Ministerstvo školstva Slovenskej re...\nKač Janotová, Over the Ocean\nLetní hudební festivaly mají v české kultuře i mezi kapelami a hudebníky neodmyslitelně důležitou pozici. Pro návštěvníky jsou cílem zábavy a odpočinku, pro řadu muzikantů místem, kde se mohou předvést, srovnávat a navázat nové kontakty. Beseda u Bigbítu patří mezi ten typ festivalů, který se nehonosí světovými hvězdami a vysokými cenami za vstupné, ale jeho úloha je evropsky hudebně stmelující (přiváží hudební skupiny z velké části Evropy), také edukativní (nabízí českému publiku nová, neokoukaná jména a sleduje a nabízí pohled na vývoj regionální hudby) a v neposlední řadě také zábavní (zařazuje nejen hudební program, ale i divadlo, performance, výtvarné umění a soutěže). Jeho historie sahá do počátku 90. let a úroveň a povědomí o něm, se díky odhodlanému realizačnímu týmů dostala na úctyhodnou míru. Ve své práci jsem shromáždila nejenom do současné doby dostupné informace o festivalu, ale pokusila jsem se úroveň Besedy u Bigbítu návrhem marketingového plánu stabilizovat a dostat do situace standardně plánovaného projektu. Věřím, že navázáním kontaktů s kvalitními mecenáši, díky podpoře evropských fondů a sympatizanty z řad dobrovolníků si festival Beseda u Bigbítu dokáže zachovat svůj směr, kvalitu a zároveň profesionalitu.\nHead of Alternative Distribution at Equa bank a. s.\nMARKETING NEZISKOVÉHO HUDEBNÍHO FESTIVALU –\nBESESEDA U BIGBÍTU\nMarketing of nonprofit music festival – BESEDA U BIGBÍTU\nMgr. Zdeněk Neusar Bc. Kateřina Janotová\nsamostatně za použití uvedené literatury a pramenů.\nDne 20. května 2010 Podpis ...........................................\nPředmluva ....................................................................................................................... 6\nI. Úvod ................................................................................................................................... 6\nII. Teoretická část .................................................................................................................... 8\n1. Co je festival? ................................................................................................................. 9\n1.2 Nejpopulárnější festivaly v ČR a SR (výběr) ............................................................... 9\n1.2.1 Colours of Ostrava .......................................................................................... 10\n1.2.2 Rock for People .............................................................................................. 10\n1.2.3 Masters of Rock .............................................................................................. 10\n1.2.4 Sázavafest ....................................................................................................... 10\n1.2.5 Porta..................................................................................................................... 11\n1.2.6 Stimul festival...................................................................................................... 11\n1.2.7 Trutnov Open Air Music Festival ........................................................................ 12\n1.2.8. United Island of Prague ...................................................................................... 12\n1.2.9. Open Air Festival................................................................................................ 13\n1.2.10 Hip Hop Kemp .................................................................................................. 13\n1.2.11 Mighty Sounds................................................................................................... 13\n1.2.12 České hrady ....................................................................................................... 14\n1.2.13 Baţant Pohoda ................................................................................................... 14\n1.2.14 Wilsonic – reflecting future ............................................................................... 14\n1.3 Neziskové festivaly v ČR (výběr) .......................................................................... 15\n1.3.1 Eurotrialog ...................................................................................................... 15\n1.3.2 Mišmaš párty ....................................................................................................... 16\n1.3.2 Lebeda festival ................................................................................................ 16\n1.3.3 Freezy fest aneb kultura jinak ......................................................................... 17\n1.3.4 Boskovice festival........................................................................................... 17\n1.3.5 Krákor ............................................................................................................. 18\n2. Neziskové organizace ................................................................................................... 18\n2.1 Typy neziskových organizací ..................................................................................... 19\n3. Marketing neziskové organizace .................................................................................. 20\n3.1 Marketing ................................................................................................................... 20\n3.2 Funkce trhu neziskových organizací ...................................................................... 22\n3.3 Pro a proti marketingu v neziskových organizacích .............................................. 23\n3.4 Marketingové řízení ............................................................................................... 24\n3.4.1 Určení vazby mezi strategickým a marketingovým plánem........................... 24\n3.4.1.1 SWOT analýza ............................................................................................ 25\n3.4.1.2 Marketingový průzkum ............................................................................... 26\n3.4.2 Stanovení cílů ................................................................................................. 26\n3.4.3 Stanovení marketingového mixu .................................................................... 27\n3.5 Marketing sluţeb .................................................................................................... 30\n3.6 Marketingová komunikační kampaň v neziskovém sektoru .................................. 31\n3.6.1 Základní nástroje komunikačního mixu ......................................................... 33\n3.7 Získávání finančních prostředků ............................................................................ 36\n3.8 Zhodnocení výsledků ............................................................................................. 37\n4. Nový marketing – Event marketing ............................................................................. 37\n4.1 Event – charakteristika ............................................................................................... 37\n4.2 Event marketing – charakteristika .......................................................................... 38\n5. Plánování eventu (festivalu) ......................................................................................... 40\nIII. Praktická část ................................................................................................................ 42\n6. Představení festivalu Beseda u Bigbítu ....................................................................... 42\n6.1 Základní údaje o festivalu ......................................................................................... 42\n6.2 Cíle festivalu .......................................................................................................... 42\n6.3 Cílové skupiny....................................................................................................... 43\n6.4 Osobnosti festivalu ................................................................................................. 43\n6.5 Občanské sdruţení Ţebřiňák – organizátor festivalu ............................................. 45\n6.6 Vývoj festivalu Beseda u Bigbítu........................................................................... 45\n6.6.1 Do r. 1997 – začátky myšlenky Besedy u Bigbítu .......................................... 45\n6.6.2 do r. 1997 – počátky řízené organizace (1997 – 2003) ................................... 45\n6.6.3 Předpoklady pro realizaci festivalu (1998 – 2000) ......................................... 46\n6.6.4 Festival součástí systému marketingových komunikací – I. marketingový plán\na model udrţitelného rozvoje festivalu (2001 – 2003) ................................................. 47\n6.6.5 Festival a jeho současná podoba (2004 – 2009) ............................................. 51\n6.6.6 Integrace marketingové komunikace a lidské zdroje...................................... 52\n7. Budoucnost festivalu - Marketingový plán pro 18. ročník festivalu Beseda u Bigbítu\n7.1 Základní předpoklady pro pořádání a cíle Besedy u Bigbítu ..................................... 55\n7.2 Cíle festivalu .......................................................................................................... 56\n7.3 Východiska marketingové strategie ....................................................................... 56\n7.3.1 Swot analýza ................................................................................................... 56\n7.3.2 Vyhodnocení SWOT analýzy - plus minus SWOT matice................................. 59\n7.3.3 Matice šíře sortimentu ........................................................................................ 60\n7.3.4 Strategie positioningu ......................................................................................... 62\n7.3.4.1 Vybrané festivaly v ČR v období přelomu července/srpna ......................... 62\n7.4 Návrh komunikačního a mediálního plánu 18. Besedu u Bigbítu.......................... 66\n7.4.1 Cílové skupiny ................................................................................................ 66\n7.4.2 Mediální mix................................................................................................... 66\n7.4.3 Vybraná media mediálního mixu .................................................................... 68\n7.4.4 Načasování kampaně ...................................................................................... 70\n7.4.5 Komunikační kampaň ..................................................................................... 70\n7.4.6 Mediální cíle ................................................................................................... 72\n7.5 Sponzorský plán ..................................................................................................... 73\n7.5.1 Moţnosti sponzoringu a plánování financí ..................................................... 73\n7.5.1.1 Mezinárodní visegrádský fond .................................................................... 74\n7.5.1.2 Nadace ţivot umělce ................................................................................... 74\n7.5.1.3 X Production ............................................................................................... 75\n7.5.1.4 Kulturní instituty (Polsko, Maďarsko) ........................................................ 