Prosinec 2010 « Archiv | Zaměřeno na slavíky\nBlog.cz\t> Zaměřeno na slavíky\t> Archiv\t> Prosinec 2010\n31. prosince 2010 v 23:49 | Pavel Kverek\nOsmadvacátý rok výzkumu dnešním dnem končí a nebylo by od věci, pozeptat se na další cestu. Ikdyž se to nemusí zdát, trochu bloudím - výstižněji řečeno - nevím, který směr upřednostnit. Bývalo jednoduché chodit chytat slavíky, kroužkovat a měřit jim křídla. Snažit se v těch milimetrech objevit klíč k odlišení partnerů. Karel Pecl to řekl na Řežabinci kdysi za mě (volně přeloženo) - čím víc posbíraných rozměrů, tím větší nejistota nad nimi! Bylo málo tehdy měřit jen křídla? Dnes vím, že ano. Přibývaly sice zážitky a první zkušenosti, bylo to však málo! A čas mi utekl. Není k velké oslavě - ta fůra roků bez viditelnějšího posunu. Vzpomínám na Mirka Bobka, když přijel tehdy na návštěvu do Kolomut. Do těch Kolomut, kam se opakovaně vrátil označený hybridní slavík! Mluvil o technice pro krátkodobé sledování na hnízdišti, jak by to mnohé vyřešilo. Vysvětloval jsem, jak málo času mám. A to je zřejmě největší problém, nemám "tah na bránu" jako on. A je to chyba, mohlo být všechno určitě dál. Jenže - kdo tomu poznatku tehdy věřil?! Dnes to nikdo nezpochybní, kříženci byli potvrzeni, hlavně šikovností Radky Reifové a mě se vrátilo sebevědomí. Šlo tehdy u Kolomut dokonce o zpětné křížení! Sameček se vrátil po roce, protože měl důvod - a kdo ví, možná v hnízdění i výsledky. V Německu se v tom čase už velmi činili a coby profesionálové, měli kvalitní zázemí. Je však roztomilé, jak se paní Štěstěna na to trmácení tady už nemohla dívat. Příležitosti vychystala jiné a před roštím si už raději počkala u auta s napřaženou rukou, kdybych chtěl zase ujet. Poslechl jsem i proto, abych ji neurazil. A pod její taktovkou se opravdu začaly dít věci!\nProblematika kříženců je nyní "vlajkovou lodí" specializace, ale třeba s Ivanem Literákem jsme připsali slavíkům i motolici Collyriclum faba - téma pro mne - jedno z nejpozoruhodnějších a taky unikátní nálezy u klíšťat. Objevu, kterého si cením neméně - nalezení způsobu odchytu pelichajících adultních slavíků v létě před odletem i zjištění, že růst letek ukončuje v možné kombinaci s první až druhou ruční letkou nejčastěji pátá loketní! Není mi známo, že by tento fakt byl zmiňován. V souvislosti s pelicháním slavičích rodičů jsem popsal i jejich tajemné chování, přesídlení pro ten účel i překvapivé využití porostu řepky. Tyto objevy mohly být uskutečněny teprve po nalezení onoho klíče k prokazování pelichajících jedinců v prostředí.\nVýsledkem (spíše regionální povahy) jsou data příletu a odletu slavíků, kdy posun opět nastartovaly poznatky s provokací hlasem. Radostí je i zastižení všech čtyřech "českých" slavíků v oblasti, ať už ten "rezavohvězdý" byl odkudkoliv! Cením si samozřejmě i možnosti navštívit hnízdní prostředí dotčených slavíků.\nJeště bych zapomněl na přínos pro můj soukromý život. V čase, kdy už by člověk měl zhruba vědět, co v životě měnit nebude, se tato záležitost krásně přiřadila. Šlo by tady ještě zmínit klišé o "dobíjení baterek"! Teprve přes slavíky jsem načetl krajinu a prohloubil k ní vztah, ale to už jsem tady několikrát připomněl.\nA jaké mám ještě cíle? Chtěl byl region dostat do povědomí jako kraj slavíků. Není v tom velkohubost - prostě vím, že by to pomohlo jim i přírodě.\nA kam se vydat dál? Pokračovat v chytání adultů, nebo se zaměřit na hledání hnízd a při tom kroužkovat ptačí rodiče? Oboje se zvládnout nedá! Je čas.\n29. prosince 2010 v 19:18 | Pavel Kverek\nVšechny webové stránky by teď měly ožít, míříme do finále!\nU "sousedů" už zvolna uzavírají "birdlisty", budou se jistě ohlížet za nejvýraznějšími prožitky. I jinde se víceméně bude v této významné fázi roku bilancovat. I "slavičí stránky" mají na co vzpomínat i tady se slavit tak trochu bude! O Silvestru projdu archiv a vyberu zajímavé momenty z výzkumu.\nTeď o půlnoci naskočí na web východočeské pobočky můj silvestrovský příspěvek a od té chvíle se tak nějak samovolně všechno rozběhne.\nV zahradě tady s námi žije střízlík - je to frajer, i dneska přišel s poplašným křikem zanocovat do cypřiše. Vytáčejí ho kocouři, mě taky, značkujou si to tady, jakoby to bylo jejich, vrata od kovárny smrděj, jak zmoklej cirkus! Ten střízlík není ale hrdinou sám, chvilku před tím přilétli na modřín mlynaříci. Jsou zhruba stejně "těžcí" a také se mají teď co ohánět. Dodávají mi tito opeření přátelé velkou sílu, narozdíl ode mne ani nemají v kvartýru vytopeno a špajz narvaný, jako my tady. Jsou ale v pohodě i s tím střízlíčkem! Měl jsem o něj strach a dnešní noc, jak na ni koukám, nebude lehčí. Když už i krahujci mají břicha jako žebřiny, to je co říct! Dva nám tady teď přibyli, pro jednoho jsme jeli do Lhotic a druhý se praštil o sklo na konci ulice. Ten to "rozdýchal" a uletěl, ten první se převozu do nemocnice nedočkal. Mohl se svézt s ježkem, kterého chytil v Bousově pes. Ježeček si v hotelu na jaro rád počká.\nKolem silnic posedávají hýlové, od podzimu se tu drží káně rousné, jsou nejmíň dvě. Jen sovy letos tak nějak nejsou.\nBudeme muset opravit březnové příspěvky, zjistil jsem, že se vymazaly některé fotky. Za to se omlouvám a v mezích možností snad brzy doplním. Tak v noci na www.vcpcso.cz ahoj.\n28. prosince 2010 v 15:12 | Pavel Kverek\nKonec roku je na dohled, začněme pomalu slavit! Hned zkraje přijměte přání do toho nového od nás z dílny. Tak tedy - ať se Vám daří v práci, ve Vašich rodinách, ať se nám dál daří zažívat překvapení v přírodě! Já dnes hlásím od Studénky ze silnice vyplašení polního skřivana! Nevím, jestli je už první, nebo ještě nějaký poslední, ale držím mu palce, aby to ustál!\nV hlavní roli Atlas?\n27. prosince 2010 v 9:54 | Pavel Kverek\nNež přijdou na řadu věci poetické či úsměvné, vydejme se spolu za posledním letošním tématem odborným.\nBeru do ruky atlas a všechny tři známé výsledky kroužkování z Afriky. Aktuálnost tohoto záměru spočívá v porovnání těchto s cestou "ostrovního" slavíka, zapsanou geolokátorem.\nPo celý včerejší večer jsem se v atlasu vracel z různých směrů k Atlasu a když mi to nestačilo, oblast jsem v mezích možného prohlédnul digitálně.\nCo bylo známé a co lze dovodit?\nInformaci o cestě slavíka z UK si najděte tady v archivu a ponechme stranou přesun nad Evropou. Kolegové v Anglii nad odhalením třítýdenní zastávky (dvouletého ptáka, v druhé migraci) po přeletu moře znovu připomněli zásadní význam takovýchto míst v souvislosti s ochranou migrantů.\nJe místo prodlevy anglického slavíka pro druh strategickým?\nAnglie je od nás sice daleko - přesto - zkusme přiřadit výsledky "našich" slavíků; pokud vím, ze zámoří máme tři. Co je příjemně podezřelé, všechny jsou z téhož Maroka! Odložme na chvilku jarní výsledek (Taoudaat, 7.4.1991) a važme zbylé. První od (Toualza, 6.12.1959) a druhý od (Douar Oulad, 20.9.1970). Ukazují, stejně jako anglický slavík, který v oblasti prodlel od konce 8. do půlky 9., že naši prostorem také přinejmenším protahují. Data zástihu obou diskutovaných nemusí být ale konkrétní, jeden byl uloven, druhý střelen (což je zřejmě to samé) a údaje mohou být v nahlášení posunuty. I tak je ale možné, že časně prosincový zástih z roku 59 může být ještě prodlevou(!) v zastávkovém místě. Významnou roli zde může sehrát i aktuální kondice (pták byl letitý, kroužkován jako /+1K/ v r.54). Připomíná mi to čerstvý český "věkový" rekord (2009) kroužkovance v odletu z měsíce září. Zástih z roku 70 už zcela zapadá do tahového kalendáře.\nJe více než zřejmé, že obecní slavíci si na podzim přilétají do podhůří Atlasu odpočinout do podmínek, kde lze zřejmě pohodlně před obtížnou a především pustou etapou doplnit tukové zásoby. A zastávkové místo se pravděpodobně týká i velké části středoevropských populací - a kdo ví, možná i slavíků východnějších.\nSlavík zastižený na opačné (jižní) straně Atlasu (vysoko v horách) v roce 91 byl už (naštěstí) kontrolován. Výsledek nám sice nepoví nic o diskutovaném podzimním zastávkovém místě před pouští, ukazuje však vzhledem k lokalizaci na známou věc, že ptáci cestu na jarním tahu zkracují. Saharu letí klidně napříč, hory překonávají zřejmě kdekoliv, moře rovněž. To podporuje i další výsledek, kdy byl na Maltě okroužkován jarní slavík (31.3.1979), následně hnízdící v Česku. A výsledky ze Švýcarska vše jen potvrzují. Slavíci se v návratu domů drží nejkratší možné cesty.\nOdhlédněme teď ale od jarního návratu a na onu "podzimní" otázku odpovězme následovně: "Maroko zůstává i pro naše slavíky významnou tahovou zastávkou."\nBarvy pro slavíky\n25. prosince 2010 v 10:24 | Pavel Kverek\nRok jedenáct! Nevím, jak to máte přátelé Vy, ale já chystám změny! První co se uděje, chystáme s Tomem novou řadu PF, však za pár dnů uvidíte. V novoročním předsevzetí si prodloužím rozhodnutí nechlastat a upřímně bych chtěl být i pečlivějším, třeba nový diář začít odtrhávat poctivě každý den! Ve výzkumu slavíků chystám jeden velký návrat - to proto, že pod stromečkem jsem našel dalekohled. Nikomu jsem to neříkal, ale já jsem byl jeden z mála, kdo přes deset(!) let nevyužíval v ornitologii dalekohled (taky mne s ním nikdo z Vás nemohl vidět, ani na VPZ - divím se, že se mne tam na to nikdo nezeptal). Nějak jsem ho už nepobral, ono těch věcí co táhnu se sklopkami a motyčkou, je víc než dost. Teď to změním! Optika je lehká, ale výkonná (budu ji mít rád) a využiji k odečítání barevných kroužků. Požádám mládence v Praze, abych směl se vrátit k přídavnému značení plastem a zkusím se podívat na slavíky znovu z jiného úhlu. Přátelé v Krkonoších barvy pro "slavíky" dávno vyzkoušeli s úspěchem (viz Sylvia 2010), tak se k tomu vrátím i já. Takhle vypadají moderní vyzkoušené kroužky.\nDříve jsme používali brčka od nápojů a taky to nebylo špatné. Kontroly po roce doložily, že použité barvy "držely" i kroužky byly v pořádku. Optimální to bude samozřejmě pro samce a nepochybně v prostředí, kde okrsky spolu sousedí a zkraje se i přechodně prolínají. Dál je budu však muset chytat, to pro posouzení dat, peří i vzácných parazitů. To jsem tu ještě nezmínil a nevím, jestli už mohu. Je konec roku - udělám to! Až budete kolem Silvestra brousit po internetu a bavit se nabídkami "mouder ve vzduchu", prolezte i historii slavičích stránek a nastudujte řádně "Kněžmostského slavíka". Klíšťata, o kterých jsem tam psal - bude to asi opravdu síla! Odborník na problematiku, jenž se pro sběr u nás zastavil soudí, že nemůže jít zcela jistě o klíště obecné! Sám si vzpomínám, klíšťata opravdu byla jiná - africká? On takové, třeba od rákosníků, už zná.\nZkusme na ten, rýsující se a pro slavíka skvělý objev, nahlédnout jinak. Šlo o dvouletého samečka a chycen byl 27. dubna. Neznám (ale Ivana se na to zeptám) zatím cyklus těchto klíšťat, bude to však pro mne důležité. Zejména ono velké - napité (dvě menší mohou být obecná, někde z okolí) naštěstí nestačilo cestou odpadnout a zajímá mne právě přibližná délka pobytu na hostiteli.\nVzhledem k tomu, že je to vůbec poprvé, co jsem zjistil takovouto věc, ptám se: "Mohl ten dvouletý pták ze zimoviště spěchat? (Na dvouletého je to přeci jen rané příletové datum). Odpustil si většinu zastávek v Evropě? Mohl spěchat ještě nějak víc, když u starých slavíků (kteří také tak nějak dost spěchají) jsem nikdy modrozelené klíště nenašel?" Bylo to "o fous", klíště už moc nedrželo. Ivan slíbil, že determinaci - v mezích možného - urychlí, snad ještě letos budu vědět víc! Pro mnohé z Vás je to jistě úděsná představa, ale byl by to pro mne znovu krásný dárek k Novému roku. Výzkum by si připsal zase nějaké ty body do hodnocení, protože Ivan publikuje velmi fundovaně a s velkým dosahem.\nOd barev pro slavíky jsme sice už někde jinde, ale mám ke konci roku dobrou náladu, další "velká věc" se totiž rodí ve spolupráci s odborníky na hybridizaci slavíků - Radkou a Jiřím. Vyjde nám to také? O tom se ale radši ještě rozepisovat nebudu. Byl by to však skvělý rok pro partu lidí kolem slavíků. To bychom si rádi zasloužili!\nVelmi bych si také přál, aby "rezaví" slavíci zněli v českomoravskoslezské ornitologii tak, jak si vedou modráčci - zejména krkonošští! Aby slavíci obecně, byli v naší novodobé ornitologii znovu nepřehlédnutelní tak, jak se to dařilo v daleko skromnějších podmínkách třeba Vladislavu Hájkovi na hnízdištích jižní Moravy. Rozhovor s ním, který jsem jako začínající specialista tehdy jedním dechem lapil, někdy tady v ohlédnutí představím. Zima bude k tomu ještě dostatečně dlouhá.\n23. prosince 2010 v 19:02 | Pavel Kverek\nSkromnost by měla jít stranou! Je to tenhle výzkum, který u nás vytáhl na světlo fenomén křížení příbuzných slavíků. A podílelo se na tom se mnou dost přátel, ikdyž to první hnízdo jsem si tehdy "podcenil" sám. On by tomu stejně nikdo neuvěřil - smíšený pár u Nového rybníku na Kněžmostsku, to byla událost! On ten rybník vůbec je ve vztahu ke mě velmi rozdávačný, začali to tehdy modráčci. Pojďme ale od nich, pojďme i od toho slavičího páru s mláďaty ve vrbině, pěkně bychom se v tom utopili. Přenesme se v čase i na mapě, pojďme k staré Metuji pod Josefov! Už jsem tady o tom někde psal, ale dodám jiné vzpomínky a hlavně pak slíbené fotky.\nNa jednom ročníku VVT (Výzkumný víkendový tábor), pořádaným přáteli východně a ještě východněji od Kněžmostu, jsme operovali v Pometují. Místní znalec tam v konci května ještě vylovil v hlavě místa, kde dřív k jaru sólovali slavíci. Šli jsme za nimi se sklopkami. Všude už byl klid, ale krajina tam byla nádherná. V mnohém jiná, než u nás. Chytil jsem jednoho slavíka cestou, abychom si osvěžili určování a směřovali jsme k loukám. Tam se v nich dočista topil malý kapkovitý lesík a já v něm cvičně "zahrabal". Nemohl jsem tušit, že operuji pár metrů od unikátního hnízda, vystavěného tmavou slavicí! Musela o mne vědět, jak hrabu v hrabance, musela vidět, jak namotávám červíky, musela být zvědavá. Podchytil jsem takto v lesíku ještě tři plácky a "točil" první kontrolu, jen tak z dálky. V pastičce se už ale krčil slavík, tak jsem jej hned vylovil. Ač bylo pod stromy šero, slavík byl nápadně tmavší, než je obvyklé. Byl jsem v šoku, slavík byl opravdu tmavý uherský! A najednou jsem ucítil, jak mne v dlani hřeje hnízdní nažina! Překvapení nabylo na rozměrech.\nVelký vykřičník té chvíle vepsalo zjištění, že nikdo nemá foťák. A tak se "pouze" měřilo, vážilo a kroužkovalo. Druhý den jsme ověřili, že v páru tam žije slavík obecný. Samička seděla na hnízdě s násadou vajec a jen temné oko ji prozrazovalo...\n...inkubovala pět vajíček...\n...a úkol kroužkovat zůstal pro našeho hostitele. Ten po několika dnech označil dvě mláďata.\nVběhnu za pár dnů do 29. roku sledování slavíků. Musím říct, že se mi splnilo mnohé i věci naprosto netušené. Jeden cíl však ještě mám a nevím, zda se podaří. Vypátrat a průkazně zdokumentovat kompletní hnízdní pár slavíků tmavých! Když jsem viděl polské podmínky nevěřím, že na podobné doma nemáme. Nebude to u tmavého slavíka časté, ale mohou se v našich podmínkách sejít! Proč? Velikou nadějí jsou právě samičky- smaozřejmě dvouleté, jež nejsou ještě nikam "načasované", které nemají potřebu letět přes nás nikam dál. Nechají si "říct" a začnou stavět. Zpěváků, těch se tu najde mnohem mnohem víc. Šance rozhodně existuje!(Vzpomínám na "Štanclovy" zástihy po letech na stejném místě u samců a hledám, co v tom mohlo být. S dnešními zkušenostmi i těmi převzatými od Frankfurtu nad Odrou si myslím, že byl navázán na lokalitu, kde se mu podařilo uspět ve smíšeném páru. To bude verze nejpravděpodobnější.).\nA největší letošní zážitek? Můj tamní průvodce to ještě netuší, ale už to mohu říct. "Půlnoční slavík"! Najděte si ten příběh na webu a připomeňte. Charakterizují jej - ornitologická svědomitost mladého nadšence při monitorování, chytačova houževnatost a sázka na štěstí. Ale především - čarokrásné prostředí starého luhu v záplavovém území řeky Jizery! Zvenčí to docela nevypadalo, ale to byl tedy ráj! Jak ze starých obrazů! Jsou na okolí ještě skvostná zákoutí! Vím, že jejich přidanou hodnotou je pochopitelně příběh, ale i tak je dobře, že jsou. No a proč slavík půlnoční? To je tam někde taky vysvětleno. V noci to všechno prolistuji, abych si osvěžil, co jsem tady už všechno směrem k Vám udal.\n23. prosince 2010 v 12:05 | Pavel Kverek\nSV výseč Mladoboleslavska, kde výzkum probíhá, je z pohledu rozšíření obecného slavíka v Pojizeří, unikátním místem. Úval Klenice, která k Jizeře ztéká z krajiny Sobotecka, je hranicí rozšíření druhu. Kolem Sobotky už slavíci nejsou a když, tak ojediněle. Výška od hladiny moře zde narůstá směrem k Jičínu a přestože biotop mnohde nárokům odpovídá, slavík na tom východě vesměs chybí. Na druhé straně, přímo proti proudu Jizery, vystupuje severně na Turnovsko, kde vždy několik hnízdišť existuje, ale i tady osídlenost slábne až k nule - jinak řečeno - Dolnobousovsko, Kněžmostsko a Mnichovohradišťsko jsou okrajem výskytu druhu. Dochází tu k populačním výkyvům kdy existují roky silné a slabé. Výrazný vzestup proběhl po půli 80. let.\nŽe by fenomén šíření druhu stál za výraznější pozornost, ukazují zajímavé momenty z odchytů. Byl to třeba (již dříve diskutovaný) slavík od Žabakoru, který ve vyšším věku přesídlil k Mnichovu Hradišti. Proč se tak nakonec rozhodl, když staří ptáci to nedělají, nedojde-li k degradaci místa? Je to tím, že už nedokázal jednoho jara sehnat partnerku? Velmi zajímavým příkladem nestálosti zpívajících slavíků byla také výprava k Hněvousicím, k místu, výše po Jizeře. Všichni tři odtud nahlášení samci, než jsem na ně dorazil, zmizeli. Byli v nabízení také neúspěšní? Co je limitem v této zóně? Že však jinde vyhnízdí a uchytí se, dokazuje naopak Všeň u Turnova. Krom pelichajícího samce jsme tam v létě, s místním znalcem prostředí, chytili i odrostlé mládě a ptáci tam údajně zpívají každé jaro. To u Příšovic už je výskyt nestálý a stejně tak zmizel ze svého místa výskytu i zpívající samec (2K), chycený u Jirska. Co v sobě skrývají místní hnízdiště tak jedinečného, že jsou jim slavíci věrní?\nKdyž jsem byl vyfotit toto slavičí místo, nad Červenským rybníkem letěl bílý konipas! A v Horním Bousově seděla na jabloni cvrčala. Nikam dál k jihu ji to zatím netlačí. Jablek je v korunách staré Panské zahrady dost. Však i kvíčaly znovu přilétly! A kosové - to jsou frajeři největší! Černě-černí vedle rudých šípků, v kombinaci se sněhem. Tak máchají štětcem Vánoce za humny!\nA ještě organizačně:\nDěkuji v tuto chvíli všem, kdo poslali PFku. Nezůstaneme dlužni, jen jsme vždy pomalejší. Zatím si Vás "zapisujeme" a přikládáme naše dvě momentky ze zahrady.\nPro web VČP ČSO jsem již "Silvestra" svědomitě připravil (měl jsem to po roce za úkol), ale tady nic z té "atmošky" - jak se teď říká - "neprovařím". Tady se objeví záležitost jiná, i tady je však ještě čas. Ale jak napsal kolega Tom D. (a já mu v tom věřím), slavíci už prý otáčejí hlavy! Teď mě napadlo, že mu udělám radost tady na stránkách, naskenuji staré fotky (bez jeho souhlasu) a ještě ten obrovský společný úspěch večer dooslavíme. Tak přijďte na chvilku pobejt!\nNo od Nového roku to fakt už budeme slavíkům odpočitávat a jejich stránka se musí jaksepatří ukázat. Dovede to, věřte mi. Tak dnes pozdě večer či brzy v noci tady napřečtenou a napodívanou. Téma: slavičí "úlety".\n16. prosince 2010 v 22:06 | Pavel Kverek\nSlyšel jsem v bousovské zahradě zpívat koňadru! Jedinkrát - ale utáhla to! Je to od ní milé, že by tušila slunce, jak se otáčí?\nCestou jsem pořídil ještě jednu zimní momentku, kdyby to zítra náhodou roztálo a fakt začalo jaro! Lopuchy. Jak jsou všechny ty "bodláky" kolem našich cest krásné a pro krajinu příznačné!\nOrnitologové teď před koncem roku našli ve schránkách časopis Sylvia. Periodikum zvedá hlavu do Evropy. Hodně dobrého čtení tam a velmi mne zaujal příspěvek představující zajímavá příletová data lejska bělokrkého, od moravských kolegů Krále a Krauseho.\nZ mnohaletého pozorování jim vyšel nejčasnějším rok 2009. Podezírán byl příznivý vývoj počasí na úseku tahové cesty východním Středomořím a na Balkáně na přelomu března a dubna. Zmiňuji to proto, že specialisté tak nepřímo ukázali i na mimořádnost toho roku v mnou vedeném "Slavičím kalendáři příletů"! Konec první dubnové dekády byl vskutku ojedinělým zjevem v tabulce a již 12. dubna přibývali slavíci další! Letošní rok hned však zase euforii ochladil a vrátil vše k normálu. Zdá se však, že nejen Balkán s východním Středomořím, vztahující se k zkoumaným lejskům, ale i "slavičí" cesta Adriaticko-tunisská , využívaná "jarními ptáky" spolu s tradičním jihozápadním koridorem od Gibraltaru, nabídly loňského roku natolik příznivé podmínky, že migraci víceletých samců nápadně zrychlily, spíše však nezbrzdily. Ptáci už zřejmě vůbec nevyužili zastávek v podhůří (Alpy, Pyreneje) a táhli svižně. Jaro 2009 bylo pozoruhodně příznivé pro návrat některých dálkových migrantů a nemusí se jen tak hned opakovat!\nKdo by tam chodil!\n15. prosince 2010 v 17:51 | Pavel Kverek\nZima se v kraji dočista usadila. Kvíčaly a hýlové jsou jedinými opeřenci podél cesty z Bousova. Zastavil jsem u slavičího hnízdiště, abych osvěžil pár vzpomínek. Stojím tu sám, kdo by sem teď chodil. Sníh a mráz je všude! Kosa je fakt šílená! Zdejší slavíci už asi všichni dolétli do zimovišť i s kroužky, které ode mě dostali. Obhlížím, jak bují divoká skládka a je mi to líto. Město nabízí třídění odpadu zdarma a některá čuňata na to neslyší. Právě tady jsem využil kdysi odloženého mrazáku k nalíčení sklopky. Trochu časem zezelenal a zapadal listím, ale je tam, nikdo už o něj nestojí. A dneska, snad i vzpomínkově, mrazí! Je v pohodě, že mu to zase jde, že může být ještě k něčemu.\nNa týhle lokalitě jsem toho prožil strašně moc. Je dobře, že jsem se tady zastavil teď před svátky.\nA jedu ještě na jedno místo. Do hradišťského zámku. I tam Vás na chvilku vezmu. Možná jsem to už psal, ale i tady jedno jaro napsalo zajímavý slavičí příběh. Se smutným koncem. Podívejte se, v jakém prostředí si mladý slavík tehdy usadil partnerku.\nHnízdo vystavěli v břečťanu všem na očích. A doplatili na to! Protože neproběhlo náhradní hnízdění a slavík zmizel myslím si, že samička to asi nepřežila. Byl to tenkrát vůbec smolný rok pro slavíky kolem Hradiště. Mám ale přeci jen na tu zámeckou zahradu i příjemnější vzpomínku! Když jsem byl na "Dvojce" Českého Rozhlasu v pořadu Host do domu, přišel mi jeden z ohlasů na korespondenčním lístku. Posluchačka z Hradce Králové se tam rozpomenula na mládí prožité v městě. Slavíky chodila s rodiči poslouchat do zámecké zahrady v roce 1948-50! Děkuje mi za tu chvíli u rádia a já zase jí za důkaz, že slavíci v zámku v tom čase bývali. Dnes už tam nejsou, ale jakoby to místo svojí povahou nějakou prazvláštní výzvu k noční obloze v květnu pořád ještě vysílalo. Genius loci - to sedí!\nKdyž jsme zabrousili do času příletu, chtěl bych už teď vyzvat všechny návštěvníky, aby podle svých sil pozorováními přispěli. Slavičí stránky musí od dubna žít! Za sebe mohu slíbit, že postihnu přílet do oblasti svědomitě, v regionu z toho udělám nějakou mediální anonci, ale tady by bylo příjemné zachytit návrat do celé republiky. Kolegové v Moravském úvalu budou první slyšet po roce slavičí tóny a pak už to pojede všude! Předběhnout bychom je u nás mohli snad provokací přehrávkou zpěvu, to bychom kalendář posunuli o potřebné dva tři dny! V loni jsem si myslel, že v Praze mohou být nejdřív, podle pozorování tomu tak ale nebylo. Ti první "odvahové" jsou většinou nenápadní, často zaskočeni "českým aprílem". Zažil jsem to s jedním takovým - to byla zkušenost! Ale i němečtí kolegové popsali úchvatně první chvíle návratu slavíků tam k nim během "psího počasí". Prý vypadají načepýření, jako chviličku před smrtí. Ano, myslím si, že toho mají mnohdy docela dost. Chtěl jsem toho slavíka tehdy vyplašit z vrby do sítě, ale nedokázal jsem to. Že dosud neodletěl připomněl, když jsem za setmění z místa odjížděl. Ozval se. Druhý den už tam ale nebyl (místo představuje snímek nahoře).\nNad výsledky jiných\n13. prosince 2010 v 21:37 | Pavel Kverek\nKdo očekává odbornější téma, dočkal se nyní. Vylovil jsem dva skvělé slavíky z dob dávných i nedávných. Pojďme si výsledky zanalyzovat, zaslouží si komentář a "slavičí blog" je tu od toho.\nSlavík obecný (Praha Z 394266) z roku 1968.\nJe úžasné zkoušet rozkódovat prastaré údaje současnými znalostmi. Mám pocit, že jde o unikátní výsledek, kterých je v archivu KS jen několik.\nPták (M+1K) byl okroužkován 9.5.1968 a místo kroužkování Neratovice. Existuje dopis nálezce, kde jistá dáma uvádí, že 11.8.1968 našla na sídlišti u garáží v 9.30 hod. "čerstvě zahynulého ptáka" s uvedeným kroužkem. Lokalita Mělník. Pojďme k mapě: Vzdálenost cca 11 km, místo nálezu leží severně místa kroužkování.\nPřestože nemáme možnost projít ono sídliště v místě garáží lze předpokládat, že pták se tam zabil za letu. A zřejmě v noci či nad ránem.\nMohl již táhnout? Pokud by se jednalo o samici či nehnízdícího samce, pak ano. Datum je i pro naše podmínky již tahové, je to tedy možné.\nProč je směr od jihu k severu? Tam třeba uvážit, co nám říkají data kroužkování. Kdyby byl chyceným samcem dvouletý pták bez hnízdní zkušenosti, nemuselo být ani v konci I. dekády května místo výskytu definitivní. Pak by bylo teoreticky možné, že prostor srpnového nálezu mohl být i místem jeho sezónního výskytu. Kdyby však šlo o samce staršího, datum zástihu se velmi pravděpodobně již kryje s místem hnízdění. V takovém případě by směr odletu byl lokálně opačný, vzhledem k nevelké délce vyznačené úsečky je však možné, že i někteří staří se po regionu těsně před cestou ještě krátce "proletí". Mladí tak činí běžně, tam se však jedná o jakési "zapsání" tváře krajiny pro první návrat domů.\nMohl slavík ještě pelichat? Myšleno je, zda pták zahynul v místě pelichání, jež se v naprosté většině případů shoduje s místem hnízdění. Mohl, ale pak by nebyl nalezen ve volném prostoru. Neuvažuji totiž, že nálezce jej vylovil někde z křoví. Pelichající slavíci přeletují jen velmi zřídka, na volném prostranství uvažované povahy pravděpodobně vůbec.\nDůvod úhynu? Nemyslím si, že slavík byl chycen predátorem a přivlečen z okolí. Velmi pravděpodobně se jeví jako pravděpodobný náraz na překážku - ať už stabilní či mobilní.\nZávěr: Po prostudování archivu v KS je zřejmé, že naprostá většina slavíků obecných, kroužkovaných ve 20. století, jsou samci - jarní ptáci. Těch, chytaných v létě, je velmi málo. A právě tam by bylo třeba soustředit zájem kroužkovatelů, vždyť možnosti získání výsledků jsou již známy. Zatím nápadně platí, že tyto slavíky "umíme" spíše zjara.\nSlavík tmavý (Praha N 444693) z roku 2005.\nPozoruhodný výsledek snažení kolegy J.K. z krajiny Náchodska! Pták (1K) byl okroužkován 24.8.2005 ve Zlíči. I tady existuje dopis nálezce (ornitologa) působícího v NP Tsavo v Keni.\nTen formou kontroly do sítě při nočním odchytu odečetl tohoto jedince 27.11.2005 a potvrdil i věkové zařazení slavíka. Pojďme i teď k mapě: 6303 km někam hluboko k jihovýchodu!\nPřestože nemáme možnost podívat se teď do lokality Ngulia v národním parku, kde pan G.B. z Anglie dlouhodobě na podzim chytá a kroužkuje, řadu věcí obdivovat můžeme i "na dálku". A podkladů od, v místě působícího odborníka, máme také dostatek. Uvedeno je třeba to, že slavík byl chycen ve 2 hodiny ráno a vědec upozorňuje, že slavíci tmaví táhnou touto oblastí ještě dále k jihu, Keňa není tedy ještě zimovištěm druhu, nýbrž zastávkovým místem. Pro představu jich zde pochytal za 38 let (do r. 2006) přes 89 tisíc! Ptáci mohou končit opravdu až dole v Jihoafrické republice, Mozambiku či Zimbabwe. Uvážíme-li, že chycený slavík nebyl s největší možnou pravděpodobností "českým" ptákem, ale že územím jako mladý (prvně) protahoval, štreka je to pořádná!\nSlavíci tmaví patří k několika málo druhům pěvců s velmi rychlým průběhem pelichání. Teď ovšem mluvíme o víceletých ptácích, kteří před odletem musí vyměnit šat kompletně. Netrvá jim to o mnoho déle, než uběhne měsíc. Mladí tyto "problémy" nemají. Je zajímavé, že zástihy druhu u nás ani v létě, kdy jsou stavy navýšeny samostatnými mláďaty, nejsou vůbec vysoké. Chytí-li se takoví ptáci, pak jsou v naprosté většině tohoroční jedinci. Připomíná to samozřejmě slavíky obecné, ti se ovšem v létě nechytají vůbec! Jde o zajímavý fenomén - neumíme je nachytat, anebo tudy do zimovišť často nelétají? U světla se v horách občas objeví, dokonce i v Jeseníkách se to nyní podařilo. Jde ovšem o počty značně nízké, najdeme k záhadě jednou ten správný klíč?\nData pro naše podmínky jsou podobna tomu, jaké zaznamenal Jirka u Náchodu, já je u nás zjišťuji však spíše ku konci prázdnin. Velmi by pomohla provokace hlasem, v bezinkách mohou totiž krátce být mnohde. Mám však chyceny taky jen samé tohoroční jedince. Co dělají zkušení slavičí rodičové obou druhů za nocí nad naší republikou? Kdy na ně dosáhneme s kroužky? Jeden z největších terénních specialistů F.Z. z Průhonic jim "hrál" při posledních akcích v sedle Tvarožníku a částečně úspěšný byl! To ale nestačí jako odpověď, jsou to pouze jednotliví ptáci a logiku velkou nedávají. Kdy jsou "ve vzduchu" ti ostatní, uvážíme-li, jak mocný potenciál - zejména tmavých slavíků západně, východně, ale hlavně severně od našich hranic spočívá! Zejména tím jsou oba "rezaví" od těch "modrých" odlišní!\n13. prosince 2010 v 7:55 | Pavel kverek\nZatímco "birdeři" či fotografové mají pohotovost po celý rok, s takto úzce vyprofilovanou "stránkou" to nebude jednoduché. Velkým dopingem je ale návštěvnost tohoto slavičího blogu, jež se ustálila na třech desítkách denně. Dokážeme si společně, milí přistupující, že s dechem vydržíme i v čase "zklidnění". Čekají nás brzy dva svátky - první navodí konec roku a ten druhý pak (o něco později) první narozeniny stránek. A pak už bude jen krůček k oslavě z největších - návratu slavíků domů! Zas prožijeme čas, kdy slavíci slaví, čas lásky i ptačí zodpovědnosti, životních loučení i příprav na cestu. Že nemá cenu koukat tak daleko? Souhlasím.\nZhruba v tomto čase by už měli všichni přeživší slavíci z Boleslavska být na svých zimovištích. Jenom rychle připomenu, že se podařilo prokázat věrnost též místům zimování, bylo to v Nigérii! Odkud slavíci byli původem, nikdo neví a není to nijak důležité. Je ale úžasné vědět, že dokáží trefit z domů, do stejných kopřiv stejně jako do zimoviště do loňských křovin savany. Co se děje na ptačí úsečce mezi těmito body musí být příběhem neskutečným. A právě fakt, že nejsem lovcem v pravém (ani levém) slova smyslu, dává konání příchuť romantiky. Dotýkám se jich -\njistě, lezu jim do života - nepochybně, otravuji je - to taky, ale rozhodně nejsem lovcem! Záleží mi na tom, aby žili dál, abych se (když už jsem dostal výjimku) něco o nich dověděl, abych poznatky uplatňoval v praxi, abych o nic vyprávěl ostatním. Život, to je fenomén, který nás spojuje! Na obou stranách známe jeho cenu a nevěříme v jiný další. Žijeme po vteřinách, dokud to jde. Kolik jich ještě bude, neví nikdo z nás, ale velmi bych si přál, aby společných bylo ještě dost.\nKaždým rokem vím o tématu zas o něco víc, někdy se posunu o pověstný slepičí krok, jindy se z kurníku rozletím daleko za plot. Přibývá poznatků, přibývá příběhů. Přál bych každému zažít pocit, kdy si ve vlhkém pozdnědubnovém večeru říkáte: "Ten zpěv přeci dávno znám ikdyž zní potichu, jen tak na zkoušku, členění strof a jejich košatost je mi povědomá. Je to on, nebo snad některý z potomků převzal domov po otci i s rodinným zpěvníkem?"\nPak jej držíte v ruce, čtete šest čísel na kroužku a slavík "nejančí". Ví snad, že jej nezabiju? Třeba to ví. Hřbetem ukazováčku mu hladím hrdlo - to, které se v následujících nocích touhou zavaří, dívá se na mne a zvláštně "drží", když jej zbavuji klíšťat. Poslední přichází vážení, přijde temný, léty nasmraděný, pytlík a z něj už vede cesta k svobodě. Myslím, že to ví! Mohl bych je samozřejmě označit barevnými kombinacemi, povolení bych dostal a pak je lehce "odečítat" dalekohledem, ale já chci sledovat vývoj opeření, parazitaci, tělesnou hmotnost, to jsou tak cenné věci v meziročních srovnáních, že je vlastní málokdo. A já je jednou předám k zapsání do Prahy, aby ten, kdo přijde nad výsledky bádat po mě, měl s čím pracovat. Mohl tomu věřit a zjištěné aplikovat v praxi. Tak se tomu říká. A třeba to slavíkům pomůže, kdo ví. Třeba, až jednou z krajiny zmizí, zatím se však vrací, i to je výsledek mého dotýkání se těch sametových zpěváků.\n12. prosince 2010 v 18:57 | Pavel Kverek\nBývali to velcí znalci ptactva a dobří chytači! A co si budeme povídat, některé praktiky jsou dobré i nám. Takové chytání do pastiček, v tom byli mistři! A to je právě disciplína, kterou vyžaduje můj ornitologický obor! Na slavíky, tam je chytání na červa potřeba ikdyž se dnes využívá hlavně sítí s pomocí provokace zpěvem (ptačím). Já zůstávám věrný prastaré technice a značně jsem v ní pokročil. Je to veliké umění a učím se jej stále už málem třicet let. Kolikrát jsem se shýbal do křoví už nespočítám a bývaly to momenty vzrušující. Jeden zážitek jsem už kdysi vložil do příběhu Za slavíky s příslušníky. Odehrál se v čase, kdy v televizi běžel film Smrt stopařek, vzpomínáte na tu skládku odpadků? Nebudu se o tom rozepisovat, ale u podobného lesního smetiště jsem s motyčkou v ruce tehdy líčil na slavíka a hlídka mne z "Leninových saní" zahlédla. Jindy se mi chytil hranostaj, často i skokani. Jednou mi pod síťkou skončil z kapsy vyklouzlý zapalovač. Před lety jsem sklopku dokonce úspěšně položil na mrazák, zářící z vysokých kopřiv u silnice. U města jsem si jindy málem zarazil feťáckou jehlu do ruky, když jsem chystal plácek - ale na druhou stranu - tam vysoko nad hlavou kvetla úchvatná pnoucí růže a tak jsem na ten průšvih rychle zapomněl.\nSklopku líčím docela dlouho a místo pečlivě vybírám. Kontroluji pravidelně, ptactvu to nevadí. Je to jiné chytání než do sítí a myslím, dost cílené. Líčím-li na slavíka, málokdy se chytí něco jiného, mám už na ten obraz vycvičený postřeh. Mám značné množství poznatků, které však do tohoto prostoru nepatří. Ale fakt si to už dnes užívám. U sklopek jsem většinou zkušenější, než chytaný slavík, jsou však tací, kteří mne znají a s nimi pak už spíše jen tak pokecám. A "klamu tělem", rozhlížím se, kde vyseknout nejlépe uličku pro síť. Pak mi je ta technika nakonec dobrá! To však už není to pravé umění, sklopky - to je kumšt! A staří ptáčníci sítě ani neměli, oni však také nepotřebovali chytat ptáky opakovaně k vážení, sbírání klíšťat a sledování peří, oni chytli a už nepustili. Zavřeli a často prodali či vyměnili. Tak to bych neudělal. K přátelům se chovám přátelsky. Tím to mám těžší narozdíl od čižbařů.\nChytal jsem všechny čtyři "slavíky" v Česku. Když jsem specialistou, měl bych to mít zažité. Jezdím tam i za prostředím - jen si je představte, anebo zalovte tady na slavičím blogu.\nChytal jsem slavíka tmavého, když kolem pátého máje táhli Dolnobousovskem. To jsem panečku koukal do sklopky, to jsem zkraje nechápal, co je to za zjev! Slyším jako dnes to jejich hluboké "cvakání" a rýdovák, podobný drozdům.\nA pak jsme vyjeli do "české tundry" za modráčkem tundrovým s člověkem, jenž je machrem na to téma. To byl takový zážitek, že jsme se letos (už se synem) museli na rašelinu vrátit. Specialisté tam už jsou dva.\nNo a konečně tu jsou moji nejmilejší slavíci z obyčejných roští, které hlavně oni na čas učiní těmi nejskvostnějšími pódii a kde mne naučili vnímat obyčejnost. To je přátelé sázka na jistotu v té české krajině! Dívat se do perliček trnkových květů nachystaných k miliónům poctivých svateb a dočkat se té slávy! Kterak trní zasvítí a zavoní po stráních, než znovu ztmavne. Říká se tomu "jedinečnost okamžiku" a jsem dávno na ní závislým. Mýlil by se ten kdo by myslil, že chodím jen "lisovat hliník". Stokrát jsem to dokázal svým posluchačům a ještě mnohokrát tak bude! Mám ta místa rád a jsem připraven se - bez kecání - za ně postavit, vždyť hnízdiště u Koprníku přežívá právě mojí zásluhou. Bylo by po smrti a když jsem hledal jak kout zachránit, vzal jsem tam i úředníky. Demonstroval, jakou má příroda sílu, jak jsme malí, jak lze žít pospolu budeme-li méně roztahovační. Vedle mne blýskl foťák a vy se podívejte.\nČtení z kopřiv\n8. prosince 2010 v 19:20 | Pavel Kverek\nŽahavky. To jsou královny mnoha slavičích plácků Mladoboleslavska! Znám už ten jejich cyklus, mám je vysledované od začátku až do konce. To finále je teď. Ony ale dlouho odpočívat nevydrží, jsou bojovné, vždyť mráz kopřivu nespálí! To platí stále.\nVlákna starých stožárů nesvlékají na jaře jen moudivláčci, samičky slavíků do kopřivových záhonků také rády zabíhají. Kopřivy jsou těmi, kdož mě na jaře nutí pospíchat. Na nich je vidět, jak už pod sněhem dávno vychystaly závod o světlo a slavíkům to v dubnu vyhovuje. Mám přečtena hnízda v hájemství žahavek, jak se den ode dne zjara plánovaně utápí do bezpečí toho statečného podrostu. Kdo by stál o to, rejdit hubou v takovémto "jehelníku"! A vůně toho jejich jarního úprku, kam se hrabou všechny napodobeniny v šampónech! Je to jinak. Ta vůně je daleko tvrdší. A bývá hodně přes polovinu slavičích hnízd v kopřivách. Mláďata se v jejich hrabance snadno v prvních dnech ukryjí, rodiče je mezi stvoly navštěvují a ornitolog žasne! Což teprve přetěžký čas pelichání, kdy slavíci znovu spoléhají na silné nohy a zbarvení, tam jsou kopřivové háje znovu jistotou! Co hmyzu se při dně toho "pseudolesa" ukrývá!\nKopřivy znám dobře, obdivuji je a chodím k nim. Našlapuji opatrně, abych je nerozválel kolem hnízd, ikdyž rostlinám to moc nevadí, po první rose jsou na nohách znovu. Zbylí slavíci, nemají-li kopřiv, vyhledávají topinambury, křídlatku, chmel a jen málokdy i rákosí. Ti chytří z kopřiv, si mohou více věřit!\n5. prosince 2010 v 11:46 | Pavel Kverek\nZima je tady! Krajina je průhledná a já toho využívám. Nikdy jindy není tak odhalená jako teď. Každý rok před Vánoci slétnou do mlýnské zahrady hýlové. Užít kopřiv! Obrali křídlatá semínka javorů a už sedí u plotu. Na fotografii tam však sedí zvonci (hýlové tam byli včera).\nChytávali jsme hýly v zimách u Klenice. Přiblížil jsem se životu těch úžasných opeřenců. Ze zimních hostů mne lákají nejvíc, jeden sameček se tehdy v květnu zabil o okno v Estonsku a tak jsme se vlastně dověděli, odkud k nám přilétli.\nNedovedu popsat atmosféru z těch setkání a hlasy těch "trumpetků" (jak se jim zvyklo říkat na javorech) k zimě patří. Chtěl bych se tam do Bousova vrátit, ještě tam pár javorů mléčů zůstalo, jistě tam přilétli i trumpetkové! Asi se drží v párech, jako uvnitř komunity brkoslavi. Snad se jim tak lépe přežívá anebo prostě chtějí být spolu v dobrém i zlém, kdo ví. Je to ale jen další rozměr těchto "kanovníčků" (jak se jim postaru říká podle černé kápě), kteří tolik září z zimních pohlednic! Narazíte-li na ně v přírodě, určitě se nimi na chvilku zastavte. Pustí si Vás blízko a budete potěšeni.\nA pak tu jsou ti naši hýlové! Nacházel jsem je v tichých zákoutích jehličnatých partií Žehrovských lesů - a zase - jak tam v těch nízce podrostlých smrčcích na svazích stružek, skal či studánek ta jejich skromnost a poctivost v manželství vyniká! Jak si tam s tou samotou vystačí! Kolik je v těch setkáních prosté nádhery, kolik potěšení, jak - tiše příchozímu - chvíle ty prospívají! I zima je u nás krásná! Ač ji právě dvakrát nemusím, období je to v roce však poctivé a odpočinku krajině třeba. Pak sem k nám přiletí jaro a to tyhle "slavičí stránky" jen sotva ustojí!\nJe ale zima a přesto že odpočívají kolem Pyrámu bělotrny, z jiných "bodláků" se doslova práší!\n(Měl jsem radost, že jsem stehlíky objevil na fotce dva - a oni tam jsou dokonce tři!).\n"Vejdi a neuškoď!" Takovou zimu bych přál sobě i tomuhle kraji. K vypuštěnému a na kost zmrzlému Červenskému rybníku mířila od Horního Bousova chocholatá čejka. Jak nápadný "zimní host"! I za ni se přimlouvám, i ona bude potřebovat štěstí!\n5. prosince 2010 v 10:54 | Pavel Kverek\nJako "úvod do tématu" si rozklikněte článek z 27.dubna a poté i 3. května. K výsledku se vracíme v čase, kdy se poznatky brzy rozkošatí. Na mysli mám samozřejmě zmíněný sběr klíšťat z kněžmostského dvouletého slavíka. Nebudu se doradovávat z té senzace, že v západním cípu NAŠÍ zahrady se po nočním tahu zastavil slavík a že se nám jej po rychlém "poplachu" před 16. hodinou konečně podařilo (při jeho třetí návštěvě) chytit. Přejdu rychle k parazitům.\nVčera přijeli přátelé z Brna a po jejich návštěvě je úplně jasné to, že nejde opravdu o klíště obecné. Všechna klíšťata z dvouletého sběru, která mimochodem také představují hrst nových a cenných poznatků, byla vždy zmíněným druhem. Naslouchal jsem kdysi Ivanovi s určitou závistí, když mluvil o časně jarních odchytech táhnoucích rákosníků na jihu Moravy, kde velmi vzácně (ale přeci) zaznamenávali i zcela odlišná klíšťata mimoevropská. A teď to zřejmě vyjde i u slavíků! Už tehdy mne zejména jedno (největší) z tří klíšťat velmi zaujalo, nevím jen, jak se mohlo stát, že jsme jej živé nevyfotili. Takovou chybu bych si po třiceti letech neměl dovolit. V euforii "šli" hned do lihu! Ale tu barvu si pamatuji dodnes, byla opravdu "potřebně" šedavě zelená! No, půjde to snad rychle a výsledek vše potvrdí. Nasvědčuje tomu i fakt, že šlo (27.4.) o jednoho z prvních dvouletých samečků, zjištěných v oblasti. - No, zjištěných - přiletěl až téměř přede dveře! Lovím v paměti a nikdy jsem takováto klíšťata ze slavíků nesebral, neznám je. Ten slavík letěl zřejmě velmi rychle a klíště "naštěstí" nikde nespadlo. Uvidíme také, co ta dvě menší. Z výsledku se pokusím zjistit alespoň v náznaku rychlost tahu, ale už teď vím, že to bude pro rok 2010 výsledek číslo jedna! I přední český odborník - jakým Ivan bezesporu je - byl sběrem slavičích klíšťat nadmíru spokojen. Jsme připraveni poté, co se jeho práce o tématu objeví v zahraničí, seznámit kratší (usrozumitelněnou) verzí veřejnost dotčeného regionu, kde zejména, co se týče možného přenosu chorob na člověka, bude zcela patrný přínos mého "rušení a plašení zvěře", směrem k obyvatelstvu. Věřím pak, že již dále nebude zlých, nepřejících a svým způsobem hloupých několika úředníků v Boleslavi a jejich "podržtašků", kteří výzkum v roce 2000 šikanováním v tamní kanceláři sprostě znevažovali. Ze strany současného pana primátora si tato práce užívá dočista jiné podpory, on je v mém pohledu člověkem slušným a zato si jej vážím.


