KOHT KÕIGELE - KODU\nPõhiline Kodu Koht kõigele\nTreppide all hoiustamine on ideaalne lahendus, kui iga toll loeb, ja seda saab teha sujuvalt.\n'Püüdsime kasutada iga ruutmeetrit ruumi, mis vähegi võimalik,' ütleb arhitekt Joanna Lombard oma kompaktsest, kuid mugavast Fort Lauderdale'i kodust.\nJoanna ja abikaasa Denis Hector, kes on samuti arhitekt, töötasid koos oma vanemate Anne ja Rocci Lombardiga just selle nimel.\nNäiteks sokutasid nad pulberruumi trepi alla ja planeerisid ruumi veelgi täiendavaks kasutamiseks osaliselt süvistatud sahtleid. 'Kui mul on valida sahtli ja kapi vahel, lähen alati sahtli järele,' ütleb Joanna. 'Nad on palju kasutajasõbralikumad.'\nEhituse käigus kavandas meeskond sahtlite jaoks trepi alla süvendi. Nad panid kipsi kipsplaadi peale kirsivineeri ja siis ehitas Joanna isa jooksjad süvistatavate sahtlite komplekti jaoks. Ta rabistas ava servast umbes 1/8 tolli ja pani löökide vältimiseks kaitserauad sahtlite taha.\nJärgmiseks meisterdas Rocci tammest sahtlite näo. Viimistluseks valiti kohaliku merepoe pealetükkimatud tõmbed. 'Ehitasime mõned sahtlid isegi madalale, et lapselapsed nendesse pääseksid,' märgib Anne. Videod, muusikakassetid ja laste mänguasjad on paigutatud alumistesse sahtlitesse, samas kui perepildid ja pühade esemed täidavad ülemisi.\nkuidas öelda oma alatooni värvi\nmarie kondo voltimisrätikud\nkoputama roosi hooldus\nAugust Alsina kohtub lõpuks oma elu armastusega Regina Halliga ja see on nii armas\nVabandust, minu kartulipuder on supp. Siin on, kuidas neid paksendada


Ärevus (emotsionaalsuse ees) | Anonüümne foorum | Üle 9500 postituse - Kliinik.ee\nOlen üle 30 juba ja terve elu on mingi ärevus olnud sees vahelduva eduga. Vist lapsepõlve aja ebakindlus, lõhutud pere jne on jälje jätnud. Ei tea nagu kindlalt, kas teen asju õieti. Kahtlen, ei tee õieti, laidan ennast selle eest. Umbes mina vs maailm. Ja on nagu ärevus, et ikkagi midagi juhtub, kuigi võin olla üksi rahulikus kohas. Midagi ikka tiksub, mis hoiab ärevust, valmisolekut millekski. Ei saa kunagi 100% rahu ja puhata. Võib vaid seda teeselda. See häirib. Olen arstil varem käinud, kuid need rohud natuke aega aitavad ja siis jälle nagu ikka. Pole mõtet nendega jännata. Enam ei taha, eks see jätab ka märgi külge.\nJa kuidagi on ärevus emotsioonide näitamise ees, isegi naeratamise või naermise ees. Ei tea, tunne nagu et kui ma seda teen, siis teesklen. Olen mitte mina ise. See peaks tulema spontaanselt. Ja see on vastik tunne.\nMa ei tea, kas on vahepeal mingeid paremaid ravimeid, mis tõesti mõjuvad või on see krooniline seisund, mis jääb igavesti osaks minust? Või on mõtet proovida midagi?


Hea Guest902482 Kahjuks pole Sinu sõbralistis ühtegi modelli. Soovitame Sul kellegagi tutvuda ja sõbraks saada. Kõigi meie modellide loetelu leiad avalehelt.\n© Kõik õigused kaitstud. 2018 www.flipchat.biz Võta EPOCH ja SEGPAY, kaudu ühendust meie volitatud müügiesindajatega. Beronata Services LTD, juriidiline aadress Themistokli Dervi 6, 1066, Nicosia, Cyprus


Savisaar ja Mõis – Tegus Tallinn? - Eesti - Tänane leht\n25. august 2017, 23:59 2 min lugemist\nTegusa Tallinna eestvedaja Jüri Mõis ütles pärast kohtumist, et tema isikliku tunde järgi saab kahe valimisnimekirja liitumine teoks. FOTO: Erik Prozes\nEile istuti koos üle kolme tunni, uuesti kohtutakse homme. «Kui osapooled kokkuleppele saavad, loodame uue nädala alguses ühisest nimekirjast pressikonverentsil juba lähemalt rääkida,» ütles Mõis pärast kohtumist ajakirjanikele.\nValimisliidu nimes lõplikule kokkuleppele eile ei jõutud, kuid pigem tuleb see ühe asjasse pühendatu sõnul lohisev, sest mõlemad osalised peavad oma saama ja Savisaare nimi peaks olema pigem esikohal. Samuti venitatakse linnapeakandidaadi nime avalikustamisega. «Esiteks, ma olen praegu Tallinna linnapea,» teatas Savisaar. «Mis saab pärast oktoobri keskpaika, seda räägime siis.»


