima ei hakanud. Enne tagasisõitu nautisime prantsuse köögi kulinaarseid saavutusi lõunatades kuulsas restoranis Cafe de Paris.\nViimaseks sadamaks meie reisil oli Marseille. Marseille on Prantsusmaa vanim ja Pariisi järel suuruselt teine linn. Tänu pikale ja ainulaadsele ajaloole on selles väärikas sadamalinnas arvukalt ajaloolisi hooneid, kauneid parke, mõnusaid söögikohti jpm. Võtsimegi endale aja, et lihtsalt seda kõike vaadata, nautida ja enda mällu jäädvustada. Kuna olime terve eelolnud nädala põhiliselt kasutanud võimalust, et näha erinevates linnades olevaid kultuuriväärtusi, siis panime punkti sellega, et külastasime Marseilles Notre-Dame de la Garde katedraali ning kuivõrd nimetatu asus kõrgel mäe tipus, siis oli meil ka viimane võimalus nautida ümbritsevat vaadet, mis avanes nii linnale kui merele. Väikese kurbusega hinges pidime aga suunduma tagasi sadamasse, et alustada tagasisõitu reisi alguspunkti Barcelonasse.\nTeadaolevalt ei ole eestlane just see, kes väga agaralt sedasorti reisimist praktiseerib, kuid minu soovitus on küll, et kord elus tuleks selline reis endale lubada, sest emotsioonid, mis sealt saab, on seda väljaminekut mitmekordselt väärt. See on võimalus nii-öelda kaks ühes- tunda ennast tõelise kuningana (kuningannana) kõikepakkuval laeval ning külastada erinevaid linnu-riike nii ajasäästlikult.


Inno ja Irja kohvik: TÄHELEPANU! OTSITAKSE UUT VAENLAST!!\nTÄHELEPANU! OTSITAKSE UUT VAENLAST!!\nJälgin juba mõnda aega põnevusega, milline klaperjaht käib EKRE noorpoliitikule Jaak Madisonile. Küll süüdistatakse teda telefonivarguses, küll naiskolleegide kajutitesse tungimises (sic!), küll avaldatakse molunäoga pilte (vt reedest Postimeest). Esmapilgul võiks ju klaperjahiga kaasa minna ja hakata samuti tänitama, et vaat, kus varas, vaat kus vägistaja jms (NB! Meelde tuleb Julian Assange, kelle peatamiseks leiti samuti kuskilt kaks näitsikut, kes hakkasid väitma, et Assange neid ahistas). Kuid kui vaadata niiütelda asja sisse, siis tuleb tõdeda, et riik vajab seoses Savisaare tõvevoodisse kukkumisega uut sisevaenlast ja EKRE ning poliitikataeva uus vaieldamatu täht Jaak Madison passib selleks hästi.\nSest. Kui Savisaar niiöelda juurviljaks jääb või sootuks ära kooleb - kellega hirmutada Eesti udupäist valijat enne järgmisi valimisi siis? Ei olegi ju kedagi ju. Ja Savisaarega hirmutamine on alati töötanud. Hakata ehk hirmutama Mikseriga? See on ju nii nõrk, et hale peale vaadatagi. IRL kustub ise ära. Kadri Simsoniga hirmutamine ajaks ka kassid naerma. Vabaerakond ja EKRE aga tõusevad; ilmselt saaks nad juba nüüd, kui valimised oleks homme, Riigikokku 20-30 kohta. Seega - tark alustab ikka vara - on vaja juba nüüd nendega rahvast hirmutama hakata. Et siis enne järgmisi valimisi kõrgelt kireda: VALI MEID, MUIDU SAAB EKRE VÕIMULE!