Dnes žiju nudu v Brně, bulvár už nezajímám, říká Ilona Csáková. Po 10 letech jí vychází nové album | Radiožurnál\nHostem je zpěvačka Ilona Csáková, která po deseti letech vydává nové album, na kterém bude první oficiální duet s Karlem Gottem. Moderuje Petr Král.\nUběhlo dlouhých deset let od chvíle, kdy Ilona Csáková naposledy stála v nahrávacím studiu. Teď si to zopakovala. A ve velkém stylu. Za doprovodu big bandu natočila nové album s názvem Pořád jsem to já. „Trému jsem neměla, moc jsem se na to po deseti letech těšila,“ říká zpěvačka v rozhovoru s Petrem Králem.\nDesetiletá pauza v kariéře, to samozřejmě budí otázky. Ilona Csáková má ale jasno. „Zřejmě to chtěl vesmír. A samozřejmě já i má rodina. Mé priority byly jasně dané,“ usmívá se. V uplynulých letech se totiž v centru jejího zájmu ocitla právě rodina a děti, po kterých, jak přiznává, velmi toužila.\n„Příroda ví, co dělá. Dětem jsem se chtěla plně věnovat. I když jsem samozřejmě začala po jisté době zase akcelerovat i pracovně,“ dodává k tomu. „Řemeslo jsem tedy nepověsila na hřebík zcela, k muzice jsem se chtěla vrátit.“\nDřív jsem byla pro bulvár zajímavější\nIlonu Csákovou neproslavila jen Laura a její tygři nebo hity jako Amsterdam a Růžová, ale i to, jak zdatně si během své kariéry i následné pauzy dokázala uchránit soukromí. „Když jsem byla pražská, svobodná a bezdětná, byla jsem samozřejmě pro bulvár mnohem zajímavější,“ usmívá se.\nŽiju spořádaný život v Brně, nevířím vody, navíc se zúžil mediální prostor. Dnes má člověk možnost se prezentovat spíš přes sociální sítě.\n„To už jsou ale doby minulé, dnes už jsem nudná. Žiju spořádaný život v Brně, nevířím vody, navíc se zúžil mediální prostor. Dnes má člověk možnost se prezentovat spíš přes sociální sítě,“ uvažuje.\nSvůj pracovní a soukromý život dokázala Ilona Csáková oddělit tak důkladně, že se dokonce traduje, že její vlastní synové nevědí, že mají doma slavnou zpěvačku. Tak horké to prý sice není, faktem ale je, že své děti před světem šoubyznysu chrání. „Nechci, aby se synové v tomhle prostředí museli pohybovat. Mám o jejich životě jinou představu,“ usmívá se Ilona Csáková.\nPoslechněte si ukázku z nového alba Ilony Csákové:\nautoři: als , pkr


