2019./2020. õppeaasta Apotheka farmaatsiaõppe- ja teaduse arendusfondi stipendium — Tartu Ülikooli Sihtasutus\n2019./2020. õppeaasta Apotheka farmaatsiaõppe- ja teaduse arendusfondi stipendium\nApotheka farmaatsiaõppe –ja teaduse arendusfondi eesmärk on toetada Tartu Ülikooli farmaatsia instituudi üliõpilaste, doktorantide ja teadlaste praktilise farmaatsia alast õppe- ja teadustööd. Stipendiumi väljaandmist toetab AS Magnum (edaspidi Asutaja).\nFarmaatsia erialakonverentsidel osalemise toetus. Toetussumma suurus on 1000 eurot. Summa jaguneb pooleks proviisoriõppe üliõpilaste või farmaatsia instituudi doktorantide ja teadustöötajate vahel. Taotleja peab konverentsil esinema kas suulise või stendiettekandega.\nTeadusartikli avaldamise toetus. Toetussumma suurus on 1000 eurot. Stipendiumi on võimalik taotleda praktilise farmaatsia alase teadusartikli avaldamisega seotud kulude katmiseks. Stipendiumi võivad taotleda proviisoriõppe üliõpilased, farmaatsia õppekava doktorandid või farmaatsia instituudi õppejõud ja teadurid.\nStipendiumi taotlemiseks tuleb kandidaadil esitada TÜ sihtasutuse juhatusele elektrooniline taotlus sihtasutuse kodulehel, mis sisaldab andmeid taotleja kohta ning motivatsioonikirja.\nStipendiumeid on võimalik taotleda kogu õppeaasta jooksul.\nAlgus: 10.10.2019Tähtaeg: 30.06.2020\nIntegreeritud õpe, Doktoriõpe, Teadustöötaja, Õppejõud\nApotheka farmaatsiaõppe- ja teaduse arendusfond


Või – väärt ja tervisesõbralik toiduaine - Köök - 60+\nKuigi ajaloolaste väitel tarbiti võid Mesopotaamias juba 3500 aastat enne Kristust, jõudis või meie aladele arvatavalt 14. sajandil. Ent isegi 19. sajandi esimesel poolel oli või eesti talupoja laual pigem luksus kui igapäevane toiduaine. Võiga kostitati külalisi ja seda söödi suurte pühade ajal, näiteks lihavõtetel, nelipühadel ja jaanipäeval. Või muutus siinmail kättesaadavamaks eelmise sajandi esimestel kümnenditel, kui Eestis hakkas piimakarjakasvatus jõudsalt arenema ja võitoodang suurenes sedavõrd, et sellest leivakattest sai riigile väga tähtis ekspordiartikkel.\nKuidas või valmib?\nVõi on olemuselt vee emulsioon piimarasvas. See valmib nii, et koore (hapu või rõõsk koor) kloppimise käigus purunevad piimarasvakerakeste membraanid, nende sisud liituvad algul väiksemateks, hiljem suuremateks tükikesteks ja lõpuks eraldub võimass vedelikust. Rõõsa koore puhul lisatakse koorele piimhappebakterite juuretist. Või valmistamise kõrvalsaadus on võipiim ehk pett.\nMida või sisaldab?\nVõi on toiduaine, mille ehtsust näitab suur rasvasisaldus ja just piimarasvad määravadki toote omaduse. Biokeemiliselt koostiselt peab võis olema rasvu vähemalt 80 protsenti ja vett mitte üle 16 protsendi. Rasvavaba kuivaine arvele – piimavalgud, piimasuhkur, mineraalühendid, vitamiinid, pigmendid ja lõhnaained – langeb kuni 2 protsenti või koostisest.\nKvaliteetne või peab sobituma kahe temperatuurinõude vahele. Soojas, 20–25 kraadi juures peab võitükk säilitama kuju ega tohi lössi vajuda. Mõõdukas jaheduses, temperatuuril 10–15 kraadi peab või olema piisavalt plastiline ega tohi muutuda rabedaks. Võid soovitatakse säilitada 2–6 kraadi juures, mis tagab toote kvaliteedi vähemalt ühe kuu vältel. Või suurimad vaenlased on soojus, valgus ja hapnik, mis põhjustavad rasvhapete rääsumist ja mistõttu või maitse muutub mõrkjaks.\nMõni kaupluseletil võiga kõrvuti olev toode ei ole nüüdisaja nõuete valguses tegelik või, sest selle rasvasisaldus jääb alla 80 protsendi ja see sisaldab ehtsa võiga võrreldes rohkem vett. Suurem veesisaldus võimaldab piimarasva kokkuhoidu ja vähendab kalorite hulka tootes. Praadimiseks selline «või» ei sobi, sest hakkab kuumal pannil pritsima ja läheb lõpuks kõrbema. Teine risk on toote halvem säilivus. Taolise toote tunned ära sellest, et liitnime esimene pool sisaldab küll sõna «või», aga tegemist pole tegelikult võiga, vaid võilaadse piimarasvamäärdega.\nVõi on sisukas\nVõi suurt rasvasisaldust ei maksa peljata. Normaalne söök peab kindlasti sisaldama rasva ja keegi ei söö ju päevas nii palju võid, et sellest rasva saamine võiks muutuda riskiks tervisele. Pealegi on või rasvaollus seedekulglast hästi omastatav, kuna või rasvhapetel on madal sulamistemperatuur.\nNatuke ka arvude keeles. Süües umbes 14 grammi võid, näiteks kaks korralikku võileiba või suurema võisilma pudrukausis, saab meie keha mitmesuguseid vajalikke toitaineid. Selline võikogus toob seedetrakti umbes 7 grammi küllastatud rasvhappeid, mida organism kasutab energeetilistel ja ehituslikel eesmärkidel. Aga selle 7 grammi sees on ka ligi grammi jagu lühikese ahelaga rasvhappeid, mis sobivad ülihästi südamelihase normaalseks tööks. Samas annab 14 grammi võid organismile ka 2,4 grammi monoküllastamata ja 0,5 grammi polüküllastamata rasvhappeid, mis on organismi talitlust silmas pidades tervisesoodsa mõjuga. Ja veel, kõik need võis sisalduvad rasvhapped on looduslikud ja keemiliselt muundamata, erinevalt mitmesugustest võid asendavatest toodetest.\nJutuks oleva võiportsuga jõuab seedekulglasse 30 mg kolesterooli, millest aga imendub üksnes kolmandik. Seega pole vaja peljata võis olevat kolesterooli. Lisaväärtusena tasub nimetada väheses koguses letsitiini ja mitme tervisele kasuliku taimse pigmendi sisaldust võis. Kõike seda arvesse võttes sobib või rasvkoostis inimesele väga hästi. Muidugi on või suure rasvasisalduse tõttu kaloririkas toiduaine: 14 g võist saame veidi alla 100 kcal. Aga keegi ei söö ju korraga võid suurte kamakatena.


GALERII: Valgjärvel peeti lõõtsapidu - Lõuna-Eesti Postimees\nGALERII: Valgjärvel peeti lõõtsapidu\nLaupäeval, 18. augustil peeti Kanepi vallas 5. Valgjärve lõõtsapidu, kus esines 42 lõõtsamängijat üle Eesti ja anti tunnustused lõõtspillimängu arendajatele.\nPeol esines 42 lõõtspillimängijat ja korraldaja sõnul olid kõik ise tulnud. «Kedagi eraldi ei kutsutud, inimesed kõik ise teadsid, et lõõtsapidu toimub. Oli ka neid kes olid esimest korda, oli nii noori kui vanu mängijaid,» ütles lõõtsapeo üks korraldajatest Ilse Aigro. Tema sõnul oli rahvast palju, umbes 400 ringis ning ilm ka ilus.\nLõõtsapeol tunnustati lõõtspillimängu edendajaid. Kanepi vallavanem Andrus Seeme andis Heino Tartesele lõõtspillimängu arendamise eest ja 100. Teppo-tüüpi lõõtspilli valmimise puhul üle klaasist lõõtspilli. Põlva Lõõtspilliseltsi autasu sai tänavu Tõnis Tartes.\nLõõtspillipeol esinesid veel Konguta segarahvatantsurühm Kavalikud, ansambel FolkMelody, naisansambel Sügiskuld ja Tarteste pereansambel. Omaette tähtsündmuseks oli lõõtspillimängijate koondorkestri esinemine.\nKersti Kaljulaid avalduses: ränderaamistik ei ole selle valitsuskriisi põhjus, pigem ajend 7 Loe artiklit\nSeeder: teeme kõik, et rändepaktiga ühinemine parlamendis toetust ei leiaks 22 Loe artiklit\nTallinna uusima ostukeskuse nimi ärritas paljusid, inspektsiooni hinnangul probleemi pole Loe artiklit


Perearst: endiselt pole isikukaitsevahendeid, Eesti pole hangetega hakkama saanud - Delfi Eesti\n21.märts 2020 09:54\nLeedus võttis koroonaviirus ööl vastu tänast elu esimeselt inimeselt, haigla arstilt. Eestis pole arstidel endiselt piisavalt isikukaitsevahendeid. Samal ajal on Leedu ja Tšehhi neid saanud endale tellida otse Hiinast.\nEesti Perearstide Seltsi juhatuse liige ja Rapla perearst Argo Lätt tegi eile õhtul sotsiaalmeedias isikukaitsevahendite puudumise osas kriitlilise postituse.\n“Täna kuulsin ETV uudistest, kuidas Leedu ja Tšehhi on saanud endale tellida isikukaitsevahendeid (erinevad maskid, FFP2 või FFP3 respiraatorid, kitlid, mütsid, käised, kaitseprillid või kaitsevisiirid, vett hülgavad kaitsekitlid, vett hülgavad kaitseülikonnad, mütsid jne. ) otse Hiinast. Eesti pole seni hangetega hakkama saanud. Meil poliitikud ikka tukuvad. Ometi on Hiinas meie diplomaadid, majandusatašee. Kas tohib tülitada? Halloo, millega tegelete kiirel ajal? Millal tulete juba väsimas riigiametnikele Eestis appi? Millal väljub peaministri poolt korraldatud erilend Hiina? Ütlete häbiasi, ei ole! Või jälgite eurodirektiive. Ah, hanke menetlust ei tohi rikkuda! Siin on talupoja mõistust vaja,” oli Lätt väga kriitiline.\nPerearst Iris Koort kirjutas Läti postituse alla: “meile kirjutas meie nimistu noormees, kes Hiinas õpib, uuris, kuidas hakkama saame ja lubas meile maskipaki teele panna. Oleme liigutatud. Meie kohalikud ärimehed saatsid teatavasti mõni aeg tagasi tulusa äri korras meie maskid Hiinasse. Aga riigi tegutsemist ootame jah pikisilmi,” ütles ka Koort.\nLeedu Delfi teatel suri ööl vastu laupäeva vanemaealine patsient, kellel oli varemgi terviseprobleeme. 83-aastane naine töötas viimase ajani Ukmergė haiglas arstina. Kus ja kuidas arst viirusse nakatus, on praegu veel ebaselge.\nLeedu kuulutas epideemia kartuses eriolukorra välja juba 26. veebruaril, kui Eestis polnud see isegi veel kõne all. Esimesed kinnitatud koroonajuhtumid avastati Leedus 10. märtsil. Praegu on Leedus diagnoositud 69 koroonaviiruse juhtu. Võrdluseks - Eestis on kinnitatud 283 juhtu.\nKopp-kopp, teile on pakk! Postiga narkootikumide tellimine on viie aastaga viiekordistunud (1)\nVIDEO | Urmas Reinsalu BBC eetris: Euroopa peab Valgevene võimudele selgelt näitama, et mõistame nende tegevuse hukka (84)\nVIDEO | Haridus- ja noorteameti juht Ulla Ilisson asus tööle: väljakutse on saada amet edukalt toimima ja parandada koostööd haridusministeeriumiga (177)


KRISTAL INTERAL OÜ: Tegevuslugu 28.11.2021\nKRISTAL INTERAL OÜ alustas peaaegu 5 aastat tagasi, mil juhatuse liige C. C. selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 4 aastat. KRISTAL INTERAL OÜ valdkond on muud mujal liigitamata finantsteenuste abitegevusalad. Samas valdkonnas (EMTAK 66199) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 175 tükki, kes annavad tööd kokku 2289-le...\nNEWTRON BALTICS OÜ: Tegevuslugu 28.11.2021\nNEWTRON BALTICS OÜ alustas peaaegu 9 aastat tagasi, mil juhatuse liige C. C. selle asutas, kes alles alustas ettevõtlusega. NEWTRON BALTICS OÜ valdkond on mootorsõidukite tootmine. Samas valdkonnas (EMTAK 29101) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 17 tükki, kes annavad tööd kokku 221-le inimesele ja kogu valdkonna 2021 käibeprognoos on ca 28.01 ...\nGENERAL RECYCLING OÜ: Tegevuslugu 01.09.2021\nGENERAL RECYCLING OÜ alustas peaaegu 5 aastat tagasi, mil juhatuse liige C. C. selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 3 aastat. GENERAL RECYCLING OÜ valdkond on tavajäätmete töötlus ja kõrvaldus. Samas valdkonnas (EMTAK 38211) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 46 tükki, kes annavad tööd kokku 1774-le inimesele ja ...\nNEWTRON BALTICS OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nBMAV SERVICE OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nKRISTAL INTERAL OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nGENERAL RECYCLING OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nNEWTRON BALTICS OÜ Logi sisse\nKRISTAL INTERAL OÜ Logi sisse\nGENERAL RECYCLING OÜ Logi sisse


Korter renoveeritud majas hea asukohaga ! - DoDo.ee - Meiega on mugavam!\nHind 49 500 € KM 0% (ei lisandu)\nMüüa eraldi tubadega korter Eedeni Kaubanduskeskuse lähedal. Wc ja vannituba asetsevad eraldi. Vannituba plaaditud. Tubades parkett. Aknad vahetatud, korter asub maja keskel.\nTegutseb KÜ. Maja on renoveeritud 2017. aastal, uus fassaad, uus küttesüsteem. Kommunaalkulud on madalad. Trepikoda puhas ja lukustatud. Kortermaja ümber hooldatud krunt.\nMõnesaja meetri raadiuses olemas koolid, kauplused, Maxima. Lähedal A.Le Cog Sport spordimaja ( 500 m ), kaubanduskeskused, lasteaiad, bussipeatus. Väga tihe bussiliiklus ja hea ühendus on teiste linna piirkondadega.\nAadress kalda 12 Tartu\nÜldpind (m2) 37


