Riigikogu võttis vastu viis seadust - Riigikogu\nRiigikogu võttis vastu viis seadust\n13.02.2019 / Istungi ülevaated\nRiigikogu võttis täna vastu viis seadust ning lõpetas üheksateistkümne eelnõu teise ja ühe eelnõu esimese lugemise.\nValitsuse algatatud pandikirjaseadusega (760 SE) luuakse krediidiasutustele võimalus emiteerida pandikirju (covered bonds), mis on üks võlakirjade eriliike.\nSeadusega luuakse õiguslikult usaldusväärne keskkond Eestis krediidiasutustele pandikirjade emiteerimiseks ja pandikirjade turu toimimiseks. Seadusega arendatakse Eesti kapitaliturgu, luuakse võimalus uut liiki võlakirjade emiteerimiseks ja sinna investeerimiseks. Lisaks suurendatakse finantsstabiilsust, tekitades Eesti krediidiasutustele täiendava instrumendi rahaturgudelt kapitali kaasamiseks ning tõhustakse Eesti krediiditurgu, suurendades krediidivõtjate (eelkõige ettevõtete) võimalust saada rahastatust ka finants- ja majanduskriisi tingimustes.\nPandikirjad on krediidiasutuste emiteeritavad tagatud võlakirjad, mille tagatiseks on n-ö kõrge kvaliteediga panga nõuded laenusaajate vastu, mis on üldjuhul hüpoteeklaenudest või avalikule sektorile antud laenudest tulenevad nõuded. Ehk lihtsustatult on pandikirjade tagatiseks tavapäraselt krediidiasutuse nõuded kinnisvaralaenu, eelkõige eluasemelaenu saajate vastu või siis riigi ja kohalike omavalitsusüksuste vastu.\nPandikirjade tagamisele ei rakendata asjaõigusseaduses nõuete pantimise kohta sätestatut, vaid see toimub erikorra kohaselt. Ennekõike tähendab see, et krediidiasutuse (emitendi) maksejõuetuse korral eraldatakse tagatisvara ja see välistatakse krediidiasutuste pankrotivarast. Seejuures on tagatisvara mõeldud ennekõike selleks, et rahuldada pandikirjaomanike (investorite) nõudeid. Lisaks kaasneb pandikirjade emiteerimisega tugevdatud finantsjärelevalve krediidiasutuse üle, mis väljendub muu hulgas täiendava tegevusloa taotlemise kohustuses.\nSeaduse poolt hääletas 75 Riigikogu liiget.\nValitsuse algatatud laeva lipuõiguse ja laevaregistrite seaduse ning tulumaksuseaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadusega (722 SE) toetatakse Eesti merendussektorit, mis muu hulgas määrab kaubalaevade ja väljapoole Euroopa Liitu rahvusvahelisi sõite tegevate reisilaevade personali töötasule tulumaksumäära 0%.\nLisaks tekib Eesti meremeestel tänu seadusemuudatustele võimalus sõlmida Haigekassaga vabatahtlik leping ja saada seeläbi paraneb nende juurdepääs ravikindlustusele.\nPrognooside kohaselt võiksid muudatused tuua 2025. aastaks Eesti lipu alla tuua mitusada suurt merelaeva.\nLäbirääkimistel võtsid sõna Peeter Ernits, Krista Aru Vabaerakonna fraktsioonist, Sven Sester Isamaa fraktsioonist, Erki Savisaar Keskerakonna fraktsioonist ja Jaanus Marrandi Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioonist.\nSeaduse poolt hääletas 77 saadikut ja erapooletuid saadikuid oli 1.\nVabaerakonna fraktsiooni algatatud puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse muutmise seadusega (663 SE) tõstetakse keskmise ja raske puudega lapse sotsiaaltoetused praegusega võrreldes kahekordseks ning sügava puudega lapse toetuse kolmekordseks.\nLäbirääkimistel võtsid sõna Andres Herkel Vabaerakonna fraktsioonist, Helmen Kütt Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioonist ja Priit Sibul Isamaa fraktsioonist.\nSeaduse poolt hääletas 72 Riigikogu liiget.\nValitsuse algatatud vangistusseaduse muutmise seadus (680 SE) näeb ette võimaldada kinnipeetavatele selleks kohandatud arvutites ning vanglateenistuse järelevalve all ligipääs Riigikogu ja õiguskantsleri veebilehele, aga ei võimaldata juurdepääsu elektroonilisele suhtlemisele. Praegu ei ole kinnipeetavatel lubatud kasutada internetti, küll aga on neil vanglateenistuse järelevalve all juurdepääs ametlikele õigusaktide andmebaasidele ja kohtulahendite registrile.\nMuudatus on tingitud Euroopa Inimõiguste Kohtu otsusest Romeo Kalda kohtuasjas Eesti riigi vastu, millega tuvastati inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 10 rikkumine, kuna kinnipeetavale ei tagatud ligipääsu Riigikogu veebilehele, Õiguskantsleri veebilehele ja Euroopa Nõukogu Tallinna Infotalituse veebilehele (viimast enam ei eksisteeri). Muudatustega tagatakse kinnipeetavatele juurdepääs Riigikogu veebilehele ja Õiguskantsleri veebilehele. Samas on keelatud juurdepääs veebilehe osale, mis võimaldab elektroonilist suhtlemist.\nSamuti muudetakse vanglas hädaolukorra lahendamist puudutavaid sätteid ning vanglateenistuse pädevust vangla julgeolekut ja korda ohustava sündmuse lahendamisel.\nSeaduse poolt hääletas 67 Riigikogu liiget ja erapooletuid liikmeid oli 1.\nEesti Reformierakonna fraktsiooni ning valitsuse algatatud põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse muutmise seadus (799 SE) annab koolidele võimaluse rakendada mõjutusmeetmeid õpilase suhtes, kelle kasutuses on koolis keelatud ese või aine.\nSeadus näeb turvalisuse tagamiseks, ohuolukordade ennetamiseks ja vajadusel sekkumiseks ette õpilasele koolis keelatud esemete ja ainete loetelu ning reguleerib keelatud esemete äravõtmise ja hoiule võtmise.\nSeadus lubab põhjendatud kahtluse korral kontrollida õpilase kasutuses olevaid asju, sealhulgas riideid ja tema kasutuses olevat suletud kappi.\nSeadus näeb ette keelatud esemete äravõtmise piirid, kuid selle rakendamine on mõeldud olukordadeks, kui muud meetmed ei ole piisavad. Õpilaselt keelatud eseme või aine äravõtmine ja selle olemasolu kontrollimine tema tahte vastaselt on võimalik vaid vahetu ohu korral elule, tervisele või võõrale asjale. Seaduse järgi peab loodava mõjutusmeetme kohaldajal olema selleks vajalik ettevalmistus.\nLäbirääkimistel võtsid sõna Jürgen Ligi Reformierakonna fraktsioonist ja Krista Aru Vabaerakonna fraktsioonist.\nRiigikogus läbis teise lugemise 19 eelnõu:\nValitsuse algatatud väetiseseaduse ja riigilõivuseaduse muutmise seaduse eelnõu (639 SE) lihtsustab ja teeb odavamaks väetiste registreerimise, muutes näiteks soodsamaks uute ja väikestes kogustes müüdavate väetiste Eesti turule toomise. Üheks eelnõu eesmärgiks on tagada tõhus järelevalve „EÜ VÄETIS” märgistusega väetiste üle riigisisesel turul. Lihtsamaks muudetakse ka riigilõivusüsteemi, kehtiva viie riigilõivutasu asemel tuleb edaspidi tasuda ühte. Lisaks tehakse väikseimaid täpsustusi.\nEdaspidi peavad kõik Eestis tegutsevad väetisekäitlejad, kaasa arvatud märgistusega „EÜ VÄETIS” toote turustajad, esitama majandustegevusteate, mille alusel kantakse käitleja ja tema müüdav väetis registrisse. See võimaldab saada väetiseregistrist tegelikke ja ajakohaseid andmeid Eesti väetiseturust. Praegu puudub ülevaade „EÜ VÄETIS“ märgistusega toodetest, mis muudab järelevalve keeruliseks. Märgistusega väetise käitlema hakkamisest teavitatakse küll põllumajandusametit, kuid seda, kui kaua väetis hiljem turul on, info puudub.\nEelnõu teise lugemise käigus muudeti riigilõivu määrasid. Eelnõu kohaselt oli riigilõiv kavandatud ühetaolisena iga väetiseregistrisse kantud väetise järelevalvetoimingute eest. Muudatusega riigilõivustatakse väikepakendisse (kuni 25 kg või 25 l) pakendatud väetise ning suurematesse pakenditesse pakendatud ja pakendamata väetise käitlemine erinevalt. Muudetakse ka riigilõivu tasumise tähtpäeva ja seaduse jõustumise kuupäeva ning seoses nende kuupäevadega täiendatakse eelnõu üleminekusättega. Nende muudatustega tagatakse sujuv üleminek uuele riigilõivusüsteemile.\nLäbirääkimistel võttis sõna Hanno Pevkur Reformierakonna fraktsioonist.\nValitsuse algatatud taimede paljundamise ja sordikaitse seaduse, halduskoostöö seaduse ning riigilõivuseaduse muutmise seaduse eelnõu (733 SE) kaasajastab seadust, vähendab riigi funktsioone ja suurendab tootjate omavastutust.\nEelnõuga lihtsustatakse seemnete sertifitseerimise süsteemi selliselt, et seemnetootjal oleks võimalus teha sertifitseeritud seemnekategooria korral põldtunnustamist, kõigi seemnete sertifitseeritavate kategooriate korral võtta proove ja neid ka analüüsida. Neil, kes soovivad teha põldtunnustamist, proovivõtmist või laboratoorset proovide analüüsimist või pakkuda eespool nimetatud teenust, peab olema majandustegevuse luba.\nEelnõu muudatused puudutavad veel puuvilja- ja marjakultuuri sortide sordilehte võtmist. Sordilehte võetavate liikide sortide hulka lisatakse puuvilja- ja marjakultuuride liikide sordid. Siiani on olnud võimalik puuvilja- ja marjakultuuri sorte registreerida, kuid sordilehte neid ei kantud. Alates 2017. aasta 1. jaanuarist hakati koostama Euroopa Liidu ühtset sortide nimekirja FRAUMATIS ning sellega seonduvalt luuaksegi võimalus puuvilja- ja marjakultuuri sordid ka Eestis sordilehte kanda.\nEelnõu muudatus puudutab omatarbeks toodetud seemnete kohta teabe kättesaadavust ja sordiomanikule kaitsealuse sordi kasutamise eest litsentsitasu maksmist. Ehk erisusena on lubatud teatud oluliste põllukultuuride seemet toota oma tarbeks kasutamiseks, kuid ka selle eest tuleb maksta sordiomanikule tasu. Praeguse seaduse kohaselt ei saa sordiomanikud piisavalt teavet omatarbeks toodetud sortide seemnetest, samuti ei saa nad tasu sortide kasutamise eest ning sellest ajendatult ei oma ka informatsiooni ega alust oma õiguste kaitse rakendamiseks. See on viinud sordiomanike huvi langemiseni Eesti turu vastu, mistõttu ei ole Eesti turul kõige uuemaid, saagikamaid ja haiguse ning kahjurikindlamaid sorte. Selleks, et muuta Eesti turu seisu paremuse poole ning tõsta saagikust, on vaja eelnõuga muuta sordikaitse ulatuse sätteid.\nEelnõuga tõstetakse seemnete sertifitseerimisega seonduvaid riigilõive. Riigilõivu tasumisest on vabastatud need seemnetootjad, kes kasutavad eelnõuga loodavat võimalust teha asjakohase tegevusloa olemasolul ise põldtunnustamist ja võtta sertifitseeritavast seemnepartiist proove või kes kasutavad selleks asjakohast tegevusluba omava isiku teenust.\nEelnõu teise lugemise käigus tehti mitmeid eelnõu teksti täpsustavaid muudatusettepanekuid. Muu hulgas nähakse ette põllumajandustootmises kasutatavate sortide ja seemnete kohta andmete kogumiseks teavitamise süsteemi loomine.\nValitsuse algatatud tööstusheite seaduse ning alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse muutmise seaduse eelnõuga (736 SE) täpsustatakse kehtiva seaduse sätteid ja kõrvaldatakse ELi õigusega vastuolud, millele osutas Euroopa Komisjon. Muudatused on eelkõige tehnilist laadi: parandatakse sätete sõnastust, kasutatakse ühtsemat mõistete süsteemi, täpsustatakse keskkonnaalase erakorralise kontrolli aruande esitamise ning avalikustamise nõudeid. Eelnõu näeb ette, et kujunemisjärgus tehnika katsetamisel ja kasutamisel võib loa andja teha reeglites ajutise erandi võimaliku tehnika ning saastatuse vältimiseks. Eelnõu annab võimaluse asjakohaste ennetusmeetmete rakendamise nõude kohaldamiseks üheksa kuu jooksul. See lihtsustab kujunemisjärgus tehnika katsetamist ning kasutamist võrreldes kehtivas õiguses kehtestatud nõudega.\nEelnõule tehti teise lugemise käigus kolm muudatusettepanekut. Ühe muudatusettepaneku eesmärk on täiendada eelnõuga alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seadust. Täiendamine tuleneb asjaolust, et keskkonnavaldkonnas on juba pikemat aega otsitud lahendust vanarehvide probleemile. Nüüdseks on selgunud, et rehvihaket saaks edukalt kasutada põlevkiviõli tootmise sisendina. Edaspidi ei pea põlevkivikütteõli olema toodetud sajaprotsendiliselt põlevkivist, vaid 70 protsenti põhikomponendi massist peab olema põlevkivi, ülejäänud 30 protsendi ulatuses võib kasutada teisi tooraineid või kütusekomponente.\nLäbirääkimistel võttis sõna Peeter Ernits.\nValitsuse algatatud rahvusvahelise sanktsiooni seaduse eelnõu (721 SE) ajakohastab ja korrastab rahvusvahelise sanktsiooni seadust. Uue rahvusvahelise sanktsiooni seaduse tervikteksti eelnõul on neli peamist eesmärki: korrigeerida rahvusvahelise sanktsiooni riigisisese rakendamise pädevusjaotust selliselt, et see oleks kooskõlas arenenud sanktsioonirežiimidega; lisada Vabariigi Valitsuse sanktsiooni kehtestamist puudutav õiguslik raamistik olukordadeks, kus sanktsioonide kehtestamise osas ei jõuta ÜROs või ELis kokkuleppele; ajakohastada finantssanktsiooni eriregulatsiooni ja muuta karistusseadustikku selliselt, et see võimaldaks sanktsiooni rikkumisi tõhusalt menetleda.\nUuel seadusel on positiivne mõju Eesti välissuhtlusele, kuna see aitab täita Eesti rahvusvahelisest ja ELi õigusest tulenevat kohustust rahvusvahelist sanktsiooni viivitamata ja korrektselt rakendada. Ajakohastatud regulatsioonil on ka riigisisene positiivne mõju, kuna sanktsiooni rakendamisega seotud kohustused muutuvad nii avaliku kui ka erasektori jaoks mõistetavamaks.\nValitsuse algatatud kaubamärgiseaduse, tööstusdisaini kaitse seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõuga (765 SE) antakse intellektuaalomandiõigusega seonduvate vaidluste lahendamise ainupädevus Harju Maakohtule. Kehtivas õiguses on intellektuaalomandit puudutavate tsiviilasjade lahendamise pädevus kõigil Eesti maakohtutel, praktikas aga jõuab enamus intellektuaalomandi vaidlusi Harju Maakohtusse, mis on ka ainus kohus, kus on intellektuaalomandile spetsialiseerunud kohtunikke. Lisaks saab muudatusega Patendiamet võimaluse kasutada kaubamärkide ja tööstusdisainilahenduste puhul elektroonilist menetlust, millega soodustatakse Patendiameti ja isiku vahelist elektroonilist suhtlust. Selleks nähakse ette võimalused teabe elektrooniliseks esitamiseks ja väljastamiseks. Muudatustega lihtsustatakse ka patendivoliniku kutse omandamist vandeadvokaatidel. Kehtiva seaduse järgi peab patendivoliniku kutse soovija olema töötanud vähemalt viimased neli aastat patendivoliniku juures või patendivoliniku äriühingus. Edaspidi loetakse kutse omandamiseks nõutava staaži hulka ka advokaadibüroos tööstusomandi valdkonnas õigusteenuse osutamise aeg. Vandeadvokaatidele aga säilib nõue sooritada patendivoliniku kutseeksam.\nÕiguskomisjoni algatatud liiklusseaduse muutmise seaduse eelnõus (752 SE) märgitakse, et kehtiva kiiruskaamerate regulatsiooni sätted ei ole seni võimaldanud kasutusele võtta teisaldatavaid kiiruskaameraid. Kuigi liiklusseaduse kohaselt võib liiklusjärelevalvet teha teisaldatava või statsionaarse tehnilise vahendiga, sätestavad seaduse sama paragrahvi lõiked automaatse liiklusjärelevalve süsteemi puhul võimaluse kasutada üksnes statsionaarseid vahendeid.\nPraegu on Eestis võimalik kasutada kahte kiirusemõõtmise lahendust kolmest ehk käsikaameraga mõõtmist ja statsionaarse kaameraga mõõtmist. Mobiilse kiiruskaamera kasutamise võimalus ei muuda kehtivat õiguskorda ehk tagajärg isikule jääb samaks, kuid selle eesmärk on võimaldada liiklusjärelevalve teostajal mõjutada oluliselt suuremat hulka isikuid ka piirkondades, kus see varasemalt võimalik ei olnud.\nTeisaldatavate kiiruskaamerate paigaldamise eesmärk on liikluse rahustamine ja seeläbi õnnetuste arvu vähendamine.\nEelnõule esitati teise lugemise eel muudatusettepanek, mille eesmärk on täiendada eelnõu ja lisada liiklusseadusse kaks sätet reguleerimaks olukorda, kus Eestis kehtib ka Eesti liiklusregistris registreeritud mootorsõiduki ja selle haagise tehnoülevaatus, mis on tehtud teises Euroopa Liidu liikmesriigis. Muudatuse eesmärk on võimaldada liiklusregistris registreeritud, kuid peamiselt rahvusvahelises liikluses (Euroopas) osaleval sõidukil läbida tehnoülevaatust väljaspool Eestit. Samas kohustab muudatus väljaspool Eestit teostatavat kontrolli läbi viima samaväärsete nõuete kohaselt, kui liiklusseaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud. Nõuete järgimise tagab asjaolu, et koostöölepingus määratletakse ära kindlad isikud, kellel võimaldatakse liiklusregistris registreeritud sõidukitele tehnoülevaatust läbi viia. Enne vastava koostöölepingu sõlmimist hindab Maanteeamet asjaomase riigi vastavaid nõudeid ja teostab vajadusel koostöölepinguga määratud isikutele põhjaliku koolituse ning väljaõppe. Seega sõiduki omanikule, vastutavale kasutajale või sõiduki ülevaatusele esitajale tehnoülevaatuse läbimise osas muutusi ei kaasneks. Muudatuse positiivse mõjuna suureneb transpordiettevõtete konkurentsivõime, kellel avaneb võimalus teostada oma masinapargile tehnoülevaatusi väljaspool Eestit.\nPõhiseaduskomisjoni algatatud isikuandmete kaitse seaduse rakendamise seaduse eelnõu (778 SE) näeb ette Euroopa Liidu isikuandmete kaitse üldmääruse ja õiguskaitsevaldkonna direktiivi rakendumise eri õigusvaldkondades.\nEelnõuga tehakse muudatusi 126 seaduses. Alates 25. maist 2018 kehtib Euroopa Liidus isikuandmete kaitse üldmäärus ning selle ja õiguskaitsevaldkonna direktiivi rakendamiseks tuleb Eesti seadustesse viia sisse vastavad muudatused.\nLäbirääkimistel võttis sõna Jüri Saar Vabaerakonna fraktsioonist.\nVabaerakonna fraktsioon tegi ettepaneku eelnõu teine lugemine katkestada. Ettepaneku poolt hääletas 11 Riigikogu liiget ja vastu oli 32 liiget. Ettepanek ei leidnud toetust ja seega eelnõu teine lugemine lõpetati.\nPõhiseaduskomisjoni algatatud Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse ning põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seaduse muutmise seaduse eelnõuga (762 SE) antakse Riigikogu juhatuse pädevusse määrata lisaks alatistele komisjonidele ka eri-, uurimis- ja probleemkomisjonide isikkoosseisud ja kinnitada muudatused nendes.\nLisaks muudetakse paindlikumaks täiskogu töökorraldus. Kui seni kehtis põhimõte, et arupärimistele vastatakse üksnes esmaspäevastel istungitel ning eelnõude lugemised toimuvad teisipäevastel, kolmapäevastel ja neljapäevastel istungitel, siis eelnõuga võimaldatakse arupärimistele vastata ning eelnõude lugemisi läbi viia kõikidel istungipäevadel. Esmaspäevasele istungile kehtestatakse kellaajaline piirang.\nTäpsustatakse Vabariigi Valitsusele, peaministrile või ministrile umbusalduse avaldamise arutelu regulatsiooni. Samuti tehakse normitehnilisi muudatusi.\nEelnõu eesmärgiks on vähendada Riigikogu töökorralduses bürokraatiat ning muuta tööprotsessid kiiremaks ja paindlikumaks.\nTeise lugemise käigus tehti eelnõule mitmeid muudatusettepanekuid. Ühe muudatuse eesmärk on pikendada Riigikogu infotundi ühe tunni võrra tuues selle algusaja varasemaks. Lisaks nähakse teise muudatusena ette, et infotunnis antakse küsimuse esitamiseks aega kaks minutit senise ühe minuti asemel ning vastamiseks kolm minutit kahe minuti asemel.\nLäbirääkimistel võttis sõna Andres Herkel Vabaerakonna fraktsioonist.\nValitsuse algatatud riikliku statistika seaduse ja avaliku teabe seaduse muutmise seaduse eelnõuga (794 SE) reguleeritakse andmehaldust, mis sätestab kindlad reeglid, millele andmekogudes olevad andmed ja andmehaldus peab vastama. Andmehalduse koordineerimine antakse Statistikaametile. Praegu ei ole riigi andmehalduse ühistes reeglites kokku lepitud ja seetõttu ei ole võimalik rakendada ka andmete ühekordse küsimise reeglit. Samuti ei ole kehtivas seaduses reguleeritud, kes peaks andmehaldust riiklikul tasandil koordineerima. Avaliku teabe seadusesse lisatakse eelnõuga andmete jagamise teenus, mis võimaldab edaspidi eri andmeallikate sidumist ja andmete teaduslikul või statistilisel eesmärgil töötlemist. Muudatustega saab andmekogudes olevaid andmeid omavahel siduda, paremaid teenused osutada, halduskoormust vähendada ja teha juba kogutud andmete alusel riiklikku statistikat.\nEelnõule esitati esimese ja teise lugemise vahel kaks sarnast sisu kandvat ettepanekut. Muudatuse eesmärk on sätestada andmekogusse andmete kogumisel andmete ühekordse küsimuse põhimõte. Põhimõte on vajalik selleks, et vähendada andmete esitajate halduskoormust ja tagada riigi tõhusam toimimine. Andmekogu kasutatakse seaduses, selle alusel antud õigusaktis või rahvusvahelises lepingus sätestatud ülesannete täitmiseks. Kui nende ülesannete täitmiseks on mõnes andmekogus juba vajalikud andmed olemas, siis tuleb neid andmeid ka kasutada, mitte täiendavalt küsida. Seetõttu on mõistlik seadusesse lisada põhimõte, et andmete kogumisel andmekogusse lähtutakse andmete ühekordse küsimise põhimõttest.\nValitsuse algatatud raamatupidamise seaduse muutmise seaduse eelnõuga (795 SE) muudetakse masintöödeldav arve avaliku sektoriga arveldamisel kohustuslikuks. Muudatuste eesmärk on vähendada töömahtu ja ajakulu avaliku sektoriga arveldamisel.\nTeise lugemise käigus tehti eelnõule kaks muudatusettepanekut. Üks muudatusettepanek täpsustab eelnõu teksti selliselt, et riigiraamatupidamiskohustuslasele, kohaliku omavalitsuse üksusele, avalik-õiguslikule juriidilisele isikule või raamatupidamiskohustuslasele, kelle üle eelnimetatutel on otseselt või kaudselt valitsev mõju või kes on hankija riigihangete seaduse § 5 tähenduses, peab e-arve esitama üksnes raamatupidamiskohustuslane.\nRaamatupidamiskohustuslaseks on Eesti Vabariik ühe avalik-õigusliku juriidilise isikuna, kohaliku omavalitsuse üksus, iga Eestis registreeritud era- või avalik-õiguslik juriidiline isik, füüsilisest isikust ettevõtja ja Eestis registrisse kantud välismaa äriühingu filiaal. Selle täpsustusega ei oleks e-arvete esitamise kohustust välismaa ettevõtjatel. See on vajalik seetõttu, et e-arvete saatmise võimalused ei pruugi olla samaväärselt head teistes riikides ja seetõttu e-arve nendelt nõudmine ei ole mõistlik.\nValitsuse algatatud kaubamärgiseaduse, tööstusomandi õiguskorralduse aluste seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõuga (793 SE) võetakse üle EL-i liikmesriikides kaubamärgiõigust ühtlustav vastav direktiiv. Kehtivas õiguses kaotatakse nõue, et kaubamärgina kaitstav tähis peab olema graafiliselt kujutatav. Kaubamärk on tähis, mille abil on võimalik eristada ühe ettevõtja kaupu või teenuseid teiste ettevõtjate sarnastest kaupadest või teenustest. Eelnõu lihtsustab mittetraditsiooniliste kaubamärkide, nt heli-, multimeedia- ja hologramm-märkide kaitsmist, kuna neid on edaspidi võimalik patendiametile esitada ka heli- või videofailina. Kehtiva õiguse kohaselt aga peab iga kaubamärki olema võimalik kujutada graafiliselt. Kehtiva õiguse järgi kontrollib kaubamärgi registreerimise käigus Patendiamet, et ei esineks kaubamärgi registreerimist takistavaid absoluutseid (nt tähisel puudub eristusvõime või see on üksnes kirjeldav) või suhtelisi (nt varasema äravahetamiseni sarnase kaubamärgi olemasolu) keeldumisaluseid. Eelnõu järgi Patendiamet edaspidi enam suhtelisi keeldumisaluseid ei kontrolli. Direktiivi nõuete täitmiseks viiakse apellatsioonikomisjon Justiitsministeeriumi juurest Patendiameti juurde. Kuna direktiiv nõuab, et komisjon asuks liikmesriigi tööstusomandi keskameti juures. Komisjon on sõltumatu organ, mis lahendab tööstusomandiga (kaubamärk, patent, tööstusdisainilahendus) seotud vaidlusi kohustusliku kohtueelse menetluse korras. Lisaks muudetakse apellatsioonikomisjoni ülesehitust. Senise kaheksaliikmelise komisjoni asemel nähakse ette kahest alalisest liikmest koosnev komisjon. Sarnaselt kehtiva süsteemiga lahendab komisjon ka edaspidi vaidlusi kolmeliikmelises koosseisus, kaasates vastava valdkonna eksperdina koosseisu täiendava liikme või liikmed. Eelnõu kohaselt laiendatakse ka komisjoni pädevust. Lisaks Patendiameti otsuste peale esitatud kaebustele ja kaubamärkide vaidlustamisavaldustele hakkab komisjon lahendama ka kaubamärgiomaniku ainuõiguse tühiseks või lõppenuks tunnistamise avaldusi ning teiste tööstusomandi esemete tühistamise avaldusi, mida praegu lahendavad maakohtud. Eelnõu kohaselt nähakse ette ka meetmed komisjoni menetluse kiiremaks ja tõhusamaks muutmiseks.\nValitsuse algatatud sadamaseaduse ja vedelkütuse seaduse muutmise seaduse eelnõu (780 SE) rakendatakse ELi määrus, millega loodi üleeuroopalisse transpordivõrku ehk TEN-Ti kuuluvates sadamates sadamateenuse osutamise raamistik ja sadamate finantstegevuse läbipaistvuse normid. Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrus jõustub 24. märtsil 2019.\nMäärusest tulenevalt lisatakse sadamaseadusesse nõuded sadamate pidajatele sadama kasutajate ja sidusgruppidega konsulteerimiseks. Konsulteerima peab sihtrühmadega juhul, kui kavandatakse muudatusi määruse (EL) 2017/352 artiklis 15 nimetatud valdkondades. Eelnõuga määratakse Konkurentsiamet lahendama määruse kohaldamisest tingitud kaebusi. Kehtestatakse kaebuste menetlemise kord ning sunniraha määramise võimalus, kui sadam ei täida rikkumise korral ettekirjutust.\nEestis kuuluvad üleeuroopalisse TEN-Ti võrku kümme sadamat: Tallinna Vanasadam, Paldiski Lõunasadam, Muuga, Paljassaare, Rohuküla, Heltermaa, Kuivastu, Virtsu, Pärnu ja Sillamäe sadam.\nEelnõuga viiakse sisse muudatus ka vedelkütuse seadusesse. Kuivõrd eelmise aasta 1. mail jõustunud seadusemuudatuse rakendamisel on selgunud, et ebatäpse terminikasutamise tõttu vedelkütuseseaduse §-s 21 lõikes 1 ei ole alates 2019. aasta 1. jaanuarist tarnijate vahel biokütuse statistilist ülekandmist võimalik teha biometaani arvelt. Biometaan on üks biokütuse liikidest ja eelnõuga parandatakse tekkinud viga.\nLäbirääkimistel võttis sõna Arto Aas Reformierakonna fraktsioonist.\nValitsuse algatatud muinsuskaitseseaduse eelnõu (684 SE) eesmärk on tasakaalustada riigi ja mälestise omanike õigusi ja kohustusi. Eelnõus rõhutatakse, et kultuuripärandi säilitamine ja väärtustamine on ühiskonna ühine kohustus.\nSelleks võtab riik enda kanda osa kulusid, mida peab kultuurimälestise omanik seoses mälestisega kandma. Näiteks hakatakse kultuurimälestise ja muinsuskaitsealal asuva ehitise omanikule hüvitama uuringule ja muinsuskaitselisele järelevalvele tehtud kulusid, samuti on seni mälestise omaniku kulul toimunud muinsuskaitse eritingimuste koostamine edaspidi Muinsuskaitseameti ülesanne. Lisaks mälestise säilitamise toetusele, mida on eraldatud ka kehtiva seaduse alusel, tekib täiendav võimalus toetada omandireformi käigus tagastatud ehitismälestiste säilimist omandireformi reservfondist.\nEelnõus on kirjas, et ajaloolises keskkonnas tehtavate muudatuste puhul tuleb arvestada puuetega inimeste erivajadustega ning täpsustatakse, et mälestisel töid tehes kasutatakse algupäraseid materjale ja traditsioonilisi tehnoloogiaid võimalusel ja põhjendatud juhtudel.\nMitmel pool rõhutatakse omaniku kaasamise vajadust otsuste tegemisel ning pööratakse tähelepanu menetluse lihtsustamisele, näiteks jäetakse mõningate tegevuste (osad tööd ja uuringud) puhul välja senine kohustus taotleda tegevusluba ja see asendatakse teavituskohustusega.\nEelnõuga soovitakse tähtsustada nõustamis- ja ennetustegevust.\nEelnõu on kavandatud jõustuma seadusena 1. mail 2019.\nLäbirääkimistel võtsid sõna Yoko Alender Reformierakonna fraktsioonist, Jüri Jaanson Reformierakonna fraktsioonist, Viktoria Ladõnskaja-Kubits Isamaa fraktsioonist ja Krista Aru Vabaerakonna fraktsioonist.\nIsamaa fraktsioon tegi ettepaneku eelnõu teine lugemine katkestada. Ettepaneku poolt hääletas 14 Riigikogu liiget ja vastu oli 30 liiget. Ettepanek ei leidnud toetust ja seega eelnõu teine lugemine lõpetati.\nValitsuse algatatud kõrgharidusseaduse eelnõu (725 SE) korrastab ja lihtsustab kõrgharidusega seonduvaid regulatsioone. Eelnõu suurendab paindlikkust nii üliõpilaste kui ka kõrgkoolide jaoks, soodustab kõrgkoolide vahelist koostööd, tugevdab ülikoolide ja ühiskonna seoseid ning võimaldab akadeemilistele töötajatele atraktiivse karjäärimudeli kujundamist.\nEelnõuga ei muudeta kõrgharidussüsteemi põhialuseid, see tähendab tasuta õpet, kõrgkoolide ulatuslikku autonoomiat ja kolmeastmelist kõrgharidusõpet.\nEelnõus luuakse akadeemilise töötaja ametikoha regulatsioon, mis võimaldab luua kõrgkoolides ja teadusasutustes selged karjäärimudelid. Eelnõus tuuakse välja, et kõrgeimal ametikohal töötajate (professor, teadur) eeldatava haridusnõue on reeglina doktorikraad. Lisaks täpsustatakse ka akadeemilise töötaja puhkuse pikkust (üldjuhul 42 või 56 päeva) ja korrastatakse emeriteeriumise reeglid.\nEelnõu on kavandatud jõustuma seadusena 1. septembril 2019.\nLäbirääkimistel võttis sõna Krista Aru Vabaerakonna fraktsioonist.\nValitsuse algatatud Tallinna Ülikooli seaduse eelnõuga (726 SE) kehtestatakse Tallinna Ülikooli seadus, millega nähakse ette ülikooli eesmärk, ülesanded, juhtimise ning rahastamise alused. Eelnõu on seotud kõrgharidusseaduse eelnõuga.\nEelnõuga nähakse ette ülikooli vastutusala haridus-, humanitaaria-, loodus- ja sotsiaalteadustes, samuti kunstis, õpetajakoolituses ja kasvatusteadustes. Eelnõuga uuendatakse ülikooli juhtimisstruktuuri. Nähes ette, et ülikooli juhtorganid on nõukogu, senat ja rektor.\nEelnõu järgi on ülikoolis strateegilisi otsuseid tegev ja väliseid liikmeid kaasav üheteistkümneliikmeline nõukogu, kelle koosseisu määrab viieks aastaks valitsus. Kehtiva ülikooliseaduse regulatsiooni järgi on nõukogu akadeemiline otsustuskogu, kuhu väliseid liikmeid ei kaasata ja ülikoolivälised liikmed kuuluvad kuratooriumi, mille koosseisu määrab valitsus.\nEelnõuga nähakse täiendavalt ülikooli juhtorganina ette senat, kes on vastutav õppe- ning teadus- ja arendustegevuse küsimustes. Senatil on õigus anda oma pädevuse piires välja määrusi ja võtta vastu otsuseid. Rektor ülikooli juhtorganina ja senati esimehena vastutab ülikooli põhikirja, arengukava ja eelarve täitmise eest.\nÜlikooli tegevust rahastatakse riigieelarvest ja rahastamise aluseid ei muudeta. Võrreldes kehtiva õigusega nähakse eelnõus ette muudatus erakooli või eraõigusliku teadus- ja arendusasutuse asutamise kohta. Kui praegu on selle asutamine võimalik juhul, kui tegemist on sihtasutusega, mille üheks asutajaks on riik, siis eelnõu järgi ei ole ülikooli asutatud eraõiguslikul juriidilisel isikul õigust asutada erakooli või eraõiguslikku teadus- ja arendusasutust.\nValitsuse algatatud Eesti Maaülikooli seaduse eelnõuga (727 SE) kehtestatakse Eesti Maaülikooli seadus, millega nähakse ette ülikooli eesmärk, ülesanded, juhtimise ning rahastamise alused. Eelnõu on seotud kõrgharidusseaduse eelnõuga.\nEelnõuga nähakse ette ülikooli vastutusala maaelu ja maamajanduse arendamisega seotud valdkondades. Eelnõuga uuendatakse ülikooli juhtimisstruktuuri nähes ette, et ülikooli juhivad nõukogu, senat ja rektor. Eelnõu järgi on ülikoolis strateegilisi otsuseid tegev ja väliseid liikmeid kaasav seitsmeliikmeline nõukogu, kelle koosseisu määrab viieks aastaks valitsus. Kehtiva ülikooliseaduse regulatsiooni järgi on nõukogu akadeemiline otsustuskogu, kuhu väliseid liikmeid ei kaasata ja ülikoolivälised liikmed kuuluvad kuratooriumi, mille koosseisu määrab valitsus. Eelnõuga nähakse täiendavalt ülikooli juhtorganina ette senat, kes on vastutav õppe- ning teadus- ja arendustegevuse küsimustes. Senatil on õigus anda oma pädevuse piires välja määrusi ja võtta vastu otsuseid. Rektor ülikooli juhtorganina ja senati esimehena vastutab ülikooli põhikirja, arengukava ja eelarve täitmise eest.\nValitsuse algatatud Eesti Kunstiakadeemia seaduse eelnõuga (730 SE) kehtestatakse Eesti Kunstiakadeemia seadus, millega nähakse ette akadeemia eesmärk, ülesanded, juhtimise ning rahastamise alused. Eelnõu on seotud kõrgharidusseaduse eelnõuga.\nEelnõuga nähakse ette akadeemia vastutusala kunsti, disaini ja arhitektuuri valdkondades, samuti tuuakse välja kõrgkooli ülesanne viljeleda kunsti ja teadust, mille hulka kuulub ka spetsiifiline teadusvorm – loomeuurimus. Eelnõuga uuendatakse akadeemia juhtimisstruktuuri nähes ette, et akadeemia juhtorganiteks on nõukogu, senat ja rektor. Eelnõu järgi on akadeemias strateegilisi otsuseid tegev ja väliseid liikmeid kaasav üheksaliikmeline nõukogu, kelle koosseisu määrab viieks aastaks valitsus. Kehtiva ülikooliseaduse regulatsiooni järgi on nõukogu akadeemiline otsustuskogu, kuhu väliseid liikmeid ei kaasata ja ülikoolivälised liikmed kuuluvad kuratooriumi, mille koosseisu määrab valitsus.\nEelnõuga nähakse täiendavalt akadeemia juhtorganina ette senat, kes on vastutav õppe- ning teadus- ja arendustegevuse küsimustes. Senatil on õigus anda oma pädevuse piires välja määrusi ja võtta vastu otsuseid. Rektor akadeemia juhtorganina ja senati esimehena vastutab akadeemia põhikirja, arengukava ja eelarve täitmise eest.\nAkadeemia tegevust rahastatakse riigieelarvest ja rahastamise aluseid ei muudeta. Võrreldes kehtiva õigusega nähakse eelnõus ette muudatus erakooli või eraõigusliku teadus- ja arendusasutuse asutamise kohta. Kui praegu on selle asutamine võimalik juhul, kui tegemist on sihtasutusega, mille üheks asutajaks on riik, siis eelnõu järgi ei ole akadeemia asutatud eraõiguslikul juriidilisel isikul õigust asutada erakooli või eraõiguslikku teadus- ja arendusasutust.\nValitsuse algatatud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia seaduse eelnõuga (728 SE) kehtestatakse Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia seadus, millega nähakse ette akadeemia eesmärk, ülesanded, juhtimise ning rahastamise alused. Eelnõu on seotud kõrgharidusseaduse eelnõuga.\nEelnõuga nähakse ette akadeemia vastutusala muusika ja teatrikunsti valdkondades, samuti akadeemia roll muusikaalase üldhariduse ja kutsehariduse edendamisel. Eelnõuga uuendatakse akadeemia juhtimisstruktuuri nähes ette, et akadeemia juhtorganiteks on nõukogu, senat ja rektor. Eelnõu järgi on akadeemias strateegilisi otsuseid tegev ja väliseid liikmeid kaasav seitsmeliikmeline nõukogu, kelle koosseisu määrab viieks aastaks valitsus. Kehtiva ülikooliseaduse regulatsiooni järgi on nõukogu akadeemiline otsustuskogu, kuhu väliseid liikmeid ei kaasata ja ülikoolivälised liikmed kuuluvad kuratooriumi, mille koosseisu määrab valitsus. Eelnõuga nähakse täiendavalt akadeemia juhtorganina ette senat, kes on vastutav õppe- ning teadus- ja arendustegevuse küsimustes. Senatil on õigus anda oma pädevuse piires välja määrusi ja võtta vastu otsuseid. Rektor akadeemia juhtorganina ja senati esimehena vastutab akadeemia põhikirja, arengukava ja eelarve täitmise eest.\nEesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsiooni esitatud Riigikogu otsuse “Rahvahääletuse korraldamine ÜRO globaalses rändepaktis osalemise küsimuses” eelnõu (764 OE) eesmärk on korraldada ÜRO globaalse rändepakti osalemise küsimuses rahvahääletus.\nLäbirääkimistel võtsid sõna Martin Helme Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsioonist ja Oudekki Loone Keskerakonna fraktsioonist.\nJuhtivkomisjoni ettepanek oli eelnõu esimesel lugemisel tagasi lükata. Ettepaneku poolt hääletas 14 Riigikogu liiget ja vastu oli 14 liiget. Ettepanek ei leidnud toetust ja eelnõu läbis esimese lugemise.\nÜhe eelnõu teine lugemine katkestati:\nValitsuse algatatud tubakaseaduse ning alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse muutmise seaduse eelnõuga (775 SE) võetakse üle EL-i tubakadirektiivi kaks artiklit, mille alusel hakatakse 20. maist 2019 rakendama üleeuroopalist tubakatoodete tuvastamise ja jälgimise süsteemi. Süsteemi eesmärk on anda liikmesriikide ja komisjoni käsutusse tõhus vahend tubakatoodete ebaseadusliku kaubanduse vastu võitlemiseks.\nLäbirääkimistel võtsid sõna Toomas Kivimägi Reformierakonna fraktsioonist, Aadu Must Keskerakonna fraktsioonist, Andres Metsoja Isamaa fraktsioonist, Madis Milling Reformierakonna fraktsioonist, Tarmo Kruusimäe Isamaa fraktsioonist, Eiki Nestor Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioonist ning Helmen Kütt Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioonist.\nEelnõule tehti teise lugemise käigus mitmeid muudatusettepanekuid, mida täiskogu istungil läbi hääletati. Hääletustulemuste järel tegi eelnõu algataja ettepaneku eelnõu teine lugemine katkestada. Kuna ettepaneku tegi eelnõu algataja, siis hääletamist ei toimunud. Seega eelnõu teine lugemine katkestati.\nMuudatusettepanekute tähtaeg on 27. veebruar kell 17.15.\nEesti Vabaerakonna fraktsiooni algatatud käibemaksuseaduse täiendamise seaduse eelnõu (763 SE) nägi ette kehtestada käibemaksu maksustamisperioodiks kuni kümne töötajaga väikeettevõtjatele, mille käive on kuni 200 000 eurot aastas, üks aasta. Kui kuni kümne töötajaga väikeettevõtte käive on 200 000 – 2 000 000 eurot aastas, oleks pikenenud käibemaksu maksustamisperiood kuni kolme kuuni. Põhjendusena toodi, et pikem käibemaksu maksustamisperiood vähendaks väikeettevõtjate ning Maksu- ja Tollimeti halduskoormust.\nJuhtivkomisjoni ettepanek oli eelnõu esimesel lugemisel tagasi lükata. Ettepaneku poolt hääletas 45 Riigikogu liiget, vastu oli 12 liiget ja erapooletuid liikmeid oli 1. Seega langes eelnõu menetlusest välja.\nIstung lõppes kell 00.04.\nIstungi stenogramm http://stenogrammid.riigikogu.ee/et/201902131400.