FEJETON: Dvě pitomé teorie\nVzpomínkovou procházku po Národní třídě jsem letos vynechal. Zařekl jsem se, že nebudu tahat čerta za ocas a že nepolezu ven, pokud to nebude opravdu nutné. Půjdu zase až napřesrok? Ani tím si nejsem jistý. Prudkost epidemie slábne a říkám si totéž, co na jaře, když slábla poprvé. Že totiž sice zeslábne, ale nezmizí, že to pořád bude tygr pobíhající po lese a bude stačit malá prodleva v ostražitosti a vyskočí na nás z křoví v plné síle. Máme radost, že slábne a její hodnoty převyšují čísla z jara, když epidemie kulminovala. Jak vidno, je to všechno relativní, i to slábnutí.\nZní to pesimisticky a to je v rozporu s mou optimistickou náturou. Jsem totiž přesvědčený, že se tygra nakonec podaří udolat. Celý svět čeká na vakcínu. Ona nakonec přijde, dokonce začne pršet ze všech stran, až je budou nabízet všech ty firmy a instituce, které se do vývoje zapojily. Ne každý se očkovat nechá. Ale kromě očkovaných budou přibývat lidi s přirozenou imunitou. Je na to hnusný termín promořování obyvatelstva. Moje optimistická vize je tedy následující: celý ten vývoj epidemie u nás je jakýsi rovnovážný stav, na jedné straně je tu represivní tlak státu, ten brání zhroucení zdravotnického systému, a na druhé straně je tu všeobecný bordel a šlendrián a ten se stará o promoření obyvatelstva. Vakcína pozitivní vývoj procesu urychlí, až nakonec to všechno vyústí do zapomnění, začne se psát o něčem jiném, represe budou postupně zrušeny a jen bordel se šlendriánem zůstanou jako trvalý průvodní jev naší skutečnosti.\nPropásnu den, kdy bych si mohl zavzpomínat a zapřemýšlet na historicky významném pražském jevišti. Budu tedy přemýšlet doma, třeba o slovech Václava Klause, který pokládá rouškaře za vítače migrantů a zastánce rychlého přijetí eura. Jak to přijde, že jsem rouškař, beru pandemii vážně, se zásahy státu souhlasím a přitom jsem zásadně proti ilegální migraci a o zavedení eura mám vážné pochybnosti? Teorie o migrantofilních rouškařích mi připadá jako ptákovina roku. Nechci zůstat pozadu, a tak nabídnu ještě větší pitomost, třebaže to není snadný úkol.\nVirus covid-19 je invaze z vesmíru. Pamatujete na film Vesmírná odysea 2001? Ukazuje, jak mimozemšťané přispěli ke změně opičího živočišného druhu do stádia homo sapisens. Covid nás vynese na další stupeň. Je teď v nás, mezi muži a ženami. Za rok, dva nebo tři jeho působení budou na světě zplozeny milióny dětí. U nás se první postcovidové děti začnou rodit už v prosinci, v lednu. Budou to úplně normální mimina, na pohled. Budou se vyvíjet a za dva, tři roky zjistíme… že mají telepatické schopnosti. Že dovedou hýbat předměty na dálku. Že vidí skrz zeď. Že se dovedou teleportovat. Bude to nový druh inteligentního vesmířana.\nŽe je to blbost? Možná menší, než že člověk s rouškou je vítač a eurofil.