Eestile lubatud seitsmes eurosaadik võib ajutiselt koju jääda - Maaleht\nSuurbritannia viivitamine Euroopa Liidust väljumisega loob olukorra, kus ei saa öelda, kas Eestil hakkab olema uues europarlamendis kuus või seitse esindajat.\nKuni jõustub Brexit, on Eestil Euroopa Parlamendis kuus kohta nagu siiani. Suurbritannia lahkumisel läheb europarlamendi koosseis väiksemaks, kuid osa kohti jagatakse ringi ja Eestile kui väikese esindusega riigile on lubatud sel puhul juurde üks koht. Rahva Raamat / Ede Peebo / montaaž\nKolm nädalat enne valimisi on eurovalimiste erakonnad ja kandidaadid ka hoogustanud oma kampaaniaid. Uuringufirma Norstat Eesti viimase kolme nädala küsitluste kokkuvõttes on valijate seas populaarseim Reformierakond, seejärel Keskerakond ja kolmandal üllatuslikult sotsiaaldemokraadid. Järgnevad EKRE ja Isamaa.\nNende tulemuste järgi saanuks kuus europarlamendi kohta


Avaleht » Foorum » Veoautod ja rasketehnika » Kõikidele, kes puutuvad kokku sõidumeerikutega\nTEEMA: KÕIKIDELE, KES PUUTUVAD KOKKU SÕIDUMEERIKUTEGA\nKõikidele, kes puutuvad kokku sõidumeerikutega\nLoodan, et järgnev on kasulik KÕIGILE, sest antud valdkond on Eesti interneti lehekülgedel täielikult puutumata.\nÄratasin ellu veebi ja facebooki lehekülje, mis keskendub sõidumeerikute tehnilisele infole (vead, tõrked, murede lahendamine) ja kasulikule teabele.\nMis mu plaan on?\nNii kuidas aega on, kirjutan kasulikke artikleid sõidumeerikutest. Kasutamisest, seadusandlusest kui ka igapäevastest tähelepanekutest nii lähemalt kui kaugemalt.\nMingisugust läbu ma lehel korraldama ei hakka vaid üritan hoida joont, mida iseloomustaksid sõnad "arukas ja kasulik".\nLäbi Digimeeriku facebooki lehekülje saad mure korral mulle kirjutada ja kui ma ise ei oska kohe vastata, siis tean vähemalt kuhu pöörduda ja kuidas vastus leida. Eelkõige sobivad küsimusteks ja aruteluks kõik, mis puutuvad sõidumeerikutesse.\nOlen sõidumeerikutega tööd teinud viimased kolm aastat. Sealjuures kokku puutunud tuhandete masinate ja ilmselt sama paljude juhtidega. Mõningane valim on olemas. Lahendanud nende muresid, üritanud aidata küll telefonitsi ja meili teel. Orienteerun seadusandluses, mis reguleerib sõidumeerikute tehnilist poolt ning esindan igapäevatöös Stoneridge (SE5000), Inelo (Tachoscan) ning Efase (Efkon4) tooteid. Igapäevatööks on kõik eelnev, mis puutub antud valdkonda.\nVaatame kuidas asi läheb, mina loodan, et hästi!\nKui sa leiad, et see võiks sinule kasulik olla, siis laigi facebooki lehte ja räägi ka sõpradele, sest mu motiveerivaks kütuseks on laikide arv lehel. Vastasel juhul ma ei tea, kas mu "hobi" alla panustatud vaba aeg läheb korda :)\nRe: Kõikidele, kes puutuvad kokku sõidumeerikutega\nheips .plaan sul hea.feissarit mul ei ole ,aga hoian teemal silma peal .kiiduväärt ettevõtmine .omalgi teinekord kahtluseid ja teadmatusi sel teemal .EDU\nKui peaks tekkima mure, mida lahendada, siis nõu võib alati küsida ka meilitsi: info@digimeerik.ee\nTere. Mure siis selline. Töötan bussifirmas majandusautojuhina ( lisaamet). Seaduse järgi ma ei või kohe sõitu minna, kui kaart sisse topitud. Pean viis minutit olema puhkeadendis :). Nagu paigutaja, pean bussi kanali peale tooma ja sealt maha sõitma. Mõni kord kohe peale käivitamist on vaja minna proovisõidule. Vot ei saa viis minutit kottida, sest parameetrid juba muutuvad. Kas poiltsei hakkab kurjalt selle peale vaatama, kui ma ei oota viis minutit ära ? Ma ameti järgi ei ole ju bussijuht, vaid paigutaja ja katsetaja. Kuidagi nii. Edu!\nOn ka juhuseid, et mootoririhmad katki. On vaja kesklinnast buss ära tuua parki. Ei ole võimalust seista. On vaja kohe liikuda\nKahjuks ei lasknud täispikalt siia vastust lisada. Foorum hakkis selle jutu pooleks.\nKirjutasin teile vastuse facebooki. Loodan, et saite küsimustele lahendused!\nMuudetud 25.5.17 12:40\nKas hommikul hiilis auto raskeveoki külje alla ja pidid ta peaaegu lömastama?\nLaps kihutas ei kusagilt jalgrattaga teele?\nSompus ilmaga käru tagurdades ei näe peeglitest, kuhu sõidad?\nVarsti on kõigele sellele lahendus!\nPS: Lingilt avaneb ka ilus video, sest liikuv-pilt ütleb rohkem kui tuhat sõna!\nAlustan kolmest postitusest koosneva seeriaga.\nEsimeses osas pühendun juhtidele.\nTeises osas ettevõttele ning kolmandas sõidumeeriku enda üldnõuetele.\nLühike ja mõnus lugemine laupäeva õhtusse!\nTo hölgjfhf (registreerimata)\nMina seda nõuet ei tea, et 5 min peale kaardi sisestamist tööaega tegema peab, selles mõttes, et seadus seda ei nõua. Politseile see küll meeldib kuuldavasti, kuid meeldimise pärast seda küll tegema ei pea.\nto 21 28 (registreerimata)\nMida peab juht tegema tööpäeva alguses??? Veenduma auto ja haagise tehnilises korrasolekus. Mina näen ja ka teen asja nii. Alustan tööpäeva riigi sisestamisega meerikus ja puhkeajalt tööajarezhiimile ümber lülitamisega. Nüüd jalutan ümber auto, kontrollin ja vaatan üle visuaalselt auto tehn. korrasoleku (tuled ja viled põlevad, rehvide seisukord, ka koorma olekut ja rihmade pingusust) ning autosse jõudes ongi 5 min tööaega jooksnud ja kui kõik ok, siis ei muud kui sõitu.\nTööaja jooksutamine päeva alguses ongi nö kontrolli eesmärgil.\nMina käin ümber väikse auto igal hommikul ja vaatan selle üle, veendun ta korrasolekus.\nVeoautol/bussil neid sõlmpunkti rohkem ja "ülevaatus" võiks ka kauem kesta vs väike auto.\nKuna, aga ühtegi võimalust kutselise juhi kontrollimiseks pole peale sõidumeeriku tegevuse, siis ilmselt panustatakse inimese mõistlikkusele, et natukene tobe oleks ju kui tööaeg lülitatakse jooksma, aga samal ajal ei tehta siis auto ümber kontrolli kuigi see on nagunii kohustuslik.\nLiiklusseadus § 33. Juhi üldkohustused\n3) enne sõidu alustamist veenduma, et tuled ja registreerimismärgid ning juhi vaatevälja jäävad sõiduki aknad ja tahavaatepeeglid on puhtad\nTo hölgjfhf ei mõelnud seda, et ei pea auto kontrolli tegema, vaid seda, et kuskil pole öeldud, et see nn. kontroll peab kestma min. 5 minutit.\nautole ringi peale tegemine, et ei oleks lekkeid, tuled põlevad rehvid täis, võtab aega max 2 minutit. mõõdetud. mis ilu pärast ma seal veel see 3 minutit ootama pean? kui tuleb juurde koormakontroll, koorma kinnituse kontroll jne. siis võib ka 5-st minutist väheks jääda. seega ajalist piirangut ei ole.\nSellega olen nõus. Ekslikult arvasin, et vaieldakse muu asja üle. Eks aeg olegi igaühe jaoks erinev. Eeskõneleja jaoks on see ilmselt viis minutit. Kiirematele meestele kaks ja mõnel läheb üldse kümme. Pigem leian, et on tore, et see mees on endale viie minuti reegli loonud vs see, et ta üldse ei tee midagi.\nSelle asjaga sai vist nüüd klaariks?\nKena nädala algust ja muretuid kilomeetreid teile!\nVäga tänuväärne ettevõtmine. Hoian asjal silma peal!\nEile päeval sai uus postitus veebilehele ja Facebooki üles. Üsna pea ka juba kolmas ning viimane osa järjejutust!\nMuudetud 5.6.17 17:42\n"kui palju su autodes digimeeriku printeri paberit on? Ametnik teel soovib vähemalt kolme rulli näha." - et nagu WTF? Kas selleks ongi ametnikud? Et rulle kontrollida? mida järgmiseks? Jummel tänatud, et ma enam veoautojuht pole... Enne sai tööd tehtud nüüd muudkui näita ja maksa.\nMiks nii vaenulik?\nMa kirjutan asjadest nii nagu on ja üritan sealjuures väga mõistlikku ja positiivset joont hoida. Mis järgmiseks? Järgmiseks kontrollivad nad ilmselt töö ja puhkeaega ja võimalusel ka manipulatsioone.\nDigimeerikud on olnud kohustuslikud alates 1. mai 2006 ja printeri paberi nõue ka esimesest päevast alates. (Juba 11 aastat)\nPS: Pakk pabereid (3 rulli) maksab umbes 3-5 eurot ja seda ei kulu nagu leiba. Niiet see vast ei ole koht, kus juht või ettevõtte vaesuks või peaks rohkem tööd tegema.\nNädal on vuhinal mööda läinud. Loodan, et sul oli sama töine kui mul ;)\nIlmunud on kolmas ja ühtlasi viimane osa järjejutust. Tea neid olulisi kuut punkti ja oled jälle vaimult targem.\nKas sina teadsid, et "turul" liigub võltsitud käigukasti andureid?\nMis asi on käigukasti andur? Kitas? Kuidas ära tunda võltsingut originaalist?\nVastuse saad kui loed siit:\nSama AUTO ja sama JUHT, aga aastas 100 tundi sõiduaega juurde?\nMõelda vaid kui palju rohkem kilomeetreid ja kaupa saab selle aastaga veetud!\nKuidas õnnestus katse Stoneridge ning Coca Cola Sverige vahel ning mis on ühe minuti reegel?\nMINUTID JA MEETRID (registreerimata)\nOn kohti, kus see meetrite ja minutite lugemine osutub tõesti tähtsaks. On kaubad, mille vedamisel ei tohi peatuda puhkuseks, tankimiseks vms, sest kaup on väga kallis, selle järele luuravad pätid ja haagis on tendiga, mis teatavasti lõikumiseks sobiv materjal.\nKuna A-st B-sse on liikumiseks vaid 4,5 tundi, peab kõikvõimalikke trikke tegema.\nRambist ärasõidul tegema seda kolmes osas, et ratas pöörleks nii palju, et sõitu lugema ei hakkaks.\nSiis saad peale esimese plommi. Siis tuleb ennast järgmisesse kohta mõelda, kus see plomm maha võetakse, uksed avatakse ja koorem kontrollitakse, TIR tross plommitakse.\nSiis peab vaatama, ega väravas pole järjekorda. Kui pole, kimad väravasse ja see 4,5 hakkab jooksma, seal kontrollitakse veelkord dokumente. Algab sõit pikkusega 365 km, mille kestel läbid mitu linna ja viimane ots on suurlinnas, mille keskele pead lõpuks välja jõudma ja ka seal sihtkohas läheb oma 15- 20 min.\nKui nüüd aga startida rambist, sõita järgmisse kontrollijärjekorda, sealt väravasse, võib see santide asjade kokkusattumisel võtta aega kuni 30 min.\nSeega sellise tilulilu peale läheb kehva vedamise puhul ca 40 minutit kokku. Sõiduaega seega jääb 365 km peale 3 tundi ja 50 minutit.\nMis me siis keskmiseks kiiruseks saame, kui võtame ajaks kasvõi 4 tundi?\nÕIGE! 91,25 km/h, kõik linnad uhad täislakskiirusega.\nOlen seda teinud mõned aastaid tagasi ja nii tihti, et see skeem on mul peas.\nOlgu- mujal maailmas saad kirjutada väljatrükile mingi muinasjutu ja mitte üks pollar, Vegvesen, kes iganes- ei tee ka 30 min pärast mingit numbrit.\nInglisekeelsed muinasjutud on ka peas mul. Mitte Punamütsike ega Grimmide vms omad, aga totakas kantseliit muinasjuttude ainetel, vastavalt selle päeva fantaasiale.\nKas ma saan õigesti aru, et selle "ühe minuti" värgiga jääks kõik see rehkendamine, kirjutamine, meeletu kihutamine ja tegelikkuses siiski väga koomiline tegevus olemata kui mõttetu?\nEt saakski see 365 km läbida 4,5 tunniga, mis siiski ikka annab keskmiseks kiiruseks 81 km/h, aga erinevus on märgatav. Lisada veel pool tundi "muinasjutu ainetel" ja juba loob kena keskmine kiirus 73 km/h, mis kogu selle jandiga oleks juba reaalne.\nEt saakski kohe rahulikult rambist ühe korraga eemale tõmmata, siis kasvõi kahe "tõstega" järgmisse kontrolli ja sealt samamoodi väravakontrolli ja see Püha Neli ja Pool tundi algaksid alles siis, kui väravast läbi ollakse?\nEi peakski nii kimama, et teised sulle tulesid järele vilgutavad?\nAnnaksin selle vahva kirjutise eest medali!\nAinuõige vastus sulle on, et Jah! See minutireegel ongi see, mida saad kogu tantsu asemel teha. Kõik pisikesed tegevused, mis muidu hakivad oi kui palju.\nMinut sõidumeeriku sees tiksub edasi nagu Aamen kirikus. Igas minutis enim sekundeid aega võtnud tegevus läheb arvesse.\nKestev minut = 60 sekundit.\nKui sellest 60st sekundist teed 29s sõitu ja vajutad digimeeriku puhke peale tagasi, siis see minut läheb kirja kui puhkeaeg, sest 31s on sellest minutist puhkus.\nSinusugune spetsialist suudaks ilmselt ka kahe järjestikuse minuti jooksul 58 sekundit sõitu välja võluda, mis oleks ka absoluutne maksimum sel juhul.\n(31sek puhkust, 29 sek sõitu)+(29sek sõitu + 31sek puhkust)\nMuudetud 19.6.17 18:22\nTuhnisin siin tiba ja leidsin ka ühe muinasjutu aastast 2015:\n"I had to move truck number of times in XXXXX cargo teminal in XXXX at 9 hours resting time. Bad day."\nKenasti väljatrükile, kena käekirjaga- minu välkese käekesega kirjutatud...\nMa ei pannud kohe tähele- ikka terminali pitsat ka peal ja puha ;). Ju oli mingi jama, et nii peenelt kohe, kirikupitsat ka võetud.\nKüll see autojuht on ikka üks lahke inimene, et logistikute supi kõik süüa võtab. 365km 4.5h, vääriskoorem tendis? Meeldiv tõdeda, et ise seda tegema ei pea. Ega ei teekski.\nKuidas dokude kontroll ja muu huinamuina lühendab 4,5 tundi sõiduaega?\nSelgitus juhiabile (registreerimata)\nSelgitus veelkord, loe aeglaselt, saad paremini aru:\nNeegrid laevad vurinal saba täis, peale pannakse esimene plomm. Selleks on vaja rambist eemale sõita, et saaks uksed sulgeda. Kui ratas teeb täispöörde, siis hakkab sõiduaeg lugema.