\nParaku on aga asjad sedasi, et EKREga hirmutamine ei tööta. Sõimates EKREt, sõimatakse ei kedagi muud kui Eesti rahvast. Sest hüva, EKRE on natslik (ja Madison ütles minu meelest nii ilusti, et kui olla eestimeelne, tähendab olla nats, siis ta on nats), aga eesti rahvas on ka natslik. Jah, kuulsite õigesti. Eestlased on natsid ja natsideks nad jäävad. Savisaarega hirmutamine töötas nii hästi seepärast, et tema on venemeelne ja venemeelsust suur osa eesti rahvas vihkab. Aga kes hakkaks vihkama iseennast?\nEKRE tümitamisel on aga loodetust vastupidine efekt. EKRE toetus tümitamisest ainult tõuseb. Nii et tümitage aga tümitage EKREt ja Madisoni ja te saate ihukarvade turri tõustes vaadata, kuidas teie võim teie enda silmade all sulab. Ja nüüd palun matusekellad!\nPS. Minule hakkab aga EKRE järjest rohkem meeldima. Pidage vastu, poisid! Järgmistel valimistel hääletame teie poolt!\nSoovitan tutvuda artikliga :" Rahvuslus vastakuti liberalismiga" Tanel Vallimäe "Sirp" 2009.\nMina liberaalina pean EKRE-t in corpore kiviaegse mõtteviisiga poliitklounideks ja nende verbaalne tümitamine -olgu või oinasoravate poolt on ok.Nad ongi vabade inimeste vaenlased ja nood tainad väärivad mõnitamist, nad on veel tagurlikumad kui oinasoravad.\nÕppigu esmalt olema inimesed ning vabariigi kodaqnikud ja peale seda ronigu püünele teisi õpetama. Eriti räme ja tahumatu mats-nats on Helme jun.sellisele tahaks füüsiliselt anda jalaga tagumikku ja öelda: sa oled suhteliselt sitt ja nõme mehike, isegi mitte suur M vaid väikese m-i hädine mudel.\n28. aprill 2015 12:15\nMinu meelest on EKRE-poisid aga täitsa vajalikud! Nii nagu seni enam kindlalt edasi langeda ei saa. Rahvuse säilitamiseks on vaja kardinaalsemaid meetmeid.\n28. aprill 2015 18:16\nOlin valimistel EKRE valija. Mul vajus suu ammuli, kui pärast valimisi kuulsin, et ERKRE on endine Rahvaliit! Oleksin ma seda teadnud, ma ei oleks nende poolt hääletanud. Jube mõelda, et toetasin sisuliselt Tuiksoo ja Reiljani-suguseid! Just nende persoonide tõttu on halb tunne nüüd olla EKRE valija. EKRE praegune "wunderkind" ei puutu asjasse. Olen mõelnud, et hea välisminister võiks saada Aarne Rannamäest. Ei ole suu peale kukkunud ja tunneb asja. Miks mees poliitikasse ei suundu? Inno ja Irja, kas te oskate seda seletada?\n30. aprill 2015 22:47\nEKRE pole kohe kindlasti endine Rahvaliit, vaid teatud Rahvaliidu riismete ja Eesti Rahvusliku Liikumise liitumisel 2012. aastal tekkinud erakond. Samamoodi võib öelda, et Reformierakond on endine Koonderakond, kuna osa endise võimupartei Koonderakonna liikmeid ühines hiljem Reformierakonnaga.\nKui EKRE oleks endine Rahvaliit, siis juhiks seda Tuiksoo ja Reiljan, mitte Helmed.\nMiks Rannamäe poliitikasse ei suundu? Ma usun, et ajakirjanikuna suudab ta rohkem poliitikat mõjutada kui mõne aasta jooksul mõnel ministritoolil istudes.\n1. mai 2015 09:50\nSuht agressiivne pullimees on see Karafinovitš!Oma tatipritsimise ja ähvardustega võite te uurimise alla sattuda!