Kauplemisplatvorm - MetaTrader 4 (MT4) MultiTerminal - Lae alla - RoboForex\nMetaTrader4'i MultiTerminal – on vahend, mis aitab teil hallata oma kauplemistehin Liikmete Alast tõhusamalt. MultiTerminal muudab kaupleja töö palju lihtsamaks, sest see annab võimaluse kauplemiseks mitmetel sama tüüpi kauplemiskontodel.\nRoboForex MultiTerminal võimaldab töötada paljudel kontodel samas kauplemisserveris. Nupule vajutades saate edastada tellimuse mitmele kontole samal ajal ja MultiTerminal jaotab automaatselt tellimuste mahtusid vastavalt jooksvale kasumile, saldole ja vabadele vahenditele igal kontol.\nRoboForex MultiTerminali eripärased funktsioonid:\nKuni 128 päriskontot ja kuni 10 demokontot samal ajal.\nPositsioonide avamine mitmel kontodel ühe klõpsuga.\n5 viisi tellimuse mahu jaotamiseks kontode vahel uute korralduste esitamisel.\nSüsteemi sisearuanded lõpetatud tehingute kohta.\nKorralduse täitmise kolm viisi.\nEri liiki tellimusi (turul, ootel, peata korraldused ja teised).\nOsaline või täielik positsiooni sulgemine.\n"Sulge tellimusega" ja "Mitu sulgemist tellimusega".\nKonto seisundi jälgimine ja võimalus avada positsiooni võimalusega muuta avatud positsioone ja määrata neile Stop Kahjum ja Võta Kasum tasemed.\nKauplemiskonto tehingute ajalugu.\nMultiTerminal on lihtne ja mugav platvorm, mis sisaldab kõiki MetaTrader4 funktsionaalseid võimeid (sealhulgas mitmekeelne kasutajaliides) ja aitab isegi kogemusteta kauplejatel väga kiiresti tegevusega alustada.\nLae MultiTerminal Ava konto\nPange tähele, et leiate üksikasjaliku "Kasutusjuhendi" MultiTerminali jaoks valides "Abiteemad" Abi menüüs või vajutades F1 klahvi klaviatuuril.