76\nLetos se nepodařilo navázat hlubší spolupráci: jsou mezery v nedostatku času a\nlidských zdrojů. ............................................................................................................ 76\n7.5.1.5 Předání piva ................................................................................................. 76\n7.6 Harmonogram přípravných prací na festivalu........................................................ 77\n8. Hudební dramaturgie pro rok 2010 .............................................................................. 78\n8.1 Dramaturgie doprovodného program ......................................................................... 78\n9. Rozpočty ....................................................................................................................... 79\n9.1. ROK 2009.................................................................................................................. 79\n9.2 Pro rok 2010 ........................................................................................................... 80\n10. Závěr ............................................................................................................................. 81\n11. Dotazník jako ideální forma podpory zpětné vazby – Sociologický průzkum na 17.\nročníku Besedy u Bigbítu ..................................................................................................... 81\n11.1 Závěrečná zpráva výzkumu z dotazníkového šetření BuB 2009.............................. 82\n11.2 Metoda šetření .................................................................................................... 82\n11.3 Základní výsledky .............................................................................................. 83\n11.4 Závěry ................................................................................................................. 84\nIV. Závěr ............................................................................................................................. 86\nResumé ............................................................................................................................. 87\nZusammenfassung ............................................................................................................ 87\nSeznam zkratek................................................................................................................. 90\nSeznam tabulek................................................................................................................. 90\nSeznam literatury:............................................................................................................. 90\nV. Přílohy .............................................................................................................................. 97\nPříloha 1............................................................................................................................ 97\nFrekvenční tabulky Dotazník BuB 2009 .......................................................................... 97\nPříloha 2 .............................................................................................................................. 114\nGrafika – plakáty: Beseda u Bigbítu 2007, 2008, 2009 , 2010 ...................................... 114\nNa tomto místě bych ráda poděkovala Mgr. Zdeňku Neusarovi za jeho obětavost a vedení\npráce. Děkuji mu za podporu, důvěru v můj úsudek a velmi podnětné postřehy. Děkuji také\nJanu Ryndovi za pomoc s dotazníkem a Jirkovi za korektury.\nDá se letní hudební festival povaţovat za specifický český kulturní fenomén, podobně\njako třeba muzikály? Troufám si tvrdit, ţe ano. Nikde jinde ve světě se totiţ festivaly netěší\ntakové oblibě jako v České republice a v ţádné ze zahraničních zemí jich v poměru k počtu\nobyvatel není takové mnoţství. Ve srovnání s počátkem devadesátých let se počet letních\nhudebních festivalů v České republice minimálně zpětinásobil a jejich mnoţství nadále roste.\nKaţdý víkend v období od května do konce srpna jsou jich desítky, coţ se zákonitě promítá\nnejen do ţivota mladých lidí, ale také celé společnosti.\nKluby ve městech se přes léto zavírají. Plní se plochy letišť, údolí, amfiteátry, hrady a\nzříceniny a země oţívá hudebním veselím. Pro některé je návštěva festiva lu obdobou letní\ndovolené u moře, mnoho mladých lidí si volí víkendovou práci na festivalech místo chmelové\nbrigády nebo cestování po Evropě. Promotéři se předhánějí v dramaturgii a sponzoři jsou\nmotivováni početnými cílovými skupinami mladých lidí v produktivním věku.\nNa první pohled by se mohlo zdát, ţe organizovat v České republice festival je\nvýhodné a výdělečné. Přestoţe komerční aspekt je pro řadu festivalů skutečně prioritní, najde\nse i řada organizátorů, kteří naplňují cíle odlišné. Nejenţe festivaly organizují pro radost, své\nblízké, region, ale také je pořádají z osvětových důvodů a bez nároků na jakýkoli honorář. Do\npopředí zde vystupuje výrazný aspekt dobrovolnictví, který kaţdý takový festival obohacuje o\nhodnoty jako pospolitost, tolerance a spoluzodpovědnost.\nNení v moţnostech této diplomové práce popsat veškeré aspekty fenoménu hudebního\nfestivalu, ani se podrobněji zabývat řadou souvisejících přesahů například do sociologie a\npsychologie, coţ by pro dané téma bylo ţádoucí. Cílem této práce je soustředit se na jeden\nkonkrétní multiţánrový festival Beseda u Bigbítu, který se v Tasově na Hodonínsku\ns podtitulkem „…kultura z jiného světa“ letos koná uţ poosmnácté, popsat ho, analyzovat\njeho slabiny a navrhnout jejich odstranění do budoucna.\nPrávě za tímto účelem jsem se před dvěma lety stala součástí organizačního týmu\nfestivalu. Nejprve jako dobrovolník na pozici odborníka pro public relations a koordinátora\ninterpretů na festivalu, v letošním roce uţ jako součást ústředního přípravného týmu a č len\npořádajícího občanského sdruţení Ţebřiňák, a to rovněţ na pozici dramaturga zahraničního\nMěla jsem tak moţnost nahlédnout do ţivého organismu festivalu z druhé strany neţ\nběţný návštěvník a přesvědčit se o tom, ţe festival Beseda u Bigbítu pro dva tisíce lidí není\npouze půlroční dobrovolnickou prací na plný úvazek, ale také velký závazek, k jehoţ naplnění\nje zapotřebí obrovské nasazení, vytrvalost i finanční investice – a to přestoţe vzhledem\nk neziskovému pojetí festivalu můţe být jedinou zásadní odměnou pouze ocenění návštěvníků\na určitý pocit zadostiučiní z toho, ţe se člověk aktivně podílí na obohacení českého kulturního\nCílem mé práce bylo věnovat se zejména marketingu festivalu, který si i dodnes udrţel\ncharakter akce konané systémem „do it yourself“ 1 , dále rozvinout jeho vize, redefinovat jeho\nstrategii, rozpočet, poukázat na jeho slabá místa a navrhnout funkční a udr ţitelný model\nfestivalu do budoucna. Zejména v praktické části jsem rozvedla uţ dříve definovanou\nmarketingovou strategii, která vychází ze základních bodů jako nezištnost, dobrovolnictví,\npodpora regionu, láska k hudbě a tolerance o nové body: praktičnost a systematičnost.\nSmyslem této inovace je v dlouhodobém horizontu zejména sníţit zátěţ na ústřední členy\ntýmu, dokázat efektivně delegovat pracovní povinnosti, zacházet úsporněji s časem a\nsoučasně zajistit i lepší financování festivalu z vnějších zdrojů.\nV teoretické části jsem vymezila základní pojmy, popsala nejvýznamnější festivaly\nv České republice a základní marketingové nástroje. Stěţejní částí této diplomové práce je\novšem její praktická část a zejména marketingový výzkum, který jsem s pomocí několika\ndobrovolníků provedla na 17. ročníku festivalu v roce 2009 a který představuje první oficiální\nzpětnou vazbu od návštěvníků festivalu. Právě tento výzkum se díky svým cenným\ninformacím stal jedním ze základních východisek nové marketingové strategie, plánování a\nřízení festivalu v roce 2010.\nDo it yourself (DIY – česky doslova „Udělej si sám“) je druh kultury, ve které si člověk sám, tzn. bez podpory\nreklamy, sponzorů a velkých hvězd, lidi pro lidi, bez o mezování vnějších pravidel.\n1. Co je festival?\nSlovo festival označuje obvykle různé typy společenských akcí. Samotné slovo\n„festival“ pochází z latinského slova festive, coţ znamená událost. Shodného významu je také\nslovo feast. Podle druhé verze slovo festival pochází ze středověké angličtiny a francouzštiny,\nse základem ve starém latinském slově festivus, znamenajícím slavit nebo oslavu. První\nzmínky o pojmu festival jsou známé z roku 1589, předtím se pouţívalo v běţné mluvě od 14.\nstoletí pro označení náboţenských svátků. První festivaly pořádali kmenoví šamani jako\noslavu slunovratu (z buletinu ČD 2008: Vlakem na festivaly). 2\nHudební festival je festival zaměřený na hudbu a činnosti s ní spojené. Zpravidla bývá\nhudební festival přehlídkou interpretů zaměřených na určitý hudební ţánr, ať uţ to je rock,\npop, klasická hudba, jazz, metal nebo třeba country, můţe se jednat ale i o festival\nmultiţánrový – bez faktického omezení ţánry (např. festival Colours of Ostrava nebo Baţant\nPohoda v Trenčíně). Často bývají tyto hudební akce doplněny o zajímavý doprovodný\nprogram. Prvním zaznamenaným festivalem vůbec byly pravděpodobně Pythijské hry, které\nse odehrály v Delfách. Za druh festivalu byly povaţovány i společenské akce ve středověku,\nkde se mimo jiné pořádaly souboje.\nV současnosti jsou velmi populární hlavně letní hudební festivaly pořádané pod širým\nnebem (open air festival) a často i několik dní. 3\n1.2 Nejpopulárnější festivaly v ČR a SR (výběr)\nV Čechách a na Slovensku je několik velkých festivalů, které kaţdoročně navštěvuje\nněkolik tisíc lidí. V přehledu na webové stránce http://www.freemusic.cz je uvedeno celkem\n260 festivalů, konaných na území bývalé federace v období od května do září 2010. Na\nzákladě svých znalostí, analýzy festivalových webových stránek (historie festivalu) a zároveň\npočtu mediálních výstupů jsem vybrala několik nejvýznamnějších festivalů.\nKategorie: festival. [online ] 2010 [cit.10. května 2010]. Dostupné z <http://cs.wikipedia.org/wiki/Festival>\nKategorie: Hudební festival.[online ] 2010 [cit.10. května 2010]. Dostupné z\n1.2.1 Colours of Ostrava\nAsi nejpopulárnějším festivalem v ČR, který je drţitelem hned několika cen. Colours\nod Ostrava získal nejen cenu Anděl za Hudební událost roku 2005 a 2006 (a na tutéţ cenu byl\nnominován také za rok 2007), ale také ocenění za nejlepší hudební akci roku 2004, 2005 a\n2006 v anketě ALMA (Akropolis Live Music Awards) v kategorii koncert / festival roku. Jako\nprvní a zatím jediný festival v ČR stal v roce 2003 členem EUROPEAN FORUM OF\nWORLDWIDE MUSIC FESTIVALS, coţ je nezisková asociace 44 nejvýznamnějších,\nnezávislých evropských festivalů, které se zavazují podporovat světovou, etnickou, tradiční a\npůvodní kulturu jednotlivých světových národů a vzájemně se propojovat v kulturních\nvýměnách. V březnu roku 2010 získala zakladatelka festivalu Zlata Holušová Evropskou cenu\nTrebbia za přínos k dialogu národních kultur.\nNa třinácti pódiích kaţdoročně vystupují vedle známých jmen světové world music,\njazzu, etna a rocku i jména neznámá a mladí hudebníci. Součástí festivalu je i divadelní scéna.\nPořadatelem festivalu je Colour Production, spol. s r.o.\n1.2.2 Rock for People\nTento dnes uţ multiţánrový festival se silnou orientací na rockové styly se koná první\nvíkend v červenci ve Festival parku v Hradci Králové. Řediteli festivalu jsou Michal Thomes\na Petr Fořt. Zaštiťující organizací je Ameba Production s.r.o.