Vojta Bořil | SvětOutdooru\nKanadský outdoorový ráj – Squamish\nNa světě je mnoho míst, která jsou jako stvořená pro outdoorové sporty. Právě jedním z nich je také Squamish, ležící v Britské Kolumbii v Kanadě.\nSněhovou Horskou výzvu v Jeseníkách ovládli Najvert s Trtkem a Rampírová se Skalickou\nOpravdu náročné podmínky si letos připravila příroda v Jeseníkách na první Horské výzvě. Se sněhem, větrem, místy ledem, ale také krásnou slunečnou sobotu a 63 kilometry v horách se nakonec nejlépe vyrovnala dvojice Stanislav Najvert a Libor Trtek. V ženách na hlavní trati vyhrála dvojice Rampírová-Skalická.\nPETR MÍL – 12. místo na Transgrancanarii a účastník nejextrémnějších závodů\nKdyž se řekne adrenalin, výzva či extrémní závod, v České republice není mnoho lidí, kteří by se zaradovali více než Petr Míl. Právě extrémním sportům nejrůznějšího druhu se věnuje už mnoho let, přičemž letos na jaře na sebe upozornil skvělým výsledkem i z hlediska běžecké ultratrailové světové špičky. Petr Míl si totiž na březnové Transgrancanaria 125 km doběhl pro skvělé 12. místo!\nKanadský trail Juan De Fuca, na ostrově Vancouver Island, je dlouhý téměř padesát kilometrů a pro turisty představuje úžasný zážitek po dobu 2 – 4 dnů. Vojta Bořil, se při svém studijním pobytu v Kanadě rozhodl, že si tento zážitek zintenzivní prostřednictvím běhu. Podařilo se mu těžkým terénem, který je plný kořenů, skal, nejrůznějších přírodních překážek a závěsných mostů proběhnout?\nTahoe Rim Trail (266 km) – pokus o překonání Kilianova rekordu\nUž je to více než rok, kdy se mi naskytla unikátní běžecká příležitost, která se neodmítá. A sice být součástí týmu, který se pokusil překonat neuvěřitelný rekord Španěla Kíliana Jorneta na trati Tahoe Rim Trail. Jak toto snažení dopadlo?\nMt. Albert Edward přes Mt. Frink a Castlecraig Mountain