Hea toit, parem elu!: January 2009\nSpinat annab klassikalisele seene-kitsejuustu kooslusele uue meki ja miks mitte ciabatta asemel röstitud musta leiba proovida.Vaja läheb (neljale):4 suurt portobello seent150 g kitsejuustu (4 viilu)2 šalottsibulat2 küüslauguküüs100 g spinatit1 spl õlimusta pipartHaki sibul ja küüslauk peeneks. Eemalda seenejalad ning haki peeneks. Kuumuta pannil õli ning prae sibulad, küüslauk ja hakitud seenejalad. Lisa spinat umbes 1 minutiks (kui kasutad külmutatud spinatit, siis keeda enne mõned minutid). Jaota segu võrdselt seentele, tõsta peale kitsejuustuviil. Küpseta 225 kraadises ahjus 10-15 minutit. Serveeri röstitud ciabattaviilul värske salatiga.Allikas: BBC GoodFood\nKerge juurviljasupp valmib kiiresti ja on mõnusalt idamaise mekiga. Garam masala on ise piisavalt vürtsine, aga terava tulemuse saamiseks võib supile ½ tl tšillihelbeid lisada.\n100 g (külmutatud) rohelisi ube\n800 ml juurviljapuljongit\nmaitsestamata jogurtit (soovi korral)\nKuumuta poti põhjas õli, lisa peenekshakitud sibul ja küüslauk ning riivitud ingver. Prae 2 minutit, lisa garam masala maitseaine ja prae veel 1 minut. Lisa puljong ja tükeldatud porgandid. Keeda madalal tulel 10 minutit, lisa kikerherned ja kuumuta veel 2 minutit. Püreesta saumikseriga väga kergelt otse potis (nii jäävad mõned herned-porgandid kenasti terveks). Lisa juurde rohelised oad ja keeda veel umbes 3 minutit. Serveeri maitsestamata jogurti ja hakitud koriandriga.\nMahlane porgandikook on ideaalne teekõrvane. Soovi korral võib koogile 250 g konservananassitükikesi tükikesi lisada, hästi sobivad ka kuivatatud aprikoosid ja rosinad. Toorjuustu asemel võib hoopis marcarponet kasutada.Vaja läheb (kümnele): 300 g jahu 2 tl kaneeli ½ tl söögisoodat 1 tl küpsetuspulbrit 200 g muscovado suhkrut 4 muna 250 ml õli 1 apelsini riivitud koor 1 sidruni riivitud koor 200 g peenelt riivitud porgandit 150 g kreeka pähkleid 125 g võid50 g tuhksuhkrut 250 g toorjuustuVooderda 24-26 cm koogivorm küpsetuspaberiga. Sega omavahel jahu, kaneel, söögisooda ja küpsetuspulber. Sega juurde suhkur. Klopi munad koos õli ja riivitud tsitrusekoortega. Lisa riivitud porgand ja vala jahuseguga kokku. Sega sisse hakitud kreeka pähklid (soovi korral ka nt ananassitükid). Küpseta 140 kraadises ahjus umbes 1 tund ja 20 minutit. Kook on valmis siis, kui keskele torgatud hambatikk täiesti puhtaks jääb. Peale valmimist lase jahtuda.Katte valmistamiseks sega toasoe või ja tuhksuhkur kohevaks, seejärel lisa kreemjuust. Kui segu on liiga vedel, siis pane umbes pooleks tunniks külma, aga tõenäoliselt võib kohe koogile kanda.Allikas: BBC GoodFood\nRoheline Tai karri koriandri-laimi riisiga\nEsialgu paistab, et roaga on tükk tegemist, aga tulemus on seda kindlasti väärt. Pasta valmistamises pole iseenesest midagi keerulist, oluline, et värsked koostisained leiaks. Värske karripasta maitse on peajagu poesmüüdavatest üle, kuigi viimane tuleb tõenäoliselt soodsam. Pildiloleva karri sees ei ole krevette ega kana, kuid toekama eine jaoks võiks siiski midagi lihalist kasutada.\n400 grammi kuningkrevette või broilerifileed (soovi korral)\n1 spl maapähkliõli (või taimeõli)\npihutäis (külmutatud) rohelisi ube\nROHELISE KARRI PASTA\n4 rohelise sibula pealset või 2 šalottsibulat\n2-3 värsket rohelist tšillikauna\n1 tl koriandriseemneid (või jahvatatud koriandrit)\n8 värsket või kuivatatud laimilehte (soovi korral)\nAURUTATUD RIIS KORIANDRI JA LAIMIGA\n200 grammi riisi\n2spl extra virgin oliivõli\nKarripasta tegemiseks lõika sidrunheina rohelised ja puised otsad ära (umbes pool või 2/3 varrest), eemalda pealmised lehed kuni veidi pehmem sisu paistab. Pressi kas käeselja või näiteks taignarulliga pehmemaks. Lõika ära umbes 10 cm rohelise sibula otsast. Poolita tšilli ja eemalda seemned. Koori ja tükelda küüslauk ja ingver. Pane mõni oks koriandrit kõrvale. Ülejäänu purusta koos sidruniheina, rohelise sibula, tšilli, küüslaugu, ingveri, koriandriseemnete ja laimilehtedega (juhul kui kasutad) köögikombainis. Lisa soja- ja kalakaste ning püreesta ühtlaseks pastaks. Juhul kui köögikombaini majapidamises ei leidu, siis võib kõik koostisosad noaga imepeeneks hakkida või hoopis uhmerdada.\nKarri valmistamiseks kuumuta pann kõrgel tulel, lisa maapähkli- ja seesamiõli ning seejärel kuningkrevetid või sõrmejämedusteks tükkideks lõigatud kana. Lisa karripasta ning kuumuta krevettide puhul 30 sekundit ja kana puhul umbes 8 minutit. Seejärel lisa kookospiim ja rohelised oad. Lase paariks minutiks keema, vajadusel hauta kuni oad pehmed. Soovi korral lisa veel sojakastet. Suru laim vastu tööpinda ja veereta pisut, et mahlad lahti läheks. Poolita laim ja pressi mahl pannile. Lisa peenekshakitud punane tšilli ja serveerimisel kaunista koriandrilehtedega.\nKoheva riisi jaoks lase suur potitäis soolaga maitsestatud vett keema. Loputa riisi jooksva vee all umbes 1 minut, et see hiljem kleepuv ei jääks. Pane riis keevasse vette, oota kuni terad hakkavad vees ringi „tantsima”, sellest hetkest keeda 5 minutit. Kurna riis sõela sees. Pane nüüd poti põhja 2,5 cm vett, aja korraks uuesti keema ning seejärel jäta aeglasele tulele podisema. Kata sõel kas kaane või fooliumiga ja aseta poti peale. Auruta nõnda 8-10 minutit. Samal ajal eemalda koriandrilehed varte küljest ja haki peeneks. Riivi laimi koor ja lõika laim pooleks. Kui riis valmis, sega hulka hakitud koriander, laimi riivitud koor ja mahl. Lisa umbes 2 spl extra virgin oliivõli ning maitsesta soola ja pipraga.\nAllikas: Jamie Oliver "Ministry of Food"\nSee lambakarri pärineb Põhja-Indiast. Lamba asemel võib kasutada ka looma-või kanaliha, viimase puhul tuleks siis hautamisaega vastavalt vähendada. Roa kõrvale sobib kurgist, maitsestamata jogurtist ja mündist valmistatud raitat pakkuda.\nVaja läheb (neljale): 800 grammi\n2 cm kuubikuteks lõigatud lamba välisfileed 2 supilusikatäis taimeõli\n2 keskmist sibulat 5 tükki nelki 3 kardemonikauna 2 loorberilehte 1 kaneelikang 1 spl koriandriseemneid (või 1 tl jahvatatud koriandrit) 1 spl paprikapulbrit 3 cm pikkune jupp riivitud ingverit 2 tl Garam Masala maitseainesegu ½ tl jahvatatud tšillihelbeid ½ tl jahvatatud kurkumit\n2 purustatud küüslauguküünt 250 grammi hakitud kirsstomateid 1,5 tassi vett ½ tl soola\nPruunista pannil lambalihatükid (umbes 5 minutit) 1 spl õliga ja eemalda pannilt. Lisa ülejäänud õli, peeneks hakitud sibul, nelk, kardemon ja loorberilehed. Kuumuta umbes 4 minutit kuni sibul hakkab pruunistuma. Lisa koriandriseemned, paprikapulber, riivitud ingver, Garam Masala, jahvatatud tšillihelbed ja kurkum. Kuumuta 1 minut. Lisa lammas, kirsstomatid, vesi ning sool ja lase keema. Seejärel kata kaanega ning lase 1,5 tundi haududa kuni liha pehme. Lisa pool hakitud värskest koriandrist ja serveeri riisiga. Kaunistuseks raputa peale ülejäänud koriander.\nSellest koguses saab suure plaaditäie mahlast porgandipirukat. 26 cm läbimõõduga koogivormi jaoks on vaja umbes pool sellest kogusest.Vaja läheb:200 grammi pehmet võid5 dl nisujahu2 muna1 kilo koorimata porgandeid2 dl keedetud riisi4 keedetud muna3 keetmata muna250 grammi riivitud juust5 dl hapukoortpisut suhkrutsoola1 muskaatpähkelkardemoni (soovi korral)Näpi või, jahu ja munad ühtlaseks massiks, rulli veidi lahti ning suru ahjuplaadi põhja.Koori ja keeda porgandid, riivi. Haki keedetud munad peeneks, sega riivitud porgandi ja riisiga. Sega ühtlaseks massiks ning lisa toored munad. Maitsesta soola, suhkru, riivitud muskaatpähkli ja kardemoniga. Lisa hapukoor, sega ning vala täidis taignale (eelküpsetada pole vaja). Kata riivjuustuga ning küpseta 175 kraadi juures 50-60 minutit.\nRammus tort, mida eriti üle ühe tüki süüa ei jaksa. Kirsse võib üleöö meelepärases alkoholis (rumm, konjak) marineerida, et tordile pisut teravust anda. Apelsinikoore võib kas sidruni või lami omaga välja vahetada. Huvitava maitse saab kui Digestive küpsiste asemel piparkooke kasutada.Vaja läheb (kaheteistkümnele):200 grammi Digestive küpsiseid100 grammi võid600 grammi Philadelphia toorjuustu600 ml vahukoort400 grammi piimašokolaadi200 grammi kivideta (kompott) kirsse2 apelsini riivitud koor2 spl suhkrut4 lehte želatiini12 füüsalitVooderda 26 cm läbimõõduga koogivormi põhi ja seinad küpsetuspaberiga. Purusta küpsised ja sega hulka sulatatud või. Suru koogivormi põhja ning pane umbes tunniks külmkappi.Pane toorjuust kaussi ja vahusta veidi. Teises kausis vahusta 400 ml vahukoort 2 spl suhkruga. Sega omavahel toorjuust ja vahukoor. Sulata šokolaad vesivannis ning lisa pidevalt segades toorjuustusegule. Riivi sisse 2 apelsini koor. Lisa poolitatud kivideta kirsid. Leota želatiini 5 minutit külmas vees, pigista vesi välja ja sega vähese keemistemperatuuril veega. Lisa segule. Vala toorjuustusegu koogivormi ja pane üheks ööks külmkappi.Enne serveerimist kaunista vahukoore ja füüsalitega.\nTore nõukaaegne purukook, mis on vaatamata tagasihoidlikule koostisele väga maitsev. Pohlamoosi või vabalt oma lemmikmoosiga asendada või erinevaid keediseid omavahel segada. Kooki võib valmistada ka kohupiimaga.\n2,5 spl piima või koort\n1 purk pohlamoosi\nHaki või, suhkur ja sool omavahel läbi. Lisa sooda ja äädikaga segatud jahu ning piim või koor. Näpi ühtlaseks purutainaks, vajadusel lisa jahu. Pudista umbes 2/3 võiga määritud ahjuplaadile, pane moos peale, pudista üle järelejäänud tainaga. Küpseta 200 kraadises ahjus 35-40 minutit.\nAllikas: Vanaemade kokaraamat 2008\nVaja läheb (neljale): 2 suuremat broilerifileed 225 grammi vesikastaneid (vees) 100 grammi rohelisi ube (külmutatud) 150 grammi munanuudleid 1-2 kanapuljongi kuubikut 1 laimi mahl ½-1 värske punane tšillikaun 1 cm pikkune jupp ingverit 2 küüslauguküünt 3-4 naati rohelist sibulat 2 spl sojakastet 2 tl Hiina viie vürtsi segu soola-pipart oliivõli\nInspiratsioon: Jamie’s Ministry of Food Print Friendly