\n1.2.3 Masters of Rock\nNejvětší heavymetalový festival v České republice. Kaţdý rok se do Vizovic u Zlína\nsjíţdí přes dvacet tisíc fanoušků tvrdé rockové hudby. Na rozdíl od ostatních festivalů jsou\nv programu většinově zastoupení zahraniční hudebníci. Pořadatelem je Pragokoncert Bohemia\nLetos se bude konat uţ desátý ročník festivalu v Kácově, který se odehrává vţdy první\nsrpnový víkend. Z původní jednodenní akce v roce 2001, s jedním podiem a kapacitou areálu\n1.800 lidí, se Sázavafest stal renomovaným evropským multikulturním festivalem, který\nnabízí třídenní program několika scénách. Návštěvnost festivalu dosáhla čísla 20.000 lidí a\nzájem o festival kaţdým rokem stoupá, coţ je pro pořadatele nejen výzvou, ale také velkým\nzávazkem. Dramaturgové festivalu mají jasný cíl – budovat pestrý multikulturní a\nmultiţánrový festival. Na festivalu najdou návštěvníci hudbu, divadlo, film, autorská čtení,\nvýstavy, výtvarné dílny, workshopy atd. Organizátoři zvou kapely z oblasti world music,\nrocku, popu, reggae, ska, jazz, blues, dance i hip hopu. Od roku 2005 jiţ Sázavafest není\npouze jednodenní open-air akcí, ale celoroční sítí na sebe logicky navazujících akcí: Jarní\nSázavafest, Sázavafest Battle, Letní Sázavafest a Podzimní Sázavafest. Sázavafest pořádá\nagentura In promotion s.r.o. ve spolupráci s městem Kácov. 4\nSoutěţní hudební festival má podtitul „Celostátní festival country & western music a\ntrampských sborů“. Byl zaloţen v roce 1967 v Ústí nad Labem. Název festivalu je inspirován\núdolím Labe Porta Bohemica – Brána Čech, leţící v místech, kde řeka prochází Českým\nstředohořím. Festival se skládá ze soutěţních oblastních a krajských kol, z nichţ postupují\nvítězové do celostátního finále. Soutěţ dává příleţitost především začínajícím skupinám a je\nurčena pro ţánry trampská píseň, folk a country. V průběhu několika desetiletí festivalem\nPorta prošla celá řada dnes známých hudebních skupin a osobností českého hudebního ţivota.\nV pořádání se uţ za dobu existence vystřídalo mnoho měst (Ústí nad Labem, Sokolov,\nKarviná, Svitavy, Třebíč, Olomouc, Plzeň, Jihlava). 5\n1.2.6 Stimul festival\nHudební festival STIMUL se od roku 2005 v českém hudebním prostředí etabloval\njako výrazná hudební akce s jasně určenou dramaturgií. Festival se snaţí prezentovat hudbu,\nkterá u nás běţně není dostupná. Programové zaměření festivalu se snaţí reflektovat znění\nprogresivní elektroniky, noisu, současného jazzu a všechny podoby improvizované hudby,\nvčetně jejich prolnutí a nejrůznějších meziţánrových přesahů. Nejedná se o klasický festival,\nPR zpráva, press. [online ] 2010 [cit.10. května 2010]. Dostupné z <http://www.sazavafest.cz>\nLanger, M. J., Do leţal I.(2001): Porta znamená brána ... i do nového století? Praha, Adonai s.r.o. [online ] 2010\n[cit.10. května 2010]. Dostupné z <http://cs.wikipedia.org/wiki/Porta#PORTA_2009>\nale o sérii na sebe tematicky navazujících koncertních vystoupení. Ve většině případů se jedná\no koncerty interpretů velké umělecké hodnoty a častokrát v exkluzivních českých\n1.2.7 Trutnov Open Air Music Festival\nFestival se původně nazýval „Východočeský Woodstock“ a vznikl na\nundergroundových základech. K jeho vzniku daly podnět předcházející nezávislé aktivity,\nilegální koncerty a výstavy, především pak koncert ve Starých Bukách u Trutnova roku 1984,\nkterý rozehnala StB. První ročník festivalu zakázané kultury se měl konat v roce 1987 na\nsoukromém pozemku Martina Věcheta, jednoho z dosavadních pořadatelů, ale opět jej zrušila\nprotiakce StB. Prvním oficiálním a povoleným ročníkem se tak stal Východočeský\nWoodstock 1990, jako jeden z prvních open air hudebních festivalů v polistopadovém\nČeskoslovensku. Významných hostem byl tehdejší prezident republiky Václav Havel, jenţ se\nzúčastnil uţ akce v roce 1984, kdy uprchlí účastníci koncertu našli útočiště na jeho Hrádečku,\na festival pravidelně dál navštěvuje. Mezi účinkujícími byli mj. Kuličky, Psí Vojáci, Pavel\nDobeš, Sváťa Karásek, Dáša Vokatá, Garáţ nebo Jim Čert. Od roku 1993 na festivalu hrají i\nzahraniční hosté – účinkovali zde např. Faith No More (USA), Fun'Da'Mental (GB), Fear\nFactory (USA), Sepultura (Bra), Sick Of It All (USA), Polemic (Sk), Suicidal Tendencies\n(USA), Motörhead (GB) či Dog Eat Dog (USA). Specifikem festivalu je kaţdoroční účast\nnějakého interpreta, který do rockového, respektive undergroundového ducha festivalu moc\nnezapadá, například Banjo Band Ivana Mládka (1995), Marta Kubišová (1999), Václav\nNeckář (2001), Waldemar Matuška (2002) nebo Bambini di Praga (2007). Drtivá většina\nz nich byla publikem přijata velmi kladně. Zatím jedinou známou „vykelímkovanou“\nosobností se stala Ilona Csáková (1997) a z kapel si „pivní sprchu“ vyslouţila formace\nChaozz (1999). 7 Pořádá Geronimo agency.\n1.2.8. United Island of Prague\nStimu l. [online ] 2010 [cit.10. května 2010]. Dostupné z <http://www.stimul-festival.cz/stimu l/>\nHistory. [online ] 2010 [cit.10. května 2010]. Dostupné z\nUnited Islands of Prague je kulturní festival s šestiletou tradicí. Koná se na počátku\nléta na praţských vltavských ostrovech. Letošní ročník proběhne 24. – 26. 6. 2010.\nOrganizátorem festivalu je Ostrovy s.r.o., za podpory Magistrátu hlavního města Prahy.\nVlastnímu festivalu předchází Klubová noc, v rámci které se zdarma otevírají praţské hudební\n1.2.9. Open Air Festival\nPořadatelem festivalu je ABATON SYSTEM, s.r.o., a jedná se o poměrně silně\nsponzorovaný a propagovaný festival. Ředitelem festivalu je Michal Lukeš. Open Air Festival\nby měl být novým formátem akce na české festivalové mapě. Vyznačuje se přívlastkem\n„multi”. Je multi: kulturní, ţánrový, aktivní a zábavný. Klade si za cíl nabídnout zábavu pro\ncelou rodinu, kvalitní zázemí, české i zahraniční hudební hvězdy, divadelní vystoupení a\nworkshopy. Open Air Festival nabídne i nejrůznější druhy doprovodného programu a aktivity\npro celou rodinu, od nejmenších aţ po dospělé. Festival se zabydlel na letišti v Panenském\nTýnci asi 50 km od Prahy.\n1.2.10 Hip Hop Kemp\nHip Hop Kemp je mezinárodní hip hopový festival, který se koná kaţdý rok koncem\nsrpna v Hradci Králové, v areálu letiště. Do těchto prostor se přestěhoval z původního místa\nkonání v Pardubicích. Jde o jeden z největších hip hopových festivalů v Evropě. Návštěvnost\nfestivalu se pohybuje kolem 20.000 návštěvníků. První ročník se konal v roce 2002. 8 Hlavním\norganizátorem festivalu je Festivalpark Production s.r.o.\n1.2.11 Mighty Sounds\nMighty Sounds je festivalem, jenţ svou dramaturgii staví zejména na ska, punku,\nrock´n´rollu a příbuzných ţánrech. První ročník festivalu Mighty Sounds s podtitulem\nSummer Ska & Punk Explosion! se uskutečnil 8.-10. července 2005 u vesničky Olší u Tábora.\nMighty Sounds se stal prvním festivalem, který zaloţil dramaturgii hlavní scény výhradně na\nSka, 2-ton a Rocksteady. Pořádá ho agentura HPK-Productions s.r.o. kaţdý třetí červencový\nO festivalu. [online ] 2010 [cit. 10. května 2010]. Dostupné z http://cs.wikipedia.org/wiki/Hip_Hop_Kemp\nvíkend. Agentura taktéţ vydává měsíčník Mighty freezine, zabývající se kulturou výše\n1.2.12 České hrady\nČeské hrady.cz je letní kulturní festival, jehoţ 6. ročník se uskuteční během léta 2010\nna významných českých historických památkách, postupně v pěti různých krajích České\nrepubliky (Točník, Kunětická hora, Švihov, Roţmberk nad Vltavou, Bezděz). Letní kulturní\nfestival České hrady.cz je zaměřen také na rozvoj turistického ruchu a zviditelnění krásných\nhistorických památek v regionech. Nabízí netradiční atmosféru, která se liší od ostatních\nletních festivalů nejen ojedinělým prostředím, ale i bohatým sortimentem doplňkových sluţeb\na občerstvení. V ceně vstupenky jsou zahrnuty i prohlídky stálých expozic hradů.\n1.2.13 Baţant Pohoda\nFestival vznikl roku 1997, místem konání byl Městský stadión Trenčín. Původním\nzáměrem bylo uspořádat malý pohodový festival jako protiváhu soudobým velkým\nkoncertům. Tomu odpovídala také návštěvnost – prvního ročníku se zúčastnilo zhruba 2.000\nlidí. Počet návštěvníků ale rok od roku rostl, a zatímco další rok to byl jen mírný nárůst na\n3.000, roku 2005 denní návštěvnost dosáhla 25.000 lidí. Jedná se o nejoblíbenější festival na\nSlovensku a jeden z nejoblíbenějších i pro české fanoušky kaţdý rok navštěvuje kolem 35.000\nlidí a pravidelně se konával třetí týden v červenci. Letos poprvé o týden dřív na letišti u\nTrenčína. Hlavním organizátorem je Michal Kaščák pod agenturou Pohoda agency. V roce\n2010 se bude konat uţ po 14té. Festival je organizován velmi netradiční otevřenou formou.\nDalo by se říct, ţe se jedná o formu záţitkové festivalové turistiky, kdy lidé mohou poslouchat\nnejen hudbu, ale i zaţívat nevšední věci. Ročníky 1998 aţ 2003 se konaly v Areálu Pod\nSokolicami a v letech 2004 a 2005 se festival uskutečnil na Vojenském letišti Trenčín. Festival\nse specializuje na world music a alternativní hudební formy. V roce 2009 postihla festival\nvelká tragédie, kvůli silnému větru se zhroutil jeden z velkých stanů, jednoho člověka zabil a\n25 dalších zranil. Festival byl následně předčasně ukončen.\n1.2.14 Wilsonic – reflecting future\nWilsonic je bratislavský hudební festival, který prezentuje aktuální hudební trendy\nnejen z oblasti elektronické hudby. Wilsonic je oslavou městského klubového ţivota,\nelegantně spojuje svět koncertů s atmosférou klubů a tanečních párty. Wilsonic je událostí,\nkterá představuje originální a moderní hudbu z celého světa s důrazem na to nejzajímavější z\ntvorby střední a východní Evropy, a to bez rezignace na atraktivní globální jména.Wilsonic je\nkombinací outdoorové akce s komfortem městského prostředí. Festival je jedinečným\nzáţitkem ze ţivé hudby pod širým nebem. Umocňuje ho okouzlující atmosféra parku s\nblízkostí řeky Dunaj a pulzujícího starého města spolu s pohlednicovým výhledem na\nbratislavské panorama. Wilsonic, na rozdíl od jiných hudebních akcí, není festivalem, který\njen pasivně uspokojuje poptávku po ţádaných umělcích. Naopak Wilsonic v současné hudbě\naktivně vyhledává to nejzajímavější a snaţí se širší veřejnosti představit a vyzdvihnout\noriginalitu, progres, inovativnost a kvalitu. Wilsonic zároveň vytváří platformu pro prezentaci\ntvůrců ze střední a východní Evropy, kteří mají ambici a potenciál překročit lokální hranice.9\nŘeditelem a dramaturgem festivalu je Tibor Holoda. Letošní ročník se kvůli finančním\nproblémům a nedostatku sponzorů konat nebude.\n1.3 Neziskové festivaly v ČR (výběr)\nPodobnou cestu, jakou razí festival Beseda u Bigbítu, má i několik dalších festivalů.\nOrganizátory jsou neziskové organizace, vstupné je velmi nízké nebo ţádné, umělecká\nprodukce se většinou odklání od mainstreamu a festivalové areály nejsou tak velkokapacitní.\nPropagace není ţádná nebo minimální prostřed nictvím webu, plakátů, letáků nebo sociálních\nfór jako Facebook. Náklady jsou maximálně omezeny.\nLetos jiţ dvanáctý ročník jednoho z největších neziskových festivalů v ČR. Za dobu\nsvé existence si získal velký respekt u široké veřejnosti a sklidil spousty pozitivních ohlasů i\nv médiích. Akci pořádá agentura Alternative Music Productions v Mikulově. Festival nabízí\nkromě hudby i divadlo a film.