\nNii, rambist järgmisse kohta, nimelt järjekorda, kus võetakse maha just pandud plomm, kontrollitakse paberite järgi uksepoolse kraami vastavust paberitele ja siis pannakse peale uus plomm, juba TIR trossiga.\nEdasi liigud väravasse, kus võib olla järjekord, kus taas kontrollitakse pabereid ja veendutakse plommi õigsuses.\nTõkkepuu tagant on saba mahajätmise kohta täpselt 365 km.\nSaba mahajätmiseks on päeval vaja joosta paberitega putkasse, öösel tuleb kõik rehkendada nii, et jõuaks väravasse täistunnil, sest ainult siis laseb turva su sisse. Väravast mitusada meetrit on plats.\nSaba küljest ja väravast sajaga välja, 400 meetrit väravast platsile, kus siis see pull nagu läbi saab.\nMahuta see jant nüüd 4,5 tunni sisse. Iga ilmaga, kõikvõimalike liiklusoludega.\nAga ehk mõni juba jagas ära, mis värk on, sest seda hullust tegid vist eranditult eestlased, mina teisi rahvaid ja rahvusi ei mäleta.\nSeda, et... Teised rahvused said aru, et see on lollus, aga eestlane...kiida lolli ja las loll lõhub.\nAga ikkagi, miks 4,5 tunni sisse. Pabereid viies su sõiduaeg ei tiksu. Ja kui valvur muul ajal sisse ei lase, siis sorry, puhtalt nende probleem, kui kaup ära viiakse. Tundub, et mu esimene lause peab ikka paika.\nMuudetud 20.6.17 13:44\nMa kirjutasin küll lühikese lause ja ühe küsimärgi, aga ikka tuli pikk joru ilusat juttu sellest kuidas loll eestlane ennast lõhki tõmbab. Tegelt tahtsin ainult teada, et kuidas dokudega ja koormaga sebimine sõiduaja sisse läheb? Et miks vaja rampast väravani poole rattapöörde kaupa idiooti mängida. Mul senini on olnud sõiduaeg, mida on katkematult lubatud 4,5h ja siis koormaga tegelemise aeg, mis ei kajastu kuidagi sõiduajas. Kas ma olen midagi valesti teinud ja pean hakkama ka nüüd alates rampast lahti tõmbamisel lugema sõiduaega?\nTäpselt nii ongi, et teised rahvused oskavad arvutada ja ei hakka lolli mängima, aga eestlasel on vaja ikka omal nahal ära proovida. M\nEriti juhmidele (registreerimata)\nEt jooksed dokumentidega!!? Võtad saba tagant ja lohistad ise mööda hiigelsuurt terminali? Mis dokumendid, kui nad soovivad kogu kooslust iga kord näha!?\nVõin veel lisada, et see on ainus foorum, kus koheselt hakatakse teisi lollideks, idiootideks jms sõimama.\nJa kus kõik oponendid teenivad megapalkasid, saavad iga kuu tuliuue sõiduki, üldse ei pea end liigutama jms.\nTegelikkuses olen ma selliseid tarkpäid lähedalt näinud- paljud neist on mustusest läikivates tunkedes ööpäevaringselt ja ainus keelgi, mida nad puudulikult end väljendades mõistavad- see on eesti keel.\nKui teile nüüd anda rehkendus ja paluda see jant siis ise lahendada- kuidas seda teeksite?\nIlma sõnadeta "loll", "idioot" jms, lihtsalt kuiva rehkenduse ja selgitusega.\nEt kuidas siis see ÕIGE toimetamine toimuks.\nJah, terminalis sees toimatas tark ja tubli eestlane oma 2006 aasta masinaga magnetiga, aga uutel pole see võimalik.\nKuna teil on eranditult ju tuliuued vedurid- olge nüüd kenad ja selgitage palun, kuidas oleks otstarbekas toimetada, kui terminal on lahmakas ja te peate selle sees enne väljumist üksjagu ühest kohast teise ja kolmandasse, kui miski valesti, siis ka neljandasse sõitma.\nKindlasti pakuks see huvi ka paljudele teistele.\nÄra hakka nüüd ulguma eide kombel, sina alustasid teemat, et 4,5h on vaja saada rampast mahalaadimisele. Rääkisid plommimisest ja veelkord plommimisest ja rampa eest ära tõmbamisest poole tõmbe kaupa, sest muidu hakkab sõiduaeg lugema. Ma küsisin lihtsa küsimuse, et kuidas seisval autol dokumentide ja koormaga tegelemisel jookseb sõiduaeg. Sina kirjutasid uuesti pika ilusa jutu tublidest eestlastest. Ma küsisin uuesti ja nüüd tuleb juba jutt terminaalis ringi paarutamisest ja ei tea millest vajalikust veel. Tee siis oma terminali ring ära ja enne väravast välja põrutamist tee 45min vahele ja küta oma 360misiganes kilomeetrile puhtalt lehelt. Või on nüüd järgmises jutus jälle miski nüanss, et miks nii ikka teha ei saa.\nJa seda et kuidas koormaga majandamise aeg seostub 4,5 tunni sõiduajaga, sellele pole sa ikka vastanud.\nJuhile on ju ette nähtud standardis 4.5h sõiduaega ja siis teine sama pikk veel.\nKui ta suvalise platsi peal viimasest sõiduajast juba 30 minutit hakkama paneb erinevate liigutamiste ja katkestamistega, siis see ei ole enam 4.5, mida tal distantsi läbimiseks vaja.\nJutt hakkas pihta sellest, et uus meerik ei ole nii tobe kui vanem, mis 1sekundi ratta keerutamist lõi ühe minuti alla ja siis ta küsiski kenasti kirjeldavalt, et kas sellised vigurdamised läheksid lihtsamaks selle meerikuga. Ütlesin, et jah läheksid ja ei peaks oma pead nii palju vaevama.\nIga inimene ja iga juht on erinev. Mõni vaatab kuidas saaks võimalikult vähe tööd tehtud, teine vaatab kuidas saaks palju rohkem ja et endal ka huvitav oleks.\nÄrgem nüüd ajagem pilbast nii pooleks, et kirves kätte läheb. Kõik on ju päeva lõpuks ühe ala mehed ja ei peaks niisama üht eest teist taga üksteist saagima.\nsee on/oli su enda peremees, kes on selle skeemi välja mõelnud ning kiidab lolli ja loll lõhub. ei kujuta küll ette, mis kaup see selline on, et teel olles ei tohi isegi kusel käia kui juba viiakse kaupa minema? saan aru, et sa ei lähe selle kaubaga kuhugi suvalisse kohta magama, aga teel teha 30 mindine paus ja juba tassitakse kaupa laiali? ulmeks kisub ära.\nmuidugi tekkis sama küsimus mis juhiabil ning eks ootan isegi sellele vastust.\nmuide, muinasjutte väljatrükile võib täitsa vabalt eesti keeles kirjutada.\nMuudetud 20.6.17 15:34\nTarkadest ja kõigetargematest (registreerimata)\nTeate- mul oli juhus ja loen seda oma elukooli üheks õnnelikumaks juhuseks, viibida nõukaajal mõned aastad koos kriminaalidega kinnisel territooriumil.\nKuna olin seal siiski hierarhia tipus, siis oli minul kohe mitu aastat võimalus vabalt jälgida inimkooslust, nende arusaamu ja toimetamisi.\nMa vastaks sellele "ära ulu nagu eit", "loll", "idioot" jms selliselt: "мужики следите за базаром", mis tegelikult manitseb oma väljaütlemisi kontrollima.\nTeistele selliste, arengupeetusega indiviidile omaste väljaütlemiste pildumine pole ilus. Erit siis, kui sellele ei järgne argumendid, miks nii arvatakse ja välja öeldakse. Minu inimkoosluse jälgimise tulemus oleks lühidalt tänase kontekstis selline, et teisi püüavad alandada alandatud, need, kes on tugevad- need ei käitu ka teiste suhtes alandavalt.\nSeega teen ka selliste hõigete, mis eespool kirjas ka sellise järelduse, et nende ütlejad on alandatud. Või lihtsalt rumalad, sest neil puudub ka lugemisoskus ja võime võõrast tekstist aru saada. Düsleksiapuhangusse ma ei usu, kuigi ka selline haigus on olemas ja ma lausa tunnen ühte inimest, kellele peab võõra teksti lahti seletama- kusjuures ta ise võib kirjutada väga selgeid ja lausa filosoofilisi tekste.\nDüsleksik aga ei saa juhtida mootorsõidukit, sest ta ei mõista viitadel kirjutatut, ei saa õppida võõrkeeli jms- seega selline diagnoos peaks olema siinses sootsiumis välistatud.\nJääb üle vaid rumalus ja põhjendamatu üleolek, mis paneb ümbritsevatesse selliselt suhtuma.\nAga parandage meelt ja hakkab teil enestelgi parem.\nJa lisaks veel ühe venekeelse mõttetera:\nОбижанные в обижаловке живут.\nÄrge käituge nendesarnaselt.\nVangis pole käinud ja elu pole näinud, seega sõnaõigust ei oma :(\nMuudetud 20.6.17 16:03\nNo nii, õnneks olen suutnud oma senise elu ilma vanglata hakkama saada ja seega ei oma sealseid üle- või allalaskmise teadmisi. Kinnimajas on kindlasti väga huvitav ja selget osa ühiskonda peegeldav kaader, keda jälgides saab teha järelduse vabaduses normaalset elu elavate ja indiviidide olemusest :D.\nSamas oli minu poolt algselt esitatud ainult üks küsimus ja sellele pole vastust senini tulnud. Võin korra veel ja lihtustatult küsida: Kuidas on võimalik kaotada kahesaja meetri läbimiseks rampast väravani kuni 40min sõiduaega?\nKuidas nimetada töövõtjat, kes tegeleb lollusega, kõige parem iseloomustus on lollakas.\nIdiootseid poole ratta veeretajaid võib kohata ikka ja jälle sadama kai peal. Usu mind, näeb suht idioodi käitumise moodi välja küll selline tegevus. Seda enam kui ma pean seal seljataga siis samamoodi nõkutama ja ootama millal saab jälle tõmbe teha.\nEide moodi ulgumine võiks tõesti olemata olla ja vastata lihtsale küsimusele, mitte hakata jälle pihta jutuga kuidas 4,5h pärast tuleb olla teises kohas, kus valvur ainult täistunnil väravast sisse laseb.\nKordamine on tarkuse ema (registreerimata)\nJuhiabi jääbki juhiabiks ja ei saagi kunagi päris juhiks, kui ta ei õpi lugema funktsionaalsel tasemel- ehk siis mõistma kirjutatut.\nEspeššali foor juuu, juhiabi! Võtsin isegi terminali pildi Google Map-sist ette, et mõõta täpselt vahemaid.\n1.Neegrid saavad koorma peale. AEG läks!\n2.Sõidad rambist eemale, uksi sulgeda ei tohi.\n3.Venib 10 min jooksul kohale teine neeger, kes vaatleb visuaalselt lasti, sina sulged uksed ja tema paneb plommi ja annab paberid. Oletame, et saime kokku 10 minutiga hakkama.\n4.Sõidad järjekorda, sinna on 200- 300 meetrit, oleneb, kus laadimine toimus. Ees on nt 5 masinat.\n(Iga masina tagauksed, haagise tagauksed, plommib lahti terminali töötaja, sina avad need pärani, tema kontrollib paberite järgi tagumise rea vastavust, igale masinale läheb 5min vähemalt, kui miski ei klapi, on kahtlused vms- ka kauem)\n5.Eest masinad läinud, sinu kord, kokku on läinud juba 35 min.\n6. Kõik korras ja saad minema, aega läinud nüüd juba 40 min.\n7. Väravasse! Sinna on maad 220 meetrit.\n8.Turva võtab paberid ja kontrollib haagise ja veduri numbrid, max 5 min.\n9.Tõkkepuu tõuseb ja järgmise väravani on ca 364 km ja 500m.\n10.Kimad kui segane, kui on öö, siis paned ka linnades 90-nega.\n11.Oled väravas. Päeval pead minema pabereid näitama ja saad ühekordse väravakoodi, öösel tekib turva täpselt täistunnil ja avab värava- sõidad sisse.\n12. Otsid koha, kuhu saba tagurpidi ajada, hakkad väntama ja haagid selle lahti, sõidad alt.\nVäljasõiduvärav avaneb automaatselt.\nKui aeg on lõhki, ei saa sees oma pausi teha, sest turvad ajavad kohe välja, need patrullivad autoga permanentselt territooriumil.\n13. oled jõudnud ca 300m kaugusele parklasse ja peatud.\nLastiks oli nt 400 nõgusekraaniga telekat.\nKas nüüd jõudis pärale?\nOu, kuule tänks, et viitsid ikka vaeva näha, aga selgita nüüd seda ka kuhu see 40mintsa SÕIDUAEGA väravasse jõudmisel kaob? Reaalselt tõmbad rampast eemale maks 3 sekki, hea küll vana tahho paneb ühe minuti kirja, uks kinni ja järgmine tõmme teine minut maks ja üks selline veel väravasse. Võis arvestada maksimaalselt viie minutlise SÕIDUAJA kaotusega rampast väravasse jõudmisel. See, et sa käid uksi kinni panemas ja plomme, trosse, dokumente vormistamas ei puut kuskilt otsast SÕIDUAEGA.\nSinu kõige esimene post algas sellest, et rampast väravasse jõudes on halva õnne korral võimalik kaotada 40 minutit SÕIDUAEGA, no ei ole ju :D. Ülejäänud jutt ei pean enam kordama, sellest sain ma juba alguses aru. Tahas selle SÕIDUAJA kaost ka sotti saada, võibolla ma tõesti seniste teadmistega sellele andekate liinile ei pretendeeri, saaks asja selgeks ehk tekib ka huvi ennast segi sõita :D\nJa kui sulle on antud lihtsalt aega 4,5 tunni jooksul ühest rampast teise saada kogu toimingutega, siis jääb arusaamatuks, miks on vaja platsil miskit nikerdada, poolikuid tõmbeid teha ja magnetit kasutada kui nagunii neeger stopri rampa eemaldumisel juba käimma lööb :D\nma liitun juhiabiga oma erakordses juhmuses. ikka ei saa aru, kuhu sa need 40 sõiduminutit kaotad.\nselle punktiliselt ilusa romaani kirjutet viisil saab terminalis juba 2 45 minutilist pausi vahele. poole ratta pöörde kaupa 200 meetrit nõkutada? tule taevas appi, peab ikka enese pihta tige olema. las ülemus teeb autole ühe korraliku vedajavastutus kindlustuse peale, siis võid südamerahus tanklasse kohvi jooma minna. kas terminali värava taga ei saa siis pausi tehtud? või on väravast väljudes saba taga ja ainult oodatakse, millal auto peatuse teeb ning juba mehed tühjendavad haagist. no see on ikka juba huumori valdkonnast.