Helme plaanib uuel aastal algatada diisliaktsiisi langetamise - news\nRahandusminister Martin Helme sõnul suurendab aktsiisilangetus siseriiklikku tarbimist ja selle arvelt tasakaalustub ära maksumäära langetamisega kaasnev miinus. "Aga sel on ka laiem mõju nii hindadele, tööhõivele ja sellest tulenevatele tööjõumaksudele," ütles Helme.\nHelme plaanib uuel aastal algatada diisliaktsiisi langetamise (1)\nHelme plaanib uuel aastal algatada diislikütuse aktsiisi langetamise, vahendas BNS ERR-i uudisteportaali.\n"Riigieelarve strateegia (RES) läbirääkimistele lähen mina kindla sooviga, et me ka diisliaktsiisi langetuse ära teeksime," ütles Helme.\nHelme sõnul suurendab aktsiisilangetus siseriiklikku tarbimist ja selle arvelt tasakaalustub ära maksumäära langetamisega kaasnev miinus. "Aga sel on ka laiem mõju nii hindadele, tööhõivele ja sellest tulenevatele tööjõumaksudele," rääkis rahandusminister.\nRahandusministeerium teatas juba novembris, et kaalub diislikütuse aktsiisimäära langetamise võimalusi, viidates Eesti Konjunktuuriinstituudi (EKI) korraldatud küsitlusele Eesti maanteetranspordi ettevõtete seas, mille kohaselt diislikütuse aktsiisimäära langetamine parandaks veoettevõtete konkurentsivõimet.\nEKI uuringust selgus, et maanteetranspordi ettevõtted näevad peamiste äritegevuse takistustena veohindade madalat taset ning mootorikütuse aktsiisimäärade liialt kõrget taset. Kui madalad veohinnad on tingitud Läti-Leedu ettevõtete sisenemisest Eesti turule ning see valmistab peamiselt probleeme väikeettevõtetele, siis kõrgete aktsiisimäärasid tõid probleemina enim esile suurettevõtted. Olulise piirava faktorina nähakse veel tihedat konkurentsi veondussektoris, seejuures ka teiste riikide vedajate ebaausat konkurentsi.


Lae alla elektrotehnika_alused.pdf\nMida peab tulevane mehhatroonik teadma elektrotehnikast?\nPaljudest mis eesti keeles on XX sajandil ilmunud?\nKui suur on takistus 95 C juures?\nKui suur on hõõglambi takistus?\nMis juhul on kasutegur maksimaalne?\nKuidas muutub kasutegur?\nKui mahtuvus C 10 �F ja pinge U 12 V?\nMilline on seos sinusoidi ja vektori vahel?\nMilline on liini- ja faasipingete omavaheline suhe?\n108 laadimist Kokku alla laetud\n1 Alalisvool 1.1 Vooluring (põhikooli füüsikakursusest) Kui omavahel juhtmetega ühendada vooluallikas, elektritarviti(d) ja lüliti, tekib vooluahel. Vooluallikas, elektritarviti, lüliti ja juhtmed on vo...


Draakonid purjetasid Cannes'is Talve Karika võidu nimel - Sport\nDraakonid purjetasid Cannes'is Talve Karika võidu nimel\nDraakonid Cannes'is - 2014 detsemberErakogu\n6.-7. detsembril võistlesid eestlased Prantsusmaal Cannes'is võistlusel nimega „Talve Karikas“. 23 alust 10 riigist osales selle aasta viimasel võistlusel Draakon klassis.\nIlmaolud olid väga erinevad - 30 sõlme tuult reedel, mille tõttu sõidud jäeti ära. Laupäeval peeti kolm tugeva tuule sõitu ja võistluse lõpetas üks kerge tuule sõit pühapäeval. Kaksikvõit läks läks Soome ning regati võitis paat „Lisa“, roolis 1980.a Tallinna Olümpiamängude Purjeregati medalimees Jouko Lindgren.\n9. koha saavutas EST 8 „Karina“, mille Aleksandr Karboinov ning meeskonnas Alexei Žigadlo ja Igor Baraskov. 10. koha saavutas EST 17 „AAB-FUN“, mille roolis Mihkel Kosk, meeskonnas lisaks Niklas Jansson ja Cathy Gylling-Barlund.\nEesti Draakon klassi liikmetel on uuel algaval aastal suured lootused klassi kasvule ja huvilistele pakutakse võimalust proovida Draakoniga purjetamist. Hea meel on selle üle, et lähiajal on lähivetes, isegi Soome lahes kaks suurvõistlust - 2016.a St. Peterburgis Euroopa Meistrivõistlused ja 2018.a Helsingis Gold Cup ehk maailmameistrivõistlued.\nDraakon klassi koduleht\nMihkel Koski meeskonnale Draakon AAB-FUN Prantsusmaal neljas koht