\nZ počáteční skromné jednodenní akce se stal významný středoevropský festival s\nmezinárodním přesahem, program původně uzavřený do jednoho areálu se během let rozrostl\nO FESTIV LE W ILSONIC. [online ] 2010 [cit.10. května 2010]. Dostupné z <http://www.wilsonic.sk/>\nna vícedenní program na různých místech Mikulova. Hlavní festivalový program se odehrává\nv amfiteátru, doprovodné koncerty v Dietrichsteinské hrobce a na střešní terase\nDietrichsteinské hrobky. Loňskou novinkou bylo představení v Obřím sudu na mikulovském\nEurotrialog si vybudoval pověst jednoho z nejlépe dramaturgicky obsazených festivalů\nstřední kategorie. Pořadatelé se vědomě vyhýbají střednímu proudu a sázejí především na\nkvalitní nekomerční hudbu. Mikulov nemá ambice stát se masově zaměřenou akcí,\njednoznačná preference Eurotrialogu je dobrá kvalitní hudba, příjemné a téměř rodinné\nzázemí a spokojený a dobře se bavící divák.\n1.3.2 Mišmaš párty\nOd roku 1994 bývá v červnu v Bojkovicích organizován velmi příjemný multiţánrový\nfestival, který si s přibývajícími lety získává čím dál větší popularitu. Název Mišmaš by měl\nsymbolizovat bourání hranic mezi hudebními styly, škatulkováním, kdo kam patří a co hraje;\ndovětek párty značí, ţe víc neţ samotný festival by tato akce měla být oslava toho, ţe přichází\nléto, oslava potkání starých známých a oslava ţivota vůbec. Mišmaš párty je jeden z\nposledních DIY (Do It Yourself – Dělej to sám) festivalů u nás, vše si dělají sami na koleně,\nbez sponzorů, bez reklam. Mišmaš je organizmus, který oţije začátkem června a který\nopravuje statek Ústsko v Bojkovicích (zdevastovaný komunistickým reţimem) jenom proto,\naby se tady mohl festival uskutečnit. Kaţdým rokem počet návštěvníků přibýval, aţ se počet\nustálil na 500–700 návštěvnících. Mišmaš párty probíhá na statku Ústsko na kopci nad\nBojkovicemi, ze kterého je krásný výhled na okolní kopce, zámek Nový Světlov a podhůří\nBílých Karpat. Místo má v sobě kouzlo starých časů, které na kaţdého dýchá ať uţ v době\nkonání festivalu nebo v jiném období. Jedná se o festival bez plotů, organizátoři si nenárokují\nţádný honorář. 10\n1.3.2 Lebeda festival\nBeranek Libor. Něco málo o nás, o místě a o duchu festivalu. [online ] 2010 [cit.10. května 2010]. Dostupné z\nPůvodně organizován jako festival Rudimov a pod názvem Lebeda festival se bude\nletos konat počtvrté. Open air akce se koná v Rudimově u Slavičína. Hlavní stage je věnovaná\npřeváţně akustickým projektům ze ţánru rock, word music, ska a jazz na druhé stage se\nstřídají DJové různých tanečních stylů. Hlavním organizátorem je Jan Ţák – Farma Rudimov\na několik dalších umělecky zaměřených občanských sdruţení. Datum konání je obvykle\nposlední červencový víkend. Kouzlo festivalu tvoří z podstatné části místo, kde se koná –\nlouka uprostřed malebných valašských kopců a lesů, k níţ se civilizační ruch, shon a smog ani\n1.3.3 Freezy fest aneb kultura jinak\nDruhý ročník proběhl v září 2009. Festival je zaměřený především na alternativní\nţánry umění, neprofesionální uměleckou scénu a DIY (do it yourself) kulturu. Tvůrčí svoboda\nse nabízí všem, a to bez zásadních hmotných či časových investic. Organizátoři se snaţí\nzapojit širokou veřejnost, neopomínají studenty uměleckých škol, profesionální i talentované\nzačínající umělce, s důrazem na originalitu tvorby a vyloučení bezduchého kopírování\naktuálních trendů. Pilíři festivalu jsou: smazávání hranice mezi umělcem a návštěvníkem,\nprostor k seberealizaci pro kaţdého, rozmanitost, která vzniká díky střetávání a prolínání\nmnoha uměleckých směrů a festival bez plotů, bez vstupného, ve svobodné atmosféře.\nFestival se koná v oblasti bývalého vojenského prostoru Milovice – Boţí dar. Organizátorem\nfestivalu je občanské sdruţení Kultura jinak za podpory Fredoledo soundsys. 11\n1.3.4 Boskovice festival\nTento festival se pravidelně koná druhý červencový víkend. Festival Boskovice, to\njsou čtyři dny plné hudby, divadel, filmů a bohatého doprovodného programu: výstavy,\ncyklovýlet, jamssesion, street performance, DJs, autorská čtení, výtvarné dílny, prohlídky\nţidovské čtvrti s odborným výkladem, happeningy a další. To vše je k vidění a slyšení v\namfiteátru letního kina, v zámeckém skleníku, na hradě, v synagoze, v Muzeu Boskovicka, v\nulicích ţidovské čtvrti, v městském kině a na spoustě dalších míst. Festival ovládne celé\nměsto a v tom spočívá jeho výjimečnost. Boskovice nabízejí i další zajímavá místa a řadu\nkrásných zákoutí. Ţidovský hřbitov je během festivalu veřejně přístupný, v synagoze je k\nvidění stálá expozice věnovaná ţidovské čtvrti a probíhají zde komornější projekty. Festival je\nFestival. [online ] 2010 [cit.10. května 2010]. Dostupné z <http://www.freezefest.cz/ >\nvěnován propagaci jedinečné urbanistické památky v tomto jihomoravském městě – ţidovské\nčtvrti. Akci pořádá občanské sdruţení Unijazz o. s. 12\nLesní festival Krákor je multikulturní, nízkorozpočtová událost, pořádaná od roku\n1998. Nemá ambice stát se masovou záleţitostí, naopak se s naţí být alternativou komerční\n„kultuře“, protiváhou jatkám velkých festivalů. Poprvé se Krákor uskutečnil (zpočátku ještě\npod názvem Salash Fest) v roce 1998 v Silůvkách u Brna, kde proběhl celkem třikrát. Dalších\npět ročníků bylo s velkými obtíţemi realizováno v lesích nedaleko Moravského Krumlova. V\nroce 2005 vzniká Petice za zachování festivalu v M. K., coţ pomáhá udrţet prostory pro\nfestival po dvě léta. Vlétech 2007 a 2008 se stal dějištěm Krákoru zámek Radešín, v roce\n2009 střelnice v Doubravníku.\nJedním ze základních pilířů festivalu je ţánrově neomezovat, proto můţete na jednom\npódiu vidět a slyšet nejrůznější styly i nestyly, se společným jmenovatelem: underground. Z\nmnoha důvodů je velký důraz kladen na ryze autorskou tvorbu, a to nejen v muzice.\nVedle neoficielní hudební scény jsou k vidění a slyšení rozličná divadla, autorská\nčtení, promítání filmů, výstavy atd., v prvé řadě jde však o setkání lidí s podobným\nsvětonázorem: lidí pohrdajících konzumním způsobem ţivota, hledačů jiné kultury. 13\nAbout Boskovice. 2010. [online ] 2010 [cit.10. května 2010]. Dostupné z\nLetní festival 2010. [online ] 2010 [cit.10. května 2010]. Dostupné z\n<http://www.sopel.freemusic.cz/akce/ krakor.ht ml>\nNeziskový sektor má v českých zemích překvapivě dlouhou tradici. Uţ v 19. století se\nformovaly první spolky a nadace, které měli významnou váhu při formování národního\nuvědomování a působily jako důleţitý prvek při liberalizaci moci.\nNeziskový sektor se však hlavně za posledních 20 let posunul o obrovský kus cest y a\njeho roli ve společnosti uţ dneska nikdo nezpochybňuje. Právně sem spadají všechny\norganizace, které nebyly zřízeny za účelem podnikání. Neziskový sektor je část národního\nhospodářství, ve kterém subjekty produkují statky získávající prostředky pro svoji činnost. 14\n2.1 Typy neziskových organizací\nPodle Streckové se organizace dále dělí na dvě skupiny. První, neziskový veřejný sektor,\nkterý je, jak název napovídá, financován z veřejných financí a podléhá tudíţ kontrole. Druhou\nskupinu představují neziskové organizace z neziskového soukromého sektoru, který je\nfinancován převáţně z prostředků soukromých fyzických a právnických osob. U neziskového\nsektoru není ani vyloučena moţnost získání financí z veřejných rozpočtů. Pro oba dva směry\nexistuje společná podmínka a to, ţe cílem není zisk, ale dosaţení přímého uţitku.\nNeziskové organizace můţeme dělit i na základě produktové orientace, a to podle toho\njaký typ výrobku, či sluţby organizace nabízí. Zde rozdělujeme na ty, které vyrábí hmotný\nvýrobek nebo se snaţí například nějak ovlivnit chování lidí. Ţebřiňák o. s. (sledované občasné\nsdruţení, více viz praktická část) má za cíl lidi pobavit a vzdělávat prostřednictvím svého\nfestivalu. Takţe je čistě orientován na sluţbu.\nNeziskové organizace můţeme dále dělit podle typu správy na soukromoprávní\n(občanská sdruţení, zájmová sdruţení právnických osob, nadace, nadační fondy, obecně\nprospěšné společnosti, politické strany, církve atd.), veřejnoprávní (organizační sloţky,\npříspěvkové organizace, obce, kraje, svazky obcí atd.) a ostatní veřejnoprávní organizace\n(Český rozhlas, Česká televize, státní podnik, veřejná vysoká škola, Česká národní banka\natd.). Spadají sem i neziskové organizace, které typově odpovídají obchodní společnosti\n(společnost s ručením omezeným, akciová společnost, druţstvo, společenství vlastníků\njednotek bytových) atd. Neziskové organizace státního charakteru se dělí na příspěvkové\norganizace (většinu financí získávají z rozpočtu, ovšem mohou mít i jiné zdroje příjmů) a\norganizační sloţky státu (jsou to ministerstva a jiné správní úřady státu.\nSTRECKOVÁ Y., MALÝ I. a ko l. Veřejná ekonomie pro ško lu i praxi. 1. vyd. Praha: Co muter Press, 1998. s.\nŠEVČÍKOVÁ , L. Vyuţití nových trendů v marketingové ko munikaci ve veřejném sektoru. (Disertační práce)\nPodle Hannagana můţeme neziskové organizace také dělit podle organizační formy na\ndárcovské (příjem organizace pochází hlavně z daní), komerční (organizace vyţaduje od\nuţivatelů za své sluţby platby), vzájemné (organizace je převáţně řízena svými uţivateli) a\npodnikatelské (organizace je řízena profesionálními manaţery). 16\nNa první pohled by se mohlo zdát, ţe festival Beseda u Bigbítu (více viz praktická\nčást) vystupuje jako organizace poskytující sluţby ziskového charakteru, jelikoţ se na festival\nvybírá vstupné. Neziskovost určujeme však podle statutu organizátora Ţebřiňák o. s. Ten\nnezpoplatňuje činnost organizování jako takovou, peníze vybírané na festivalu slouţí\nk zajištění platu vystupujících umělců a zapůjčení techniky. Navíc organizace splňuje všech\npět základních vlastností nestátních neziskových organizací, o kterých hovoří ve své knize\nSalomon a Arheier. Jde o organizace, tzn. skupiny, které jsou do určité míry\ninstitucionalizovány, mají soukromou povahu, tj. jsou institucionálně oddělené od státní\nsprávy, nerozdělují zisk mezi vlastníky nebo vedení organizace, jsou samosprávné,\nautonomní, tj. jsou schopné řídit svou vlastní činnost a v neposlední řadě jsou dobrovolné, tj.\nzahrnují určitý významný prvek dobrovolné činnosti. 17\n3. Marketing neziskové organizace\nZlín: Faku lta managementu a ekonomiky UTB, 2009. 27 s.\nHANNA GAN, Tim J. Marketing a neziskový sektor. 1 vyd. Praha: Management Press, 1996. 205 s. ISBN 80-\nSA LOM ON Lester M., A NHEIER Helmut K.a spolupracovníci, Nástup neziskového sektoru, mezinárodní\nsrovnání, A GNES 1999 66 s.\nKoncept marketingu byl ve svých počátcích vyvinut hlavně pro výrobní podniky\nziskového sektoru. Mělo být prostřednictvím něj dosaţeno vyšších zisků na základě\nuspokojení zákazníka. Vývoj však časem ukázal, ţe se netýká pouze výrobků, ale ţe jej lze\nvyuţít i v oblasti sluţeb, osob a myšlenek. Původní marketingové koncepce se ze začátku\nzdály poměrně nepouţitelné pro neziskový sektor, ale časem bylo potvrzeno, ţe řada\norganizací je velmi úzce spojena se svými „zákazníky“, kteří mohou plnit v neziskové\norganizaci (dále jen NO) funkci člena, návštěvníka, dárce nebo občana.\nMarketing v neziskovém sektoru (dále jen NS) je první aplikací generického\nmarketingu na specifickou formu problémů. Stejně jako komerční marketing se stal marketing\nv NS silným nástrojem dosaţení masové změny v chování lidí. Ale zatímco marketing můţe\npouţívat vzdělání nebo propagandy, odlišujícím rysem marketingu v NS a samozřejmě i jeho\nprvotním cílem je ovlivňování chování. Marketing v NS celkově usiluje o ovlivňování\nsociálního chování ne ve prospěch obchodníka, ale ve prospěch příslušné skupiny zákazníků a\nZákazníkem NO je tedy kaţdý, kdo má prospěch z její činnosti. Velká část\nmarketingového úsilí je soustředěna na dárce. Marketing je v tomto případě zvlášť důleţitý a\nto proto, ţe více cokoliv jiného je největší zodpovědnost právě vůči dárcům, poskytovatelům\ngrantů a sponzorům. Jejich spokojenost má být prostřednictvím marketingu podchycena.