\nPeaasi et saaks vaielda (registreerimata)\nPmt sain aru, et sellisteks tempudeks ongi vaid eestlased võimelised, sest sinna terminali aeti tühjalt ka teistest riikidest, kõige kaugemalt olen läinud sinna tühjalt 880 km kauguselt, koos vahepealse magamisega. Kui oled juba kohale sõites oma 4,5 tundi + veelmidagi maha sõitnud ja sulle pannakse tunniga saba täis- teil ikka kiireks ei läheks?\nFenomenaalne sel juhul. Tööaeg ka täis ei saa?\nPmt ärplete teemas, millest teil ju aimu pole?\nKõik käis täiega kella pealt, mis ajal jõuad, kuhu rampi, kaup oli juba ristkülikus valmis sees. Meiliga tuli inf kohale.\nAga kurtmisest on asi kaugel, sest pulli sai maast laeni tegelikult ja mõnikord ei jäänud ise ka uskuma, et on võimalik kuidagi aega ära mahtuda.\nJa KES siin 200m läbimisel miskist "nõkutamisest" on rääkinud- jumala eest mehed- kas te üldse lugeda ei oska?\nKogu seda janti logistasid soomlased, tegevus aga toimus mujal, mitte Soomes. Päris kõvasti tuli vaielda ka mõnikord, sest sommid tegid ka vigu, kuid keeldusid vähemalt alguses neid tunnistamast, nt ajasid vööndiajad segi vms ja tuli jama. Koheselt jäi sõiduks tund vähem aega siis, sest laadimine toimus tund hiljem.\nHaagiste tühjendamisest (registreerimata)\nSee haagiste tühjendamine pole sugugi nali ja seda oli juba korduvalt tehtud. Kui nt telekas maksab poes 800 EUR ja neid kasvõi neli maha saab, on poole hinnaga müües 1600 EUR kui maast leitud.\nArvatavasti käis kogu värk laoneegrite ja nende sõprade koostöös, sest lõigati alati õigest kohast, sealt, kus head asjad olid. Lihtne ju, nt suured kirjad sabal peal, mis tähe juurest, mitmenda ratta pealt jne. Kõikide eelduste kohaselt oli üks neeger juba sabasse sisse läinud terminalis. Auto järel sõitsid kaks sõiduautot, kust juhendati seda seesolijat. Kui tuli väikese kiiruse juures vasakpööre ja polnud näha paremat külge, lennutati kaupa välja, tagumine sõidukas, arvatavasti kaubik, korjas selle kokku. Öösel polnud ka tunnistajaid.\nKõige lühem maa väravast, mil küll lõikamisega sisse poeti on vasakpööre 90° ca 50m peale terminalist väljumist.\nKui juhtus, et mingil põhjusel ei saanud minema, siis seisti valvega parklas, aga see oli vedaja tasuda, mitte terminali.\nKõigega sai hakkama, aga see vingumine telefonis, kui asi kriitiliseks hakkas minema- see oli küll tüütu.\nKuna Eesti firmad hakkasid üha enam odavjuhte tööle võtma ja need alalõpmata neid koormaid külje peale panid, need soomlased seda terminali enam ei teeninda.\nAga noh las ta jääb, läheb liiga pikaks ära see teemaväline. Peab vist vabandama, "nõkutamist" tõesti mainitud polnud esimeses postis, millest see tuline arutelu üldse tekkis. Lihtsalt ratas ei tohi täis pööret teha rampa eest ära minnes, muidu hakkab mingi müstiline aeg kohe käima. Liiga peen värk ikka minu jaoks.\nno saage siis nüüd selgeks, kes mida kirjutab, või saa ise selgeks millise nime alt kirjutad.\nme ei vingu, vaid üritame selgeks saada, kuhu kaovad halbade asjaolude kokkulangemisel need 40 sõiduaja minutit auto liikumiselt rampast väravasse? see, et sa ootad neegrit, siis ei kulu su sõiduaeg vaid üldaeg või pead sa niikaua tiirutama ringiratast, millal neeger saabub ajutise plommi ja paberitega? kui juba terminali hoovil peab ajutiselt plommima, siis keda seal ei usaldata? autojuhti või oma töötajaid?\nvaata, kui aeg saab täis, siis tuleb magama ära minna. kui tööpäev saab täis, siis see rampast nõkutamine ei ei vii tööpäeva lõppu kaugemale. usu mind, kui kiire läheb mööda, siis on aega küll.\nMuudetud 20.6.17 21:06\nMina igatahes ootan järgmist peatükki!\nquutõbine quuqulgur (registreerimata)\nminu poolne kokkuvõte peatükist; 40min kulub aega rampast väravani, 3min sellest sõiduaeg ja 37min tööaeg, tähendab 4:27 jääb veel puhast sõiduaega. Milles probleem???\nHuvitav, kas terminali hoovis OUT reshiimiga kärutamine ei annaks paremat tulemust kui siduriga nikutamine, juhiabi???????\nMilline see parem tulemus oleks?\nKust mina seda tean quutõbine quuqulgur, ega mina ei nikuta seal terminali hoovis väravast välja. Konsulteeri selle töö spetsialistiga :D. Mina esitasin ainult ühe küsimuse :D.\nKas out ei võrdu umbes sama, et pohh, lasen ketta välja ja panen pärast uue kui sobiv aeg käes on.\nKunagi, kui proovi tegin, ei muutnud see OUT ajaarvestuses muffigi.\nMida tähendab uue scanni tahhos rida "lukusta juhi kasrt".\nEeldan, et teie Scania peal on Stoneridge digimeerik?\nJuhi kaardi lukustamise teadet ma näinud ei ole, küll aga ettevõttekaardi lukustamist.\nEttevõttekaardi puhul tuleb see lukk sinna sisse "vajutada"/"lukustada" selleks, et oleks võimalik andmeid alla laadida.\nDigimeerik krüpteerib oma andmed ja ei anna vastasel juhul andmeid korrektselt välja.\nKui, aga kindlasti on küsimus juhikaardi lukustamises, siis mul oleks vaja teada teie digimeeriku tüübinumbrit või vähemalt seda, et 1. Mis aasta auto on 2. Kui te meerikule otsa vaatate, kas siis parempoolne nupp on "enter" või "OK".\nSee annab mulle natukenegi aimdust, et mis aparaat teil kasutuses on ja saan õige vastuse otsida.\nKolhoosisisesed veod (registreerimata)\nSugulasel SCANIA, suure kastiga kallaja.\nOstetud kombaini alt vilja vedamiseks tema enda põllumajandusettevõtte kuivatisse.\nTäielikult "kolhoosisisesed" veod.\nTarkpeadele siis küsimus, et kas mees võib vedada oma põldudelt vilja, kui temal on selle kategooria juhtimisõigus, kuid puudub digikaart?\nRäägitakse miskist 50 km raadiusest, kus teenust osutamata saab toimetada.\nVarsti hakkab jant pihta, st viljavõtt- seega muutub asi aktuaalseks.\nJa palun vastata neil, kes konkreetselt asjust teavad, mingil "aga mina arvan" jms pole mõtet.\nOtsisin netist vastavat määrust vms, aga ei leidnud, seepärast selline küsimus siin.\nselleks ju liikluseadus ja sealt § 130. Nõuded mootorsõidukijuhi töö-, sõidu- ja puhkeajale\nsiinräägitu ei pruugi inspektorile olla argument aga ls ist loetud punkt paneb asja paikka\nLeidsin ikkagi (registreerimata)\n(1) Sõitjate veoks ettenähtud üle üheksa istekohaga (kaasa arvatud juhi koht) või veose veoks ettenähtud üle 3500-kilogrammise lubatud suurima täismassiga auto või autorongi juhi sõidu- ja puhkeaja kestuse, autoveol nõuete täitmisest vabastatud vedude loetelu ja juhi kohustused sätestab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ja millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3820/85.\n[RT I, 28.03.2017, 1 - jõust. 07.04.2017] (\n27) paragrahvi 130 lõike 12 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„1) sõidukit kasutavad põllumajandus-, aiandus-, metsandus- või kalandusettevõtjad kaubaveoks oma äritegevuse raames kuni 50 kilomeetri raadiuses ettevõtte asukohast;”;\nJutt ja tähelepanek õige, et Liiklusseadus on see koht, kust vastus tuleb.\nPanin aluse digimeerik.ee facebooki ja veebileheküljele just nimelt selleks, et vähendada inimeste seas leviva "folkloori" hulka ja et info ning faktid põhineksid alati kindlal alusel. Antud juhul siis kas määruse/seaduse või mõne valdkonna tuntud eksperdil.\nNagu näha, siis küsija on leidnud vastuse. Vahva!\nKommentaariks seaduse tekstile võtan ma alati võimalusel kõrvale Priit Tuuna poolt tehtud käsiraamatu sõidukijuhtidele.\nLaadisin selle üles siia kuna tööinspektsiooni lehekülje viide ei töötanud.\nMis see tark käsiraamat antud küsimuse kohta kirjutab?\nLehekülg 13, Riigisisesed erandid\nSõiduk, mida kasutavad põllumajandus-, aiandus-, metsandus- või kalandusettevõtjad oma veoste veol kuni 50 km raadiuses kohast, kus sõiduk tavaliselt paikneb, kaasa arvatud linnad, mis sellesse piirkonda jäävad.\nNimetatud valdkondade ettevõtjad peavad teostama omal kulul korraldatavat vedu. Lisaks on tingimuseks liikumisraadius, mis on linnulennult 50 km sõiduki tavalisest paiknemiskohast. Kui sihtkoha asula halduspiir jääb 50 km raadiusesse, on lubatud sõita selle asula kaugema piirini.\nKui te tuttav nüüd piinlikult täpselt suudab järgida antud raadiusi ja ei satu mujale, siis kõik nagu klapiks. AGA! Mis saab olukorras kui ta viib sõiduki hooldusesse, tankima (kaugemale kui 50km), tahab teha naabrimehe viljale vedu jne, siis neil hetkedel on juba vaja kindlasti digimeeriku kaarti.\nKaardi taotlemise kohta käiv info on leitav siit https://www.mnt.ee/et/liikleja/soidumeerik/soidumeeriku-kaar\nPika jutu kokkuvõtteks, mida teeksin mina? Ma taatleks sõidumeeriku ja telliks omale juhikaardi (kehtib 5 aastat). Kuivõrd oma vilja veol ei pea neid kasutama, oleks mul kindlus olemas, et igal juhul on mul õigus ning võimalus ka muid tööotsi ette võtta.\nNagunii on viljavõtuaeg kibekiire aeg ja kui siis selgub, et järsku on vaja, võib see suureks takistuseks saada, sest iga asi võtab oma aja.\nLoodan, et oli abiks. Jõudu ja jaksu!\nMasin Hollandist (registreerimata)\nKui Hollandist toodud masinal on digitaalne sõidumeerik seal kontrollitud, taadeldud, misiganes- kas see kehtib ka Eestis edasi?\nKui numbrimärk sõidukil muutus, siis on vaja uuesti taadelda. Miks?\nSest digimeeriku sees on info muidu vale.\n(Auto reg nr + rehvid/ ukse peal olev kleebis / digimeeriku sees olev info) peavad kõik identselt klappima. Kui vähemalt üks neist on erinev, siis on taatlus vajalik.\nDigimeerik.ee käis Tallinn Truck Showl\nTäna sai valmis lühike ülevaade sellest, mida näha, kuulda ja tunda oli. Minu arvates igati vahva ja kordaläinud üritus!\nKutselise juhi töö üheks suureks eelduseks on terved ja tugevad käed.\nLugesin suve lõpus Kutseliste Juhtide Facebooki grupist, kus üks mees kurtis valutavate randmete üle ja ma arvan, et olen täna leidnud sellele lahenduse! Järele proovitud ning soovitan.\nMuudetud 28.9.17 18:24\nUBER Freight on “taksoveo teenus kaubale”. Uus teenus, mis ühendab kauba vedaja kauba saatjaga, erinevalt praegu laialdaselt käibel oleva viisiga, kus on kauba vedaja, logistik ning kauba saatja.\nSuurbritanniasse sõites tasub hoida oma digikaart rikkumistest puhas, sest DVSA sai õiguse hakata kohapeal juhtidelt raha välja nõudma ja hakkavad seda 1. Märtsist 2018 rakendama. Mille eest trahve määratakse ja kuidas neist hoiduda?\nAga see on kõikjal nii, tuleb maksta kohapeal. Meil eestlased siin naiivselt arvavad, et kõik maksavad puhtast südamest. Kaart peab olema igal pool sõites puhas või vähemalt valjatrükid olemas.\nLoomulikult tuleb puhas hoida ja väljatrükid teha, aga väga suur hulk juhte ei tee seda ja väikene meeldetuletus ei tee paha.\nMõni ettevõtja ehk vaatab nüüd hoolikamalt juhtide andmed üle enne kui teisele poole lompi saadab ja juhid vaatavad ka oma väljatrükid üle, et teedel vähem sekeldusi oleks.\nküsimus professorile (registreerimata)\nTanel, mis sa arvad Suurbritannia teemast?\nEi arva suurt midagi, pole kunagi käinud ja ei paista ka lähitulevikus mingit nähtamatut kätt, mis mind täiskohaga veoautorooli ning sellesamuse veoautoga Calais poole suunab.\nKui just Göteborgist laevaga sinnakanti ei maabu, on nagunii päris raske vältida riike, kus rikkumisi tänapäeval leebelt koheldakse, isegi Rootsis tegelikult küsivad liigse kabotaazhi eest 40 tuhat kohalikku raha ning laekumise tagamiseks panevad rattale raua külge.\nEsimene artikkel Digimeeriku poolt tulevate muutuste kohta 2019 aastal seoses aruka sõidumeeriku tulekuga. Postituses pilt ka uuest Intellic Groupi EFAS sõidumeerikust.\nMida oodata, mis muutub ning miks muutub?\nMillal sind viimati politsei poolt kinni peeti ja tubli käitumise eest kiideti?\nVahva ettevõtmine prantslastelt. Tundub, et alati ei peagi piitsa laksutama vaid piisab ka präänikust ;)\nEestis on asi nii. (registreerimata)\nEesti politsei sellisele tasemele ei küündi, siin on mendi ainuke otstarve vaid trahvida niipalju kui võimalik.\nTegelikkus on ikkagi selline (registreerimata)\nkoolitas mullu jaa-\nnuaris sõidukijuhte. Üritusel küsiti tema käest, kas saaks te-\nha tabeli, kus on kirjas, milline trahv mingi rikkumise eest\nmääratakse. Milov vastas, et inspektsioonil pole kavas sel-\nlist tabelit teha. Inspektorid peavad iga asja kaaluma.