Vooremaa AS Palmako soovib oma Puhu tehast laiendada\nAS Palmako soovib oma Puhu tehast laiendada\nTallinna-Tartu maantee lähedus võib olla tööstusettevõttele ärieeliseks, kuid samas ka piiranguks. Nii on juhtunud Põltsamaa vallas Puhu ristis asuva puitmaju tootva ettevõttega Palmako AS, mille territooriumile sisenevad ja sealt väljuvad veokid ei meeldi eriti liikluse turvalisuse üle muret tundvale maanteeametile. Seepärast algatas ettevõte detailplaneeringu, millega muuhulgas plaanitakse luua turvalisem lahendus ligipääsuks Tallinna-Tartu maanteele.\nEelmisel neljapäeval toimunud Põltsamaa vallavolikogu koosolekul võeti vastu Palmako AS tootmiskompleksi detailplaneering ja suunati see avalikule väljapanekule.\nPlaneeringuala paikneb Põltsamaa linnas, kinnistutel Jõgeva mnt 29, Jõgeva mnt 29d, Jõgeva mnt 31 ja Jõgeva mnt 31a ligikaudu 9,2 hektari suurusel alal. Dokumendist saab lugeda, et planeeritavale alale soovitakse ehitada tootmishooneid ja platse. Samuti soovitakse rajada uued juurdepääsuteed avalikele teedele.\nKoostöös maanteeametiga leiti, et praegusest turvalisema ligipääsu saab tehasele rajada Põltsamaa Lustivere maantee kaudu, kasutades selleks Töökoja tee ja Kassi kinnistuid.\nKuna kõnealusel territooriumil asub Alastvere peakraav, siis tuli taotleda selle ehituskeeluvööndi vähendamist. Ka muudab detailplaneering senise Jõgeva mnt 31 kinnistu maakasutuse ärimaast tootmismaaks. Detailplaneering on saanud kooskõlastuse kõikidelt vajalikelt ametkondadelt.\nTegemist tulevikku suunatud planeeringuga\nAS Palmako esindaja kinnitusel kohe veel midagi ehitama ei hakata, pigem on tegu tulevikuplaanide ettevalmistamisega. Ettevõte andis teada, et vastavalt esitatud detailplaneeringule on neil lähitulevikus soov oma olemasolevat Puhu ristis asuvat tootmiskompleksi laiendada. Esialgse plaani kohaselt võiks saada juurde ehitatud kuni kaks tootmishoonet – üks kuni 4600 m2 ja teine 2900 m2. Samuti on vajadus juurde rajada kinnist laopinda, pikendades olemasolevat PVC halli 1400m2 ja ehitades juurde 3600m2. Lisaks on kinnistule planeeritud 540m3 veemahuti.\n„Tootmise laiendamine annaks võimaluse rajada kinnistule ka uued juurdepääsuteed ja uue sõiduautode parkla Põltsamaa-Lustivere maantee poolt. See vähendaks liikluskoormust Tallinna-Tartu maanteel, kust praegu tootmishoonete juurde pääseb,“ vahendas Palmako kommunikatsioonijuht Ingrid Lamp ettevõtte plaane.\n„Investeeringuga edasi liikumine ja reaalsete ehitustöödega alustamine sõltub suuresti turu- ja majanduskonjunktuurist. Ja loomulikult peab esitatud detailplaneering volikogu poolt enne ka kinnitatud ja kehtestatud saama.\nDetailplaneering on tehtud ettevõtte pikaajalisi müügieesmärke ja järgmise viie aasta arenguvisiooni silmas pidades. Soovime arendada nii aiapuidu kui ka tehasemaja tootmismahte. Esialgu keskendume eelkõige aiatoodete mahu kasvatamisele.“\nLaiendus loob piirkonda uusi töökohti\nPalmako Puhu tehases toodetakse aiamaju, laste mängumaju, aiapiirdeid ja aiaelemente, puidust aiamööblit ning ka eelmainitud toodete komponente, muu hulgas aiamajade aknaid ja uksi. Suurenevad mahud vajavad ka suuremat tootmispinda. Kohalikele elanikele tähendab laienev tootmine kindlasti täiendavaid töökohti kodu lähedal. Lisaks hoonetele investeerib Palmako järjepidevalt ka tootmise automatiseerimisse, tootearendusse, tööohutusse ja töökeskkonda.\nVolikogus vastu võetud detailplaneering on avalikuks aruteluks väljas ajavahemikus 16. detsembrist 2019 kuni 16. jaanuarini 2020. Kõik, kellel on selle kohta oma mõtteid või ettepanekuid, peavad need esitama vallavalitsusele hiljemalt uue aasta 20. jaanuariks. Siis saab neid 23. jaanuaril toimuval avaliku arutelu koosolekul ka ühiselt läbi arutada.\nLoodetavasti osaleb sellel arutelul rohkem kodanikke kui eelmisel, 2018. aasta maikuus toimunud sama teemat puudutanud arutelul. Siis ei saabunud koosolekule Palmako esindaja sõnul mitte ühtki vallakodanikku.\nAS Palmako on Eesti juhtiv freesprussist aiamajade, liimpuidu, ümarfreesitud ja süvaimmutatud puittoodete tootja ja turustaja. Lisaks kuuluvad Palmako tootevalikusse veel puitkarkasskonstruktsiooniga elumajad ning küttegraanulid. Ettevõtte neljas tehases valmib üle 51 000 puitmaja, ligi 27 000 m3 liimpuittooteid, üle 24 000 m3 süvaimmutatud aiatooteid ning 46 000 tonni graanuleid aastas, mis turustatakse laialdase edasimüüjate võrgustiku kaudu peamiselt Euroopas.\nAS Palmako kuulub Eesti suurimasse puidu- ja metsatööstuskontserni Lemeks Grupp.