Õpi koos Jänku-Jussiga!: Kevad\n"Jänku-Jussi lood 5" värviraamatust leiad 23 meeleolukat paarislehel olevat kevadpilti värvimiseks. Kvaliteetne tugev paber võimaldab kasutada ka viltpliiatseid või vesivärve. Juturaamatust leiad iga värvipildi kohta oma loo laste kevadistest tegemistest koolis, kodus, maal ja linnas. Jänku-Jussi kevadlood sobivad nii koju, lasteaeda kui algkooli arendavaks õppematerjaliks. Juturaamatu lood on kirjutatud otse täisvärvilisele illustratsioonile.\nVaata juturaamatu sirvimist:\nVaata värviraamatu sirvimist:\nVanaisa uus saun\nJass on varsti koolipoiss


Medano Hotel and Suites - Los Cabos (ja ümbruskond) - Hotels.com\nMedano Hotel and Suites, Los Cabos (ja ümbruskond), Baja California Sur, MehhikoSihtkoht\nLemmikloomasõbralik hotell, mille juurde kuulub välibassein ning mis on ühenduses ostukeskusega ja mille läheduses asub Medano rand\nMedano rand – 9 min jalgsi\nMarina Cabo San Lucas – 9 min jalgsi\nKaar – 39 min jalgsi\nPlaya del Amori rand – 39 min jalgsi\nLand's End (looduslik vaatamisväärsus) – 39 min jalgsi\nCamino Real S/N esq. Paseo del Pescador, Los Cabos (ja ümbruskond), 23453, BCS, Mehhiko\nCabo San Lucas Country Club – 43 min jalgsi\nChileno rand – 14,1 km\nThe Beach Restaurant on restoran, mille spetsialiteet on rahvusvahelised toidud ning seal on saadaval lõunasöök ja õhtusöök.\nHommikusöögi hind 7 USD kuni 15 USD täiskasvanutele ja 7 kuni 15 USD lastele (ligikaudne)\nKas Medano Hotel and Suites võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, Medano Hotel and Suites pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nMida võtab Medano Hotel and Suites ette tervisekaitse ja hügieeni tagamiseks?\nKas Medano Hotel and Suites pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nKahjuks ei paku Medano Hotel and Suites kohapeal parkimisvõimalust.\nKas Medano Hotel and Suites lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nJah, kassid ja koerad on teretulnud (kuni 2 toa kohta). Hind 20 USD lemmiklooma kohta öö kohta; lisaks kehtib tagatisraha 50.00 USD majutuse kohta.\nMillised kellaajad on Medano Hotel and Suites kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nSisseregistreeumine toimub 15.00 – 12.00. Väljaregistreerumine toimub 12.00. Saadaval on Express sisseregistreerimine.\nJah, The Beach Restaurant pakub võimalust rahvusvahelised toidud. Lähiümbruse söögikohti: La Pintada (4 min jalgsi), The Italian Job Cabo (4 min jalgsi), Gardenia's (4 min jalgsi).\nKas Medano Hotel and Suites pakub oma transpordiühendust lennujaamaga?\nMida majutuskohas Medano Hotel and Suites ja selle ümbruses teha saab?\nMedano Hotel and Suites pakub järgmisi võimalusi: välibassein ja ööpäevaringselt avatud treeningsaal.\nEneida, 6 ööd, reis, 14. mai 2021\nChristian, 1 öö, reis, 10. mai 2021\nJeffrey, 2 ööd, reis sõpradega , 16. apr 2021\nVanessa, 4 ööd, reis perega, 31. märts 2021\n4 ööd, reis sõpradega , 3. märts 2021\n4 ööd, reis, 20. veebr 2021\nGeorge, 7 ööd, reis perega, 25. dets 2020\n10 ööd, reis perega, 23. dets 2020\nConrad, 13 ööd, reis, 5. dets 2020