\nPoolteist nädalat hiljem ilmus aga inspektsiooni infosüs-\nteemi memo, kus olid kirjas soovituslikud trahvimäärad ehk\njust selline tabel. Juures hoiatus, et teave on mõeldud ameti-\nalaseks kasutamiseks ning seda ei tohi ilma loata edasi saa-\nta ega kõrvalistele isikutele näidata.\ntabeli olemasolu. Ta selgitab aga, et tööinspektsioonis ei ole\n„salajasi mõõdikuid“, vaid on „järelevalveametnike enda init-\nsiatiivil ja soovil ühetaoliseks lähenemiseks kokku lepitud\ntrahvivahemikud“. Miidla-Vanatalu lisab, et selle tabeli täit-\nmist pole kontrollitud.\nSee ei pruugi vastata tõele. Ekspressile räägiti juhtumist,\nkus Milov uuris, miks määrati trahviks 100 eurot, kui soovi-\ntuslik oli 200 eurot.\nse tipp-poliitikuna teadma, et sellised asjad võivad lõppe-\nda vägagi ebameeldivalt.\nne sai samuti alguse karistusmõõdikutest ja nende maha-\nSeega, kartelli kokkulepe.\nContinental (VDO tootja) avaldas hiljuti artikli järgmise aasta muudatuste kohta.\nTegin kiire ülevaate ja lisasin omi mõtteid juurde. Mis sina arvad lähenevast. On see hea, on see halb? Põhjenda, arutame :)\nSee kirutud rumeenlane või bulgar ostab endale esimese uue põlvkonna tahhograafiga varustet veoauto aastal 2035, kui 2018-2019a I poolel ostetud sadul enam kuidagi elus püsida ei taha.\nSinnamaani saavad aga kõik teised ilusasti suure venna jälgimise all, seitel ilusasti pähe kammitud, sirgelt ühte sammu astutud.\nIgaüks ei saa kutseliseks roolikeerajaks.\nVeel vähem on neid, kes selle tööga vastu peavad.\nRespekt elukutselistele, kes ajavad õiget asja!\nOmeti on liiga palju tarku, kes arvavad, et see on kõige mõttetum ja lihtsam töö maailmas. Tegelikult ei ole.\nDigimeerik, palun lisage siia foorumisse rohkem oma artiklite sisu, hetkel kasutate seda foorumit enamasti vaid enda lehele suunamise kohana. Muidu igati tore ettevõtmine!\nMuudetud 22.8.18 07:54\nTegelikult ongi mõttetu töö, terve Euroopa teed on neid rekkaid täis, Saksas saavad nad kokku igast neljast ilmakaarest... Kõige suurem liiklus on läbi Poola, 14 rekkat näed enda ees ja 14 peeglist. Olen meelt, et selline kaubavedu peaks raudteele jääma.\nselline kaubavedu peaks raudte (registreerimata)\nKuidas sa üldse sellise asja peale tuled? Sind segavad kiirteel esimeses reas liikuvad raskeveokid, kui sulle on veel kolm rida ruumi? Et lihtsalt?\nKirjelda oma nägemus nt Eestist palkmaja mööda raudteed, nelja ümberlaadimisega Saksa viimist ja palju sellest lõpuks järgi jääb ja kuidas raudtee treppi tehakse tellijale?\nEhh, sellisele ei ole mõtet seletada, ta usub poliitikut ning poliitik juba ei valeta. Tema ütles, et teeme raudtee ja veoautod võib vanarauaks lõigata.\nAga noh, mida tahta, kui Saksas saavad kokku veokid kõigist neljast ilmakaarest, aga läbi Poola käib kõige suurem liiklus. Poola on ümber saksa? Kõik neli ilmakaarest läbivad Poola? Aga Nohh, las olla pealegi, eks temaga areneb.\nIdiootide vastu allergia (registreerimata)\nSellised k...-sugused on ilmselgelt eilane roosade prillidega naivist, kelle väljaütlemised ajavad sügelema ja juuksed vihast püsti. Täistola ju.\nKogu kaubavedu raudteele? Praeguse terminalidevahelise raudteeliikluse asemel kast leiba ja piima igasse(!) külapoodi? Kütus väikses külas olevasse bensukasse? Küttepuud rongiga koju? Puud metsaservast rongiga välja?\nKrt kui loll mõni ikka olla võib!\nk...- äkki mõtled enne, kui midagi nii idiootlikku välja ütled! Samasugune elukauge jutt nagu poliitikutel!\nIssand küll nüüd läksid lihttöölised ähmi täis. Loomulikult ei vea keegi rongiga piima poodi, aga üle tuhande kilomeetrised sõidud on infrastruktuuri olemasolul kindlasti mõistlik vedada kas laeva või rongiga.\nNorra Biltema on näiteks teada andnud, et sellest aastast liiguvad nende kaubad laost poodi vähemalt 50% jagu piki raudteed. Kiviajas elajatele märgiks, et kaupu ei laeta vahepeal haagisest vagunisse ning vagunist haagisesse, vaid haagis tõstetakse platvormile ja sealt maha. Või vahetuskere.\nParaku ei ole Euroopa ülekoormatud raudteevõrgustik suuteline vastu võtma palju enamat, kui seal juba praegu kaubana liigub. Olen ka ise vedanud La Jonquera rongijaamast Stockholmi kaubajaama 30t keraamilisi plaate, mis kliendi teada tuli Hispaaniast "säästvalt ja loodussõbralikult" rongiga, aga tänu raudteelaste streigile kuskil teivasjaamas oleks tegelikkuses kohale jõudnud oma paar nädalat hiljem.\nSelge see, et suures koguses on rongiga mõistlik vedada, kuid mõne arvates peaks ka 2 pakki piima kuskile Kapa-Kohila külapoodi ka rongiga tulema. Asi pole selles, et "lihttöölised põlema lähevad", asi selles, et mõni on lihtsalt nii pagana naiivne ja silmaklappidega, et see lihtsalt teeb täpiliseks.\nOlles aastaid Norrat sõitnud (enam ei sõida, nagu sa isegi, T. (ei hakka su nime siin reetma), on poolhaagistega täidetud rong väga tuttav pilt.\nAHSOO, ET KOHE NORRAS... (registreerimata)\nPajata siis meile rumalatele, kes ka Norras sõitnud, kus sellist pilti vaadata saab? Mo seda:"Olles aastaid Norrat sõitnud on poolhaagistega täidetud rong väga tuttav pilt."\nMa pole sellist pilti mitte kordagi näinud seal, ausalt, mitte kordagi.\nOslosse sõites vist ei näegi?\nMuudetud 26.8.18 10:15\nHead mehed olete ikka (registreerimata)\nPmt siinne sootsium koosneb ikka erilistest tarkpeadest. Kas vaadeldaval pildil on haagised? On või? Kus?. Rongiplatvormid on ka muidugi kvalifitseeritavad haagistena, kuid jutt polnud ju neist. Kus on raskeveokite haagised, sildade ja ratastega?\nMina küll ei näe! Kui teie näete, siis on teil ülearenenud kujutlusvõime. Võimalik, et haiglaslik.\nSamas- siinsed tarkpead, professorid, selgeltnägijad ja muu paranormaalne kooslus pole terve kuu aja jooksul suutnud vastata küsimusele, et kuidas R seeria SCANIA esitulede valgusvihu kõrgust reguleeritakse!?\nJu siis ei tea?\nMina tean nüüd. Võite alustada nüüd vingumist, et "iga loll ju teab"- see teil lemmiktegevus, asjalikku te miskit peast välja ajada ei suuda.\nSelles rongis on kolm esimest tavalised külmikpoolhaagised, tagaotsas on neid kolm tükki veel. See, et mõni jutupaunik ei jaga ära, et allpool kaubaruumi asuv tehnika on vaguni "kõhus" peidus, ei pane imestama. Eks juhte ole igasuguseid, enamus siiski ainsa kvalifikatsioonina enam-vähem regulaarset pulssi ja CE-lubasid omav seltskond.\nMina ei tea, mismoodi reguleeritakse R-seeria Scania esitulede valgusvihku, kuna pole mitte kunagi vaja olnud teada. Kui sul on ja sa seda teadmist taga ajad siit, mitte pädevatest asutustest, räägib see rohkem sinu, kui konsiiliumi kohta.\nMuudetud 26.8.18 11:29\nSiinkohal kõigetargem eksib (registreerimata)\nMingeid "kõhus" olevaid sildu ja rattaid pole rongiplatvormidel, siiski on konteinerid.\nSadamas tõstetakse laevadele haagiseid koos kogu tükiga, nagu tähelepanelikul vaatlemisel võid näha- on tegemist kardinatega.\nTeisel, Stockis tehtud pildil on vaadeldav, et platvormidele paigaldatakse haagised täistükis ja need on oluliselt kõrgemad platvormist.\nNorras, konteinereid vedaval koosseisul pole nendega miskit 100% ühist.\nJa tulede reguleerimise "saladuse" sain teada Skanni esindusest, kui olin nädal siinsete tarkpeade vastust oodanud, tänaseks on selgunud, et ega ei teatagi.\nEnd mingi konsiiliumi liikmeks tituleerimine räägib tõesti millestki ja hoidku Looja meid selliste tegelaste nõuannete eest- nad ei tea suurt midagi, kuid tarka panevad 10-ne eest. Kusjuures- mistahes teemadel.\nMida sa silmaklapimees tõestada üritad? :))))\nEt Norra rongid veavad ainult konteinereid ja mitte poolhaagiseid?\nKui silmad muidu ei võta, pane arvutil täisekraanile ja äkki näed ka, kuidas nendel sinu "vagunikonteineritel" miskipärast kolm silda all on..\nSadamas TÕSTETAKSE laevadele? Oled sa mõnes sadamas üldse haagiste laevale laadimist näinud või ?:D\nAga tubli poiss, et esindusest küsisid! Tegelikult teavad nad päris paljut.\nMuudetud 26.8.18 12:22\nPoisid-poisid, mõtteviis, "et kui ise pole näinud, siis seda pole olemas", ei ole kuigi jätkusuutlik. Seda mitte ka kodus arvuti taga nina nokkides.\nEsimest korda nägin Oslos poolhaagiste laadimist rongile 2004. aastal toonases Tollpost Globe terminalis, seega praeguseks pole selles mulle midagi uut enam. Nendele, kes teisi tarkpeadeks ja ei tea kelleks nimetavad, tasuks ehk endalgi maailma rohkem avatud silmadega uudistada, sest ringi liikudes näeb ka autojuht väga palju uut. Kui ta ise tahab näha muidugi.\nMis puutub valgusvihu reguleerimisse- hea põhjus ikka järelduste tegemiseks, a la rumalad. Aga ma järeldaks sellest seda, et keegi siin pole sellega kokku puutunud. Samas, kuidas saakski siis teada? Ma arvan ise ka, et ma alustaks telefonikõnest või külastusest esindusse. Ega see parem poleks, kui siin foorumis keegi teatab, et ta kuulis kelleltki, kes kuulis kelleltki, et vist tuli keerata seda kruvi sinnapoole. Või krt, äkki oli ikkagi see teine kruvi teisele poole? Ähh, igatahes kuskilt midagi kuhugi keerata tuli.\nPole vist väga parem variant?\n90% teemadest oleks olemata, kui teemaalgataja pöörduks esimese asjana kompetentse asutuse poole, aga siis oleks foorum ka siga igav.\nUugametsa Kolla (registreerimata)\nÜks asi on see, et sigaigav oleks, kuid kõige rohkem ajavad mind siin vihale sapipritsijad. No ja siis on need "köiksetargemad" ka vahel.\nKohati on siin lausa kino- võta suur coca-cola ja popkorn ligi ja vaata, kuidas suled lendavad.\nTanel P. (registreerimata)\nKas Norras magnetiga sõites tuleb ka kaardilt andmed maha laadida?\nMagnetiga sōit annab sulle puutumatuse kòige vastu,teed mis tahad...\nalgaja juht (registreerimata)\nPärnus koolitusel räägiti, et kui puhkeajal hoida magnetit tinakarbis, siis selle kasutamist pole võimalik politseil tõestada.\nViljandi koolitus (registreerimata)\nMeile räägiti, et kui puhkeajaks panna kaardilugejasse pangakaart, siis pangaarve suureneb, mitte palju, aga miskit 5 euri tunnis. See tinakarpi magneti panemine on täiesti õige soovitus, kuid lisaksin, et jõujooned puhkeasendis magnetil tuleb sättida ikka põhja-lõuna suunas, muidu ei tööta asi eriti hästi.\nÕige mees istub sanga, keerab võtit ja teele, iga lisaliigutus on kurjast ja nõrkadele\nKui eraisik omab veoautot ja kasutab seda enda otstarbeks aastas 3-4 korda, kuidas on siis meeriku kasutamine? Või pole seda üldse vaja?\nnoster taamus (registreerimata)\nLiiklusseaduses on kõik punktihaaval lahti kirjutatud, millal oled meeriku kasutamisest vabastatud. See, kas auto kuulub juriidilisele- või eraisikule ei oma mingit tähtsust.\nAga kas magnetil ja magnetil on vahe. Võib olla oskab Tanel aka professor selle kohta professionaalina midagi kosta. Kas suurus loeb?\nmuidugi loeb , nii suurus kui ka tüüp, enese harimiseks võid netist tuhlata sõnu , neodüümmagnet või feriitmagnet , korraliku monster magneti võid panna kasvõi kindalaekasse, aga see ju eine päev, õige mees ei kasuta midagi, lihtsalt võtit ja tuld https://goo.gl/8WDFjZ


Euroopa Liit ütles välja kuupäeva, mil kõigil mobiilidel peab olema ühesugune laadimispistik - Forte\nEuroopa Liit ütles välja kuupäeva, mil kõigil mobiilidel peab olema ühesugune laadimispistik\nFOTO: IMAGO/MiS | Scanpix\nEuroopa Liit andis teada, et 2024. aasta sügiseks peavad kõik müügil olevad mobiiltelefonid ja muud kaasaskantavad seadmed olema laaditavad ühele standardile vastava laadimispordiga, milleks on USB-C.\nUus reegel hõlmab kõiki väikese ja keskmise suurusega kaasaskantavaid elektroonikatooteid, nende hulgas on mobiiltelefonid, tahvlid, kõrvaklapid, käeshoitavad videomängukonsoolid ja kaasaskantavad kõlarid. Sülearvutitootajad saavad kava kohaselt pärast otsuse jõustumist 40 kuud armuaega.\nKõige suurem mõju on sellele otsusel muidugi Apple’i toodetele, mis kasutavad Lightningu pistikut.\nApple’i esindaja ütles BBCile, et ranged regulatsioonid, mis nõuavad ainult ühte tüüpi pistikuid, pigem lämmatavad innovatsiooni, kui julgustavad seda – see omakorda kahjustab tarbijaid Euroopas ja mujal maailmas.\nELi hinnangul aitab see otsus säästa tarbijail aastas kokku kuni 250 miljonit eurot ning vähendaks aastas tekkivaid jäätmeid 11 000 tonni võrra.