Zdražuje se a Češi chtějí spořit. Někteří nemají z čeho – FinExpert.cz\nZdražuje se a Češi chtějí spořit. Někteří nemají z čeho\nPolovině Čechů to současná situace neumožňuje.\nTři čtvrtiny lidí by kvůli dalšímu růstu daně z přidané hodnoty rády omezily své výdaje. Mysleli by i na zadní vrátky a začali by spořit. Téměř polovina z nich ale přiznává, že jim to současná situace neumožňuje.\nOd nového roku zaplatíme více za potraviny, veřejnou dopravu, léky, dodávky tepla, vodné a stočné, ale i za knihy, noviny nebo za vstupenky na koncert či sportovní utkání. Lednové zvýšení spodní sazby DPH z deseti na čtrnáct procent se tak citelně promítlo do hospodaření domácností.\nPodražení zboží i služeb, z nichž některé lidé potřebují prakticky každodenně, jim vzalo i několik stokorun měsíčně. Nemusí to být ale poslední zátěžová zkouška domácích rozpočtů. Státní kasa se nadále potýká s nedostatkem peněz a úředníci ministerstva financí připravují varianty návrhů, jak získat více prostředků na daních.\nNahlas se hovoří o sjednocení DPH na 19 procent, a to již od poloviny roku. DPH totiž patří k nepřímým daním, jejichž navýšení by se dalo technicky uskutečnit už letos a současně by už v tomto roce přineslo kýžený výnos. Další navýšení by státu přineslo kolem 25 miliard korun, lidé by však ve velkém omezili své výdaje.\nChuť je, ale není z čeho brát\nPodle průzkumů společnosti ING Bank ČR by s ohledem na zvýšení DPH začaly šetřit téměř tři čtvrtiny obyvatel. Mnozí by také začali spořit, to však v případě, že by jim to jejich situace umožnila. Ta je totiž pomyslným kamenem úrazu. Více než dvě pětiny korespondentů přiznaly, že jim současná situace nedovolí spořit či jakkoliv jinak zhodnocovat své peníze. Lidi buď trápí dluhy, nebo jim veškeré finance spolknou výdaje na živobytí. Ve věkové skupině 56 až 65 let si zvýšení úspor nemůže dovolit dokonce 59 procent občanů.\nNedostatek financí trápí ve velkém nejen důchodce, ale také ty, kteří chodí do zaměstnání. Jen letos bude od výplaty k výplatě přežívat 40 procent z nich. Je tak patrné, že finanční krize dopadla už i na peněženky běžných občanů. Největší starosti mají nyní lidé bez vzdělání nebo ti se základním vzděláním. V klidu jsou prozatím mladí lidé do 25 let, kterým se podle jejich slov daří dobře a o změně svého chování či vytvoření finančního zázemí uvažují nejméně.\nRozpočet velkého počtu obyvatel se však může stát ještě napjatější, než je tomu nyní. „Vše nasvědčuje tomu, že rok 2012 bude, kvůli pokračujícím problémům na evropských trzích, ale také kvůli zvyšování sazby DPH v Čechách, pro řadu občanů velmi náročný,“ uvádí ředitel odboru Libor Vaníček z ING Bank a dodává: „Na takováto obtížná období je dobré být připraven a mít v záloze finanční rezervu pro případ neočekávaných událostí.“\nTěšit se z finanční rezervy je ale pro čím dál více lidé obtížněji. Ze šetření agentury STEM vyplývá, že 40 procent českých rodin se považuje za chudé. Pro tyto rodiny by tak například byl velký problém, kdyby měly najednou uhradit nečekaný výdaj ve výši sedmi tisíc korun, nebo vyšší.\nPodle oficiálních statistik je v České republice bezprostředně ohrožen příjmovou chudobou téměř milión lidí, vzato podle pohlaví jde o 10 % žen a 8 % mužů. Toto nelichotivé číslo také koresponduje s počtem osobních bankrotů. Češi vloni vyhlásili rekordních 11 451 osobních bankrotů. To oproti předchozímu roku představuje 89% nárůst.\nJen za prosinec přitom takto musela řešit své dluhy více než tisícovka lidí. Hlavní příčinou, která žene lidi k podání žádosti o osobní bankrot, je nezodpovědné hromadění spotřebitelských úvěrů a nesplácení měsíčních poplatků. Na rozdíl od dřívějších let se však v insolvenčním rejstříku začínají objevovat i lidé, kteří nezvládli hypotéku. Ty jsou pro lidi stále dostupnější a bere si je stále více z nich.\nZa pro mnohé neutěšenou situaci může ale také to, že lidé neumějí přemýšlet výhodně. Mnozí z nich drží své úspory na běžných účtech, což není efektivní a jejich úspory to spíše znehodnocuje. „Lidé by měli nad svými penězi více přemýšlet. Bezpečným řešením, jak své peníze uložit a zhodnotit, jsou například spořící účty,“ vysvětuje Vaníček.\nČlánek patří do rubrik: Spoříme, Rodinný rozpočet\nAllison Finanční společnost pomáhá zastavit vašich f...\n21. 8. 2013, 14:29\nKomu ten odkaz nejfunguje, zde ja jako nejlepsi-spor...\n26. 9. 2012, 01:03\nPlně souhlasim. Nedávno jsem hledal spořící účet, ka...\n26. 9. 2012, 01:01\nGery a co chceš? Buď budeš mít práci a "drahé" věc...\n31. 1. 2012, 10:39\npokud člověk dělá v IT, tak má nadprůměrný plat - zn...\n31. 1. 2012, 10:34


Víš, proč tady řve ta debilita?! Protože jsem asi úplně debilní.\nKdo že s kym ještě nespal?\nUdělat z takového tématu takovou slátaninu by mělo být trestné. Za ty naprosto bezduché postavy, PŘÍŠERNÝ dabing a celkové pojetí filmu by autoři zasloužili pověsit na lampu. Milada Horáková se musí obracet v hrobě.\nHnus, bída, svrab a žlutá zimnice...\nMistři českého animovaného filmu (TV seriál) (2004)\nOdpověď na dveře otevřené japonskému a americkému animovanému stupidnímu shitu.\nLuxusní konec s luxusní hudbou.\nTohle může ženě udělat jen zamindrákovaný prase. Jestli je pravda, že Bůh stvořil muže k obrazu svému, tak to teda potěš.\nSkvělý film pouze pro slabomyslné a příbuzné autorů. Nechápu, co to mělo být.Snad parodie???\nNevím, jak to ten David dělá, ale dokáže vytvořit tak tíživou atmosféru, že se mu v tom nikdo nerovná.Další velice zvláštní film.\nNebudu se už rozčilovat. Další klišovitá debilita na n-tou.\nNemám slov. Mazec. Snad jen musím citovat kleopatru, která napsala naprosto přesně, že "to, co plyne před očima, je nesdělitelné". Absolutně souhlasím.\nŘekla bych "klasická lynchovina" a díky bohu za to! :) Obzvlášť se mi líbil ten nápad s mužem, co vypráví svůj sen o divném muži za rohem, co všem nahání strach a pak se jde za ten roh podívat...\nVelmi zajímavé ,svým způsobem jedinečné a velmi kruté.\nJe to tak dlouuuuuuuuhéééééé.\nNaval všechny galaxie, který máš u sebe a ruce vzhůru!\nJedna hvězda pro Danu Medřickou.\nJedno klišé za druhým, včetně toho nejhoršího - "Byl jsem špatný otec, ach Bože!"...ano. Ach, Bože, už je to tady zase. :(\nRád bych tady stál a povídal si s tebou, jenže nechci.\nKonečně film o muži, který svoji ženu miloval a nepřestal, ani když zemřela. Celkově fim nic extra, ikdyž nápad dobrý.\nJediné, co je na tomhle filmu dobré, je jeho reálný konec. Bohužel.\nTo nejlepší na celém filmu je pan Pacínek aneb "Jsem sám sebou hluboce zklamán."\nChtějí mi zavřít obchod. Víte co? Tak já všechny zaměstnance vyvraždim!\nOpět další ztráta času a miliónů dolarů. A pak, že je krize.\nLuxusní, hluboké a strašně deprimující.