\nSponzoři (donátoři) mají v tomto případě úlohu zákazníka. V tom smyslu, ţe pociťují za\nvýsledky práce „své“ NO uspokojení. Neziskové organizace mají čím dál větší zájem o\nmarketing také z toho důvodu, aby se snadněji vypořádali se vzrůstající konkure ncí (a to i\nz řad ziskových organizací, které nabízejí sluţby podobné). Marketing lze tedy popsat i jako\nMezi marketingem ziskových a neziskových organizací jsou propastné rozdíly, dvě\nvěci však mají společné. Je to sluţba zákazníkovi a vzájemná směna.\nMarketing neziskových organizací nesmí být vnímán jenom jako technika, ale i jako\nzákladní přístup, jak činnost organizace pojímat a organizovat.\nMarketing je součástí veřejného neziskového sektoru, jehoţ posláním je zajišťovat\nneustálý kontakt s uţivateli výrobků či sluţeb, zkoumat a hodnotit jejich potřeby, poskytovat\nZlín: Faku lta managementu a ekonomiky UTB, 2009. 28 s.\nsluţby a výrobky uspokojující tyto potřeby a budovat program komunikace s veřejností, ani\ntato veřejnost byla seznamována s cíly organizace. 19\n3.2 Funkce trhu neziskových organizací\nNeziskový sektor sice nefunguje na principu klasického trţního mechanismu, ale\npotřebuje marketing, jelikoţ je důleţité, aby sluţba byla podávána kvalitně a také způsobem,\njakým tato sluţba vyhovuje potřebám uţivatelů. Často musí neziskové organizace zjišťovat,\nco si jejich zákazníci přejí a podle těchto získaných zdrojů se snaţí tato přání, co nejlépe\nuspokojit. Navíc je třeba veřejnost pravidelně informovat a seznamovat s činnostmi neziskové\norganizace a výsledky práce.\nHlavní rozdíl mezi marketingem a pouhým prodáváním vyplývá z pochopení, ţe\nzákazník nehledají výrobek (sluţbu), ale jaký to bude mít pro ně přínos. 20 Návštěvníci\nfestivalu se většinou chtějí bavit, v tom případě můţe být potřeba zákazníka uspokojena\nSubjekty neziskového sektoru nejsou prodávající a kupující, ale klie nti a\nposkytovatelé, přičemţ v neziskové organizaci do vazeb vstupuje i třetí silný subjekt, a to\ndárce (donátor). 21\nRozdíl mezi marketingem neziskového a komerčního sektoru je ve způsob\nkomunikace, komunikační kanály však zůstávají velmi podobné, přičemţ cílem NO je nalézt\ntu správnou a srozumitelnou cestu k příjemci. Základem je, aby informace proudící\nz organizace k příjemci měli pro příjemce nějaký přínos nebo vyvolávali pocit, ţe přispívá na\nsprávnou věc. Organizace by tedy měla poskytovat sluţby, které jsou přínosné a zároveň jsou\nza něco zodpovědné. Dále je velmi důleţité upevňovat důvěryhodnost a udrţovat cílové\nskupiny ve stále informovanosti.\nMarketingové strategie neziskových organizací jsou určovány v souladu s předem\nstanovenými cíli a pod dohledem státních orgánů. Přínosy lze většinou měřit velmi obtíţně,\nprotoţe nejsou hmatatelné a jejich efekt je dlouhodobý.\nTamtéţ, 2003 s.\nFyzické, či právnické osoby, které jsou ochotné věnovat finanční nebo naturální prostředky na realizaci\nprospěšné sluţby. To úlohu mů ţe p lnit i VR.\nU festivalu Beseda u Bigbítu plní funkci poskytovatelů občanské sdruţení Ţebřiňák\no.s., klienty jsou návštěvníci festivalu a funkci donátora plní v současné době např.\nMezinárodní visegrádský fond nebo organizátoři samotní, kteří podílově vstupují do základní\nfinanční jistiny festivalu.\n3.3 Pro a proti marketingu v neziskových organizacích\nV rámci marketingu neziskových organizací stále převládá obecné mínění o tom, ţe\nmarketing v mnoha případech není potřeba, protoţe sebou přináší zbytečně vysoké výdaje,\nneadekvátní tomu, čím se ta či ona NO zabývá. Vzhledem k tomu, ţe systém financování se\nv České republice stále mění a konkurence na poli neziskovosti roste, začalo se v mnoha\nsměrech o potřebnosti marketingu v neziskové sféře diskutovat.\nNejvýrazněji reagují organizace a instituce, které uţ byly vystaveny silným\nkonkurenčním bojům. U některých organizací často hovoříme o tom, ţe jejich cílem není zisk,\nale dosaţení společensky a individuálně optimální spotřeby statků specifického typu.\nZ nashromáţděné literatury je moţné zobecnit několik základních pro a proti uţití\nmarketingu v neziskové sféře.\nJak uţ bylo zmíněno výše, realizace marketingu je mnohdy velmi nákladná a\nvzhledem k tomu, ţe fungování NO je hrazeno z veřejných rozpočtů, můţe se zdát trošku\nproti obecnému chápání neziskovosti. Spotřebitel často nemá na výběr a musí vyuţívat sluţbu\nod jednoho poskytovatele sluţeb, zde pak také není marketing příliš na místě, jelikoţ\nspotřebitel nemá jinou moţnost a marketing ho vlastně nezajímá a míjí. Stejně se to má u\npříkladu toho, kdyţ spotřeba některých sluţeb vyplývá ze specifick y vynucené spotřeby. Cena\nza poskytované sluţby velmi často neodráţí hodnotu, kterou v ní vidí zákazník. Další\nargumenty proti staví na tom, ţe některé sluţby nemají vůbec trţní charakter nebo\nrozhodování manaţerů je vlastně velmi omezené, jelikoţ podléhají určitým statutárně\nTy organizace, které se nacházejí v té oblasti neziskového sektoru, kde je velmi silná\nkonkurence v podobě dalších organizací (ziskových), ale nemají na výběr a marketing je pro\nně zásadně přínosný a nutný. Také veřejná kontrola, kterou nad sebou organizace mají, si\nvyţaduje komunikativní chování a efektivnost v nákladové i řídící oblasti. Samotní\nspotřebitelé však také svým způsobem vyţadují od NO zvyšování kvalifikace a kvality\nkomunikace – dialogu, především v oblasti výměnných relací, která je základním úsekem\nhodnocení a to není moţné bez investice do marketingu. Součástí marketingu je i\nmarketingových průzkum, který je pro NO nezbytný a jeho výsledky jsou důleţité pro proces\nstrategického managementu, identifikaci okolí a jeho poţadavků. Jsou předpokladem pro\nzpracování rozpočtů, cílů i definic produktu.\n3.4 Marketingové řízení\nV NO rapidně narůstají znaky konkurenčního prostředí. Děje se tak proto, ţe se čím\ndál více organizací dostává do situace rostoucí so utěţivosti o získávání klientů a příjmů.\nV případě festivalu je se jedná o kaţdoroční boj o přísun návštěvníků, naplnění kapacity\nprostoru a získání dostatečného mnoţství peněz na kvalitní a zajímavý line up a odpovídající\ntechnické zázemí. Také dynamicky narůstá vliv struktury vnitřního a vnějšího prostředí,\nzvyšuje se náročnost úkolů v souvislosti s fungování NO.\nMarketingové řízení je třeba zejména ke zkvalitnění a zefektivnění činnosti NO, také\nk motivování, přípravě a plánování procesů a činností. Důleţitý je v případě získávání nových\ndárců, dobrovolníků, členů atd.\nMarketingové řízení je potřeba zejména ke zvýšení kvality a efektivnosti fungování\norganizace, k realizaci projektů a v neposlední ředě k získávání dárců a dobrovolníků.\nEfektivní marketingové řízení je postaveno na šesti základních procesech. Prvním\nodrazovým můstkem je určení vazby mezi strategickým a marketingovým plánem, následuje\nplánování cílů, stanovení marketingového mixu. Po té probíhá sestavení marketingového\nplánu, který hlavní dokumentem určujícím efektivní marketingové řízení. Na marketingový\nplán navazuje plán marketingové komunikační kampaně. Na závěr probíhá vyhodnocování\n3.4.1 Určení vazby mezi strategickým a marketingovým plánem\nMarketingová strategie je nejdůleţitějším nástrojem marketingu. Jde o strategický\ndokument, který organizace vyuţívá k dlouhodobému usměrňování svých aktivit a\nk zajišťování dlouhodobých strategických cílů.\nMarketingová strategie vychází z analýzy prostředí, tedy toho, co nejvíce ovlivňuje\norganizaci (konkurenti, zákazníci, umělci, náklady na propagaci, na udrţení kroku s ostatními,\ntrendy, image, konexe, kontakty ve státní správě atd. Důleţitá je také interní analýza, která se\nzabývá problematikou kvality marketingu v organizaci, kvalitou pracovníků, výškou\nrozpočtu, počtem a druhem dárců). Hotová strategie by měla být poté podloţena operačním\nplánem, jenţ stanoví, kdo v jakém časovém horizontu bude odpovědný za uskutečnění dílčích\n3.4.1.1 SWOT analýza\nZákladním nástrojem pro určování vazby je SWOT analýza. Literatura uvádí, ţe\npředstavuje tzv. odrazový můstek všech marketingových aktivit a marketingového řízení.\nSoučástí určení vazby je také marketingový výzkum viz. kapitola 11., díky němuţ si\norganizace má moţnost například přesně definovat potřeby a spokojenost členů, návštěvníků\n(zákazníků). SWOT analýza hodnotí silné (Strenghts), slabé (Weaknesses) stránky\nspolečnosti, hrozby (Threats) a příleţitosti (Opportunities) spojené s podnikatelským\nzáměrem, projektem, strategii nebo i restrukturalizací procesů. 22\nObr. 1 SWOT matice\nDíky ní dokáţeme komplexně vyhodnotit fungování firmy, nalézt problémy nebo nové\nmoţnosti růstu. SWOT je součástí strategického (dlouhodobého) plánování společnosti.\nObsahem SWOT je analýza mikro a makro prostředí. Velmi se doporučuje svou\norganizaci pro lepší pochopení silných a slabých stránek srovnat s organizací podobnou.\nPoučný bývá občas i pohled zvenčí.\nStřelec Jiří, Swot analý za. 2008. [online ] 2010 [cit.10. května 2010]. Dostupné z\n<http://www.vlastnicesta.cz/akademie/ marketing/ marketing-metody/swot-analyza/>\nÚspěch závidí na schopnosti neziskové organizace střízlivě zhodnotit všechny čtyři\n3.4.1.2 Marketingový průzkum\nMarketingový průzkum je systematické shromaţďování a vyhodnocování informací,\nkteré vedou k pochopení poţadavků trhu. Hledá odpovědi na otázky týkající se nákupního\nchování zákazníků, kvality distribuce výrobků, účinnosti reklamy, vnitro a vně podnikové\nčinnosti, cen a dalších prvků systému marketingového řízení. 23\nMarketingový výzkum můţeme provádět buď kvalitativní (hledá odpovědi na otázky\nJak? A Proč?, zjišťuje názory lidí, zkoumá problém) nebo kvantitativní (pokládá otázky Co?,\nKolik?, Jak často?, zkoumá názor zákazníka na jednotlivé produkty a sluţby).\nFunkcí má výzkum několik. Mezi ty nejdůleţitější patří vytváření metod pro sběr\ninformací, řízení a uskutečňování sběru dat, poskytování zpětné vazby, pomáhání\nidentifikovat příleţitosti a problémy, poskytuje informace o konkurenci atd.\nPostup marketingového plánu se dá shrnout do šesti fází, kdy tou první je definování\nproblému (zjišťování potřeb), navazuje plán výzkumu a sběr informací, následně se\nzpracovává a analyzují se získané údaje. Nakonec se vyhotovuje závěr s doporučením a\npřijetím marketingových opatření.\n3.4.2 Stanovení cílů\nNa základě zevrubné analýzy (viz výše) si organizace můţe začít klást cíle pro dané\nplánovací období. Měly by být reálné, měřitelné, měli by být hierarchicky uspořádané – tzn.,\nţe cíle niţší jsou odvozovány od cílů vyšších. Cíle vyjadřují, jak pro organizaci vypadá\nvýsledek, který povaţuje za úspěch, a v marketingu určujeme dva typy těchto cílů. 24 Jsou to\nbuď cíle akční, které jsou specificky zaměřené a přesně měřitelné (počty návštěvníků, členů,\nmnoţství získaných peněz atd). Pak jsou cíle abstraktní, v oblasti image a vyjadřují představy\nfirmy o tom, jak chce být vnímána okolím\nMATULA V. , Market ingový výzkum trhu. . [online ] 2010 [cit.10. května 2010]. Dostupné z\n<http://www.vladimirmatula.zjihlavy.cz/ marketingovy-vyzku m.php>\nREKTOŘÍK J. a kolektiv. Organizace neziskového sektoru. 1.vyd. Praha: Ekopress, 2004.83 s.