Kaalulangus tb-ravi ajal, Sa oled siin\nKaalulangus tb-ravi ajal,\nKui kogunenud hoiused on ammendatud, algab lihaskoe töötlemise protsess. Need küsimused pakuvad huvi neile, kes kaotavad esmalt kaalu. Eestis vaktsineeritakse imikuid BCG vaktsiiniga esimestel elupäevadel. Sööge tihedalt, lisage oma dieeti mitmesuguseid küpsetisi, pastat, kalaroogi ja palju taimeõli. Selliseid haigusi nimetatakse oportunistlikeks - see tähendab, et haigus ilmnes inimesel juba nõrgenenud immuunsussüsteemi alusel.. Tuberkuloosi ravitakse antibiootikumidega ja ravi kestab kuud.\nTa läks traumapunkti ja tal tehti röntgenülesvõte. Tema arstide arvates oli see kopsupõletik.\nJärgmise paari kuu jooksul süvenes valu veelgi. Varsti hakkasid tal tekkima öine higistamine, kaalulangus, suur väsimus ja kõhulahtisus. Nauman ei suutnud ilma pingutamata õhku hingata. Kopsu biopsia käigus selgus, et tal oli tuberkuloos.\nTB isiklikud lood - Naumani meediumikoonMadala eraldusvõimega video Ta suunati TB-ga tuttavasse kliinikusse ja ta alustas ravi. Paari nädala pärast hakkas ta end paremini tundma ja kaalus juurde võtma.\nKuid Nauman tundis, kuidas tema keha ütles talle, et edasiminek on takerdunud. Testi tulemused näitasid, et tema konkreetne TB tüvi oli ravimikindel, mis tähendas, et ravimid, mida Nauman tarvitas, ei suutnud kõiki tema kehas leiduvaid TB baktereid tappa.\nPaljudele inimetele meeldib üüditada oma kaalu ainevahetue, mi kiirendab keha kalorite põletamit. Dieet ja füüiline koormu võivad uurendada teie ainevahetue kiirut ja ee Sisu Paljudele inimestele meeldib süüdistada oma kaalu ainevahetuses, mis kiirendab keha kalorite põletamist. Dieet ja füüsiline koormus võivad suurendada teie ainevahetuse kiirust ja see võib kaalulangetamisele kaasa aidata.\nJa üks asi, mis mind kõige rohkem huvitas, oli ravi pikkus. Nii et nüüd läks see kõige rohkem kuuelt üheksa kuuni, nüüd 18—24 kuuni.\nNeed ravimid pole nii head kui tavalised TB-ravimid ja need võivad põhjustada rohkem kõrvaltoimeid. Nauman alustas oma ravimresistentse tuberkuloosi raviga ja üheks ravimiks oli süst. Ta oli kogu päeva jooksul sageli väsinud ja tal oli happe refluks. Lisaks ravimite füüsilistele kõrvaltoimetele oli ka psühholoogiline mõju.\n10 tuberkuloosi sümptomit imikutel / imikutel - Healths -\nNauman hakkas pidevalt tundma depressiooni, hirmu, paranoiat ja muretunnet. Ravi ja tema isikliku elu kaalulangus tb-ravi ajal oli sageli keeruline tasakaalustada. Kuus kuud külastas Nauman iga päev kohalikku kliinikut, et saada otse jälgitavat ravi DOT.\nDOT tähendas, et Nauman võttis ravimit samal ajal, kui õde valvas. Õde manustas ka süstimise teel saadud ravimeid.\nKuue kuu pärast lõpetas ta süstitavate TB ravimite raviskeemi. Nauman sai seejärel oma DOT-i jätkata oma tehnoloogia abil, mis võimaldas tal õega videokonverentsi pidada.\nVideo DOT aitas märkimisväärselt. Kahekümne kuu pärast lõpetas Nauman ravi. Ehkki ta vaatab tagasi oma kogemustele TB-ga kui raskele ajale oma elus, on see pakkunud positiivseid elemente.\nTa leiab, et see on teinud ta palju tugevamaks. Ja TB-kogukonna toetajana osalemine ning teiste inimeste abistamine on muutnud tema elu täisväärtuslikumaks.\nTHE PROPLAYER TB RAVI😅😅😅😅\nTa soovib, et TB-ga inimesed teaksid, et TB-patsientide jaoks on olemas tugirühmad kaalulangus tb-ravi ajal nad tõesti aitavad. Ükskõik, kas see toimub sotsiaalmeedia või isiklike sündmuste kaudu, oli tema ravi ajal teiste TB-patsientidega kohtumisest abi. Ühenduse loomine teiste tuberkuloosipatsientidega aitas tal haigusest rohkem teada saada, jagada sarnaseid kogemusi ning valmistas teda paremini ette raviks ja teadmiseks, mida oodata.\nJa ta soovib, et praegu ravi saavad inimesed teaksid, et see läheb paremaks.\nNüüd, kui TB on selja taga, on tunne, et ta on tagasi oma vana mina juurde. Võib-olla isegi parem. Ma tunnen end füüsiliselt paremini.\nTunnen end tervemana. Vaimselt tunnen end normaalselt.\nOlen keskendunud. Ma olen õnnelik. Olen optimistlik.\nNii et see on täielikkus ma ravi ajal olin. Ravimite kõrvaltoimed ja ravi kestus raskendasid ravi lõpetamist.\nVideotehnika aitas tema ravi palju mugavamaks muuta.


Uudised - Toeta Eesti mõisaportaali!\nToeta Eesti mõisaportaali!\nKaelase mõis. Foto: Eesti mõisaportaal\nSajad säilinud ajaloolised mõisad on kaasajal Eesti ühed atraktiivsemad vaatamisväärsused. Valdo Prausti entusiasmil püsiva portaali www.mois.ee eesmärk on sõnas ja pildis käsitleda põhjalikult kõiki Eesti mõisaid, sh ka neid, mis ei ole korras või ülepea säilinudki.\nPika ja sihikindla tegevuse tulemusena on Praustil õnnestunud viimase kümne aasta jooksul läbi käia kogu Eesti mõisapärand. Selle tulemusena on dokumenteeritud valdav osa (üle 700) Eesti mõisatest nii sõnas kui pildis.\nKuna mõisapärand on aga mahukas, on selle põhjalik läbikäimine ja eriti just jäädvustamine/dokumenteerimine olnud kolossaalne töö. Palju on veel tegemata, näiteks nii mitmessegi mõisa tuleb ikka ja jälle tagasi minna. Samuti tuleb portaali tööshoidmiseks ja arendamiseks teha väljaminekuid.\nPortaali haldamiseks ning muudeks mõisatega seotud kultuuripärandi tutvustustegevusteks sai 2004. aastal asutatud MTÜ Alt-Livland.\nKui suudate ja soovite toetada mõisaportaali tegemisi, võtke ühendust Valdo Praustiga meiliaadressil mois@mois.ee. Portaali toetajana on Teil võimalus paigutada portaali oma toote või teenuse reklaambänner, eraisikutel oma nimi. Iga päev vaatab nii portaali kui ka Teie võimalikku reklaambannerit ligikaudu 300-500 inimest.\nSenini on mõisaportaali tegemisi toetanud ja/või koostööpartneriks olnud:\nEesti Kultuurikapital 2001. aastal 5000 krooniga\nVeebimajutudsfirma ZONE.EE portaali majutamisega oma keskkonnas alates 2012. aasta algusest\nVeebiarendusfirma OK Interactive portaali majutamisega oma keskkonnas 12 aasta jooksul ajavahemikul 1999 kuni 2011\nEesti Tõlkemagistrite Liit, kelle lahkel abil sai lakooniline kokkuvõte tõlgitud inglise ja saksa keelde. Ingliskeelne versioon on juba vaadatav, loodetavasti saab lähiajal üles ka saksakeelne, kui see saab seotud fotode ja veebistruktuuriga.\nFirmad Multiprits OÜ ning NFS OÜ.\nSuur tänu neile kultuuripärandi tutvustamisele kaasaaitamisel!\nkülastanud, jäädvustanud ja dokumenteerinud kogu Eesti mõisapärandi


veebruar | 2013 | Gondori kroonika\nPosted on 28. veebr. 2013 by Matti Maasikas\nIga-aastane [[ELS]] ja [[EAO]] juhtkonna dessant Brüsselisse. Kahepäevase käigu esimene osa, seminar esinduses. Kõigepealt [[DK]] kogemusest tööst [[EP]]-ga oma eesistumise ajal. Õppetundidena kõigi ministrite vajadus luua ja ülal pidada parlamendisuhteid. Sest, ikka ja jälle, poliitikud tahavad suhelda poliitikutega, mitte ametnikega, neil on sama keel ja mõtlemine. Teiseks [[MFF]] järelvaade. Nii Van Rompuy juures teemat vedanuile kui ka meile sai [[COM]] esialgse ettepaneku kogu tähendus selgeks alles palju hiljem. Järgmine kord peame töötama [[COM]]-ga enne, kui need ettepanekuga välja tulevad. Sest praegu võitlesime pea kaks aastat jõuliselt… et saada erandeid [[COM]] pakkumistes, mis meie meelest ebaõiglased, nii [[ÜKP]] lae kui ka [[ÜPP]] otsetoetuste asjas. Oleks saanud energiat ülesehitavamalt kulutada.\n[[HU]] kogemus oma eesistuja-ajast 2011 oli väga põnev. Palju sõltub alati ka konkreetsetest inimestest ja ungarlastel oli Brüsselis väga tugev meeskond. Kuid ka nemad pidid tõdema, et ei aita miskit, kui kodus endal samal ajal jama, nende vastuoluline meediaseadus näiteks jõustus samal päeval kui eesistumine algas. Tuleb meelde kolleeg Mälgu kunagine ohe Londonist: päeva kõige hullem aeg on see, kui loed kodumaa uudiseid. Seminari lõpetuseks suhteliselt vabas vormis arutelu euroala saatuse, kriisi ja selle õppetundide üle. Valuutaliidu edu tagab Maastrichti reeglite täpne järgimine pluss pangandusliit, kõlas ratsionaalsete põhjamaalaste lõppjäreldus. Loodame, aga kindel ei saa olla. Õnneks on kahe asja vahel veel kogu viimase 3 aasta jooksul kokku lepitud majandusvalitsus, mis tuleb nüüd usutavalt (nii enda kui maailma jaoks) ellu viia.\nPosted on 27. veebr. 2013 by Matti Maasikas\nLühike [[Coreper]], üks lauaring teemal märtsi [[ÜK]] sisu. Ei majanduspoliitika ega [[EMU]] tuleviku kohta pole veel palju konkreetset laual. Ühtpidi on suur soov näidata, et kriisi akuutne faas on seljataha jäänud. Samas, kas ikka on? Või, kui peaministrid seda niimoodi ütleksid, kas mõistaksid neid siis valijad, kelle majanduslik olukord pole veel paranenud või rahaturgude osalised ja majandusajakirjanikud, kelle meelest on kaugelt liiga vara hakata võitu kirema? Igatahes on praegu väga oluline rakendada kolme kriisiaasta jooksul vastuvõetud õigusaktid, pakid, paktid ja kompaktid tööle ja uusi mehhanisme ei tahaks hetkel juurde luua. Lisaks tavapärane – siseturu arendamine ja tugevdamine. Ambitsioonikust viimasel nõudsid mitu [[LR]], sealhulgas [[EE]].\nSeekordsel [[ÜK]]-l arutatakse suhteid Venemaaga, aeg-ajalt tahab eesistuja Van Rompuy lähemalt käsitleda mõnd strateegilist partnerit. Sellest lähemalt aga järgmisel nädalal, seni pole teada ka arutelu vorm ja soovitud tulemus. On selge, et kui hakataks kirjutama ja kokku leppima nn tavapäraseid euroopalikke järeldusi, oleks tulemus nätske ja laialivalguv. Kui igaüks räägiks ainult oma probleemidest Venemaaga, siis läheks Issanda päike enne looja, kui kogu nimekiri maha hüütud saaks. Ajurünnakuid nii-ütelda puhtalt laualt, ilma ettevalmistusteta, peaministrid ei korralda ega peagi. Ainsa mõistliku valikuna tundubki keskendumine mõnele konkreetsemale teemale, mis lähema aasta-paari jooksul Venemaaga kõige põletavamalt päevakorras. Ja Van Rompuy, nagu ka [[COM]] president Barroso tahaksid muidugi, et [[LR]] juhtide jutupunktid kohtumiseks Vene liidritega oleksid samad, mis EL institutsioonide liidritel. See on arusaadav soov, ja selle saavutamiseks tulebki aruteluteemade hulka kokku tõmmata, keskenduda ainult kõige tähtsamaile.\nÜK eeistuja Van Rompuy välkvisiit Tallinna. Neljasilmakohtumine peaminister Ansipiga, lõuna Ansipi ja delegatsiooniga, pressikonverents, viisakuskäik spiiker Ergma juurde ja kõne Riigikogu konverentsisaalis. Peaministriga räägiti kõigepealt eilsest keerulisest EL-Ukraina tippkohtumisest. Ukrainlastele tuli üllatusena, et novembris assotsiatsioonileppe allkirjastamiseks peab [[COM]] oma protseduurid algatama juba aprilli lõpus, järelikult tuleb ukrainlastel näidata detsembri [[FAC]] tingimuste täitmist varem, kui nad seni arvasid. Nimeliselt Timošenko kaasusega läheb muidugi keeruliseks. Aga ukrainlased ei mängi eurooplastega (enam) seda kui-te-meid-ei-taha-siis-me-läheme-vene-tolliliitu-mängu. Nii et keeruline, aga lootust on. Edasi räägiti Stenbockis märtsi (vene teema) ja mai (energia) [[ÜK]] ettevalmistustest. Mõlemas meil oma tugev huvi ja tugev sõna öelda.\nVan Rompuy sõnumid [[EE]] publikule olid muidugi kõigepealt kenad. Aga ma tegelikult usun ka, et tema poolt vaadates ongi [[EE]] suhteliselt väheprobleemne – riigirahandus korras, toetus EL-ile kõrge, reegleid järgime. Ja ka euroalaga liitusime, Van Rompuy sõnul, kriisi pimedamal tunnil. Samas oli tema kõnes tervitataval kombel ka sõnum, et EL ja euroala tulevad kriisist välja. Ratsionaalsed põhjamaalsed, nagu ka majandusteadlased ja-ajakirjanikud alahindavad kohati seda tohutut poliitilist kapitali, mis Euroopa projekti on investeeritud. Seda ei anta niisama ära. Viimase 8 kuu sündmused EL-is tõestavad seda, euro ja EL pöördumatud ja selle nimel tehakse kõik, mis vaja. Vaat nii.\nPosted in Blogi\t| 4 kommentaari\nTeine osa poolaastakohtumistest Tallinnas. [[ELS]]-is põhiteemaks euroala [[ÜK]] protseduurireeglid, mille mustandi eesistuja Van Rompuy eelmisel nädalal laiali saatis. Lisaks küberteema ja siseturuteema koordineeritum käsitlemine kogu riigi tasandil ja [[MFF]] õppetunnid. Rahandusministeeriumis kõigepealt [[EMU]] reformi järgmine faas, mida arutavad [[šerpa]]-d selle nädala lõpus Brüsselis. Sinna pole palju sisu jäänud, eks ikka sel põhjusel, et enne 2014. või tegelikult segi 2015. aastat, mil vahetunud nii [[EP]] kui [[COM]] koosseis ja valitud ka Van Rompuy järeltulija, vaevalt suuri lepingumuudatusi lauale pannakse. Mis aga ei tähenda, et [[LR]] reformide koordineerimise või [[EMU]] sotsiaalse mõõtme rohkem või vähem intellektuaalseid teemasid ei võiks praegu arutada. Veel rahandusministeeriumis [[FTT]] ja ettevalmistatav [[CY]] abipakett. Esimene vajab veel põhjalikumat analüüsi, misjärel seisab ees raske töö eelnõu muutmiseks nii, et see meile sisult vastuvõetav oleks. Teisega, eks nädalavahetuse valimised annavad selgust ja kiirendavad protsessi.