NATURA PARK - PUNTA CANA - Hotely v Dominikánské republice - luxusní ubytování | Kentlucky\nKde se nacházím: Kentlucky.cz Dominikánská rep. Hotely PUNTA CANA NATURA PARK 4****\nPUNTA CANA Počet pokojů: 524 Adresa: Carretera Cabeza de Toro, Punta Cana 23000, Dominikánská republika\nHotel Natura Park Beach Eco Resort and Spa je situován jen 3 minuty chůze od pláže a 20 minut jízdy od mezinárodního letiště Punta Cana v oblasti mezi pobřwžím Karibského moře a lagunou Bavaro. Hotel disponuje sokromou pláží, bazénem a velkou zahradou. Tento hotel má přírodní design. Hotel používá jako vybavení resortu kameny, kokosové palmy a dřevo. Hotel Natura Park Beach Eco Resort and Spa disponuje bufetovou restaurací „La Cana“ nabízející mezinárodní kuchyni. Dále hosté v hotelu naleznou Media Luna a La Perla a celkem dalších 6 barů. Hotel dále disponuje 524 pokoji, která nabízejí klimatizaci, minibar, kabelovou TV, kávovar, žehličku a žehlící prkno. Všechny pokoje mají svoji koupelnu s vanou a sprchou a terasu či balkon s výhledem do zahrady nebo na moře. Hotel dále disponuje Wifi v lobby, zmrzlinovým servisem na pláži.\nHodnocení cestovatelů na webu TripAdvisor Na základě 5 320 recenzí cestovatelů.


Boty do vody AQUA-SPEED 12A černo-zelené - vel. 44\nBoty do vody AQUA-SPEED 12A černo-zelené - vel. 44 - Základní informace\nBoty do vody AQUA-SPEED 12A černo-zelené - vel. 44 - Parametry\nBoty do vody AQUA-SPEED 12A černo-zelené - vel. 44 - Recenze (1)\nBoty do vody AQUA-SPEED 12A černo-zelené - vel. 44 - Otázky a odpovědi (0)


STŘEPINY: Záběry z frontové linie v Iráku a předprodej letenek na Mars - tn.cz\nSTŘEPINY: Záběry z frontové linie v Iráku a předprodej letenek na Mars\nStřepiny, Irák, válka, Mars, TV Nova\nIrácký Mosul pod palbou islamistů. A čeští archeologové, kteří právě tam zachraňují historické skvosty.\nUž třetím týdnem pokračuje ofenziva Mosulu. Speciální jednotky prohledávají území kilometr po kilometru a vytlačují z něj bojovníky Islámského státu. Spolu s nimi se po frontové linii pohybuje i náš spolupracovník Radan Šprongl.\nISIS prohrává v Mosulu, co bude pak? Tohohle se odborníci bojí\nV tuhých bojích s Islamisty vyhasínají lidské životy, ale také nenávratně mizí historické památky nevyčíslitelných hodnot. Před čtrnácti dny se z oblasti kolem Mosulu vrátila skupina českých archeologů, kteří se pokouší o téměř nemožné, ve válečné vřavě uchránit světové dědictví. Jak mohou pracovat archeologové a historici v momentálně nejnebezpečnějších místech světa, to se přímo jich ptala Maria Jevstafjeva.\nTomáš Vojáček připravil lyžařský servis. Zjistil třeba, kde si v pohodě zalyžuje celá rodina i sportovní lyžaři a jak a na čem ušetřit.\nKolonizace Marsu a letenky v předprodeji. Jaká je Češka, která má rezervaci v první stovce? A do třetice Miloš Zeman. Prezident zbožňovaný i proklínaný, který ale rozhodně umí zpestřit státní svátek.\nArchiv pořadu Střepiny najdete ZDE.


Tloustnete a jste unavení? Signály, že vaše štítná žláza není v pořádku! - Proženy\nMožná si myslíte, že jste jen přepracovaní, že byste už potřebovali dovolenou. Ale možná je všechno jinak a za vaši únavu, neklid a nespavost může onemocnění štítné žlázy. I takové jsou totiž příznaky!\nStres v práci, honička doma a k tomu vedro… Kdo by nebyl unavený a podrážděný. Prožíváte podobný stav a nejste schopni se ho zbavit? Může jít o první signály, že vaše štítná žláza nepracuje tak, jak by měla. Pojďte se o tom dozvědět víc a na konci článku si udělejte test, který vám řekne, zda byste měli jít k lékaři. Možná odhalíte, že jste ohroženi sice plíživě nenápadnou, zato závažnou poruchou štítné žlázy: hypotyreózou.\nJste smutní a unavení?\n„Štítná žláza je zodpovědná za vaši životní spokojenost. I své jméno dostala proto, že je vaším ochranným štítem před vnějším světem. Pokud není v pořádku, může se to projevit i psychickými potížemi,“ říká PhDr. Marta Boučková, specialistka na aplikovanou poradenskou psychologii. Pak nastoupí špatná nálada, vyčerpanost, deprese, nesoustředěnost, poruchy paměti a třeba i tloustnutí.\n„Většina lidí se snaží změnit životní styl a z takového stavu se dostat – víc odpočívají, změní jídelníček, začnou se hýbat. Když to nepomáhá, mnohdy se obrátí i na psychology, psychoterapeuty. Ale ono by to chtělo spíš odborné vyšetření štítné žlázy a nastavení její správné činnosti,“ upozorňuje Marta Boučková, která dodává, že je nejprve dobré zajít k lékaři. Bez zdravé štítné žlázy vám psychologická terapie totiž pomůže jen těžko.\nProblémy se štítnou žlázou se mohou projevit i jako déletrvající únava\nNedostatek či přebytek hormonů štítné žlázy může rozhodit celé tělo, protože ovlivňují všechny metabolické děje v těle a chod všech orgánů. „Mezi základní poruchy a nemoci štítné žlázy patří snížená funkce, zvýšená funkce, záněty a nádory. Některé z nich nejsou pro pacienta velkým nebezpečím, jiné mohou ohrozit zdraví i život,“ uvádí prof. MUDr. Michal Kršek, CSc., předseda České endokrinologické společnosti a přednosta 2. interní kliniky pražské Fakultní nemocnice Královské Vinohrady.\nJste unavení, i když jste spali? Známe 6 možných příčin!\nRozhozená štítná žláza má vliv na kardiovaskulární systém, tepovou frekvenci, činnost svalstva, tvorbu krvinek, kostí, ostatních žláz s vnitřní sekrecí, ovlivňuje metabolismus... Víc ohroženi jste v případě, když se štítnou žlázou mají potíže pokrevní příbuzní anebo trpíte některým z autoimunitních onemocnění, třeba cukrovkou. Vyšší riziko je po padesátce, po operaci štítné žlázy a podobně. Při jakémkoli podezření je lepší podstoupit jednoduchý krevní test – stanoví hladinu hormonu podvěsku mozkového, který štítnou žlázu ovlivňuje.\nProstý test napoví\nZatímco hypertyreóza, tedy nadprodukce hormonů, se rozvine už během pár měsíců, hypotyreóza se může vyvíjet i několik let. Zvýšená činnost se rozpozná brzy – pocení, třes rukou, bušení srdce, padání vlasů, vystoupnutí očí a další příznaky jsou tak výrazné, že vás donutí jít k lékaři. „Je téměř vyloučeno, aby někdo žil léta s nerozpoznanou zvýšenou činností štítné žlázy. Naopak s její sníženou činností můžete žít bez povšimnutí,“ říká MUDr. Richard Stejskal, předseda Sdružení ambulantních endokrinologů.\nAbyste sníženou činnost své štítné žlázy odhalili včas, nabízíme následující lehký test. Pokud pět a více výroků odpovídá tomu, jak se cítíte, měli byste zajít k praktickému lékaři a požádat o krevní test, který by onemocnění štítné žlázy ověřil.\nDéletrvající špatná nálada by vás měla zavést v první řadě k lékaři, abyste zjistili, zda není její příčinou onemocnění štítné žlázy\nVětšinu času se cítím unavený/á, mám málo energie a slabou výdrž.\nNemůžu jasně přemýšlet, obtížně se koncentruji a mám slabou paměť.\nMám potíže s činností střev, často trpím zácpou.\nPřibral/a jsem, ačkoliv dodržuji zásady zdravého životního stylu (vyvážená strava, pravidelný pohyb).\nPokožku a vlasy mám suché, vybledlé a nezdravé, nehty se mi lámou.\nVětšinu času je mi zima, i když se ostatní lidé cítí pohodlně.\nMoje reflexy a pohyby jsou zpomalené.\nZvýšil se mi krevní tlak a mám pomalý tep.\nZvýšila se mi hladina cholesterolu.\nMám sucho v krku a chraptím.\nČasto cítím mravenčení v končetinách.\nZhoršil se mi sluch.\nJak vám vyšel test? Napište nám! A také můžete otestovat, zda vám nehrozí vážné neurologické potíže.