Andres Piirsoo: saarlastele panen kaks plussi rohkem, aga küsin ka kaks korda rohkem - Saarte Hääl\nTeadur Andres Piirsoo räägib, et huvi bioloogia vastu on tal alati olnud. Seda oli süvendanud Kuressaares elav loodusesõber ja asjaarmastajast ornitoloog Helmut Adrat, kes noortele koolipoistele lindude tundmist õpetas. Kuid 1966. aastal, pärast tollase Kingissepa 1. keskkooli lõpetamist, otsustas ta esialgu siiski teoreetilist füüsikat õppima minna.\n“Kartsin, et minust saab õpetaja, kui ma bioloogiat õppima lähen,” selgitab Piirsoo. Ja räägib, et valis füüsika oma keskkooliõpetaja innustusel. “Kurgpõld oli legendaarne õpetaja, kes oli oma ala virtuoos. Samas oli tolle aja kooliprogrammi bioloogia väga “õhuke”. Oli üldbioloogia õpik, mis oli täis vasturääkivusi, geneetikat selles ei tunnistatud.”\nAndres Piirsoo vanemad elasid Kuressaares. Ema oli rätsep, isa puutöömeister. Need olid ametid, mis andsid leiva lauale, ja neid peab väärikaks rakkude uurimisega tegelev teadlane tänaseni. Vanemad ei osanud või ei tahtnud poega edaspidiste õpingute osas suunata, kuid nüüd tagantjärele tundub, et küllap oleksid vanemad eelistanud tema kodusaarele jäämist. Aga elu tahtis teisiti.\nMeri on võluv, aga üksluine\nTartus merd ei ole. Selle puudumine Andresele nii oluline polegi. Kui ta aga reisimas käib ja meri on läheduses, läheb ta mere äärde alati. “Meremeheks pole ma tahtnud kunagi saada,” ütleb see Saaremaal sündinud-kasvanud mees. “Meri on küll võluv, aga küllaltki üksluine, maa – see on palju huvitavam. Kuigi bioloogiliselt on meri liikide poolest oluliselt rikkam kui maa.”\nÜlikoolis arstitudengeid õpetav Piirsoo leiab, et Tartu on väga hea keskkond elamiseks ja töötamiseks, kuigi ta mõlemad pojad on elukohaks valinud Tallinna. “Tartus on mugavam ja parem kui pealinnas. Siin on akadeemilisem, rahulikum,” kinnitab Piirsoo. Oma tõeliseks kodulinnaks peab ta aga ikkagi Kuressaaret, kus on ta kodumaja ja kus veedab pea kõik oma suved.\nTartu akadeemilisusega seostatakse esmajoones teadust. “Teadus on tegelikult ju loomine,” selgitab Piirsoo. “Eksperimentaalteaduse esindajana on mul teatud pessimistlik hoiak tõeliselt uue loomise võimaluse suhtes Eestis, sest finantsid on siin lihtsalt liiga väikesed. Seega, kui sul siin tekib idee, siis võid peaaegu kindel olla, et see tehakse mujal enne ära kui Eestis.” See kurvastab.\nPiirsoo sõnul ei panusta ükski teine maailma riik nii palju teaduse arengusse kui USA ja nendega me võistelda ei suuda. “Nemad seal ei tea suurt midagi Euroopa teadusest, nad teevad oma asja!” ütleb Piirsoo ja selgitab, et kuigi teadus on ülemaailmne, on USA teadlased just nende mahukate finatseeringute tõttu teistest suhteliselt sõltumatud ja edukad.\nHobide poolest rikas mees\nHobidest rääkides mainib teadlane esimesena looduses käimist ja linnuvaatlusi. Saaremaal elava sõbra Hillar Lipuga on tal läbi käidud paljud Saaremaad ümbritsevad väikesaared. See huvi seostub tihedalt fotograafiaga. Nüüdseks on tal kogunenud arvestatav Eesti looduse, aga ka teiste maade pildiarhiiv.\nEnamasti ongi ta pildistanud loodust, reisidel meeldib talle aga jälgida inimesi ja neid pildile saada. “Jaapan on täiesti erinev maa, sinna läheksin kohe tagasi! Väga stiilne maa,” räägib Andres Piirsoo vaimustunult. “Austraalias olen ka käinud, aga seal on keskkond juba väga Euroopa ja Ameerika mõjudega.”\nKa ehitamist peab Piirsoo oma hobiks. Tema isa ehitas maja Kuressaarde, Andres ehitas maja Tartu lähedale ja renoveeris kodumaja Kuressaares. Mehe üks poegadest ehitab praegu maja Saaremaale. “Mulle lihtsalt meeldib ehitada, see on üks väga huvitav ala,” kiidab Piirsoo.\nOmal ajal asutatud firmaga seotud tegevus on samuti kujunenud teadlase hobiks. “Tahtsime rikkaks saada,” naerab ta. “Asutasime firma AS LabAs, millest omakorda arenes välja Tamme erakliinik.” Selle juhataja on Andres Piirsoo tänaseni.\nVeel ühe hobina nimetab Piirsoo mesilaste pidamist. “Pole küll mett müünud, aga minu sugulased ja sõbrad on aastaid olnud meega varustatud.”\nAga oma päris tõeliseks hobiks peab Andres Piirsoo siiski teaduse tegemist. “See on ala, kus ei saa olla ilma seda tegevust armastamata,” teatab ta väga kindlalt.\nAndres Piirsoo õpetab Tartu ülikoolis arstitudengitele rakubioloogiat. “Mõni aasta tagasi leidsin, et arstidele on vaja teadmisi rakkudest ja nii sai loodud uus õppetsükkel – meditsiiniline rakubioloogia.”\nKüsimusele, kui paljusid tudengeid see aine tõepoolest huvitab ja tõsiselt köidab, vastab Piirsoo, et arstiteaduskonna tudengitel on väga suur koormus ja kõigest ju ei jõuagi huvituda.\nAndres Piirsoo kunagine naaber Marju Lauristin on öelnud kuldsed sõnad: “Seeme tuleb igal juhul külvata. See, kas sellest seemnest ka midagi välja tuleb, sõltub ju seemnest endast.” Piirsoo peab Lauristini kõige selgema mõistusega naiseks Eestis. “Ta ütleb väga selgelt oma mõtted välja, iga lause taga on mõte.”\nMinu küsimusele, kas teadlased saavad olla religioossed ja uskuda jumalasse, vastab Piirsoo, et tema ei ole usklik inimene. “Ma pean lugu nendest inimestest, kes usuvad, aga religioonis on minu jaoks nii palju vasturääkivusi,” põhjendab ta.\n“Ma olen aeg-ajalt rääkinud kirikuõpetajatega, kuid vasturääkivused loomisaktis ja looduse arengus ei ole mind seni suutnud veenda saamaks tõsiusklikuks,” tunnistab Piirsoo. “Aga mulle meeldib jõululaupäeval kirikus käia ja hea on, kui satub veel tark kirikuõpetaja.”\nLõpetuseks kinnitab Andres Piirsoo, et saarlasi ta hoiab. “Saarelt pärit üliõpilastele panen kaks plussi rohkem, aga ka küsin neilt kaks korda rohkem,” tunnistab õppejõud Piirsoo. “Nad peavad ju teistest tublimad olema!”\nBh.D Andres Piirsoo\n24. september 1948 – sündis Haeska külas Saaremaal.\n1966 – lõpetas Kingissepa V. Kingissepa nimelise keskkooli.\n1966 – astus Tartu ülikooli füüsika osakonda.\n1966–1967 – töötas maalrina.\n1967–1972 – õppis Tartu ülikoolis bioloogiat.\n1969–1972 – töötas Tartu ülikoolis laborandina.\n1972–1980 – töötas Tartu ülikoolis bioloogia-geograafia teaduskonnas assistendi, vanemõpetaja, dotsendina.\n1980 kuni tänaseni – Tartu ülikooli arstiteaduskonnas laborijuhataja, vanemteadur, meditsiinilise rakubioloogia dotsent.\n1980 – kaitses väitekirja Moskvas NSVL arengubioloogia instituudis.\nAjuti töötanud mitmel korral USA-s, Saksamaal, Rootsis, Soomes.\nÜle 40 teaduspublikatsiooni autor.


Enamiku ebaseaduslike piiriületuste taga on hooletus (2017-07-20 08:39:43)\nPoolaastaga avastasid piirivalvurid üle poolesaja ebaseadusliku piiriületuse, millest suurem osa juhtus hooletult Peipsil navigeerinud paadijuhtide või piiriäärset ala külastanud turistidega.\nEnim ajutise kontrolljoone ületusi avastati piiriäärsel alal Värska vallas. "Järvel käib üksjagu kaugemalt tulnud kalastushuvilisi, kes ei märka tähistusi või teevad valearvestuse kontrolljoone kulgemisest. Mõni peab toodreid ekslikult võrguliinideks ning mõni selgitab ületust kehvade ilmaoludega," rääkis Lõuna prefektuuri piirivalvebüroo politseimajor Andres Vesselov.\nJärvel liiklejate kõrval puutub piirivalve tihti kokku ka Setomaad ja seal toimuvaid üritusi külastavate turistidega, kes üldjuhul ei pane tähele piiriäärsele alale paigaldatud liikumist piiravaid hoiatus- ja liiklusmärke. "Saatse-Värska teel on kaks Venemaa territooriumile jäävat teelõiku, mida tohib läbida üksnes sõidukiga ja peatumata, mitte jalgsi. Üks umbes 30 meetrit pikk teelõik jääb Verhulitsa külla ning teine samasugune on kilomeetrine lõik Saatse saapas Lutepää ja Sesniki külade vahel," kirjeldas Andres Vesselov kohti, millele lähenedes tuleb arvestada harjumuspärasest erinevate nõuetega.\nSuve teises pooles liigub piiriäärsetes metsades jällegi enam inimesi, kes on seene- ja marjasaagi otsingutel. "Selleks, et keegi tahtmatult piiri ei ületaks, tuleb aegajalt silmad korvilt kõrgemale tõsta ning veenduda, et kontrolljoonest ollakse piisavalt kaugel," soovitas politseimajor. Kui inimene piiriäärseid olusid ei tunne, on mõistlik enne külastust teha kaardil selgeks, kuidas ajutine kontrolljoon kulgeb. "Piiriveekogul liigeldes tuleb juhinduda kollastest toodritest ning maismaal piirirežiimi ala tähistavatest punase käega hoiatussiltidest. Piiriposti kõrval seistes ollakse juba piirirežiimi alas, kus kõrvalistel inimestel on keelatud viibida;" rõhutas Vesselov.\nTänavu kuue kuuga avastasid piirivalvurid idapiiril 52 ebaseaduslikku piiriületuse juhtumit, mille käigus peeti kinni 88 inimest. Vahejuhtumitest ligi pooled olid seotud puhketegevusega, lisaks avastati kuus ebaseadusliku rände ning viis salakaubaveo juhtumit. Mullu samal ajal oli ebaseaduslikke piiriületuse juhtumeid 54 ning kinni peeti 110 piiririkkujat.