MASTER 38.5 - ESTONEGLASS\nPuur- ja freesmasinad\nKlaaspaketi tootmise seadmed\nMaster 38.5 on viieteljeline CNC töötluskeskus\nKõrgetasemeline tehnoloogia parimate tulemuste saavutamiseks maksimaalse kasutuslihtsusega.\n5-teljeline pea koos pideva pöörlemisega C-telje ja kallutatava A-teljega (vahemikus -90 ° kuni + 90 °) tagab suurepärase paindlikkuse ja survestab keerukate mehaaniliste operatsioonide teostamise piiri.\nMaster-seeria on valik Intermaci töötluskeskusi, mis on spetsiaalselt välja töötatud mööbli-, auto-, ehitus- ja kodumasinate sektorile vajalike tüüpiliste klaaside tootmiseks. See on jõudluse ja produktiivsuse osas parim lahendus ning sobib väikeste ja suurte tootmispartiide kiireks töötlemiseks. Täiesti uus ja täiustatud Master tagab töö täpsuse, kvaliteedi ja töökindluse.\nIntegreeritud puurimissüsteem patenteeritud Helix tööriistaga.\nHelix on Diamuti tööriist, mis koos Intermaci tarkvaraga ületab see kõiki traditsiooniliste puurimissüsteemide piire, kasutades ühte tööriista kõigi puurimis-, lihvimis- ja süvistamistoimingute tegemiseks kuni 19mm klaasilehtedel.\nUued ristkülikukujulised iminapad tagavad parema vaakumi säilimise võrreldes traditsiooniliste iminappidega, neid on saadaval kõigis versioonides ja suurustes ning need tagavad maksimaalse kohandamis paindlikkuse.\nRohkem infot tootekataloogist\nKüsige toote kohta lisateavet ja pakkumist info@estoneglass.ee.\n© 2022 ESTONEGLASS


Kommentaarid: KUIDAS PALKA JUURDE KÜSIDA? Mõtle, miks ülemus peaks sulle rohkem maksma hakkama ja jää oma arvamusele kindlaks!\nLihtne/ 15. oktoober 2016 03:37\nIse oledki. Kui veel kysima pead kelleltki oled ori.\nnh/ 14. oktoober 2016 19:00\nhea kaart tagataskus annab ikka hea võimaluse palgatõusuks! Paraku on ka nii, et tagataskust tuleva firma osas peaks ka midagi teadma- võib sattuda püsipalgalisest hooajatööliseks. Üldiselt firmaomanikud lasevad selle palgataseme sellisele kriitilisele piirile ja hakkavad kergitama alles siis, kui omal tulemus on suurepärane ja paar põhjendatult vingus vennikest on juba uksest sisse astunud!\nKalevipoeg/ 14. oktoober 2016 12:59\nPeab jah juurde küsima palka sest 3 tuhande euroga ei tule eestis enam kuidagi välja!!\nmadis/ 14. oktoober 2016 13:03\nOngi nii sest hilfigeri pusa maksab eestis juba 150 eurot ja teksas juurde siis ikka oma 400 eurot otsas juba!\nHei/ 13. oktoober 2016 20:12\nToimib! :) Käisin ka 2x palgatõusu küsimas siis öeldi , et ei ole ettevõttel parimad ajad ja ei saa ikka tõsta jne. Kolmandal korral olin lugenud samalaadset artiklit nagu praegune , et tuleb endale kindlaks jääda ja läbi mõelda miks peaks palka tõstetama. Esiteks tõin argumendiks, et olen juba aasta töötanud ettevõttes ning selle ajaga palju juurde õppinud, teiseks et firma kolis suuremale tööpinnale ning töömahtu nüüd rohkem. Eks igalühel ikka omad argumendid. :) Aga kõige tähtsam ikka küsida palgatõusu või muid soodsaid tingimusi sirge selja, välju hääle ning kindla (sügava) silma vaatamisega. Ei ole mõtet karta , ka EI on vastus aga vähemalt olete proovinud!\n!?/ 13. oktoober 2016 09:51\njärgmine kord ,kui ülemusel kiire ning vajab sind__ jäta tööle ilmumata.Kohe mõjub.\nkle/ 13. oktoober 2016 09:13\npomo, see raha, mis sa mulle annad, ei maksa enam nii palju!\n13. oktoober 2016 08:55\nUsun!/ 13. oktoober 2016 09:12\nSelliseid parimaid on kindlasti veel. Isegi palju. Töölised saavad aru. Aga, miks on ülemus just ülemus? Sellepärast, et tema ei saa, ega hakkagi väärtustest aru saama. Sest ta on ülemus. Rohkem talle polegi vaja. See seletab kõik.\nJuku/ 13. oktoober 2016 08:54\nMiinimumpalgast ei jätku söögi ostmiseks, aga tühja kõhuga ei jõua tööd teha - surnud ring\nos/ 13. oktoober 2016 09:11\ntöömaht ei pruugi suureneda, aga hinnad küll.\npeamine põhjus,/ 13. oktoober 2016 07:08\nmul on vaja ! ja jään oma arvamusele kindlaks.\ntoetatakse/ 13. oktoober 2016 06:59\nainult logelevaid pagulasi, mitte oma rahvast.Kaua võib?\nartikkel/ 13. oktoober 2016 09:18\non palga juurde küsimisest sina jahud toetustest. Vastus küsimusele, et kaua võib: nii kaua kui sul kuplialune ülessulab .\nKaua võib?/ 13. oktoober 2016 10:12\nMeil sanitarid räägivad, et kogu raha läheb pagulastele!\nMünt/ 13. oktoober 2016 05:23\nKomsomol hävitas krooni ja vastu saime metallipuru.