\nEest Pangas peamiselt pangandusliit. [[EKP]] teeb ettevalmistusi järelevalvefunktsiooni ülevõtmiseks ja samal ajal oodatakse [[COM]] ettepanekut järgmise sammu, ühtse kriisihaldusmehhanismi loomiseks. Justiitsministeeriumis [[EE]] kaks peateemat Euroopa ühtne müügiõigus ja andmekaitsepakett. Esimese protsess edeneb vaikselt, vaiksemalt kui meie tahaksime. Aga EL-is on niimoodi, et kui mingi teema või eelnõu on kord lauale saanud, siis ei lähe nii, et sealt siis mitte midagi ei tule. Ka kui tulevane ühtne müügiõigus käiks vaid internetikaubanduse kohta, oleks seegi midagi. Andmekaitses, kus meie ja ka teiste [[LR]] probleemidest on nüüd kurjalt räägitud juba aasta või enamgi, on aeg vaadata, kuidas selle protsessiga realistlikult edasi minna saaks nii, et meie põhimured – avalikule sektorile vajaliku paindlikkuse säilitamine ja halduskoormuse kasvu minimeerimine – oleksid võimalikult kaitstud. Ehk siis rääkisime seekord rohkem poliitikast ja protsessidest kui eelnõude paragrahvidest.\nPosted on 24. veebr. 2013 by Matti Maasikas\nSoovitan lugeda Economisti Charlemagne värsket kolumni. Hea ajakirjanduslik võte käsitleda suurt poliitilist probleemi ühe firma või majandusharu vaatepunktist, praegusel juhul siis šoti viskitootja omast. Lihtsamalt ja selgemalt pole vist võimalik kirjutada, miks suurte rahvusvaheliste firmade huvides on, et riigid, kus neil peakorter ja tootmine, kuuluksid EL-i. Väliskaubanduse reeglid kehtestab EL palju jõulisemalt kui üksik riik seda eales suudaks ja ka Euroopa bürokraatia on väike asi, võrreldes sellega, mis oleks, kui peaks järgima 27 eri reeglite komplekti. Johnny Walker marsib pudelisildil küll uhkelt, aga ta ei taha maailmas sugugi üksi marssida, on lõppjäreldus.\n[[Coreper]] algas poolest lõunast, sest [[PRES]] oli parlamendis, võidukal viimasel triloogil nn kakspaki üle. Selle eelnõude paketi kohaselt tuleb [[LR]]-del esitada oma järgmise aasta eelarvekavad juba eelmisel kevadel [[COM]]-le analüüsimiseks. Seda analüüsi hakkab muide tegema uus büroo eesotsas mu hea endise kolleegiga Rehni kabinetist, Stephanie Risoga. Vt lähemalt siit.\nMeile tähtsamate teemadena täna 18.02 [[FAC]] Süüria järelduste järelmid, EL-Ukraina tippkohtumise viimased ettevalmistused ja Gruusia viisalihtsuse tegevuskava protseduurika. Süüria punkti all esinesime lennuka ideega, et relvamüügiembargo erandeid kasutavad [[LR]] peaksid sellest, soovitatavalt kaunis täpselt, teisi [[LR]] informeerima. Tõenäoliselt see pelgalt intellektuaalselt huvitavaks ideeks jääbki. Gruusia viisalihtsustuseasja probleem oli tegelikult EL institutsioonidevaheliste suhete ja protseduuride asi, loodetavasti sai korda.\nUkraina kohta on 25.02 tippkohtumiseks kõik tegelikult selge, selle riigi juhtidele esitatakse EL ühtne ja selge sõnum, et assotsiatsioonileppe allkirjastamise jaoks idapartnerluse tippkohtumisel Vilniuses 2013 novembris on vaja täita kõik EL esitatud tingimused. Jah, õige, kuid viimase kuu jooksul on toimunud kaks uut arengut. Esiteks 18.02 [[FAC]] idapartnerluse arutelu, mis loodetavasti loob teatavat uut dünaamikat (vt ka Gondori kroonika selle päeva sissekannet) ja teiseks Gazpromi esitatud 7 miljardi dollariline nõue gaasi eest, mida ukrainlased tegelikult pole tarbinudki. See peab ka EL-i panema paremini aru saama, et Ukrainas ja Ukraina üle käib suurte panustega mäng, milles osalemiseks peab keskpikas perspektiivis evima pisut rohkem kujutlusvõimet, kui vaja lihtsalt kordamiseks, et kõik peavad täpselt meie tähtsaid nõudeid täitma, alles siis me anname neile midagi.\nPosted on 19. veebr. 2013 by Matti Maasikas\nLõuna [[EE]] [[MEP]]-idega, 5-ga 6-st. Teemaks [[MFF]], mis muu. [[EP]] president ja fraktsioonide juhid on selle kohta juba kaunis käredasti öelnud. Kuid lähemaid vaidlusi pole fraktsioonides, parlamendi tähtsamates poliitilistes rühmades veel peetud. Selgitasin [[MFF]], täpsemalt [[NK]] 08.02 kokkuleppe saamislugu, võimalikkusi ja võimatusi. Kuidaspidi ka ei vaataks, rahaasjad on [[LR]], suveräänsete riikide pärusmaa, nende demokraatlike valitsuste täpse tähelepanu all, eriti praegusel kasinusajal. Seega ka vastumeelsus EL eelarve suurendamisele, suuremale paindlikkusele ehk vähemkulutatud eelarveridadelt teistele ümbertõstmise võimalusele jne. Samas said nende läbirääkimiste käigus just üldmahu numbrid nii suure sümboliväärtuse, et ehk õnnestub selle mahu sees mingeid ringitõstmisi siiski teha? [[EP]]-le on tähtsad ka eelarve omavahendid, [[LR]]-st sõltumatud finantseerimisallikad. Nende üle tuleb sõlmida mingi poliitiline deklaratsioon, sest realistlikult neid tulemas pole. Sama kehtib natuke ka nn ülevaateklausli kohta. Me võime kokku leppida ükskõik kui ilusad eesmärgid, aga kuna või kuni on [[NK]]-s alati olemas blokeeriv vähemus riikidest, kelle peamine huvi on lihtsalt vähem maksta, siis põrkuvad kõik muutmisplaanid ikkagi selle vähemuse vastu. Niisiis, kui keegi tahab eelarve kokkupanemist radikaalselt muuta, peab ta muutma selle heakskiitmise korda. Mida omakorda saab muuta vaid [[LR]] heakskiidul.\n[[EE]] eurosaadikud saavad nendest asjadest muidugi aru. Kuna nende hulgas pole ka oma fraktsiooni juhte või muidu nn sammaldunud, eluaegseid [[MEP]]-e, kes peaks tingimata oma institutsiooni prestiiži eest võitlema, saime peamiselt rääkida [[EE]] väljavõideldud positsioonist ja sellest, et kokkuleppe põhjalaskmine [[EP]] poolt oleks meile kõige kahjulikum variant. Aastakaupa eelarvet tehes oleks ainus [[LR]], kes rahas võidaks, [[UK]], sest nende tagasimakse on aluslepingutes kirjas. Tegemata jääksid aga pikemad, suuremad projektid ja programmid. Seega tuleb leida parlamendile vajalikud vastutulekukohad ja [[MFF]] diil ikkagi heaks kiita. Rõõmustavalt – ja üldse mitte raha, vaid demokraatliku põhimõtte pärast – ütlesid kõik [[EE]] [[MEP]]-id, et ei toeta salajast hääletamist eelarve üle, mida tahaksid näha mõne fraktsiooni juhid, kes ei julge minna oma koduriigi valitsuse või koduse partei vastu. Pole siin midagi, sellised otsused tuleb julgeda avalikult teha. Selle üle järgmistel nädalatel parlamendikoridorides võideldaksegi.\n[[FAC]] käsitles palju olulisi teemasid nagu Mali või Süüria (kus hoolimata mõne [[LR]] soovist ei muudetud relvaembargot). Üllatavalt sisukaks kujunes aga ka Idapartnerluse arutelu. See 2009 algatatud partnerlus erineb muust [[ENP]]-st selle poolest, et mõned idapartnerid (kokku neid 6: Moldova, Valgevene, Ukraina, ja 3 Kaukaasia riiki) asuvad geograafiliselt Euroopas ja tahaksid ka EL-iga liituda. Seni pole EL aga neile liitumisperspektiivi andnud, hoolimata sellest, et aluslepingutes on algusest peale olnud säte, kuulus paragrahv 49, mille kohaselt kõigil Euroopa riikidel on võimalus liikmeks saada. Kui te meile liitumist lubada ei saa, kuipalju oma neljast vabadusest ehk inimeste, kaupade, kapitali ja teenuste vabast liikumisest te olete valmis meile andma, küsivad seepeale riigid nagu Moldova, Gruusia, Armeenia jt. Alates 2011. aastast ongi EL oma more for more-lähenemisega lubanud edukamatele riikidele vastutasuks reformide eest tihedamat lõimumist Euroopaga, järk-järgulist 4 vabaduse avamist. Aga nagu EL-is ikka, on seegi ava(ne)mine krigisevalt aeglane ja otsekui vastumeelne. Idapartnerid, kelle enamus tahab siiralt teha geopoliitilist valikut Euroopa, see tähendab Lääne kasuks, ei saa meist tihti üldse aru. Ka mitmel uuemal [[LR]]-l on raske mõista, miks EL peidab geopoliitika tehniliste protsesside taha.\nTäna igatahes arutasid välisministrid Idapartnerlust avatult ja positiivselt ja sõna võttis ka geograafiliselt kaugemal asuvaid [[LR]]. Novembris toimuval Vilniuse tippkohtumisel idapartneritega on täiesti realistlik saavutada assotsiatsioonileppe allakirjutamine Ukrainaga ning selle parafeerimine Moldova, Gruusia ja Armeeniaga. Nimetati isegi 49. paragrahvi ja mitte sugugi ainult välistavas võtmes. Vahest kõige olulisem protsessi mõttes on aga mitme [[LR]] poolt väljendatud soov arutada Idapartnerlust [[FAC]]-il üle kuu, see tähendab, palju tihedamini kui seni. [[CFSP]] kõrge esindaja Cathy Ashton lubaski teema ülejärgmisel korral jälle päevakorda panna. Ja nagu EL-is enamasti, arutamine võib tähendada konkreetset edasiminekut konkreetsete asjadega – kui teema juba laual, siis peab ju mingit tulemust ka näitama, eks. Muidugi sõltub partnerite endi sammudest enamus edust, aga EL pole neile seni eriti vastutulelik ega arusaadav tundunud. Ehk läheb sellega nüüd pisut paremaks.\nPosted on 15. veebr. 2013 by Matti Maasikas\nLõuna Euroopa koolide peasekretäri Kari Kivise ning [[EE]] haridus- ja teadusministeeriumi inimestega. Väga huvitav. Euroopa kool on institutsioon, mille eesmärgiks on eri rahvustest EL institutsioonide töötajate ja EL-i juurde akrediteeritud diplomaatide lastele emakeeles haridust anda. Praegu on Euroopa koole 7 eri [[LR]]-s kokku 14 ja 15. avatakse siis sügisel Tallinnas, see oli üks tingimus IT-agentuuri saamiseks. Brüsseli Euroopa koolis pole päris omakeelset sektsiooni veel [[EE]], [[LV]], [[SI]], [[SK]] ja [[MT]]-l. Need lapsed käivad inglise-, prantsuse- või saksakeelses sektsioonis ja saavad tund päevas emakeelt. Nüüd on aga eesti laste arv kogu aeg kestlikult kasvanud (hetkel õpib neid Brüsseli Euroopa koolis 115, [[COM]] teenistujate puhtalt eesti peredes kasvab 85) ja on kujunenud olukord, kus mõnes inglisekeelses klassis on eestlasi (koos lätlastega) tegelikult enamus. Nii et muutmissurve on nii kooli juhtkonna, ingliskeelsete lapsevanemate kui, vähemalt määral, ka Brüsseli eesti kogukonna poolt.\nKivinen tutvustas juhtkonna plaane, mis kõlasid igati mõistlikult. Laste arv kasvab ka teistes rahvusrühmades ja sügisel avatud imeilusad 5. kooli ruumid Laekenis on juba täis. Kool koos [[COM]], Brüsseli linna ja [[BE]] valitsusega otsib võimalusi uute ruumide leidmiseks, seda linnaosa(de)s, kus asjaomased pered rohkem elavad, selleks on tehtud põhjalikud kaardistamised. Kindlasti vajavad uut sektsiooni 3 suurt keelt kõnelevad lapsed, lisaks on ülepaisutatud hispaania ja kreeka sektsioon. Ning kui siis, mitte enne 2015. aastat, uute ruumide kasutuselevõtuni jõutakse, võiks seal avada ka eestikeelse eelkooli. Kivinen rõhutas, et oma sektsiooni ei suruta meile peale. Ja kindlasti ei sunnita ühtki juba mõnes muus keeles haridusteed alustanud last keelt vahetama. Alustataks eelkoolist, millest võiks ajaga kasvada eestikeelne algkooliosa. Eestikeelset keskkooliosa nähtavas ja ka vähemnähtavas tulevikus ei paista, see on liiga keeruline ja kallis.\nSee kõik kõlab mõistlikult. Senine olukord pole kestlik, asja mõte on siiski emakeelses hariduses ja ka selles, et [[LR]] kannavad võrdselt finantseerimiskoormat – praegu aga laseme me omajagu liugu nende [[LR]] turjal, kes omakeelseid õpetajaid saadavad. Fakt, et kedagi ei sunnita poole pealt õppekeelt vahetama ja et arvestatakse ka inimeste nn elukohatrende, on julgustav. Ehk 2-3 aasta pärast saamegi eestikeelse Euroopa kooli sektsiooni.\nPosted on 14. veebr. 2013 by Matti Maasikas\nEsmapilgul kergevõitu päevakorra juures kujunes [[Coreper]] peaaegu tervepäevaseks. Pankade kapitalinõuete pakett ehk Basel-III nõuded ehk CRD-4 on vajalik nii EL rahvusvahelise kohustusena kui kõigepealt kontinendi enda finantsstabiilsuse pärast. See on väga detailne ja tehniline fail, mis õnneks jõudnud vastuvõtmiseni [[EP]]-s üpris lähedale. [[EE]] põhihuvi on igale [[LR]] õiguse säilitamine kõrgemate nõuete kehtestamiseks oma pankadele. [[PRES]] vanduski pühalikult, et selle koha pealt paketti enam ei avata. Teiseks on meile tähtis võimalikult kiire jõustamine, igatahes enne pangandusliidu esimest osa, [[SSM]]-i. Selle osas pärast tänast nii kindel ei ole, ehkki asi pole lootusetu.\n18.02. [[FAC]] ettevalmistuste põhiküsimus on, kas Süüria relvaembargot osaliselt lõdvendada, nii, et president al-Assadi vastu võitlejatele saaks relvi müüa. Tänase arutelu põhjalt küll senise poliitika ehk embargo muutmist esmaspäeval ei ennusta. Aga olukord seal riigis on äärmiselt traagiline ja keeruline. On ju loogikat mõlema poole argumentides – nii neil, kes ütlevad, et sõjakoldesse rohkem relvi tarnida on hullus kui ka neil, kes ütlevad, et diktaator al-Assad tapab iga kuu tuhandeid süürlasi, kel peab olema võimalik talle vastu hakata. Süüria on oma etniliselt ja religioosselt koosseisult, suhetelt naabritega, asukohalt jne nii keeruline (ja sealjuures suur) riik, et hiljutiste lekete kohaselt on Süüria-poliitika kohta väga tõsiseid eriarvamusi ka USA juhtkonnas.