💄💋👄 ILU: Puudutage Sol Metallist vedelale fooliumile huulepulk Duo Jasmine Review\nPuudutage Sol Metallist vedelale fooliumile huulepulk Duo Jasmine Review\nHei armas daamid\nJah jah !!! On aeg vedelate huulepulga üle vaadata! Ärge teinud seda üsna pikka aega! Ei? Seekord ei ole see Lime Crime või Kat Von D vedelad huulepulgad - see on Sephora'ist saadaval olev Korean bränd - "Touch in Sol". Nad on oma vedeliku ja särava silma varjundi duosiga kaunistatud. Mõni neist on IMBB-s varem läbi vaadatud (Eldora, Adelio). Ma asusin oma huulepulgi. Nii et andke meile sellest rohkem teada.\nTootekirjeldus: Innovatiivne, kaheosaline huulepulk, millel on rikas metallist mattine varjund ja sobib glitter läike jaoks ehitatav, julgeid huulte välimust. Loo ülisuured, raskmetallist huuled, mille ühel küljel on lopsakas, kreemjas, matt metallist vedel värv, ja teisel küljel on täiuslik sobiv glitter. Kuumim huulte suundumus on suurel määral metallilise värviga, millele on iseloomulik tõsine sära. Korea tehnoloogial põhinev kreemjas ja ülimalt pikaaegselt kandev tehnoloogia jätab huule värvide ja säraga suurte metallidega. Mine koos vahva läikega ühe läikiva läikega või asetage paksu sambakujulise, metallilise vedeliku värvi ühe pühkimisega. Suurendage oma välimust, kui asetate täiuslikule glitterile matt-metallilise läike pealmisele pealmisele, vedelale fooliumipuu otsale. See on formuleeritud ilma parabeenide, sulfaatide ja ftalaatideta. Hind: 25 USD 2,5 ml kohta.\nPakend: Duo on huuleläigega pakendil, millel on läbipaistev toru mõlemal otsal, ja keskmisel osal on kaks eraldi käsna aplikaatorit mõlemal küljel. See on üsna tavaline pakend - see on ilmetööstuses üsna tavaline. Paljud ettevõtted kasutasid seda pakendit ühelt poolt vedela huulepulga ja teiselt poolt pehme huuleläikega. Ma mäletan, et L'Orealil oli üks neist - nagu kümme aastat tagasi. Ainus erinevus siin on aplikaator. Esmapilgul tundub see tavalise pruunipuu aplikaatorit, kuid lähemale vaadates näete kahte erinevust - üks, see on kujundatud nagu minilõikur, mis võimaldab teil selle toote peale valida. See tagab, et te ei pea enam tootesse minema. Kaks, see jõuab peaaegu lõpuni. See võimaldab teil saada väga täpset rakendust huulte sirgjoone ümber.\nSol Metalist'i vedelikfooliumiga huulepulk Duo Jasmine:\nToode koosneb kahest läbipaistvast torust mõlemas otsas. Üks külg on vedel huulepulk - tüüpiline mattvalgus, mis kuivab täielikult. Teine külg on läikiv läikiv toode, mis on mõeldud kasutamiseks üleminekujärgus. "Jasmine" on kirjeldatud kui "ahvatlev", mis on minimaalne väike kirjeldus selle kohta, kus toode kuulub varjundi vahemikku. Vaatame iga tooni eraldi.\nVedel huulepulk: vedel huulepulk on sügav, neutraalne pruun värv pehme läige. Samuti on selles metallist pronks peene mikro-sära. Vaatamata sellele, et see on sügav pruun varjund, tõstab pronksist mikro-sädelemine ja sisemine hiilgus seda ja hõlbustab kandmist. See on iseenesest täielik. See ei vaja tegelikult kaasasolevat toodet. See on just nagu läikiv vedel huulepulk. Tekstuur on väga õhuke ja vesine. See on tõenäoliselt kõige vedelik huulepulk, mida ma olen kohanud. See meenutab mulle vedelat huulepulgadest Huda Beauty, kuid on veel ühtlasem õhem.Kuid üllatavaks teguriks on see, et kuigi see on nii õhuke, on see valem suurepärane. Huulepulk ei asu peened jooned ega mikrokiirte. Pigment on otsekohe nagu Lime Crimei huulepulgad. Kui varju on nii sügav, on suuremad võimalused rämpsuks rakendamiseks; Kuid see kehtib sujuvalt ja ühtlaselt. Ainuke probleem, mille mul on valemiga, oli see, et see on veidi kuivanud. See ei ole nii halb, nagu Kylie vedel huulepulga valem, kuid on kindlasti kuivanud ja arvestades valemiga kuivamist, on suurepärane, et läikiv toode oleks käepärane.\nGlitter Topper: Toote teine pool koosneb sellest keskmisest, sooja pronksist varjundiga peene pärliga heinast ja pronksist ja lillast mikro-sädelejast. Kui näete seda käes, tundub see lihtsalt teise läikega - veidi paks ja kleepuv. Kuid pärast kuivatatud vedelad huulepulgad rakendamist võtab see enda elu. Selle mõju on fenomenaalne. Sellel võib olla midagi pistmist sära moodustumisega - vedel huuleläige koos läige ja pronksiga, mis on varustatud pronksläikega pärliga heinast ja mitmekihilisest säraparameetritest. Koos annavad nad selle kõrge mõõtme läike, mis näeb välja üsna toimetusliku või midagi, mida näeksite Pat McGrathi loodud huule või silma nägemusel. Ainult väike huuleläike huulte keskel läheb ära trikkina. Vedelad huulepulgad ja sära värvid on hästi koordineeritud, mitte ainult põhitoodetel, vaid ka lisatud mikrokiirguses. See on hästi läbimõeldud toode ja kombinatsioon.\nGloss muudab ka huulepulli mugavamaks. Kuid läikivana on see vedelate huulepulga jääv jõud ära langenud. Üksinda annab huulepulk mulle umbes 6-6,5 tundi kulumist. Kuid pealmise läikega kulub aeg ligikaudu 4,5-5 tundi. Ka siis, kui söögikord on olemas, kaob huuleläige ja huulepulk huulte keskelt.\nToode sisaldab sünteetilist lõhnaainet. Ma pöörasin sellele tähelepanu ainult seetõttu, et ma purustasin toote otstarbeks. Ma ei märganud seda taotlemisel, mis tähendab, et see hajub üsna kiiresti.\nSol Metalist vedelale fooliumile huulepulk Duo Jasmine puudutavad plussid:\nUimast värvi kombinatsioon.\nHea täitmisega väga huvitav toote idee.\nHuuleläikude mõju on hämmastav. Seda tuleb näha isiklikult!\nHea valem, mis ei pruugi plaadi kasutamise ajal lekkida ega peeneda peened jooned.\nLihtne aplikaatoriga manustada - väga lihtne puhastada jooni.\nSee kehtib sujuvalt ja ühtlaselt.\nPuuduvad või verejooksud.\nLihtne värvi tuvastamine toru ise.\nHästi kulunud aeg - 6-6,5 tundi vedelas huulepulgas ja 4,5-5 tundi koos läikiva peal. Läbipaistev kulumisaeg pärast läike rakendamist on arusaadav ja ei tule üllatusena.\nVabane parabeenidest, sulfaatidest ja ftalaatidest.\nVedel huulepulk kuivab huultel, kuid läige on peal, see on üsna mugav kanda.\nPuhas jooned - ei lähe paksuks.\nSolti Metallist vedelale fooliumile huulepulk Duo Jasmine:\nVedel huulepulk kuivab iseenesest, mitte liiga halb, et see hakkab hakkama.\nIMBB hinnang: 4.5 / 5 toode\nSee on väga huvitav toode, millel on hea valem. Ma tunnen, et see on hästi läbimõeldud toode, millele on tehtud hea täitmine.Toote disain, mõte, mis läks aplikaatorile, kahe toote sünkroonimine värvides ja mikroklaasides, kõik on juba algusest lõpuni töötatud. Peale vedela valemi kuivuse, mis ei ole ikka veel liiga halb (siinkohal ma valisin), pole siin midagi viga, mis on üllatav, sest vaatan otseses mõttes kaks toodet siin ja mitte ühte! Kas sooviksin Touch Sol Metalist vedelale fooliumile huulepulga Duo Jasmine'ile puudutada? Jah! Ma ei saa oodata, et seda rida rohkem proovida ja protsessis on lõbus.\nTouch In Sol Eldora Metallist vedeliku kile ja pehme silma vari Duo Puuduta In Sol Adelio Metallist vedelaid fooliumi ja sära lauvärvi Duo Puuduta In Sol Browza Super Proo Gel Brow Pencil - Nink Wink Milani 03 Florence Fierce Foil Eyeshine Facial Ultime Pro vedel huulepulk Matte Tangy Orange Suhkur 04 Plum Yum määrige mind mitte vedel huulepulk Kat Von D igavene vedel huulepulk Ludwig Anastasia vedel huulepulk Ashton Kõik Huda Beauty Liquid Matte huulepulgad Fotod, Swatches, Lip Swatches Kat Von D Lolita Lip Duo igavene vedel huulepulk L.A. Värvid Eternal Flame Lip Duo\nKümme kümmet koduvõrguvahendit oma perioodide ettevalmistamiseks või edasilükkamiseks\nAroma Magic pinguldav glow pakendi ülevaade\nAvon Naturals Violet & Lychee Hand & Body Lotion ülevaade\nKuidas motiveerida ennast teostama\nFab India Muski parfüümiõli ülevaade\nJuuksevärvi nõuanded: küsige IMBB-lt\nRevlon Matte Luksuslik Color Kohl Eyeliner Pure White Review\nBath ja Body Works Mango Mandarin Fine Fragrance Mist ülevaade\nRoosa ja oranž õnnelik silmade moodustamine juhendaja\nKonad ripsmekarlleja ülevaade\nKuidas vabaneda Whiteheads kohta lõua ja nina\nKama Ayurveda Patchouli šampoon ja palsam ülevaade\nDove Rich toitev kreem Review


600aastase kloostri vaimulik 50 aastat preestriametis - Eesti Kirik\nViljandimaalt pärit Vello Salo (fotol; 1945. aastani Endel Vaher) sündis 5. novembril 1925 Viljandimaal Lalsis kooliõpetaja perekonnas. 1943. a läks Põltsamaa ühisgümnaasiumi pingist vabatahtlikuna Soome. Koos Saksa vägedega 1945. aastaks Itaaliasse jõudnud, jäi ta sinna ning kaitses 1976. aastal Roomas doktoriväitekirja teoloogia alal.\nVello Salo on elanud ja õppinud Itaalias, Šveitsis, Hollandis, Saksamaal, Jordaanias, Iraagis, Rootsis ja Kanadas. Ta on töötanud katoliku kiriku vaimulikuna Saksamaal ning Vana ja Uue Testamendi professorina Iraagis ja Kanadas. Ta on juhtinud Vatikani Raadio eestikeelseid saateid ja olnud õppejõud Toronto ülikoolis. Salo on kirjastanud oma Maarjamaa kirjastuses eesti luulet ja kirjandust, uurinud massirepressioone okupatsioonide ajal.\n1993. aastal naasis ta Eestisse ning 1996. aastast juhtis okupatsioonide repressiivpoliitika uurimise riiklikku komisjoni, mis pani kokku nn valge raamatu, mis võtab kokku Eestile okupatsioonide tõttu tehtud kahjud. 2004. a tunnustas Eesti riik tema tegevust elutööpreemiaga. Samal aastal anti Teise maailmasõja ajal Tšehhis oma sünnijärgsest nimest Endel Vaher loobunud mehele ka Eesti vabariigi pass.\nAlates uue Püha Birgitta kloostri avamisest 2001. a on Vello Salo olnud selle vaimulik. Igal hommikul kell 7.30 kuulutab kirikukell Pirita kloostris missa algust ja preester Vello Salo alustab päeva.\nPirita kloostri ajaloolist tähtsust rõhutades on Eesti Post plaaninud selle aasta 15. juuniks välja anda margi Pirita kloostri 600. aastapäevaks.\nAastal 1407 saabusid kaks Vadstena kloostri venda Rootsist uue pühapaiga rajajaid nõustama. Kloostrikompleksi rajamise alguseni kulus kümmekond aastat, sest alles 1417 saadi esimene paemurruluba. Ehituskrundi kinkis kloostrile Liivi ordu.\nEelmine: EELK esimene HIV ennetustöö ja nõustamisalane koolitus\nJärgmine: Tartu päevakeskused said omavahel tuttavaks


Yorki ulikooli uurimisstrateegia,\nTema vanemad olid luteri pastor Maximillian Wundt ja Marie Frederike. Wundti mõju ulatus ka psühholingivistikasse. Aastatel — kaitses Wundti õpilast doktorikraadi neist 70 filosoofias ja psühholoogias.\nPsühhobussil on selge visioon sellest, mis nad teevad ja kuidas asjaga edasi minna.\nKokku maksavad need umbes eurot, aga kui ühegi saaks ära osta oleks juba hästi. Tarkvara Slidewiper võimaldab PowerPoint slaide vahetada vaid käeviipega, kasutades selleks Kinecti tehnoloogiat.\nRakendust kasutades muutuvad esitlused efektiivsemaks ja paremini jälgitavaks. Alatskivi lossi veinimeister pakub mekkimiseks hoopis kohalikust mahedast toorainest käsitööna valmistatud Mõisaproua põsepuna või Mõisahärra jahiahvatlust. Projekti kategoorias toetas Tartu linn TÜ kammerkoori kontserttuuri läbiviimist euroga.\nKui küsite ainult peamistelt konkurentidelt, võivad nad vastumeelselt teile seda teavet anda; kui aga palute neil end võrrelda, on nad tõenäoliselt vabatahtlikult selle teabe vabatahtlikud. Võite igal müügiesindajal esitada oma küsimused turu leviku kohta nende õpikutest.\nMa kahtlen, et Amazoni edetabeli vaatamine oleks mõttekas, sest ma arvan, et enamik ülikooli õpikuid ostetakse ikkagi ülikoolide raamatupoodide kaudu, mitte Amazoni kaudu - ma ei tea seda küll. Ametlikud uuringud: peate uurima, kuidas teha ametlikku turu-uuringute uurimist. Vabandust; Ma ei saa teid siin praktiliste üksikasjadega palju aidata, kuid vähemalt loodan, et see juhatab teid õigesse otse.\nElulugu[ muuda muuda lähteteksti ] Wilhelm Wundt sündis Tema vanemad olid luteri pastor Maximillian Wundt ja Marie Frederike. Kui Wilhelm oli umbes nelja-aastane, kolis nende pere Heidelsheimi väikelinna. Juba\nLõppkokkuvõttes on lõppeesmärk tõesti: "kui suur osa õpilastest antakse üks vähestest teistsugustest konkureerivatest definitsioonidest? Selle selgitusega peaksite tõenäoliselt oma algset postitust muutma.\nKuidas teha kindlaks, millised kõrgkooliõpikud on kõige enam levinud? Ja see teema ilmneb ka keskkooli tasandil. Tahaksin sellele järgneda ja määrata kindlaks õpilaste osakaal, kes puutuvad kokku igat tüüpi määratlusega, ja võimaluse korral jaotus geograafilise asukoha näiteks rahvuse järgi. Või veelgi parem: kas on võimalik kindlaks teha, kui suurele osale õpilastest antakse üks vähestest teistsugustest konkureerivatest definitsioonidest?\nSellest hoolimata jääb minu vastus püsima: soovite sellisele küsimusele vastamiseks kasutada ametlikke turu-uuringumeetodeid: en. Kuigi teie eesmärk on teaduslik, arvan, et mitteteadlaste turu-uuringute tehnika oleks parim viis sellele küsimusele vastamiseks.\nKahjuks ei ole ma turu-uurija ja seega ei oska ma teile öelda, kuidas seda teha. Wundti mõju psühholoogiale[ muuda muuda lähteteksti ] Wundt uskus, et teaduslik psühholoogia peaks keskenduma teadvuse protsesside uurimisele, indiviidi subjektiivse kogemuse analüüsimisele.\nTeadvuse uurimiseks tuleb see jaotada elementaarseteks tajudeks ja tunneteks.\nWundti mõju ulatus ka psühholingivistikasse. Tuntud keeleteadlane Leonard Bloomfield toetus oma Wundt arvas, et mentaalne lause määrab lause formuleerimise, seepärast peaks neid sisemisi konstrukte käsitlema keeleüksustena.\nPlace branding experiences and inspirations - Peter Kentie - Polaris forum 2017