\nMarketingové cíle jsou konkrétní specificky měřitelné hodnoty, které směřují\nk nějakým výsledkům (počet návštěvníků, platících, sponzorských darů atd.). Mezi cíle lze\nzařadit i abstraktní neměřitelné poloţky (image, vnímaní veřejnosti, pojem o značce). Cíle\norganizace jsou obvykle popisovány v konkrétní formě neţ jen například v programovém\nOrganizace si pokládá otázky, podle kterých pak své cíle stanovuje: Co jsou nejlepší\nvýsledky, ve které můţe organizace doufat? Do kdy? Jsou nějaké vnitřní či vnější faktory,\nkteré mohou bránit dosaţení cílů? Jak ovlivní rozpočet časové moţnosti? Jaké jsou reálné cíle\n3.4.3 Stanovení marketingového mixu\nMarketingový mix je soubor taktických marketingových nástrojů – výrobkové,\ncenové, distribuční a komunikační politiky. Jedná se o soubor aktivit pro povzbuzení\npoptávky. Lze je zařadit do čtyř skupin proměnných, které jsou známy jako 4P. 25\nV případě sluţeb hovoříme o tzv. rozšířeném marketingovém mixu – 7P. Mezi\nzákladní 4P ještě patří people (lidé); physical evidence (materiální prostředí); process\n(procesy). Navíc hlavně u neziskového marketingu můţe být marketingový mix rozšířen\ndvěma způsoby. Buď podle Johnse Hopkinse z University v Baltimoru na Public (cílová\nskupina) a Produkční kapacitu nebo po příkladu švýcarské Fribourské školy marketingu –\nmanagementu na politic (politiku) a people (lidi). 26\nI NO mohou ovlivňovat poptávku po svých sluţbách (výrobcích) pomocí klasického\nmarketingového mixu. Ty tvoří produkt (výrobek, sluţba), price (cena), place (místo) a\npromotion (propagace, komunikace). Neuplatňovanějšími v oblasti NO jsou produkt a\npromotion. Komunikační mix má pro NO také velmi významnou úlohu. Díky ní totiţ\ninformuje veřejnost o své existenci a pravidelně komunikuje své cíle, poslání a činnosti.\nCílem stanovení správného komunikačního mixu je prosazování idejí NO, vytváření pozitivní\nimage, prezentace a získávání členů a donátorů pro NO.\nKomunikační mix má v neposlední řadě velký vliv na vnitřní vztahy v organizaci.\nVytváří například podmínky pro zlepšování podobných vztahů mezi členy organizace\nKOTLER, P., ARM STRONG, G. Market ing. 6. vyd. Praha: Grada Publishing 2003. 855 s.\nKOZÁKOVÁ, S. Marketing ve veřejném sektoru. Masarykova Un iverzita. [online ] 2010 [cit.10. května 2010].\nDostupné z <http://www.econ.muni.cz/~simona/skola/marketing/1market ingvevs.html>\n3.4.3.1 Produkt (výrobek, sluţba)\nProduktem můţeme rozumět vše, co můţe trh nabídnout za účelem získání pozornosti,\nnabytí, pouţívání nebo spotřeby, tzn. vše, co můţe uspokojit přání nebo potřebu. Patří sem\nhmotné předměty, osoby, sluţby, místa, organizace a myšlenky. 27\nCelkově shrnujeme produkt pod pojem komplexní výrobek. Ten obsahuje tři vrstvy.\nPrvní z nich je jádro, tím je samotný výrobek či sluţba. Nadstavbou nad touto vrstvou je obal,\ndesign, kvalita a značka. Třetí vrstvou je pak instalace, záruka, servis, úvěr, rychlost dodávky\na záruka. 28\n3.4.3.2 Price (cena)\nCena má v NO vţdy své specifické vyuţití a význam. Nebývá úplná, jelikoţ většinou\nnezahrnuje všechny náklady a můţe mít i nemonetární charakter. U neziskových organizací se\ntotiţ velmi často vyuţívá více- zdrojového financování.\nPokud hovoříme o marketingu ve veřejném sektoru, můţeme konstatovat, ţe cena je\ntedy velmi relativní. Některé sluţby jsou poskytovány „zdarma“, popř. představují jen část\nnákladů. Je nutné si uvědomit, ţe poskytování kaţdé sluţby se pojí s nějakými náklady, výše\nceny je pak převáţně věcí úředních a politických rozhodnutí. Poskytování „bezplatné“ nebo\nsubvencované sluţby vyţaduje stejná marketingová rozhodnutí jako poskytování sluţby s\ncílem vytvoření zisku. 29\nMůţe být charakterizováno, jako souhrn všech distribučních systémů, které jsou\npotřebné pro směnu.\nHANNA GAN, Tim J. Marketing a neziskový sektor. 1 vyd. Praha: Management Press, 1996. s 111 ISBN 80-\nPAVLEČKA Václav, Market ingový mix. .[online ] 2008 [cit.10. května 2010]. Dostupné z <http://www.m-\nHANNA GAN, Tim J. Marketing a neziskový sektor. 1 vyd. Praha: Management Press, 1996. s 136 ISBN 80-\nNejdůleţitější je, aby sluţba (výrobek) byly vţdy dostupné v pravý čas, s přijatelnými\nnáklady a potřebným subjektům.\nPři přímé aplikaci na festival si můţeme vzít za příklad mladého člověka z Brna, který\nje fanouškem letních festivalů. Záměrně vyhledává ţánrově nevyhraněný menší festival na\njihu Moravy, aby minimalizoval náklady na cestování. Musí tedy vědět kdy a kde se takové\nfestivaly konají, jestli ho zaujmou svou nabídkou a pokud ho některý zaujme svou nabídkou,\nmusí mít přístup k dalším důleţitým informacím. Musí být seznámen s tím, za kolik a jak se\nna místo konání festivalu dostane.\na) Propagace usiluje o připomenutí činností, cílů a idejí NO, můţe probouzet zájem o ně\na můţe plnit funkci výzvy k jednání. V oblasti NO většinou však není dostatek\nfinančních prostředků pro tyto a podobné činnosti. Je občas také velký problém zacílit\nna tu správnou skupinu nebo ji správně specifikovat.\nb) Public relations trvale a úmyslně usiluje o dosaţení povědomí o NO, porozumění a\npodpoře cílů. Hodně ovlivňuje postoje veřejnosti k organizaci a také míru jakou ji\nTato kategorie marketingového mixu zahrnuje všechny, kteří přicházejí do styku se\nzákazníkem v souvislosti se sluţbou. Řadíme sem nejen prodejce, ale i pracovníky help line,\nreklamační oddělení. Souhrnně platí, ţe všichni lidé, kteří jsou v kontaktu se sluţbou nebo\nvýrobkem by měli být motivování pro jejich poskytování a měli by mít o nich dostatečné\nznalosti. Předpokládá se chování odpovídající nějaké firemní kultuře. „People“ prvek\nmarketingového mixu silně spoludotváří dojem o značce.\nPodoba a nastavení procesů, které jsou spojeny se sluţbou nebo produktem a jeho\nJedná se vlastně o cílovou skupinu organizace. Mohou to být jak zákazníci/klienti,\ndárci, tak zaměstnanci a dobrovolníci.\n3.4.3.8 Produkční kapacita\nZnamená, ţe organizace je schopna efektivně uspokojit poptávku po svých sluţbách,\nproduktech nebo programech.\nI politické tlaky a lobbování se objevují v rámci neziskových organizací. Taktéţ\nnátlakové skupiny mají své místo zejména tam, kde je vysoká míra konkurence.\nUmění namíchat správně všechna „P“ marketingového mixu a jeho pod-sloţky je to,\nco NO umoţní uspět či neuspět na trhu. Protoţe kaţdá ze sloţek marketingového mixu je de\nfacto svébytným oborem.\n3.5 Marketing sluţeb\nSpecifickým rysem neziskových organizací je to, ţe namísto výrobků ( hmotných\nstatků) většinou poskytují sluţby. Vzhledem k tomu, ţe sluţby začínají mít značně\ndominantní funkci v ekonomikách všech vyspělých zemí, stal se marketing sluţeb dalším\nvývojovým stupněm v marketingové filozofii.\nSluţbou rozumíme aktivitu, nebo komplex aktivit, jejichţ podstata je více či méně nehmotná.\nJejí poskytování se uskutečňuje ve vzájemném působení s poskytovatelem – s jeho\nzaměstnanci, stroji a zařízením. Sluţba můţe, ale nemusí vyţadovat přítomnost hmotného\nvýrobku. Není provázena vznikem typických vlastnických vztahů. Základním úkolem\nposkytování sluţeb je uspokojení potřeb zákazníků. 31 Podstatu sluţeb vysvětlují i autoři\nKotler a Armstrong, kteří sluţbu definují jako jakoukoliv činnost nebo výhodu, kterou jedna\nstrana můţe nabídnout druhé straně, která je v zásadě nehmotná a jejím výsledkem není\nvlastnictví. Produkce sluţby můţe, ale nemusí být spojena s hmotným produktem. 32\nSluţby mají čtyři základní vlastnosti, kterými se odličují od produktů a výrobků hmotného\n Nehmotnost – sluţbu není moţné předem vyzkoušet, ochutnat, vidět apod.\n Neoddělitelnost produkce a spotřeby – poskytnutí sluţby a jejich spotřeba jsou\nsouběţné a vyţadují přítomnost producenta.\n Heterogenita – představuje odlišnou úroveň provedení sluţby různými lidmi,\ntechnologiemi a v různém čase.\n Pomíjivost – sluţby nelze skladovat.\n Vlastnictví – sluţbu nelze vlastnit, zákazník má pouze přístup k vyuţití určitého\nzařízení nebo sluţbě.\nNejvýrazněji se však sluţby od hmotných statků liší vytvořenými uţitky.\nMarketingový mix je u sluţeb rozšířen o další tři poloţky:\n• Packaging – kombinace výrobků a sluţeb v jednom\n• Programming – programová specifikace zaměřená na prodej packagingu\n• Partnerschip – kooperace a spolupráce mezi organizacemi\n3.6 Marketingová komunikační kampaň v neziskovém\nMarketingová komunikační kampaň je mechanismus, který organizaci spojuje s jejími\ncílovými skupinami. 33 Obsahuje všechny způsoby komunikace, jimiţ nezisková organizace\nvytváří svou image nebo motivuje lidi pro ni potřebným směnám. Mezi nejčastější nástroje a\nBOUČKOVÁ, J. a ko l.: Marketing. Vyd. 1. Praha: C.H.Beck, 2003. ISBN 80-7179-577-1, 17 s.\nKOTLER, P., ARM STRONG, G. Market ing. 6. vyd. Praha: Grada Publishing 2003. 400 s.\nBLA BOLILOVÁ , P., BLAHNOVÁ M., TICHÁ P. „Marketing“ neziskových organizací [online]. 2009 [cit 17\nčervna 2009]. Dostupné na WWW:\ntechniky komunikace patří například výroční zprávy, broţury, přímý prodej, plakáty a tiskové\nJe velmi důleţité vhodně vymezit cílovou skupinu a pro tuto skupinu pak vybrat ten\nnejlepší propagační nástroj. Důleţité je také rozhodnout, jestli je tento nástroj v rámci\nrozpočtu moţné vyuţít, mít na paměti všechny předešlé zkušenosti a ty maximálně upotřebit.\nMarketingová kampaň neziskového sektoru se drobně liší od těch ziskových tím, ţe\nposlání neziskových kampaní jsou zpracovávána mnohem citlivěji vzhledem k aktuálnosti\ntématu. Tvůrci těchto kampaní mnohdy musí vycházet z odlišných podmínek. Jedná se o\nnedostatek informací a často i finančních zdrojů. Návrhu a realizaci musí předcházet jistý\nintrospektivní pohled na stav organizace, jejího produktu a tématu kampaně. 34\nMarketingová kampaň v neziskové organizaci má několik hlavních etap:\na) Analýza: Zde je nutné zjistit základní postoje cílových skupin, mínění veřejnosti,\nověřit taktéţ účinnost plánované komunikace a komunikačních kanálů, odhadnou\nmoţnost a hrozby. Analýza jako taková má sama čtyři hlavní body:\naa) analýza konkurence – jakým způsobem komunikuje své sluţby, grafické\nzpracování, barvy, hesla, mnoţství reklam v různých typech médií\nbb) segmentace trhu - rozdělení do skupin podle kritérií (pohlaví, věk, vzdělání)\ncc) targeting - cílený marketing, který určuje, které cílové skupině bude naše\nkomunikační sdělení směřovat)\ndd) positioning – určuje jakou pozici zaujímá organizace v poli konkurence, jak ji vidí\nostatní a jakým směrem se vydává\nb) Tvorba projektu kampaně: V této fázi se definuje problém na základě předchozí\nanalýzy, stanovují se cíle a plány akcí, které budou následovat, přičemţ projekt\nmůţeme definovat jako časový a věcný plán, díky kterému je moţné dosáhnout\npoţadovaného cíle nebo jako harmonogram činností, opatření a úkolů.\nc) Realizace kampaně: Hlavním úkolem kampaně je hlavně prodat myšlenku nebo\nzískat prostředky na její uskutečnění.\nd) Komunikace: Kampaň by měla vyvíjet nenápadný tlak a to opakovaně a nevtíravě.\nVyvrcholením kampaně je zpravidla chvíle, kdy působí nejintenzivněji.\ne) Vyhodnocení kampaně: Vyhodnocování a monitorování činností.\nZlín: Faku lta managementu a ekonomiky UTB, 2009 s. 25\nMarketingová komunikační kampaň má za cíl seznámit cílovou skupinu zákazníků s\nvýrobkem nebo sluţbou a přesvědčit ji o nákupu. Zaměřuje se tedy na dosaţení změny ve\nznalostech, postojích a chování cílových skupin ve vztahu k určitému předmětu propagace.