Nové linky, změny v provozu, apod. 2015 - Stránky 14 - Fórum Airways.cz\nPříspěvekod cocik » 18. 07. 2015, 18:12\ngaba02 píše: Další destinace v Číně? http://www.wcarn.com/news/45/45598.html\nNo co China airlines lítají do EU kde všude - co by ne do Prahy - a ti dokonce ani 767 nemají mají z WB "jenom" 49xA330 (+777 ale to nás nemusí zajímat....)\nCo maji China Airlines spolecneho s litanim z pevninske Ciny do CR?\nPříspěvekod s543 » 18. 07. 2015, 21:43\nA kdo jiný z Chengdu by to měl být ?\nPříspěvekod flyingblue » 18. 07. 2015, 21:48\nRozhodne ne aerolinka, ktera ma bazi na Tchajwanu\nPříspěvekod gaba02 » 18. 07. 2015, 22:30\nspíš Sichuan Airlines.\nPříspěvekod MS743 » 19. 07. 2015, 02:15\nTo teda koukam! Ale aby to nebylo cargo\nLetisti Chengdu jako base ma nekolik cinskych spolecnosti ale jen 2 maji linky do evropyi:\nSichuan, do "evropy" leta jen na SVO!.\nAir China s 1 jedinou evropskou destinaci: FRA\nChina Eastern, Xiamen atd. Bud domestic a kdyz intl., tak jen po Asii.\nJinak jsem se podival na ceny Hainan z BKKu do PRG ale nic pod 29000czk nebylo, coz je celkem dost...Ale asi je to pochopitelne pro jejich klinty Cina-evropa\nPříspěvekod s543 » 19. 07. 2015, 08:15\nTo mělo být Air China\nA ty opravdu létají po Evropě všude možně a to z Chengdu.\nTy dva se mi pořád pletou\nPříspěvekod gaba02 » 19. 07. 2015, 08:41\nMožná se pletu, ale Sichuan Airlines se mi zdá nejpravděpodobnější. Když byl Miloš Z. na své slavné cestě v Číně, tak vyjednával s nimi.\nNaposledy upravil(a) gaba02 dne 19. 07. 2015, 09:05, celkem upraveno 1 x.\nPříspěvekod cocik » 19. 07. 2015, 08:46\nJe fakt, ze jsem v Chengdu byl zatim jenom cca 20x (a zaplat panbuh za to, ze uz to letiste po letech konecne rozsirili), ale netroufnul bych si rict, ze je tam mezi aerolinkama jasnej favorit na rozlitani linky do Prahy. Zatim to letiste teprve saturuje "klasicky" koupacky linky typu Thajsko, Japonsko, Jeju nebo Hong Kong, do Evropy je tam minimum spoju.\n(jinak v pripade konkretne Air China to "letani vsude mozne do Evropy z Chengdu" znamena 3x tydne let do FRA a tim to hasne)\nPříspěvekod s543 » 19. 07. 2015, 09:57\ncocik píše: Je fakt, ze jsem v Chengdu byl zatim jenom cca 20x (a zaplat panbuh za to, ze uz to letiste po letech konecne rozsirili), ale netroufnul bych si rict, ze je tam mezi aerolinkama jasnej favorit na rozlitani linky do Prahy. Zatim to letiste teprve saturuje "klasicky" koupacky linky typu Thajsko, Japonsko, Jeju nebo Hong Kong, do Evropy je tam minimum spoju.\nJsi samozřejmě tisíckrát zkušenější....\njá koukal na toto\nSichuan má jen 7xA330 a taky nelítá do EU skoro nic....\nCelé je to velmi divné - ale jako vždycky uvidíme.\nPříspěvekod cocik » 19. 07. 2015, 10:18\nV pohode, uz vidim, kde byl ten problem. Klikni nahore na "Destanations" a zrus zaskrtnuti "codeshares" a "connections", aby ti to ukazalo jenom primy lety.\nKazdopadne kdo vi, ci je to vlastne iniciativa. Jestli to je na popud mistni provincni vlady, tak je mozny vicemene cokoliv, protoze investujou penize dost nelogicky (staci se podivat na ty jejich giganticky technologicky parky, kam nemaj sanci sehnat firmy, protoze skoly nejsou schopny dodat dostatek aspon trochu kvalifikovanejch lidi ... a vicemene kdokoliv s kvalifikaci stoji obrovskou raketu). V tom pripade tu linku muze zacit litat opravdu kdokoliv...\nPříspěvekod Jet.cz » 19. 07. 2015, 11:28\nV unoru vysla analyza od CAPA, kde pisou tohle:\nCommenting on Czech President Miloš Zeman’s 2014 visit to China expressing hopes for a direct Chengdu-Prague service, Mr Li [Sichuan Airlines chairman] said a Prague route has been included in its plans, although it is “still in talks” regarding concrete proposals. This was perhaps a polite way to effectively decline.\nTak asi spis Sichuan, uvidime co z toho bude...\nPříspěvekod Marty-t » 21. 08. 2015, 02:21\nTVS dostal od MD přepravní práva na linku PRG - VRA, tak schválně zda to budou prodávat i přes Smartwings...\nPříspěvekod Fresch » 01. 09. 2015, 09:22\nAhoj, dneska jsem postřehl let TSC700 (Air transat) na lince YUL - PRG . Nevite jak dlouho už tato linka létá a o jakou společnost se jedná?\nNa webovkách jsem si akorát všimnul, že vůbec nenabízí business a do Prahy to létají s a332 1x v týdnu.\nPříspěvekod Kuboš » 01. 09. 2015, 10:05\nFresch píše: Ahoj, dneska jsem postřehl let TSC700 (Air transat) na lince YUL - PRG . Nevite jak dlouho už tato linka létá a o jakou společnost se jedná?\nAhoj, linka létá sezonně již druhým rokem - spojuje PRG s YYZ a YUL. Létá se pouze v létě. Létají převážně z Kanady do dovolenkových destinací a jsou známí díky bezmotorovému přistání na kednom z azorských ostrovů ve městě Lajes. Na tomto letu provedla posádka nejdelší let bez motorů v historii velkých dopravních letadel...\nPříspěvekod s543 » 01. 09. 2015, 10:11\nA dále jsou známí tím, že mají v A332 sezení 3-3-3 a tedy se jim do A332 vejde neuvěřitelných 345 lidí (sardinek)


Přidal MightRider dne 22.07.2014 01:42\nPřidal KinimodLP dne 22.07.2014 16:31\nGauldur :) (RPG6)\nPřidal nagasadowcz dne 22.07.2014 16:40\nJinak je ale fajn, když je tu nějaký nový projekt, který fórum trochu oživí :)\nPřidal Ligos dne 22.07.2014 19:52\nPřidal nagasadowcz dne 22.07.2014 19:54\nPřidal MightRider dne 22.07.2014 20:46\nPřidal nagasadowcz dne 22.07.2014 21:10\nVýborně. Tak já se tedy těším na první ochutnávku :)\nPřidal tomaskok dne 23.07.2014 17:13\njedným slovom SUPER ;)\nnašiel som tu nové informácie ktoré som doteraz nevedel :) za mňa určite pokračuj a volím C :D\nPřidal SuperHunter dne 23.07.2014 18:06\nJe vidět že sis na tom dal záležet ;)\nPřidal Ligos dne 23.07.2014 23:33\npřiznávám, celé jsem to zatím nečetl, ale zdá se, že jde o výbornou práci! ;) - Skyrimský průvodce má důstojnou konkurenci! :)\nDáváš si záležet a to je fajn, jen tak dál! ;)\nPřidal MightRider dne 23.07.2014 23:36\nDíky za kladné komenty, už teď mám překrásný den. Od tebe to potěší asi nejvíc Ligosi, děkuji :) Každopádně potřebuji ještě pár hlasů, abych věděl, na kom mám začít.\nPřidal Ligos dne 23.07.2014 23:39\nPřidal MightRider dne 24.07.2014 21:57\nPřidal nagasadowcz dne 24.07.2014 22:11\nJe vidět, že si na tom dáváš záležet a že je o to zájem, takže hezky pokračuj. Je to pěkný projekt a na tyto stránky rozhodně patří! :)\nNo a já jdu zase přečíst kus Amonia, abych to konečně dohnal :D\nPřidal MightRider dne 25.07.2014 00:32\nPřidal nagasadowcz dne 25.07.2014 01:40\nPřidal MightRider dne 25.07.2014 17:50\nPřidal nagasadowcz dne 25.07.2014 17:58\nA samozřejmě taky ještě Ayleidi :)


Podložka COMPACT MULTI MAT MONSTER v řadě R-SPEKT limited edition by Marek Kvaltín disponuje celkovými rozměry 150 x 132cm. Jde o větší a vylepšený model menší podložky COMPACT MULTI MAT STANDARD se spoustou nových vychytávek. Nabízí tak všechny vymoženosti této veleúspěšné původní podložky, jen ve větším provedení, tj. celkový již zmíněný rozměr činí 150 x 132cm, rozměr vypolstrované plochy pro umístění úlovku je zde 120 x 70cm s výškou tlumící plochy 15mm.\nVnitřní silná polyetylénová nenasákavá pěnová výplň dodává po částečném, nebo úplném zazipování podložky požadovaný tvar „kolébky“, ve které nehrozí kaprovi sklouznutí mimo podložku. Pěnová výplň zároveň tlumí i mrskající se kapry na strmých březích a chrání je proti poškození. Na tuto pěnovou podložku jsme instalovali také kapsu, do níž můžete zasunout hlavu ryby a lépe ji tak zklidnit. Použitý textilní materiál je voděodolný polyester černé barvy, kterým je osazena celá vnější a z části i vnitřní část podložky.\nMěkké místo kam pokládáme úlovek je pokryto také voděodolnou polyamidovou khaki textilií a má rozměry 120 x 70cm. V zapnutém stavu dosahuje podložka výšky 64cm. Masivní a odolné spirálové zipy s oboustrannými jezdci, které jsme zde použili jsou navíc aretační, tedy samojistící = nerozjíždí se. Popruhy jsme zvolili extrémně široké, aby zesílily celkovou stavbu podložky.\nVe spodní části podložky MONSTER je také navíc našita rozkládací polstrovaná podložka pod nohy o rozměru 70 x 55cm, na níž je ještě umístěna kapsa na váhu či metr. Pokud právě neklečíte a nevyužíváte tuto část podložky, tak ji lze velmi snadno složit a připnout pomocí našitých suchých zipů k hlavnímu tělu podložky. Pro bezpečné přenášení podložky a také aby nás popruhy neřezaly do rukou, jsme použili příjemný polstrovaný úchyt s měkkou výplní.\nSbalení podložky do transportního tvaru válce je velmi snadné, širší strany přeložíme dovnitř na vypolstrovaný díl a vzniklou užší stranu začneme rolovat. Po srolování najdeme na vnější straně podložky dva plastové trojzubce, jejichž spojením zajistíme podložku ve sbaleném stavu. Takto sbalenou podložku stačí zasunout do přepravního pytle, který účinně zabrání proniknutí nežádoucích nečistot na ostatní části vaší výbavy. Výčet promyšlených prvků této podložky hovoří za vše a splňuje požadavky i pro ty největší kapry 20kg+. Lehká, skladná, multifunkční a bezpečná MONSTER podložka R-SPEKT!\nBarevné provedení: kombinace černé a khaki barvy s logem R-SPEKT limited edition by Marek Kvaltín / černý transportní pytel\nMateriálové složení podložky: 100% voděodolný polyester s PVC zátěrem / 100% voděodolný polyamid s PU zátěrem / voděodolná polyetylenová tlumící pěna\nRozměry podložky: 150 x 132cm (celkové), 120 x 70cm (polstrovaná pěnová plocha)\nSpokojenost zákazníků s „R-SPEKT Podložka COMPACT MULTI MAT MONSTER”\nR-SPEKT Podložka SAF..\nR-SPEKT Podložka COM..\nR-SPEKT Přepravní ta..


ijournal.cz | Krása Vánoc s pralinkami Ferrero\nred Zdroj: Ferrero Group 4.11.2020 Zajímavosti\nProžít vánoční čas sladce a příjemně vám pomohou pralinky Ferrero, které vnesou do domácnosti eleganci a sváteční atmosféru. Ferrero již tradičně přichází s vánoční edicí svých pralinek i s originálními tipy na výrobu jednoduchých, a přitom krásných adventních kalendářů a dekorací, kterými pustíte do domu pravého ducha Vánoc. Zastavte se, nachystejte si lahodné pralinky Ferrero Rocher, Raffaello a Mon Chéri a\nvychutnejte si svou adventní chvilku plnou tvoření.\nMuffinové košíčky se mohou proměnit i v originální adventní kalendář! Do 24 košíčků dejte drobné dárečky nebo pralinky Raffaello. Každý naplněný košíček přiklopte dalším košíčkem. Hotový balíček omotejte bílo-červenou přízí o délce cca 40 cm a zavažte na mašli, ve spodní části můžete přízi přichytit izolepou. Vystřihněte štítky s čísly a střídavě je nalepte a navažte na jednotlivé dárečky. Balíčky rozmístěte na tác, přidejte červené a stříbrné vánoční kuličky a světelný řetěz. Okouzlující adventní kalendář je na světě!\nAdventní kalendář může mít podobu i hravé skládačky. Uspořádejte vedle sebe 24 bílých krabiček (5 × 5 cm). Ze zlatého dekoračního papíru vystřihněte tvar velké hvězdy, tu rozdělte na jednotlivé díly a hvězdu podle nich rozstříhejte. Zlaté díly nalepte na víka bílých krabiček. Krabičky vyložte zlatým hedvábným papírem a dovnitř schovejte dárečky a Ferrero Rocher. Každou krabičku označte jedním číslem, které vyrobíte z bílého a zlatého papíru. Adventní kalendář dozdobte dle libosti.\nBílo-stříbrný věnec s hebkými chomáčky z vlny dýchá vánočním klidem na první pohled. Připevněte bílé sušené květiny drátkem na bílý kovový kruh o průměru 35 cm, vynechte místo ve spodní části pro bambulky. Z bílé vlny vyrobte 2 velké a 3 malé bambulky a přivažte je k obruči. K horní části kruhu přivažte červenou a stříbrnou stužku. Na konce červené stužky navažte malé červené vánoční ozdoby. Opatrně proděravte obal pralinek Raffaello a přivažte je ke stříbrné stužce. Hotový vánoční věnec zavěste na dveře.\nPoužitá čajová svíčka může stále nadělat mnoho radosti! Opatrně odstraňte zbytky vosku z hliníkových svícnů od čajových svíček. Nastříhejte prázdné svícny do tvaru hvězdy a ohněte hroty směrem ven. Pro 3D efekt slepte dva nastříhané svícny k sobě oboustrannou lepicí páskou a současně mezi ně vlepte červenou stužku o délce 15 cm. Vystřihněte jmenovku z krémového papíru a napište na ni jméno. Ve jmenovce udělejte díru, kterou provlečete červenou stužku. Ozdobte svícen pralinkou Mon Chéri. Svícen i jmenovku přivažte stužkami k dárku a užijte si radost, kterou dárek přinese.\nKombinace vánočních ozdob a voňavých větviček eukalyptu a borovice nikdy neztratí na půvabu. Naaranžujte větvičky do vázy o výšce cca 45 cm. Vyrobte si ozdoby z párátek. Na jednu ozdobu nastříkejte 8 párátek růžovou metalickou barvou ve spreji. Párátka uspořádejte do tvaru hvězdy a spoje omotejte červenou přízí, případně slepte tavnou pistolí. K hvězdě přivažte červenou stužku o délce 30 cm. Pomocí oboustranné lepicí pásky připevněte na červenou stužku uprostřed hvězdy pralinku Mon Chéri. Takto připravené hvězdy zavěste na větvičky a dozdobte kulatými vánočními ozdobami a svícny s červenými svíčkami.\nNemáte prostor vyrobit si vlastní dekorace, a přesto byste do svého domu rádi vnesli vánoční atmosféru? Pak sáhněte po sváteční edici pralinek Ferrero. Interiér pohádkově ozdobí chaloupky plné Ferrero Rocher, Raffaello nebo Mon Chéri či zlatý kužel sestavený z pralinek Ferrero Rocher. Ty jsou ukryté i ve velkém balení ve tvaru pralinky Grand Ferrero Rocher, které poslouží jako ozdoba či jako sladký dárek.\nSváteční čas se samozřejmě nesmí obejít bez elegantního adventního kalendáře Ferrero Collection a větviček ozdobených závěsnými hvězdičkami Ferrero Rocher, Mon Chéri a Raffaello. Stylové jsou také závěsné plechové koule s pralinkami Raffaello, Ferrero Rocher nebo Mon Chéri, které se hodí i přímo na stromeček.