Tsemendi Tasanduskihi Ja Tsemendi Tasanduskihi Hind - 2019 | Maja ja ehitus\nÄrge tehke aknapuhastust ilma kukkumise kaitseta\nPõhiline Maja ja ehitusTsemendi tasanduskihi ja tsemendi tasanduskihi hind\nPaigaldage tsemendi tasanduskiht\nEhitustüübid: komposiitpõrand, tasanduskihi tasanduskiht, ujuv tasanduskiht ja küttekiht\nTsemendi tasanduskiht: hinnad\nTsemendi tasanduskiht on tuntud ja populaarseim tasanduskiht Saksamaal.\nTa koosneb Tsement, liiv või kruus, vesi ja erinevad lisandid, Seda iseloomustab:\nVastupidav niiskusele ja niiskusele (sobib seega ka niisketes ruumides või välistingimustes)\nhead tugevuse väärtused\nsoojuse või külma tundetus\nselle stabiilsus isegi raskete koormuste korral\nPealegi on see Tsemendi tasanduskiht ka küttekihina sobivad.\nSiiski on tal ka kaks peamist puudust: Tsemendi tasanduskiht kaotab ühelt poolt kuivatamisetapis palju niiskustseetõttu lepingud ja sageli tekivad praod. Ja teiseks, see võtab Karastamisetapp umbes 20 kuni 30 päeva.\nNiiskuse mõõtur Tasandus- ja muud ehitusmaterjalid\nSiin on mõned olulised nõuanded tsemendi tasanduskihi paigaldamiseks:\nVeenduge, et vastava ruumi temperatuur on alati üle 5 kraadi!\nAsetage tasanduskiht ainult pindadele, mis on maksimaalselt 40 ruutmeetrit!\nHoidke tasanduskiht paigaldamisel alati niiske!\nPaigaldada pragude moodustumise kontrollimiseks mannekeenid!\nSisestage kummi ainult siis, kui veesisaldus on alla 2%!\nSõltuvalt tasanduskihi ühendusest Tugialus ja selle funktsioon on jagatud neljaks eri tüüpi paigalduseks:\nKihiline isolatsioonikiht "Floating screed"\nKomposiitpõrandat nimetatakse paigaldamismeetodiks, milles Tasandage otse toorbetoonil puhkab. On olemas ei ole eralduskihti ega isolatsiooni; Tasand on kindlalt aluspinnaga ühendatud. Oluline on siin põhjalik maa-alune ettevalmistus, muidu tekivad õõnsad kihid.\nKomposiitpõrandat kasutatakse sageli garaažide või keldrite jaoks. Keskmine paksus on 20-70 mm.\nSelles variandis on tasanduskihi ja betooni vahelmis takistab kahe elemendi vahelist seost. Sobib sellele kihile nii foolium- kui bituumenpaber, samuti Rohglasvliesbahnen.\nSee kiht peaks kõige paremini kaks kihtiet tasanduskiht saaks vabalt liikuda ja pragusid vältida. Üldiselt on see ikka veel kõige kahjulikum viis munemisele.\nRuumide kuivatamiseks, kuumutamiseks või pesemiseks kasutatakse tihti eralduskihiga tasanduskihti. Keskmine paksus on 35 mm.\nPinnakate isolatsioonikihil, või nimetatakse ka ujuvat tasandust, koosneb kolmest kihist: as Esiteks isolatsioonikiht, teiseks Dämmschichtabdeckung ja viimane, kuid mitte vähem oluline tasanduskiht.\nErinevate materjalide kihistumise tõttu ei ole tasanduskihil enam kokkupuudet substraadiga.\nSee variant sobib heliisolatsiooni, soojuse ja heli ülekande parandamiseks majas. Keskmine paksus on 35 mm.\nKüttekiht pannakse samamoodi nagu ujuv tasanduskiht, välja arvatud siin isolatsiooni ülemine kiht põrandakütte torude jaoks paigutada.\nTsemendi tasanduskihi hinnad sõltuvad paljudest teguritest: Kas põrandaküte tuleb paigaldada? Kui suur on ruum, kus tasanduskiht tuleks panna? Kuidas rasv peaks ta olema? Kas see peaks olema kuiv või vedelik tasanduskiht? Kas tsemendi tasanduskiht tuleb tarnida otse tsemenditehast või soovite seda ise segada?\nAlles siis, kui olete kõik need tegurid põhjalikult kaalunud, saate teada lõpliku hinna kohta.\nPõrandakatted põrandakatete aluskonstruktsioonina\nSulgege tasanduskiht - juhised\nDehumidifier võrdlus 2018\n➤ praegune dehumidifier võrdlus 2018 lets-rebuild.com. Võrdle nüüd ja tellige top dehumidifier mõistliku hinnaga!\nPaigaldage ukseraam ise\nUue pu-vahuga ukseraami paigaldamine: selles artiklis selgitame, kuidas diy-entusiastid lihtsalt uksi ise paigaldada.\nKontrolli päikesekaitset automaatselt\nKontrollige päikesekaitset automaatselt: päikesekaitse windowsi päikesekaitsesüsteemide akendele.\nAntenni võimendi võrdlus 2018\n➤ praeguse antennivõimendi võrdlus 2018 lets-rebuild.com-s. Võrdle nüüd ja tellige top antennivõimendid odavalt!\nKorkpõranda võrdlus 2018\n➤ praeguse korkpõranda võrdlus 2018 lets-rebuild.com-s. Võrdle nüüd ja tellige top põrandakate internetis!\nTihendage katus montaaživahuga - suurte pindade ja välispindade ehitusvaht\nKatuseõõnsuste täitmine on hädavajalik. Sest: ainult siis on eluruum hästi isoleeritud ja kaitstud niiskuse eest. Kui tegemist on suure pindalaga hüdroisolatsiooniga katusepiirkonnas, siis maksavad teadlikud diy-entusiastid rikkalikku pu-vahtu.\nTasand on saadaval erinevates koostistes. Me selgitame, milline tsementkiht ja kuiv tasandusmaterjal koosneb ning kuidas neid töödeldakse.\nBaustrahleri võrdlus 2018\n➤ praegune baustrahleri võrdlus 2018 lets-rebuild.com-s. Võrdle nüüd ja osta top baustrahler online!\nKerge rööbastega ruumide soojuse kustutamiseks\nMold-stop krohv - krohviseintevaba - seina krohv titaandioksiidiga\nParandage vihmaveetorustikku - tihendage vaskliit ja tsingi renn\nPuitpinnad töödeldakse õli, vaha, lakiga ja glasuuriga\nPuit on ilus, aga ka väga habras materjal. Seetõttu on oluline tagada ka sisekujunduses vastupidav puitpind.\nAvariigeneraatori võrdlus 2018


Kindel veebis viibimine võib kohaliku ettevõtte jaoks imet teha. Isegi kui tegutsete eranditult võrguühenduseta maailmas, võib hea veebisait tekitada palju huvi – eriti oluline, kui olete uhiuus.\nMõelge, milliseid funktsioone vajate oma veebisaidi täitmiseks. Kas külastajad peavad enne teie juurde tulekut broneerima? Kas teie veebisait saab sellega hakkama? Kui ei, siis suunate kliendid eemale, enne kui teil oleks olnud isegi võimalus neile muljet avaldada.\nMinu arvates on WordPress ideaalne platvorm kohalike ettevõtete äritegevuseks. Selle põhjuseks on suurel hulgal saadaolevaid pistikprogramme, mis võimaldavad teil lisada funktsioone, mida teie veebisait vajab. Täna tahan vaadata viit pistikprogrammi, mis on konkreetselt suunatud kohalikele ettevõtetele.\n1 Tundlik Google Mapsi pistikprogramm\n2 WP kiire broneerimise haldur Pro\n4 Pärmi kohalik SEO\n5 Sabai kataloogi plugin WordPressile\nTundlik Google Mapsi pistikprogramm\nKui juhite kohalikku kauplust, määrab teie edu see, kui palju inimesi langeb. Responsiivse Google Mapsi pistikprogrammi abil on potentsiaalsetel klientidel teid väga lihtne leida, lubades teil oma veebisaidile lisada täielikult reageeriva Google’i kaardi. Pistikprogramm on täis funktsioone, kuid seda on endiselt väga lihtne kasutada ja seadistada.\nSee on üks minu lemmik Google Mapsi pistikprogramme, kus on palju võimalusi oma kaartide kohandamiseks stiilinõuetega. Funktsioonide hulka kuuluvad:\nKinnitage mitu kaarti ühes asukohas\nLisage mitu kaarti ühel lehel\nKatke oma kaartidel kohandatud sisu, sealhulgas teie enda pildid\nNeli kaarditüüpi: maantee, satelliit, hübriid ja ühtlane maastik\nIlmavärskendused ja pilvekiht\nLisage lihtsate lühikoodide abil mis tahes lehele või vidinaalale\nSee on palju funktsioone ja tähendab, et selle pistikprogrammi abil saate Google Mapiga teha peaaegu kõike, mida võiksite soovida. Kas soovite näha pistikprogrammi ekraanil töötavat ekraanipilti? Siin on mitu funktsiooni:\nPistikprogramm on saadaval Code Canyonist vaid 16 dollari eest.\nWP kiire broneerimise haldur Pro\nKas mõni kohtumistel põhinev ettevõte on kunagi kaevanud selle üle, et tal on ka palju broneeringuid? Telefonikõnede broneerimise päevad on nummerdatud, enamik kliente suundub veebis oma teenindusaega reserveerima. Muidugi, mida lihtsam on kliendil broneering teha, seda rohkem broneeringuid saate. See võib olla erinevus poole võimsuse ja täisvõimsuse vahel töötamise vahel.\nWP Quick Booking Manager Pro muudab broneerimisprotsessi uskumatult lihtsaks. See teeb sellest suurepärase broneerimislahenduse restoranidele, ilusalongidele, kliinikutele – teie pange sellele nimi! See võimaldab teil pakkuda ka hotellitubade, korterite ja muude rentimiseks saadavate majutusteenuste veebiteenuseid. Mõeldes kastist pisut väljapoole, võiksite seda kasutada isegi seadmete või autode rentimiseks.\nPärast installimist saate hõlpsa lühikoodi abil lisada broneerimiskalendri mis tahes lehele. Kalendrivaade näeb välja kena ja stiilne, reageerib täielikult ning kättesaamatud ajad ja kuupäevad blokeeritakse automaatselt. Pistikprogrammid toetavad ka piiramatut arvu broneeringuid, mitme valuutaga maksmise võimalust (sealhulgas PayPal) ja isegi mitmekeelset võimalust. See väga mitmekülgne pistikprogramm sobiks paljude ettevõtete vajadustele ja teie potentsiaalsed kliendid armastaksid intuitiivset kasutajaliidest – ka tagavaraliidesega on tõesti lihtne töötada. Tõeliselt hea broneerimise pistikprogramm, WP Quick Booking Manager Pro, on saadaval CodeCanyonis 24 dollari eest.\nIsegi eelarvel olevad ettevõtted peavad broneeringuid tegema. Õnneks on mitmeid suurepäraseid tasuta seal olevad valikud, sealhulgas Kalendri pistikprogrammi broneerimine. Nagu võisite tasuta pistikprogrammist oodata, on see piiratum kui enamus lisatasu pluginaid, kuid seda on lihtne integreerida ja sellega saab siiski suurepäraselt hakkama.\nPistikprogrammi on potentsiaalsetel klientidel tõesti lihtne kasutada: valige kalendrist kuupäev, täitke lühivorm ja klõpsake siis nuppu Esita. Lihtne. Topeltbroneerimise vältimiseks võite piirata broneeringute arvu päevas või lubada piiramatu broneeringute arvu. Ehkki selle tasuta versiooni suurim piirang on see, et te ei saa makseid teha – see võib põhjustada mitteilmumist.\nTasuta versioon on suhteliselt põhiline, kuid lihtsaid ettetellimisi pakkuvad väikeettevõtted võiksid sellest hõlpsasti kasu saada. Funktsionaalsuse osas pole see tasuta versioon nii lihvitud kui WP Quick Booking Manager Pro. Saate seda siiski täiendada, võimaldades juurdepääsu sellistele lisafunktsioonidele nagu tunni broneerimine, võrgus tehtavad maksed (sissemakse või kogu makse), hooajalised korrigeerimised ja kupongi allahindlused. Pistikprogramm paistab silma just selle esmaklassilise versiooni korral. Lisatasu versioon algab 79 dollarist, kuid suurettevõtete jaoks (kes soovivad kõiki saadaolevaid funktsioone) maksab ühe saidi litsents 449 dollarit.\nEnamik WordPressi kasutajaid tunneb WordPress SEO Yoasti pistikprogrammi abil väga hästi – peaaegu 17,5 miljoni allalaadimisega on see mine SEO pistikprogrammi. Kuid kas teadsite, et Yoast on välja töötanud hulga premium SEO pistikprogramme, sealhulgas Päris kohaliku SEO pistikprogramm, saadaval alates 69 dollarist.\nEttevõtluses püsimine on keeruline, kui teie potentsiaalne kliendibaas ei leia teid veebist. Kuid kas olete kunagi proovinud Google’is otsida mõnda kohalikku ettevõtet, näiteks juuksurit? Kui teete, on SERP-id hoopis teine koht.\nKui soovite olla kaasatud sellesse kohalike ettevõtete loendisse – või veel parem, siis aadressil ülaosa nendest loenditest – Google peab teadma, kus te olete ja mida teete. Ehkki selline üldine pistikprogramm nagu WordPress SEO by Yoast on teie SEO strateegia heaks lähtepunktiks, on kohalikel ettevõtetel erinevad SEO nõuded. Kõigi teie kohaliku SEO vajaduste jaoks pole paremat pistikprogrammi kui Yoast Local SEO. Lihtsamalt öeldes: see pistikprogramm aitab teie veebisaidil Google’i kohalike otsingupäringute korral kõrgemal astuda. Kuidas? Esitades kõik metaandmed, mida Google kohaliku otsingu jaoks vajab – teie asukoht kaardivaates ja olulised kontaktandmed, näiteks telefoninumber.\nStiilsete kontaktvormide lehtede loomiseks võite kasutada ka kohaliku SEO pistikprogrammi. Pistikprogramm võimaldab teil lisada kaardi, lahtiolekuajad ja kontaktandmed Umbes ning laseb külastajal leida ka lähima poe.\nSabai kataloogi plugin WordPressile\nKas poleks tore, kui kõik seotud kohalikud ettevõtted koonduvad ühte kohta? Nüüd saate tänu Sabai Directory pistikprogrammile, mis on CodeCanyoni kaudu saadaval 28 dollari eest. Sabai kataloog on ideaalne pistikprogramm ulatusliku kohaliku ettevõtte kataloogi loomiseks. Individuaalsesse kataloogi saate lisada piiramatu arvu ettevõtteid. Neid saab korraldada erinevates kategooriates – külastajad saavad kataloogi filtreerida, et otsitavat leida – ja kõik ettevõtted kuvatakse koos interaktiivsel Google Mapil. Saate lisada iga ettevõtte nime, asukoha ja pildi, lisaks saate kasutaja arvustuste põhjal kuvada viiest reitingu. Interaktiivne kaart sisaldab sügavat valikut stiilivalikuid ja külastajatel on vabadus jätta konkreetse kirje jaoks oma arvustused ja kommentaarid.\nÄrikataloogi asutamine on suurepärane võimalus kohalike ettevõtete grupil teha koostööd oma ettevõtte reklaamimiseks. Kuni te ei karda väikest konkurentsi, on see suurepärane viis teie leitavuse suurendamiseks – potentsiaalsed kliendid hindavad tõenäolisemalt oma võimalusi kataloogi kaudu, mitte ei kaalu hunnikut veebisaite eraldi.\nEnda kataloogi haldamine võib olla ka üsna tulus: kui Google’is on teie valdkonna võtmeterminites hea positsioon, saate teenida korduvat tulu. Sabai kataloog saab seda hõlbustada, kuna see võimaldab teil võtta korduvaid makseid ettevõtetelt, kes soovivad teie kataloogi lisada – Sabai toetab nelja makseväravat. Esiletõstetud loendite eest saate isegi rohkem küsida.\nIsegi kui olete väike võrguühenduseta kauplus, võib hea veebisait oma ettevõtte kasvatamiseks palju edasi minna. Täna olen katnud hulga pistikprogramme, mis aitavad teie klientidel teid veebist avastada, teha broneeringuid ja saada juhiseid teie füüsilisse asukohta. Kui soovite rohkem kliente – ja kes mitte? – see on vähim, mida teie veebisait peaks saama teha!\nKas kasutate mõnda tänases postituses toodud pluginat? Jagage oma mõtteid allpool olevas kommentaaride jaotises!