\nJde o ne jednoduchou činnost, při jejímţ realizování má velký význam návaznost na ostatní\nčásti marketingového mixu. 35\n3.6.1 Základní nástroje komunikačního mixu\nJe popisována jako placená neosobní forma komunikace, prezentace myšlenek,\nvýrobků nebo sluţeb. Reklama nejen přesvědčuje o tom, ţe ten, či onen výrobek (sluţba) je\nnejlepší, ale má za úkol informovat o výhodách, které tím, ţe si zákazník zvolí zrovna tento\nvýrobek (sluţbu) získá nějakou výhodu. Reklama tedy vytváří předpoklady pro prodej,\nudrţuje image, povědomí o firmě, či značce. Nevýhodou je její jednosměrnost.\nHlavními prostředky reklamy jsou36 :\n- televizní reklamní spoty (nejefektivnější)\n- rozhlasové reklamní spoty\n- venkovní reklama na billboardech\n- -internetová reklama\n3.6.1.2 Podpora prode je\nTato aktivita má za úkol krátkodobě pobízet k nákupu a měla by zvyšovat\ndodatečný prodej. Krátkodobě také nabízí různé výhody při nákupu určitého zboţí\nnebo sluţby. Nejen, ţe k většímu nákupu podněcuje stálé zákazníky, ale oslovuje i ty\nnové. Vyuţívaný je hlavně v ziskové sféře. Organizátoři festivalu nabízí při včasném\nkoupení lístků velké slevy, některé i při nákupu určitého mnoţství, lístek zdarma,\ntričko nebo CD k lístku a podobně. Důleţitá charakteristika je časová a občas i\n.HLÁ DEK, O. Seminární práce z před mětu Úvod do marketingu. 3 s. [online ] 2010 [cit.10. května 2010].\nDostupné z <http://www.studentisobe.cz/preview/oheig4ch.Propagace.pdf>\nprostorová omezenost, díky které pak přicházejí změny reakcí potencionálních\nzákazníků. Mezi nejpouţívanější formy přímého prodeje patří:\n- Slevy z ceny\n- Vzorky zdarma\nSponzoring je nástroj komunikace na podporu určité události, akce, produktu\nnebo sluţby. Je to obchodní vztah mezi poskytovatelem financí, zdrojů či sluţeb a\njedincem, akcí či organizací, které na oplátku nabízejí práva a asociace, jeţ mohou b ýt\nkomerčně vyuţity. Sponzoring je také emotivní formou marketingu. Princip\nsponzorství je zaloţený na tom, ţe sponzor poskytuje finance nebo jiné prostředky a\nza to dostává protisluţbu. Sponzorský příspěvek je tedy „dar s protiplněním“. Často se\nvztahy mezi sponzorem a příjemcem příspěvku uzavírají na základě smlouvy o\nreklamě, kde nezisková organizace vykáţe činnosti směřující k naplnění\nmarketingových cílů sponzora. Náklady na sponzoring jsou součástí firemních\nrozpočtů a nijak nesouvisejí s odpočtem z daní, jako je tomu u darů. Sponzoring\nexistuje například kulturní, sportovní, společenský, ekologický atd. 37\nNeziskové organizace se nejčastěji setkávají se sponzoringem účelovým nebo\nsponzoringem událostí (sportovní, kulturní akce, koncert, festival). Sponzorování\npodobných událostí má své výhody. Dá se například efektivně zasáhnout docela široké\nMATULA V. , Market ingový výzkum trhu.Sponzoring. [online ] 2010 [cit.10. května 2010]. Dostupné z\n3.6.1.4 Public Relations\nDobré vztahy s veřejností jsou brány jako základ úspěšného marketingu. PR buduje a\nudrţuje dobré vztahy, informuje a snaţí se vytvářet hlavně pozitivní publicitu. Snaţí se\nbalancovat nepříjemné situace, do kterých se organizace občas dostávají. Zaměřuje se jak na\nvnitřní, jak i na vnější veřejnost. Interní PR se zaměřuje na budování dobrých vztahů se\nzaměstnanci a jejich rodinami, aby se ztotoţnili s kulturou organizace a mluvili o ní v\ndobrém). Externí PR má za cíl budovat dobré vztahy se zákazníky, dodavateli a tiskem.\nNejčastějším přístupem je informování tisku, je zde důleţité i monitorování toku informací a\nodpovídat na otázky pokládané veřejností i tiskem. Současní je vydávání tiskových zpráv,\nkteré by měli věcně informovat o novinkách. Komunikace neziskových organizací je často\nzaměřena n ovlivňování postojů. PR můţe být doplňkem reklamy, kterou vhodně doplňuje,\nzejména proto, ţe je náladově efektnější (mediální pokrytí je „víceméně“ bezplatné).\n3.6.1.5 Přímý marketing\nZnamená neustálé budování loajality zákazníků k produktu, značce či organizaci.\nLoajalitu zákazníka tady chápeme jako jeho subjektivní přesvědčení o jedinečnosti daného\nproduktu, značky či firmy v porovnání s konkurencí.\nDirect marketing umoţňuje plánovat, kontrolovat a řídit kampaně. K dosaţení\nodezvy zákazníků vyuţívá jednoho či více médií, podle Asociace direct marketingu se přímý\nmarketing povaţuje za interaktivní systém. Mezi distribuční cesty patří direct mail,\ntelemarketing, teleshopping, katalogový prodej a e-shopping. Podmínkou úspěšného direct\nmarketingu jsou ale informace, respektive kvalitní databáze potenciálních klientů. Hlavním\ncílem přímého marketingu je vytvoření dlouhodobého vztahu, případně vyvolání reakce u\nDirect market ing. [online ] 2010 [cit.10. května 2010]. Dostupné z\n3.7 Získávání finančních prostředků\nFinanční zabezpečení marketingových aktivit je pro kaţdou organizaci ten nejtvrdší\noříšek. Finanční prostředky získává organizace s různých prostředků a zdrojů. Jedním z nich\n systematická činnost, jejímţ výsledkem je získání finančních či jiných prostředků na\nobecně prospěšnou činnost organizací nebo jednotlivců 39\n získávání peněz pro vlastní účely od cizích osob a institucí 40\n orientován na dárce. Jde o profesionálně vedený cyklický proces ţádosti o finanční\npodporu, časovou nebo finanční podporu a jejich přijetí. 41\nJe důleţité si uvědomit, ţe se nejedná pouze o metodu vyhledávání v grantových\ndatabázích a sledování nově vypsaných stipendií. Jedná se také o aktivní vyhledávání\nvhodného dárce či sponzora.\nMezi hlavní způsoby získávání finančních prostředků, které mají neziskové organizace\nk dispozici, jsou členské příspěvky, příspěvky z veřejných rozpočtů, nadací, fondů, hmotné či\nfinanční dary od občanů i firem a v neposlední řadě z trţeb, z provozování vlastní činnosti.\nDůleţité je vhodně jedním ze způsobů vhodně oslovit cílovou skupinu. Mezi nejběţnější\nmetody patří osobní návštěvy, telefonní fundraising či osobní dopis nebo veřejné dobročinné\nakce. Nejvýhodněji a nejefektivněji vychází osobní kontakt a pravidelný kontakt s menším\nokruhem dárců. A slovo rozvoj se pouţívá jako synonymum pro fundraising, protoţe je\nnejlepší průběţně rozvíjet vztahy s dárci.\nKlíčem k dobrému fundraisingu je umění naslouchat. Poslouchat, co chce dárce a co\nho baví. Je jako strategická hra, kde je důleţité sladit přání organizace i dárce. Dárci obyčejně\nslyší na pozitivní informace. Kaţdého potenciálního dárce je nutné si váţit, je třeba působit\nseriózně a vlídně.\nWIKIPEDIA [online]. 2010 [cit. 2010-05-05]. Dostupný z <cs.wikipedia.org/wiki/ Fundraising>\nDOWER - D [online]. 2010 [cit. 2010-05-20]. Dostupný z <http://www.dower.cz/slovnik.html>\nProdialog [online]. 2010 [cit. 2009-05-20]. Dostupný z\n3.8 Zhodnocení výsledků\nJedná se o poslední fázi marketingového řízení, kdy by si organizace měla odpovědět\nna několik zásadních otázek. A to: Dosáhli jsme svých vytýčených cílů? Co fungovalo dobře a\nco špatně? Co by se příště mělo udělat jinak?\n4. Nový marketing – Event marketing\nOrganizování festivalu uţ dávno není jen o klasickém marketingu, ale v poslední době\nse hodně vyuţívají nástroje z tzv. nového marketingu. Ten sjednocuje další činnosti, které do\njeho oblasti dříve nespadaly, mění je a modifikuje a směruje nově i poslání marketingové\nkomunikace. Nejvyšší důraz je kladen na přání a potřeby zákazníků. Také se více rozšiřuje\nkomunikace. Sám zákazník chce být informován, odměňován, oceňuje osobní přístup. Sluţba\nzákazníkovi se tak stává nejsilnější prioritou. V původním marketingu byla chápána spíše jako\ndoplněk produktu, vylepšení zboţí. Nové marketingové činnosti toto obrací dosavadní systém\nnaruby. Sluţba je základem nabídky a produkt je pouhou součástí. 42\nPokud organizátor eventu chce, aby se lidé účastnili aktivit, které vymyslí, marketing\nje zásadní a nedílnou součástí. Jednoduše řečeno, jde o komunikování s lidmi, kteří se\nzajímají o to, co organizátor dělá a ten jim na oplátku zpřístupní něco, co chtějí a buduje\ns nimi uţší vztahy. Marketingová kampaň je většinou navrhována tak, aby generovala\nodpovědi na to, jací lidé na plánovanou akci přicházejí a proč, angaţuje dobrovolníky,\nmotivuje sponzory a pomáhá dotvářet povědomí a názor o organizaci. Pokud je marketingová\nkampaň tvořena dobře, je daleko snazší konkurovat. Není na škodu ověřené a úspěšné aktivity\n4.1 Event – charakteristika\nV literatuře se píše o tom, ţe slova event a event marketing se od sebe významově liší.\nSlovíčko event je v anglicko-českém slovníku charakterizováno jako událost, záţitek,\nZlín: Faku lta managementu a ekonomiky UTB, 2009 s. 42\nproţitek, příhoda, případ, představení a v jiném významu rovněţ číslo v programu, pevný\nprogram. Petr Šindlera ve své knize Event marketing uvádí názory několika odborníku na\nevent marketing. Kinnebrock v roce 1993 popsal slovo event jako něco zvláštního, jedním\nslovem záţitek. Bruhn nebo Inden chápou event jako zvláštní představení, událost nebo\nvýjimečný záţitek, jenţ je proţíván všemi smyslovými orgány vybraných recipientu na\nurčitém místě a slouţí jako platforma pro firemní komunikaci. 44\n4.2 Event marketing – charakteristika\nEvent marketing můţeme také popsat jako druh události, který by měl mít za úkol\nzprostředkovat zákazníkům firemní, případné produktové sdělení prostřednictvím přípravy\nvýjimečného záţitku. Event marketing vychází z faktu, ţe lidé si zapamatují nejlépe to, co\nreálně proţijí. Jíţ výše zmiňovaní Bruhn a také Indel berou event marketing jako nasazení\neventu coby komunikačního nástroje (média) v rámci reklamy, podpory prodeje, public\nrelations nebo interní komunikace. 45\nEvent marketing lze dělit podle několika kategorií (konceptu, cílových skupin, obsahu\n event marketing vyuţívající příleţitosti – oslavy, výročí, značkový event marketing –\npro podporu vztahu ke značce, event marketing zaměřený na tvorbu a posilování\nimage, event marketing vztaţený ke know – how, kombinovaný event marketing;\n venkovní eventy – akce, eventy pod střechou. 46\n informativní eventy (infotainment)\n pracovně orientované eventy\n zábavně orientované eventy\nHEGEROVÁ, V. a kol. Česko-anglický a anglicko-český studijní slovník. 1. vyd. Praha: Levné kn ihy KMa,\nŠINDLER, P. Event marketing: Jak vyuţít emoce v marketingové ko munikaci. 1. vyd. Praha: Grada\nPublishing, 2003.; 20; 21 s.\nTamtéţ. 23 s.\nHESKOVÁ, M. a ko l. Cestovní ruch pro vyšší odborné a vysoké školy. 1. vyd. Praha: Fortuna, 2006 . s 148\nd) Cílových skupin:\n firemní eventy\n veřejné eventy 47\nEvent marketing se většinou překládá jako „pořádání akcí“. Emocionální podněty,\nkteré event vyvolává, velmi dobře působí na image nabízené sluţby či produktu.\nPomocí eventu můţeme motivovat a ovlivňovat obchodní partnery, upevňovat jejich\nloajalitu, prezentovat produkty, sluţby, vize. Event marketing nezahrnuje pouze komunikaci\nexterní, ale také interní v rámci společnosti. Nejčastější aktivity řadící se pod event marketing\njsou konference, semináře, společenské akce, firemní prezentace, grand openingy, promotion,\nfestivaly, módní přehlídky, firemní párty atd.)\nPro organizátory festivalů se z nových marketingových trendů nejvíce hod í strategie a\npostupy event marketingu.\nPojem event marketing by měl být o zinscenování záţitků, stejně jako jejich plánování\ns organizaci v rámci firemní komunikace. Tyto záţitky mají za úkol vyvolat psychické a\nemociální podněty zprostředkované uspořádáním nejrůznějších akcí, které podpoří image\nfirmy a její produkty. 