Dopadová studie ke strategiím EU | CCPA\nDopadová studie ke strategiím EU\nDopadová studie Ministerstva zemědělství USA ke strategiím EU\nEvropské strategie „Z farmy na vidličku“ a „Biodiverzita 2030“ sníží zemědělskou produkci, vývoz potravin a zvýší ceny potravin.\nPodle dopadové studie, kterou k evropským cílům dosud zveřejnily Spojené státy americké, by současné návrhy Evropské komise snížily zemědělskou produkci v EU až o 15 %, vývoz potravin o pětinu, hrubý příjem zemědělců o 16 % a ceny potravin by zvýšily o 17 %. Strategie budou mít i významný dopad na zásobování potravinami v těch nejchudších regionech světa.\nEvropská komise v rámci strategií „Z farmy na vidličku“ a „Biodiverzita 2030“ navrhuje snížit používání pesticidů o 50 %, používání hnojiv o 20 %, použití antibiotik a dalších antimikrobiálních látek u hospodářských zvířat o 50 % a vynětí 10 % stávající zemědělské půdy ze zemědělského využití. Tyto strategie tak představují zásadní posun v zemědělském a potravinářském průmyslu s odpovídajícími důsledky na strukturu a produktivitu potravinářského a zemědělského průmyslu EU. Vzhledem k tomu, že EU je významným zemědělským výrobcem a účastníkem mezinárodního obchodu se zemědělskými produkty, je pravděpodobné, že tato opatření ovlivní mezinárodní zemědělský trh a následně celý zemědělský průmysl.\nDle dopadové studie uveřejněné USA by současné návrhy komise snížily zemědělskou produkci v EU až o 15 procent, vývoz potravin o pětinu, hrubý příjem zemědělců o 16 procent a zvýšily ceny potravin o 17 procent.\nStudie zkoumá tři scénáře – dle míry přijetí konkrétních omezení – omezení pouze v rámci EU, střední přijetí omezení (omezení přijata i jinými zeměmi a uvalení obchodních restrikcí EU na ty země, které tato opatření nepřijaly) a globální přijetí omezení. Studie uvádí, že desetiletý plán Evropské komise cíleného omezení využívání půdy, antimikrobiálních látek, hnojiv a pesticidů by vedl ke snížení zemědělské produkce v EU a ke snížení její konkurenceschopnosti na místních i exportních trzích. Pokud by byla tato omezení přijata i mimo EU, dopady na životní úroveň a bezpečnost zásobování potravinami by měly globální dosah.\nZ dopadové studie Ministerstva zemědělství USA vyplývá, že:\nPokles zemědělské produkce v EU by se pohyboval v rozmezí od 7 % (celosvětové přijetí omezení) do 12 % (pouze EU). Dopad na výrobu by byl celosvětově menší, s výjimkou globálního přijetí, v tom případě by produkce poklesla o 11 %.\nPokles zemědělské produkce by zpřísnil požadavky na dodávky potravin do EU, což by mělo za následek zvýšení cen. Ceny a náklady na jídlo na obyvatele by se zvýšily nejvíce pro EU, a to napříč každým ze tří scénářů. V případě, že by tato omezení byla přijala globálně, růst cen potravin by byl významný pro většinu regionů světa. V případě USA by ceny a náklady na potraviny zůstaly relativně beze změny, s výjimkou scénáře globálního přijetí.\nPokles produkce v EU i ve světě by vedl ke snížení mezinárodního obchodu, ačkoli některé regiony by v závislosti na změnách importních požadavků z toho mohly profitovat. Nicméně, v případě omezení mezinárodního obchodu těmito opatřeními se negativní dopady vždy projeví v těch světových regionech, jejichž populace je nedostatkem potravin ohrožena nejvíce.\nPokles výroby a obchodu spolu s předpokládaným zvýšením cen potravinářských komodit by významně snížil hrubý domácí produkt (HDP) EU, zejména pokud by bylo přijetí navrhovaných opatření omezeno pouze na EU. V tom případě by pokles HDP EU představoval 76 % poklesu celosvětového HDP. Pokud by byly strategie přijaty mimo EU, podíl EU na poklesu celosvětového HDP by se v EU snížil na 49 % a na pouhých 12 %, pokud by tato omezení byla přijata globálně. Dopady na HDP Spojených států by byly menší než v EU a na celém světě, a to ve všech scénářích.\nPotravinová nejistota měřená jako počet lidí, kteří nemají přístup k potravinám, které by pokryly denní příjem alespoň 2 100 kalorií, kvůli nárůstu cen potravin a poklesu příjmů významně roste v 76 zemích s nízkými a středními příjmy, které jsou součástí této analýzy, a to zejména v Africe. Do roku 2030 by počet lidí v potravinové nejistotě v případě přijetí omezení pouze v EU vzrostl o dalších 22 milionů více než se předpokládalo bez navrhovaných strategií Evropské komise. Počet lidí v potravinové nejistotě by se podle středního scénáře vyšplhal na 103 milionů a 185 milionů u globálního přijetí.\nOdkaz na studii naleznete zde.


Tony Iommi vykopnul Madonnu ze zkoušky Black Sabbath - fakker.cz\nTony Iommi vykopnul Madonnu ze zkoušky Black Sabbath\nVydáno: 04.08.2020 08:10 v sekci Novinky - Dominik Tománek | foto: facebook interpreta\nPřed nedávnem jsme si připomněli 35. výročí legendárního koncertu Live Aid. Většina lidí si nejspíš pamatuje dechberoucí show Queen. Tento koncert ale dal opět dohromady Black Sabbath.\nV rozhovoru pro SiriusXM se kytarista Tony Iommi podělil o své vzpomínky. Kapela prý tehdy neměla čas pořádně zkoušet, a proto vše doháněla až těsně před akcí. "Abych byl upřímnej, vlastně to byla docela katastrofa. Měli jsme zamluvenou místnost, ve který se mělo zkoušet. Nakonec jsme skoro celou zkoušku prokecali, protože jsme vzpomínali na starý dobrý časy," zavzpomínal Iommi. "Ta místnost měla být uzavřená a soukromá, najednou se tam ale objevily dvě holky. Někomu z naší crew jsem teda řekl, že by asi bylo dobrý, aby ty holky odešly." Nakonec se ukázalo, že jednou z dívek byla Madonna, která zrovna slavila úspěch se svým albem Like A Virgin.\nCelou kapelu to asi sebralo natolik, že se po zkoušce vrátila na hotel a tam se solidně sundala. Tony Iommi pak přiznal, že během koncertu Live Aid měl strašnou kocovinu.


Tomáš Künzl: V kabině je zatím uvolněná atmosféra | Svarog Futsal Club\nÚvodní stránka / Články / Tomáš Künzl: V kabině je zatím uvolněná atmosféra\nTomáš Künzl: V kabině je zatím uvolněná atmosféra\nSemifinále začíná Svarogu za 9 dní. Jak tým nyní trénuje a tráví přípravu? Na otázky nám odpověděl asistent trenéra Tomáš Künzl.\nUž je to několik dní od postupu do semifinále přes Helas Brno. Jak bys celkově čtvrtfinálovou sérii zhodnotil?\nDle očekávání to vůbec nebyla lehká utkání. Brno nic nevzdávalo a bylo vidět, že nás chtěli potrápit. Klíčovým momentem čtvrtfinále bylo vítězství v Brně a domácí obrat z 1:3 na 5:3 do poločasu.\nJaký aspekt podle tebe nejvíce rozhodl o postupu Svarogu? Víme, že hráči měli problémy s efektivitou v zakončení, Helas zase dělal laciné chyby.\nUrčitě rozhodla kvalita hráčů. Brno má určitě zajímavé momenty. V každém zápase je na nich vidět, že vědí co dělají a jak to chtějí hrát. V zakončení a právě ve využití brankových příležitostí rozhodla naše hráčská kvalita.\nV semifinále na Teplice čeká Plzeň, se kterou mají zápasy vždycky náboj. Rivalita mezi týmy je veliká. Jak se na sérii těšíš?\nTěšíme se. Ještě máme přes týden do prvního utkání, chybí nám pravidelné páteční zápasy. Už jsme v takové fázi, že máme zraněné hráče zpět v tréninkovém procesu. Bude to vyrovnaný souboj, kde rozhodnou detaily a kdo v klíčovém momentu zápasu správně využije příležitost.\nNa čem musí Svarog nejvíce zapracovat před semifinále?\nHlavně ve zdokonalování svého stylu hry a v zakončení a v individuální ztrátách. To jsou přesně věci, které nám chyběly při posledním utkání v základní časti v Plzni.\nJak nyní probíhají tréninky? Mezi posledním zápasem čtvrtfinále a prvním semifinále je propastná mezera tři týdnů.\nTréninky už se začínají zintenzivňovat. První týden po Brnu byl trochu volnější. Chtěli jsme, abychom fyzicky i mentálně nabrali sílu a mohli se pak věnovat semifinále. Tenhle a příští týden už se připravujeme hlavně na naší hru a na to, co nás bude čekat za náročnou sérii.\nJe kádr zdravotně v pořádku?\nAno. Z větší častí je kádr zdravotně v pořádku. Ještě nás čeká skoro týden a půl do zápasu s Plzní, tak doufejme, že snad na marodku nikdo nepřibude.\nAtmosféra je v kabině zatím uvolněná. Myslím si ale, že to se brzy změní. Hrajeme o finále a chceme se tam dostat!


BMW 330Ci Clubsport – AutoRevue.cz\n27. 2. 2002 | Radek Šilhavý\nJako pohonná jednotka slouží standardní řadový šestiválec, dobře známý z trojkové řady BMW. Výkon motoru je tedy 231 ks neboli 170 kW. Clubsport se tedy pomyslně řadí mezi „běžnou“ 330 Ci a M3.\nPři pohledu na karoserii poznáte Clubsport zejména podle nového zadního spoileru, který vhodně doplňuje ten přední v „M“ designu, zajímavým prvkem jsou také osmnáctipalcová litá kola. Karoserie 330 Ci Clubsport bude nabízena ve třech barvách – stříbrné Titanium a v modré Estoril a Velvet.\nPo usednutí do interiéru již nelze vůbec pochybovat o rozdílech s běžnou 330 Ci. Zdaleka však nejde jen o sportovní sedadla potažená kombinací kůže a alcantary, vyzdobení hliníkem nebo „krátkou“ řadicí páku ve stylu M3.\nJedná se především o citelnější pronikání hluku motoru do uší cestujících. Na svědomí to mají konstruktéři, kteří z důvodů posílení sportovního dojmu snížili o dva kilogramů hmotnost izolačních materiálů.\nO prodej na českém trhu zatím nebylo rozhodnuto, a tak o ceně můžeme zatím jen spekulovat. Dá se tedy předpokládat, že se bude pohybovat 1,5 milionu korun.\nTémata článku: BMW, Clubsport, Club


Čarodějův klobouk | Knihozem.cz\nZačtěte se do kouzelného příběhu o skřítcích muminech! Jednoho jarního rána, kdy se všichni tvorečkové probouzejí ze zimního spánku, se vydají muminek, Šňupálek a Čenich na výlet na kopec nad údolím. Na samém vršku najdou černý cylindr a přinesou ho domů. Netuší, že klobouk je kouzelný a že promění muminí údolí v dějiště nejroztodivnějších čar a kouzel…\nDatum vydání 23.08.2010\nTove Janssonová se narodila v roce 1914 a patřila k významné skupině švédsky píšících autorů ve Finsku. Tato grafička a malířka po celém světě proslula především jako autorka řady příběhů pro děti o podivných skřítcích muminech. Postavička Muminka se poprvé objevila v ilustracích na stránkách časopisu Garm v roce 1940 a v roce 1945 vyšla o mumincích první samostatná kniha. Muminci jsou dobrosrdeční, oplývají humorem i nadhledem a seznámit se s nimi můžeme například v knížkách Čarodějův klobouk, Tatínek píše paměti, Čarovná zima, Bláznivé léto nebo Tatínek a moře. V roce 1966 obdržela Tove Janssonová Cenu Hanse Christiana Andersena.