Laste elektriline auto Jeep 2X45W, puldiga - manguvaljakud.eu\n"MUST REEDE" on kohal! Hinnad all kuni -60%. VAATA LÄHEMALT.\nLaste elektriline auto Jeep 2X45W, puldiga\nmanguvaljakud.eu > E-pood > Tooted > Laste sõidukid > Lasteautod akuga > Laste elektriline auto Jeep 2X45W, puldiga\n3 makset 113.00€ kuus, ilma lisatasudeta.\nTootekood: 7504 Kategooriad: Laste sõidukid, Lasteautod akuga, Maastiku sõidukid akuga Sildid: 1x12V / 10Ah, 25kg, 2x45W, akuga ATV, akuga Jeep, akuga lasteautod, elektri ATV, elektriline ATV, elektriline Jeep, elektrilised lasteautod, jussike, jussike ATV, laste ATV, laste ATV nelivedu, laste elektriautod, neliveoline ATV\nLaste elektriline auto Jeep 2×45W, puldiga\nStiilne maastur elektriauto Jeep on ülimalt stiilne maastur väikese tüdrukule ja poisile. Auto võimas elektriaku (12V10Ah) tagab sõidurõõmu mitmeks tunniks. Lisaks on auto laadimine kiire ja lihtne. Autol on 2x45W mootorit, mis tagavad sõidumugavuse ka raskemal teel. Veelgi mugavamakse teeb sõidu EVA rattad, mis on hea haardega ning vaiksed ja pehmed.\nLisaks on sõidukil esi- ja tagatuled.\nAuto on varustatud ühe pehme nahkistmega. Turvalisuse tagamiseks on laste elektriauto varustatud turvavööga. Kiiruseks on kuni 5,5km/h.\nAutoga tuleb kaasa pult, millega on võimalik suunata laps õigele rajale tagasi ka eemalt.\nAuto kandevõime on 25kg.\nNB! Enne laste elektrilise sõiduki soetamist tutvu OLULISE INFOGA laste elektrisõidukite kasutuse ja hooldamise kohta, sh aku hooldusjuhise kohta.\nAKU GARANTII on 6 kuud.\nElektriaku: 1x12V / 10Ah\nKiirus: automaatne, 3 käiku\nKere materjal: plastmass ja metall\nRehvid: kauakestvad EVA rehvid\nTuled: ees ja taga\nLaadimise indikaator: jah\nIste: üks pehme nahkiste\nHelid: Bluetooth, FM-raadio\nMõõdud: 115cm x 77cm x 67cm\nToote kaal: 18 kg\nMaksimum kandevõime: 25 kg\nLaadimisaeg: 8 – 10 h. Esimene laadimine 18h\nKõrgus maapinnast ca 20 cm\nSobib lastele vanuses 2-5a, tootjapoolne soovitus al 3a\nLaste elektriauto Mercedes EQC 400 2×45W Politsei, puldiga\nLaste elektriauto Mercedes GLC 2x45W punane, puldiga\nLaste elektriauto Maserati Ghibli 2x45W roosa, puldiga\nLaste elektrimootorratas 2x35W ‘Politsei’ hoiukastiga\nSildid: 1x12V / 10Ah, 25kg, 2x45W, akuga ATV, akuga Jeep, akuga lasteautod, elektri ATV, elektriline ATV, elektriline Jeep, elektrilised lasteautod, jussike, jussike ATV, laste ATV, laste ATV nelivedu, laste elektriautod, neliveoline ATV


EMBA Juhtimine EMBA Bukarest - EMBA programmid Bukarest 2017\nLiitu tasuta EMBA programmid Bukarest ja EMBA Juhtimine erinevad ülikoolid Bukarest - võta Bukarest ülikoolidega otse ühendust!\nEMBA Juhtimine EMBA Bukarest - võta ülikoolidega otse ühendust!\nRumeenia ülikoolide kvalifikatsiooni hindavad kõrgelt ja tunnustatud Euroopas kui ka väljaspool, madalaim õppemaks ja elamiskulud kulu Euroopas. Rumeenlased on vana ja rikas ajalugu, eriti pealinnas Bukarestis oma 2 miljonit inimest. Rahvusvahelised õpilased, kes soovivad õppida Rumeenia saab taotleda kas Haridus-ja Teadusministeerium või valitud Rumeenia ülikooli, et saada nõustumuskirja.Bukarest on pealinnas Rumeenia ja on kultuuri-, rahandus-, ja tööstus-hub riigis. Bukarest on ka suurim linn Rumeenias, millel on üle 3 miljoni elaniku. See on 34 ülikoolilinnakud 16 neist on avalik-õiguslikes ülikoolides.Kui mõtled EMBA Juhtimine EMBA Bukarest sooritamisele, siis kogu info Bukarest EMBA ülikoolide kohta saad siit!\n1 Tulemused EMBA Juhtimine, Bukarest\nLink to and share "EMBA Juhtimine EMBA Bukarest - EMBA programmid Bukarest 2017"


Reaktor :: Bibliograafia: Soniv ulme\nEsimene lugu on just ühe üllatusliku avastuse kajastus. Sotsiaalmeedias on mitut puhku jagatud üht pentsikut ulmeteemalist paskvilli, rohkem küll venekeelses, kus see suisa mingi äraspidine hitt on, aga olen kohanud ka eestikeelses. Ja suur oli mu üllatus, kui ma avastasin, et juba mainitud paskvill on omal ajal enam kui operatiivselt ka eesti keeles ilmunud.\nAlljärgnevalt siis kõigepealt see anonüümne 1948. aasta aprillis ajalehes "Noorte Hääl" ilmunud kirjatükk ja hiljem minu kommentaarid.\nViirastusliku fantastika maailmas\nToo maailm sõjapalavikus vappub\nja sonib alistatud universumist.\nSeal mister külvab neegritele tappu\nja püstol annab külluslikku elatist.\nSeal kirjandus peab mürgistama hingi\nja viirastusi poputama elavaks.\nSeal autor kõnnib müstilises ringis\nja roboti teeb inimestest targemaks.\nMe teame, kõik see pahn on suitsukate\n– et inimestel unuks orjus, nälg ja peks –\nWall-streeti rahakate isandate\nja nende loomaliku võimu kaitsmiseks.\nMeie ees lebab kümneid eredakaanelisi raamatukesi, karjuvate pealkirjadega, julgete joonistega. Need on fantastiliste romaanide, jutustuste ja novellide kogud, mida ettevõtlikud kirjastajad paiskavad miljonilistes tiraažides Ameerika raamatuturule. Avame neist ükskõik millise raamatu. Lehekülgedelt vaatab meile vastu jube maailm, otsekui oleks maalinud selle hullumeelse kujutlus: viirastusliku fantastika maailm. Marasm, roiskumine, hirm tänapäeva ees, jubedustunne tuleviku suhtes, kõik, mida ravimatult põeb kapitalism – kõik see on selgelt avaldunud siin.\nKapitalism püüab jäädvustada lugeja teadvusse kujutelma niinimetatud „ameerika“ elulaadi vankumatusest ja täiuslikkusest. Ja siis maalivadki autorid joovastusega menukaid „businessmane“, gangsterilaadi keigareid ja kurikuulsaid Hollywoodi kinodiivasid. Millisele planeedile autor fantaseerides ka ei kannaks lugejat, kõikjal esitab ta talle maailma, mis on ehitatud ameerika mustri järgi.\nNii püüab Jamesson jutustuses „Elu liiliad“ veenda lugejat, et ka Veenusel kehtib sotsiaalne ebavõrdsus, et ka seal on „kõrgemad“ ja „madalamad“ rassid.\nOrjapidaja võika künismiga kirjutab ta: „Veenuse pärismaalased on laisad, liiderlikud ja häbematud. Pärismaalane on sündinud valetaja ning varas, pika keele ja pikkade näppudega, ebaaus käitumises. Tööd ta ei armasta, kehalise valu suhtes on ta ükskõikne, mõtlemises täiesti võimetu“. Sisuliselt nimelt just seda jutlustatakse kogu ameerika ajakirjanduses Maa koloniaalrahvastest. Rassismipropagandas jõuab ameerika fantastika piirideni, mida oleks võinud kadestada elavate kirjast lahkunud Goebbels ise. „Uuestisünnis“ maalib autor Johns meile Maa kauget tulevikku, kus siis Maa on kaetud eriliste punktide võrguga, kuhu vanemad peavad tooma oma äsjasündinud lapsed. Seal analüüsivad keerukaimad masinad – selektorid – iga lapse aju ja määravad kindlaks, kas ei leidu ajus „kurjategija“ või „degenerandi“ kalduvusi; sellised lapsed hävitatakse viibimatult. Kui meenutada, et kapitalistid ristivad „kurjategijaiks“ ja „degenerantideks“ kõiki, kes pole rahul ekspluateerimismaailmaga, siis saab sellise selektori sotsiaalne mõte täiesti selgeks.\nTäites Wall-streeti peremeeste tellimusi, propageerivad armetud paberimäärijad meeletult sõda kui elu alust, kui planeedi loomulikku seisundit.\nRomaanis „Kolmiksaatus“ kirjeldab Leiber maailma, kus kaks suurt rahvust, kes on neelanud kõik teised, peavad omavahel julma, leppimatut sõda, omamata jõudu võita või saada võidetud, ent kes on pidevalt taga piitsutatud mõttest, et sõda tuleb jätkata, muidu on kõik eelnevad ohvrid kasutud.\nTaotelles lugejat eemale kiskuda ebasoovitavaist mõtiskeludest sotsiaalsete pahede põhjuste üle, puistavad ameerika autorid lugeja üle õudusjuttude uputusega... „sealpoolse“ temaatikaga: telepaatiaga, ümberkehastumisega, mälukaotusega. Nii kirjeldatakse de Coursie jutustuses „Nad pole inimesed“ kohtumist „surematu“ hauast ülestõusnuga, kes ainult teeskleb elavat inimest; Whitehead’i „Botonis“ elab tegelane hüpnoositaolises seisundis läbi müütilise maa Lemuria hukkumise kõik üksikasjad. Kooljad, viirastused, kõik, mida soovite – ainult, et lugeja ei mõtleks kapitalistlikus maailmas, kus ta elab, valitsevale korralagedusele.\nNeile aga, kes püüavad otsida seletusi sotsiaalsete pahede põhjustele, mis laostavad kapitalismi sisemiselt, pakuvad kirjandusliku sadisti Sheweri kirjutised – metsikut segu avantürismist, müstikast ja sadismist, fašistliku vaimu rohke lisandusega. Tema jutustustes viljeldakse seda mõtet, et kõik korratused maa peal tulenevad lenuuride, uskumatult iidse ja uskumatult õpetatud ülirassi vahelesegamisest, kes kunagi on valitsenud maakeral, ent kes on järk-järgult aetud koos oma masinatega tohutus sügavuses maa all asetsevatesse koobastesse. Lenuurid vihkavad inimesi ja unistavad endile võimu tagasivõitmisest maailma üle. Selleks avaldavad nad eriliste kiirte abil mõju inimestele, sisendades neile ühiskonnavastaseid mõtteid ja käitumist, õhutades neid sõjale vastastikuseks hävitamiseks. Sama juttu pobiseb ka Milliardi jutuke „Kristlased, agressorid“, kus tegutsevad üldse kehatud olendid – puhta energia tombud, kes toituvad inimeste närvivooludest, äratades neis hirmu-, raevu- ja vihkamisemotsioone. Autor viitab neile kui mässude ja sõdade põhjusele. Ent tuupides lugejaisse kogu seda ilget propagandistlikku soperdist, ei suuda autorid varjata kogu seda õudu, mis on haaranud kapitalismi, mis kardab nii inimest kui ka masinat.\nKapitalism tahtnuks, et tema tehaseis oleks elavate inimeste asemel ainult nurisematud automaadid. Ja nendele lootustele meeleheaks toovad ameerika viirastustenägijad lavale robotite armeesid, kes on inimestest täiuslikumad ja paremad, seepärast aga nad tõrjuvadki inimesed välja. Sellest räägivad Del-Ray „Unistus on surematu“, E. Binderi „Adam Line päästab maailma“ jne. Ent ka masinaga pole kapitalismil hea läbisaamine. Ta ei saa tagada tõelist tehnika progressi. Ta kardab selle arenemist, kardab masinaid.\nKa see leiab oma kajastuse fantastilises kirjanduses. Gayeri jutustuses „Üleskeeratavad hiired“ tungivad masinad oma loojale kallale.\nMõned autorid püüavad näidata tulevikku. Ent seda pole kapitalismil. Ja lugejale esitatakse maailma väljasuremise, tsivilisatsiooni ja inimsoo vapustatud hukkumise, maakeralt revolutsioonist teistele planeetidele põgenemise pilte.\nVaat, mis ootab ootab New Yorki kirjanik Bondi arvates („Imede linn“). Metslasteks muutunud inimesed palvetavad vabadussamba kui ebajumala ees. Linn on surnud.\nKapitalismi hukkamõistetust taotlevad autorid esitada maailma hukkamõistetusena.\nEnt kui rafineerituks ka ei muutuks viirastusliku fantastika moonavarustajad, maailma rahvad usuvad progressi ja helgesse tulevikku, pöörates oma pilke õnne ja vabaduse maa – Nõukogude Liidu poole.\nSee paskvill ilmus esmakordselt ajakirja „Tehnika – molodjoži“ 1948. aasta veebruarinumbris. Tekstil polnud autorit ning tegelikult ei teata tänaseni, kes selle kirjutas. Tõenäoliselt oleks autorlust kusagilt toimetuse arhiividest (loe: honorarilehtedelt) võimalik tuvastada, aga ilmselt puudub huvi, või pole vastavad paberid säilinud.\nOriginaalis saatis kirjutist Leonid Smehhovi karikatuur ning kuna see ilmus ajakirja tagakaane siseküljel, siis oli pilt mitmevärviline. Eestikeelset tõlget saatev pilt-päis on Leonid Smehhovi pildi muudetud koopia või pigem ümberjoonistus.\nKui jätta kõrvale tõlke teatav abitus või suisa kramplikkus, siis tuleb märkida, et leheloos on omajagu trüki- ja lohakusvigu. Osad anonüümselt tõlkijalt, aga osa kindlasti toimetajalt või korrektorilt. Eks oma rolli mängis tõsiasi, et kirjatüki temaatika oli siinmail enam kui võõras.\nRääkides aga positiivsema poole pealt, siis päris huvitav on jälgida leheloo keelekasutust, kus kummaliseks kompotiks seguneb ennesõjaaegne kergelt lilleline väljenduslaad ja meie maale saabuv nõukogude poliitkantseliit.\nKuigi tegu on enam kui lahmiva kirjatükiga, on kõik tekstis mainitud autorid ja teosed reaalselt olemas ja paskvilli anonüümne autor on neid kindlasti ka lugenud.\nJamessoni jutustus „Elu liiliad“ on Malcolm Jamesoni „Lilies of Life“, mis ilmus ajakirja „Astounding Science Fiction“ 1945. aasta veebruarinumbris ning oli seeläbi viimane autori eluajal ilmunud tekst. Olen seda juttu enam kui veerand sajandit tagasi ka lugenud ning minu mäletamisel ei olnud küll tegu sedavõrd inimvaenuliku tekstiga, lugu oli pigem siiski kolonialismikriitiline.\nIgaks juhuks otsisin üles ka paskvillis tsiteeritud lõigu: „For all Earthmen, whatever their faith, agreed on one point—the Tombov in the raw was a lazy, lascivious, irresponsible rascal. The wild native was a chronic liar, a congenital thief, and what displeased him he was prone to kill out of hand, and his means of doing it were rarely nice. He saw no point in working, for natural food was on every hand. He was tough; therefore physical punishment meant nothing.“\n„Uuestisünd“ ehk siis Raymond F. Jones ja tema esikromaan „Renaissance“, mis ilmus 1944. aastal juulist oktoobrini neljaosalise järjeloona ajakirjas „Astounding Science Fiction“ ning mida sageli on nimetatud autori parimaks.\nRomaan „Kolmiksaatus“ ehk Fritz Leiberi pikk lühiromaan „Destiny Times Three“, mis ilmus järjejutuna ajakirja „Astounding Science Fiction“ 1945. aasta märtsi- ja aprillinumbris. Jah, teos on ühest suurest sõjast, aga mitte ainult – olen lugenud. Teose vormi küsimus pole aga paskvilli autori või eesti tõlkija viga, ka Ameerikas pole päris kindlat seisukohta – sageli nimetatakse romaaniks, sest ilmus ajakirjas läbi mitme numbri ja on korduvalt välja antud eraldi köitena, kuid teksti mahult on tegu ilmselge lühiromaaniga.\nKirjeldatakse de Coursie jutustuses „Nad pole inimesed“ ehk täpsemalt siis Dorothy de Courcy ja John de Courcy ning nende jutt „Some Are Not Men“, mis ilmus ajakirja „Amazing Stories“ 1946. aasta augustinumbris.\nWhitehead’i „Boton“ ehk Henry S. Whiteheadi postuumselt ilmunud „Bothon“ samast ajakirjanumbrist.\nSadist Shewer on muidugi kurikuulus Richard S. Shaver, kelle pseudodokumentaalsed ulmelood lemuurlastest tõstsid küll ajakirja „Amazing Stories“ trükiarvu seninägemata kõrgustesse, aga samas andsid ajakirjale ja seal ilmunud ulmele teatava halva kõrvalmaitse. Lemuurlaste muutumine lenuurideks on toimunud kusagil tõlkides-toimetatdes, sest vene keeles oli kõik veel õige.\nMilliardi jutuke „Kristlased, agressorid“ on Joseph J. Millardi jutt „The Crystal Invaders“, mis ilmus ajakirja „Thrilling Wonder Stories“ 1941. aasta jaanuarinumbris. Kuidas kristalsetest vallutajatest said kristlastest agressorid – see jääb küll tõlkija või toimetaja/korrektori südametunnistusele.\nDel-Ray „Unistus on surematu“ on tõenäoliselt Lester del Rey jutt „Though Dreamers Die“, mis ilmus ajakirja „Astounding Science Fiction“ 1944. aasta veebruarinumbris. Tähendab, et autoris olen ma loomulikult kindel, aga jutus mitte päris sada protsenti – pealkiri on enam-vähem ja jutus on ka robotid ja konflikt nendega.\nE. Binderi „Adam Line päästab maailma“ on ajakirja „Amazing Stories“ 1942. aasta aprillinumbris ilmunud Eando Binderi lühiromaan „Adam Link Saves the World“ ning kuulsa roboti nime moonutamine jääb taaskord vahendajate kaela.\nGayeri jutustus „Üleskeeratavad hiired“ on minu jaoks tuvastamatu. Gayer on tõenäoliselt Chester S. Geier, aga temal taolist juttu pole. Küll on olemas ajakirja „Astounding Science Fiction“ 1941. aasta jaanuarinumbris ilmunud jutt „The Mechanical Mice“, mille autoriks on aga hoopis Maurice G. Hugi.\nBond ja „Imede linn“ on Nelson S. Bond ja tema Megi-sarja kolmas jutt „Magic City“, mis ilmus ajakirja „Astounding Science Fiction“ 1941. aasta veebruarinumbris.\nJah, anonüümne paljastaja on neid „eredakaanelisi raamatukesi“ ehk pulpajakirju korralikult uurinud, aga loetud või õigemini paljastatud-lahatud on valikuliselt. Näiteks Nelson S. Bondi jutuga ühes numbris ilmunud Robert A. Heinleini kõvera maja jutt kõlbas sessamas ajakirjas ehk siis „Tehnika – molodjožis“ avaldada juba 1944. aasta alguses.\nAga kes on autor?\nKuigi ma eespool ütlesin, et selle paskvilli autor pole teada, on mul mõningaid kahtlusi...\nOletan, et kirjutise autoriks on tõlkija Zinaida Bobõr (1912–1988), kes luges palju ja oli hästi kursis angloulmega, ka selle pulbilikumaga. Pealegi, mainitud Heinleini jutu tõlkis just tema!\nMiks Zinaida Bobõr (või keegi teine) taolise loo kirjutas? Ilmselt oli tellimus ja näideteks valitud tekstid annavad aimu, et paskvilli autor ulmet armastas ning kui juba pidi, siis seadis ta kriitikanoolte alla tekstid, mida Nõukogude Liidus mitte mingil juhul avaldada ei saaks. Eks pea paarkümmend aastat hiljem tehti sama kosmoseooperiga – kui juba peab materdama, siis midagi sellist, mis tsensuurist kunagi läbi ei lähe.\nLoomulikult pole mul mingeid käegakatsutavaid tõendeid Zinaida Bobõri autorluse tõestuseks, aga teatav muster lööb välja küll. Näiteks püüdis Bobõr kunagi kuuekümnedail ka fantasyt n-ö salakaubana vene nõukogude lugejate ette tuua. Zinaida Bobõr tõlkis, õigemini ta mugandas Tolkieni „Sõrmuste isanda“ SF-ks, kus tegutsesid insenerid jne. Kahjuks olid kontrollorganid valvsad ja huvitav eksperiment jäigi vaid käsikirja.\nJa lõpetuseks tuleb rääkida karmast, kui osundada Nikolai Karajevi väljendile tema pikas artiklis, mis püüdis rehabiliteerida vene lugejale Edmond Hamiltoni loomingut. Karajev uuris kunagi põhjalikult ülalpoololevat Leonid Smehhovi karikatuuri ja leidis alt paremast nurgast lahtioleva ajakirja, kus näha pealkiri „Treasure on Thunder Moon“. Ajakirjaks on „Amazing Stories“, 1942. aasta aprillinumber, kus ilmus ka ülalpoolmainitud Eando Binderi lühiromaan Adam Linkist. Vaat, see kõuekuu lühiromaan ilmus järjejutuna ajakirja „Tehnika – molodjoži“ 1956. aasta esimestes numbrites ning oli uljaks katseks tuua nõukogude lugeja lauale ehedat angloulme kosmoseooperit. Ühekordseks katseks see vaid jäigi, aga tõlkijaks oli taas Zinaida Bobõr! „Karmast pole pääsu,“ kirjutas Nikolai Karajev ja kui mu oletused on tõesed, siis tabas karma nii ajakirja kui ka autorit.\nBibliograafia: Viirastusliku fantastika maailmas