48\nEvent marketing se hlavně snaţí upoutat pozornost ne úplně běţnými reklamními\nakcemi, ale uspořádáním události, která se skládá z nevšedních záţitků. A neziskové\norganizace jsou obvykle velmi úspěšné v pořádání takových akcí a mnohdy je event\nmarketing jejich nejsilnější zbraní, jedinou jejich brzdou v tom, aby se výrazněji projevili, je\ndostatek peněz. Důleţité je něčím překvapit, aby měl zákazník proč si sluţbu nebo výrobek\nzapamatovat. Cílem event marketingu je dosáhnout pozitivní a hlavně hlubší citové vazby.\nDůleţité je, aby zákazník nikdy nezapomněl a o eventu mluvil s dalšími lidmi.\nV komerční a dnes uţ čím dál více v neziskové sféře se často hovoří i o tzv.\nzáţitkovém marketingu. Při nedostatku peněz jsou členové NO schopni dělat tyto akce\nŠINDLER P. Event market ing: Jak vyuţít emoce v marketingové ko munikaci. 1. vyd. Praha: Grada\nPublishing, 2003.; s. 20; 21\nponěkud ţivelněji. Bojuje se totiţ nejen o zájem zákazníků, ale také o peníze sponzorů, nadací\na rozpočtů kraje. A o ty se bojuje nejlépe tak, ţe se vyvolá zájem veřejnosti, médií a politiků.\nNejčastěji bývají v neziskovém sektoru vyuţívány typy akcí (eventů), jako jsou „dny\notevřených dveří“, demonstrace, festivaly (koncerty), setkání a happeningy.\n5. Plánování eventu (festivalu)\nNejen marketing je pro organizátory festivalu důleţitý, pečlivé plánování je\ntajemstvím úspěšné akce. Vše je spojeno s tím, ţe je třeba začít v dostatečném předstihu.\nOrganizátoři větších festivalů plánují i několik let dopředu (3 – 4 roky) uvádí Michael M.\nKeiser, ředitel Kennedyho centra art managementu. Převáţná většina organizátorů letních\nhudebních festivalů plánuje z roku na rok podle výše finančních prostředků. Mají přitom na\npaměti, ţe konkurence stále roste. Čím dříve se naplánují zásadní činnosti (rozpočet a\ndramaturgie), tím dříve je moţné začít ladit detaily, podobu a komunikaci. V české literatuře\nneexistuje ţádná příručka o tom, jak ideálně naplánovat hudební festival, a přece jich u nás\nvzniká kaţdoročně aţ desítky nových a organizátoři se fanoušci přesytí. Nebojí se a snaţí se\nsvým způsobem vţdy něčím novým překvapit, ať uţ je to místo konání, dramaturgie nebo\ndoprovodný program. Důleţité je mít plán, který by pokryl nejistoty, jako je počasí a\nNa organizování centů je nejlepší, ţe je moţné vidět své plány zrealizované a mít\nokamţitou zpětnou vazbu ze strany účastníků v podobě úsměvů, nadšeného tance,\npochvalného poplácávání po zádech a v tom nejlepší případě pozitivní recenze v médiích.\nHodnocení je totiţ je neocenitelným prostředkem měření výkonu a mělo by být\npouţito k dalšímu plánování. Mělo by být vodítkem a poskytovatelem retrospektivního\nobrazu události v budoucnu. Pomáhá lákat investory a případné dárce.\nSoučástí plánování by měli být různé manuály, které však festival Beseda u Bigbítu,\npři svém rozsahu, nevyuţívá nebo určitě ne v nějaké podrobné písemné formě. Uvádí se\nněkolik typů plánů (event management plán, pohotovostní plán, manuál událostí a operační\nplán). Tyto jsou důleţité, zejména pokud jde o velkou událost, zejména komerčního\ncharakteru. Všechny mají jedno společné, a to, ţe obsahují informaci o tom, co, kdo, kdy a\nkde bude přesně dělat, a to externě i interně.\nPlánování by mělo být spíš neţ činností, tak stavem mysli-otevření přístupu, neţ\ndokumentem, či dlouhodobým projektem. Nejlepší plánovači údajně postupují tak přirozeně,\nţe se zdá, ţe jednají intuitivně. Ve skutečnosti však postupují podle jasně promyšleného\nlogického rámce. Členy plánovací skupiny by měli být členové správní rady, zaměstnanci\norganizace apod. Kaţdý by měl mít svůj díl spolurozhodování a spoluodpovědnost i.\nPlánování by nemělo být demokratickým procesem. Účelem plánu je předloţit nejlepší\nmoţnou variantu pro dosaţení cílů organizace, ne pouze prázdné prohlášení uspokojující\nvšechny a přitom nikoho. Plán můţe být významným nástrojem zejména při jednání s dárci a\nmédii. Zkušení dárci ocení důkladný a nezkreslující plán. Z finančního plánu musí být jasné,\nţe navrţené strategie jsou realizovatelné. Pokud ne, nutné přehodnotit strategické a operační\nplány. Plán by měl být v neposlední řadě motivován silným a jednoznačným posláním.\nDodrţováním poslání se zjistí, ţe se všichni „táhnou za jeden provaz“ a zároveň pouţívají\njednotný způsob poměřování úspěchu. Plán bez poslání je nesmyslný. 49\nNejlepší je vyhnout se středu s podobnými událostmi a spolupracovat s dalšími\norganizátory – realizovat výhody společného plánování a propagace.\nDůleţité je neplánovat na poslední chvíli, které by mělo být hlavním pravidlem eventového\nplánování. Kratší čas zvyšuje finanční prostředky, coţ v případě neziskového festivalu není\nzrovna ţádoucí. Čas je potřeba zejména na získávání různých povolení, licencí a hlavně na\nPlánování místa obvykle souvisí s počtem očekávaných účastníků, typu akce, bydliště\norganizátorů, pracovníků a dobrovolníků. Důleţitá je také samozřejmě atmosféra a kapacita.\nSoučástí plánování festivalu je harmonogram aktivit, které se musí do určitého data splnit.\nMezi nejdůleţitější patří vypracování rozpočtu, dramaturgie, fundraising, oslovování partnerů,\nreklamní kampaň a objednávka technického zázemí.\nStředoevropské sympóziu m u měleckého managementu, 23.4. 2008, Praha, Michael M. Kaiser\n6. Představení festivalu Beseda u Bigbítu\n6.1 Základní údaje o festivalu\nBeseda u Bigbítu je svého druhu největší letní festival na jiţní Moravě, na který se


Levné hotely Brugge | Ubytování West-Vlaanderen, Belgie\nhotelyhotely Evropalevné hotely Belgielevné hotely Vlaanderenlevné hotely West-Vlaanderenlevné hotely levné hotely Brugge\nBrugge: hotely – rezervujte si levný hotel ve městě Brugge\nLevné hotely Brugge: rezervace ubytování\nRezervuje si levný hotel Brugge on-line a ušetřete peníze\nLevné hotely Brugge »\nLevné hotely Belgie »\nLevné hotely Brugge: garance nejnižší ceny, žádné rezervační poplatky\nMaplandia.cz ve spolupráci s Booking.com nabízí velmi výhodné ceny za ubytování ve všech typech hotelů ve městě Brugge, od prostých rodinných pensionů po nejluxusnější hotely. Společnost Booking.com byla založena roku 1996 a již dlouho si v Evropě drží první místo mezi agenturami pro on-line rezervaci hotelů. Na této stránce uvádíme přehled hotelů ve městě Brugge.\nVýběr ubytování ve městě Brugge Vám usnadní podrobné informace včetně fotografií a nestranného hodnocení předchozích hostů hotelu. Pro usnadnění nalezení ubytování odpovídajícího Vašim představám jsme připravili samostaté stránky jak pro levné hotely (čtyř- a pětihvězdičkové hotely), tak pro levné hotely ve městě Brugge. Pamatujte si: na Maplandia.cz je společností Booking.com garantována nejnižší možná cena. Kvalita popisu některých hotelů v českém jazyce nemusí odpovídat standardům Maplandia.cz. Děkujeme za pochopení.\nPoloha města Brugge\n– viz mapa Brugge »\nBrugge leží v oblasti West-Vlaanderen, Vlaanderen, Belgie.\nLevné hotely Brugge – seznam levných hotelů (volitelné kritérium řazení)\n1. podle názvu ↑\n2. podle třídy ↓\nNásleduje stručný seznam všech levných hotelů ve městě Brugge. Levné hotely Brugge jsou seřazeny podle třídy: nejluxusnější hotely ve městě Brugge jsou uvedeny dříve. Pomocí ovládací lišty můžete změnit kritérium řazení: kliknutím zvolíte rozhodující vlastnost. Směr řazení se přepíná kliknutím na první tlačítko (úplně vlevo) lišty.\nPřehled všech hotelů Brugge, bez ohledu na cenu za ubytování, je obsahem průvodce hotely Brugge.\nBrugge: přehled hotelů\nBonobo Apart Hotel **\nThe Bonobo Apart Hotel se nachází v historickém centru města Bruggy ve velmi klidné ulici. V hotelu je 9 apartmánů a 2 hotelrooms. Soukromé parkoviště se nachází vedle hotelu. Počet pokojů: 11.\nEnsor hotel se nachází v klidné, listové okolí, podél typický Bruggy kanál. Pouze 100 m od 't Zand, náš rodinný hotel je centrálně na Starém Městě v Bruggách'. Parkování Centrum je pouze 100 m. Počet pokojů: 12.\nEtap Hotel Brugge Centrum Station *\nEtap Brugge se nachází v bezprostřední blízkosti Brugge železniční stanice na okraji města. Tento moderní hotel těží z 24-hodinová recepce a nabízí pokoje s TV s plochou obrazovkou. Počet pokojů: 184.\nEurop Hotel **\nThis family-run hotel leží na břehu jednoho z nejmalebnějších kanály Bruggy, naproti nejstarší most ve městě a snadný přístup k okolí. Počet pokojů: 28.\nGasthof De Krakele *\nGasthof De Krakele se nachází na prstence kolem Bruges, deset minut chůze od historického centra města. Je vybaven restaurací s velkou venkovní terasu. Počet pokojů: 15.\nHotel 't Voermanshuys **\nRodinný hotel se nachází v centru města, v blízkosti tržnice, obchody, muzea a kanály. Teplá pohostinnost, která je podávána kontinentální formou bufetu. Počet pokojů: 9.\nHotel Asiris **\nNachází se v charakteristické dům, v centru historické Bruggy, tento útulný pobyt nabízí tradiční pohostinnost a jednoduchý, elegantní pokoje. Vychutnejte si klidné zahradě. Počet pokojů: 13.\nHotel Bethune *\nÚtulný Bethune Hotel se nachází naproti Ezelpoort na 8 minut chůze od Markt. Zkušenosti z této Brugge půvabný hotel s jeho hezká zahrada. V pokojích v hotelu jsou prostorné a pohodlné. Počet pokojů: 14.\nHotel Cavalier **\nTento hotel nabízí jednoduché, ale funkční nocleh se snídaní pokoje, vedle Zwarte Huis, v centru města Bruggy. Cavalier je 250 metrů od náměstí Grote Markt a Belfort. Všechny pokoje v Cavalier mají kabelovou TV a psacím stolem. Počet pokojů: 8.\nHotel Central *\nNachází se v samém srdci historického centra města, tento útulný hotel má ideální poloha na tržišti v Bruggách a naproti zvonice ze 13. století. Počet pokojů: 8.\nHotel Cordoeanier **\nVeele en Kris Veireman-Hoorelbeke a jejich 4 děti, přejeme vám srdečně přivítat v jejich rodinném hotelu. Počet pokojů: 22.\nHotel de Pauw **\nHotel de Pauw je malý rodinný hotel s pouze 8 pokojů. Hotel se nachází v okolí St-Gillischurch v centru města v Brugge. Všechny pokoje mají vlastní koupelnu zbrusu nové (2008) a všechna zařízení. Počet pokojů: 8.\nHotel Flats Leopold **\nNachází se na 't Hoogste van Brugge, jeden z nejmenších ulic středověkého města, nejlepší nákupní ulice, Koncert Building a hlavních památek a budov ve městě je jen co by kamenem dohodil od hotelu. Počet pokojů: 10.\nHotel Goezeput **\nTo je ideální místo k objevování Bruggy a jeho obyvatel. Váš host, Karel, vítá vás to přátelský a útulný rodinný hotel se nachází v 18. století klášter. Počet pokojů: 15.\nHotel Ibis Brugge Centrum **\nHistorická středověká stavba se nachází v centru města, v blízkosti Minnewater a v docházkové vzdálenosti od místní zajímavosti. Počet pokojů: 128.\nHotel Nicolas **\nTento hotel nabízí jednoduché, ale funkční pokoje v centru města jen 130 metrů, Bruges od Grote Markt a zvonice. Hotel Nicolas výhody z výtahu a hosty společenská místnost. Nicolas Hotel má pokoje s vlastní koupelnou vybavenou sprchovým koutem. Počet pokojů: 14.\nHotel Van Eyck **\nHotel Van Eyck je umístěn uprostřed, nad nimiž se nádherné zvonice v centru Bruggy, ideální pro přístup do všech historických míst zájmu, stejně jako 2 minuty chůze od hlavní nákupní ulice. Počet pokojů: 8.\nHotel Wilgenhof **\nHotel Wilgenhof vás přivítá jako privilegovaný host, v nádherných prostředí, kde budete mít radost z jemné a klidné bydlení. Počet pokojů: 6.\nLodewijk Van Male **\nTato země-styl hotel je obklopen velkou zahradou s jezírkem, ideální prostředí pro klidnou odpoledne. Ve středu Bruggy je 7 - minut jízdy autem pryč. Hotelové pokoje jsou jedinečně vyzdoben a mají vlastní koupelnu s vanou. Počet pokojů: 16.\nHotel Montovani je malý útulný hotel s 12 pokoji se nachází v malé a klidné ulici v pěší vzdálenosti od historického centra města Bruggy (300 m), na nádraží a koncertní síň. Počet pokojů: 12.