Kodulaenu intresse tagasi; arilaen. Elatis laekub ka kontole aga siin perekoolis on väidetud, et seda ei arvestata. Marginaalid ju muutuvad koguaeg. Seda teadmata ei saa öelda, et \_”mulle anti\_” ja \_”mulle ei antud\_” selle ja selle palgaga. Euribor tuleb sinna lisaks vastavalt sellele, mis see parasjagu on.[/tsitaat] Võib ka fiksintress olla, mis sisaldab nii marginaali kui euribori. Meie kogemus, et SEB üritas meilt nõuda ulme suurusega tagatisi, Nordea ja Danske pakkusid meeletuid intresse ning lõpuks saime Swedilt mõistliku pakkumise, mille ka vastu võtsime. Euribor tuleb sinna lisaks vastavalt sellele, mis see parasjagu on. Ju ta sellise väikse summa saigi.\n. Käisin ka seb pangas jutul.[/tsitaat] Tegelikult ei pea lisatagatiseks panema tervet maja, mis on laenu jaoks liiga hinnaline. mina just sain pangast üksi laenu ja mul on üks laps. Vaja on ka kaastaotlejat.[/tsitaat] Hmm.\nLaenuintresse tasume minu pangakontolt. Sest euribor on ajas muutuv. [/tsitaat] Ei tea siis, mis valemiga sa selle said. Kuigi ei kujuta ette, et millise kodu sellise raha eest veel saab. Kui oleks ka vaid üks laps, ikkagi ei saaks. Võib seada ka osalise hüpoteegi näiteks. Et sellisel juhul saan laenu anult koos kaastaotlejaga. Sularahas laaen kätte; kust saab laenu kui on maksehäired. panga pakkumine, vaid ikka marginaali osa on see, millele pank pakkumise teeb. aastal eluasemelaenuga elamispinna.\nEsmakordselt kodulaenu intresse deklareerinutelt infot - Perekooli.\n. [/tsitaat] Alustuseks küsiks, et mis sul on lisatagatiseks, kuna sissemaksuraha sul ju ei ole. Korter oleks siis muidugi tagatiseks. Kodulaenu intresse tagasi; arilaen. Küsimus oli konkreertselt intressi, mitte marginaali kohta. Lisatagatis ei tohi ületada ostetava kinnisvara väärtust. Fiksintressi nimetatakse euro intressiks. Minul on just selline seis, et üks lisatagatis on liiga hinnaline ja teisel lisatagatisel on liiga madal hind.. Sama, mis rääkida neto- või brutopalgast – need on kaks ise asja.[/tsitaat]Fiksintress ei ole euribor. Eeltäidetud deklaratsioonile kandsin praegu pangast mõlema laenu intressid. Sõltub ka, mis hinnaga on korter, et oleks mida võrrelda. Liiga hinnalist pank ei taha ja ise ei paneks ka seda. Öeldi, et liiga palju olevat neid. Käisin ka seb pangas jutul. Nii euribor kui ka euro intressi koondnimetus on baasintress. Odavad laenud ilma konto väljavõtteta; laen 15 minutiga.\nKeskpanga otsus tõstab eluasemelaenu intresse - Äripäev\n. Rääkige ikka, kas euribor sees või mitte. Sama, mis rääkida neto- või brutopalgast – need on kaks ise asja. Väga palju sõltub, kui suurt laenu tahetakse. Oleme kaaslaenajad, pank andis meile laenupuhkust seni kuni vana eluase, mis kuulus vaid mulle, saab müüdud. Need tingimused on nii ulmelised ja keerulised, et jube


Bizau – Vikipeedia\nkoordinaadid: 47° 22′ N, 9° 55′ E\n21,1 km² (2018)\n47° 22′ N, 9° 55′ E\nBizau on vald Austria Vorarlbergi liidumaal Bregenzi ringkonnas Bregenzerwaldis.\nHuviväärsusi[muuda | muuda lähteteksti]\nKihelkonnakirik Hl. Valentin ehitati aastal 1472.\nWetzsteinhöhle ("luisukivikoobas") on inimtekkeline kuiv õõnsus. Koobas on endine liivakivi kaevandus. Wetzsteinhöhle paikneb keset metsa. Koopast allpool voolab Hüttbach.\n2007. aastal kuulutas Bizau vald puittara ("Steackohag") kaitsealuseks mälestusmärgiks. Ühest küljest austab tara tollast "Alpgasse", millega veiseid mägikarjamaadele veeti (vaata Alpi transhumanss), teisest küljest sümboliseerib see piirkonna käsitööd: mälestusmärk puidule ja tööle.\nBizau on osa Bregenzerwald Umgangist (sõna otseses mõttes Bregenzerwaldi jalutuskäik). Jalutuskäik näitab 12 traditsiooniliselt ehitatud külakujundust Bregenzerwaldis. Maastiku, avalike hoonete, elamute ja igapäevaste objektide abil antakse jalutajatele teavet tüüpilise Bregenzerwälder arhitektuuristiili kohta läbi sajandite.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Bizau&oldid=5591593"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 19:57, 30. märts 2020.