St Louis kaalulangus ohupalli, Vegetariaalne toiduvalmistamise kaalulangus\nMõned aastate jooksul kehtestatud reeglid on endiselt olemas. Rakenduse liides on tüüpiline spordimängude jaoks. Parem muidugi lüüa, et vastasel poleks aega palli kätte saada. Järgmine leht: vastuvõtlikum külmetushaigustele? Woistmanile meeldib seda turvaliselt mängida. On aeg helistada perearstile ja kohe kohtumine.\nPsoriaas - immunosupressiivsete ravimite riskide mõistmine Psoriaas - immunosupressiivsete ravimite riskide mõistmine VEER Psoriaasiravimid, mis mõjutavad St Louis kaalulangus ohupalli keha, mitte ainult nahka, on võimsad ja tõhusad ravimid, mis on suunatud psoriaasi tekkekohale. Psoriaasi iseloomustavad punased, ketendavad kahjustused on põhjustatud immuunsüsteemi krussist, mis põhjustab naharakkude ületootmist, ja need nn süsteemsed ravimid, mis hõlmavad nii uue põlvkonna bioloogilisi ravimeid kui ka vanemaid ravimeid, näiteks metotreksaati.\nMis paneb St Louis kaalulangus ohupalli ohtu Sellel immuunsüsteemi pärssimisel on aga suur varjukülg. See võib jätta ukse lahti nakkuste jaoks, alates tavalisest nohust kuni tõsiste ja potentsiaalselt surmaga lõppevate seeninfektsioonideni. Tervislik toitumine psoriaasi korral?\nABC Commercials \_\nKaalu langetamine võib aidata Loe edasiLisateave psoriaasi kohta Kuidas stressi juhtimine võib aidata teie psoriaasi 6 nahka tervislikku puhkust Psoriaasi nahahooldustoodete juhend Eriti problemaatilised on oportunistlikud infektsioonid bioloogiliste ainete, uuemate orgaanilistest valkudest valmistatud ravimite puhul.\nSellegipoolest nõudis FDA nende ravimite tootjatelt Kahe immunosupressiivse ravimi, näiteks bioloogilise ja metotreksaadi psoriaasi ravis tavaline kombinatsioon kombineerimine võib veelgi suurendada nakkusohtu. Patsiendid ja dermatoloogid peaksid siiski olema teadlikud riskidest ja hoidma silma peal nakkuse hoiatusmärkidel.\nOn aeg helistada perearstile ja kohe kohtumine. Kui patsientidel on väga tugev külm ja nad tunnevad end eriti nõrgana, on soovitatav lihtsalt vahele jätta oma bioloogilise ravimi annus, mida manustatakse tavaliselt Kookospahklioli kaalulangus või kaks korda nädalas.\nKui külma ja gripi sümptomid paranevad pärast viit kuni seitset päeva, peaksite pöörduma oma perearsti poole, ütleb Clevelandi Murdoughi psoriaasi perekeskuse kogukonnaõde Kath Kavlick, RN.\nKavlick ütleb, et püsiv, üle kahe päeva kestev flulike valulikkus on veel üks potentsiaalne hoiatusmärk. Kui patsient nakatub infektsiooniga, paneb esmatasandi arst tavaliselt antibiootikumikuurile.\nPsoriaas - immunosupressiivsete ravimite riskide mõistmine Psoriaas - immunosupressiivsete ravimite riskide mõistmine VEER Psoriaasiravimid, mis mõjutavad kogu keha, mitte ainult nahka, on võimsad ja tõhusad ravimid, mis on suunatud psoriaasi tekkekohale. Psoriaasi iseloomustavad punased, ketendavad kahjustused on põhjustatud immuunsüsteemi krussist, mis põhjustab naharakkude ületootmist, ja need nn süsteemsed ravimid, mis hõlmavad nii uue põlvkonna bioloogilisi ravimeid kui ka vanemaid ravimeid, näiteks metotreksaati. Mis paneb teid ohtu Sellel immuunsüsteemi pärssimisel on aga suur varjukülg. See võib jätta ukse lahti nakkuste jaoks, alates tavalisest nohust kuni tõsiste ja potentsiaalselt surmaga lõppevate seeninfektsioonideni. Tervislik toitumine psoriaasi korral?\nSellisel juhul peaks psoriaasihaige peatama oma bioloogilised ravimid, kuni antibiootikumikuur on läbi tavaliselt umbes kaks nädalat. Järgmine leht: vastuvõtlikum külmetushaigustele? Bioloogiliste ravimite ja muude immunosupressantide põhjustatud tõsised infektsioonid on haruldased.\nPaljud psoriaasihaiged märgivad siiski suuremat vastuvõtlikkust igapäevastele haigustele. Nikki Woistman, 21, Peterburi, Fla. Kuid põdesin selle esimese kuue kuu jooksul neli korda, tavaliselt külmetuse ja gripi sümptomitega: köha, nohu, mõnikord palavik.\nSõltumata sellest, mida uuringud näitavad, ei tee psoriaasihaigetele haiget olla keskmisest pisut valvsam. Woistmanile meeldib seda turvaliselt mängida. Ta kasutab antibakteriaalset käteseepi ja kehapesu ning kui toanaaber on haige, väldib ta teda nii palju kui võimalik. Ja kui keegi tuleb minu laua juurde ja neil on haige, palun ma neil seista väljaspool minu kabiini. Kui nad näevad segaduses, seletan neile lihtsalt: "Mul on autoimmuunhaigus, ma kasutan seda ravimit ja ma olen vastuvõtlik külmetushaigustele.


Linus Torvalds – Vikipeedia\nLinus Benedict Torvalds (sündinud 28. detsembril 1969 Helsingis) on Soome-Ameerika tarkvaraarendaja, peamiselt tuntud operatsioonisüsteemi tuuma Linux autorina.\n28. detsember 1969 (vanus 52)\nTorvalds sündis Helsingis 28. detsembril 1969. Tema vanemad on Nils ja Anna Torvalds. Oma eesnime sai ta Linus Paulingi järgi. Tema isapoolne vanaisa oli soomerootsi luuletaja ja ajakirjanik Ole Torvalds.\nTa õppis alates 1988. aastast Helsingi ülikoolis.\n1991 hakkas Torvalds hobi korras välja töötama tuuma Linux. Inspireerituna õppesüsteemist Minix, mille töötas välja Andrew Tanenbaum, püüdis ta kirjutada UNIX-i operatsioonisüsteemi, mis töötaks tema kodusel personaalarvutil. Torvalds töötas Linuxi tuuma esialgse variandi välja põhiliselt vabast ajast ja isiklike seadmete abil. Linuxi tuum koos paljude teiste poolt välja töötatud tarkvaraga (põhiliselt GNU süsteem) moodustab niinimetatud Linuxi distributsiooni. Paljud nimetavad seda kombinatsiooni lihtsalt Linux (mis on eksitav) või GNU/Linux.\nPraegu tegutseb ta Linuxi projekti koordinaatorina.\nLinus Torvalds. "Mis on häkkerile sisemiseks tõukejõuks, ehk "Linuse seadus"." // Pekka Himanen. "Häkkerieetika ja informatsiooniajastu vaim." Inglise keelest tõlkinud Kalle Kurg. Tallinn, Kunst 2003. ISBN 9949407001\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Linus Torvalds\nTanenbaumi ja Torvaldsi debatt\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Linus_Torvalds&oldid=5866070"\nLehekülje viimane muutmine: 3. aprill 2021, 01:26\nSelle lehekülje viimane muutmine: 01:26, 3. aprill 2021.


Tänu Yumeiho teraapia suurenenud populaarsusele alustab meie keskuses tööd juba kolmas Yumeiho terapeut - Ene Mõttus – Sinu Arst\nTeraapia käigus masseeritakse kõiki keha piirkondi ja manipuleeritakse kõiki liigeseid loomulikul ja valutul viisil.\nYumeiho teraapia keskendub lülisamba ja vaagnaluude asendi korrigeerimisele, mille tulemusena paraneb rüht, vähenevad lihaspinged ja valud seljas ning jalgades, paraneb siseorganite talitlus ja kiireneb kogu keha ainevahetus.\nEnesetunne pärast teraapiat on „nagu uuesti sündinul“ – jalad tunduvad kerged, keha ja meel värsked ja puhanud.\nSoovitame yumeiho teraapiat kõigile, kel esineb pea-, kaela-, selja-, jala- ja puusavalusid ning liigeste ja lihasvalusid. Samuti naistele, kellel on valulik menstruatsioon. Ja muidugi neile, kes soovivad lõõgastust ja kerget enesetunnet.\nTeraapia sobib kõigile täiskasvanutele, v.a. rasedatele. Yumeiho teraapia ei ole soovitav kuni 6 kuud pärast sünnitust, operatsiooni või traumat.\nKrooniliste valude ja pikaajaliste rühiprobleemide püsivaks leevendamiseks soovitame 10-15 korra kuuri.\nTUTVU YUMEIHO KESKUSE HINNAKIRJAGA\nLOE KA TEISI YUMEIHO KESKUSE POSTITUSI


Sinisukk.ee - Ajalooline : Stalini murtud nina\nAvalehtRaamatudILUKIRJANDUSAjaloolineStalini murtud nina\nIllustratsioonid: Eugene Yelchin\nKõva köide, 140 x 180 mm\nSinisukk, 176 lk\nISBN 978-9949-34-159-7, EAN 9789949341597\n„Ütle lahti oma isast, kes on rahvavaenlane, astu pioneeriks ja marsi kommunismi suunas. Lihtne toiming.” Nina puhub veel rohkem suitsu välja ja nühib säärikuid kokku. „Korda minu järel: „Mina, Saša Zaitšik, ütlen lahti oma isast kui välisjõudude agendist ja katkestan nüüdsest alates kõik oma suhted temaga. Edaspidi on minu ainus tõeline isa meie armastatud Juht ja Õpetaja seltsimees Stalin ning mu perekond on nõukogude pioneerid.””\nEugene Yelchin (sünd 1956) on Venemaal Peterburis sündinud lastekirjanik ja kunstnik, kes elab ja töötab aastast 1983 USA-s. „Stalini murtud nina” pälvis 2012. aastal maineka USA lastekirjanduse auhinna. Teos on tõlgitud paljudesse keeltesse.