Koguduse kingitus oma õpetajale ja Eesti kogudustele - Eesti Kirik\nKoguduse kingitus oma õpetajale ja Eesti kogudustele\n21.04.2004 | Rita Puidet | Rubriik: Kultuurielu\nMärtsi alul ilmus Eestis trükist E.E.L.K. Los Angelese koguduse asutaja ja endise õpetaja Rein Neggo raamat «Kodumõtteid», mille väljaandmist rahastas koguduse juures tegutsev Kaiv-Visse Mälestusfond.\nRaamatu said kingiks kõik välis- ja kodu-Eesti kogudused, praostid, erinevad raamatukogud jt.\n13. mail 1918 Saaremaal Pihtla vallas sündinud, Saaremaa ühisgümnaasiumi lõpetanud ja Tartu ülikooli usuteaduskonnas õppinud, kuid teaduskonna sulgemise tõttu pooleli jäänud ja 1944 septembris perekonnaga Saksamaale põgenenud Rein Neggo raamat «Kodumõtteid» sisaldab valimiku autori jutlusi, kirjutisi ja kõnesid aastatest 1950-2003.\nJutlusi on raamatus kirikuaasta erinevateks tähtpäevadeks: ülestõusmis- ja nelipühadeks, jõuludeks ja muudeks puhkudeks. Eraldi peatükid on pühendatud kirikule ja kodumaale.\nsiinkohal võiks tsiteerida järgmist katkendit: Ülestõusmise vägi ei ole midagi vähemat kui Jumalik vägi, mis äratas ülesse Jeesuse surnuist. See vägi muudab meie elu kvantiteeti, sest siin surelikkus võtab omale surematuse rüü ja elu omale igaviku märgi. See on vägi, mis tuleb Kristuse ligioleku kaudu ja muudab elu vaatepiirid avaramaks ning elu mõte saab sügavama tähenduse. Nii muutub ka elu kvaliteet, sest see saab lootusrikkaks, õnnelikuks ja pühaks käies koos ülestõusnud Issandaga.\nEi saaks just öelda, et jutluseraamatuid sageli trükitaks, veel vähem jõuab meieni raamatuid, mis seotud eksiilkiriku ja -vaimulike tegevusega.\nSelles mõttes on üheks tänuväärseks isikuks kindlasti Rein Neggo, kellelt on ilmunud veel aastal 1996 «Lahtised laastud», 1996 «Muistseid jutte eakatele lastele» ja 1999 mälestusteraamat Los Angelese Eesti Segakoori algusaastatest «Helihargiga Inglitelinnas».\n1998 ilmunud valimiku Los Angelese koguduse ajakirjas Vastutuuli avaldatud kirjasõnast «Vastutuuli» I eessõnas ütleb peapiiskop Udo Petersoo, et see annab «sisuka ülevaate ühe paguluses loodud E.E.L.K. koguduse sünnist ning edaspidisest elust, tööst ja tõekspidamistest, nii meie pagulaseestlaste vaimsest elust kristlikus Kirikus ja koguduses, kui ka rahvuslike veendumuste ja sinna juurde kuuluva kindluse raamides». Üldjoontes sama võiks öelda ka «Kodumõtete» kohta.\nRein Neggo emigreerus Ameerika Ühendriikidesse 1949, kus töötas töölisena ja joonestajana, oli 1950-1952 üks Los Angelese koguduse asutaja ja organiseeriv õpetaja. Jätkas õpinguid usuteaduse vallas ja ordineeriti 1966. 1978 annetati talle kuldametirist. 1991 vabastati ta tervislikel põhjustel õpetaja ametist, kuid jätkas õpetaja ülesandeid kuni novembrini 1994. Tema eriline huvi on kuulunud muusikale.\nRaamatu «Kodumõtteid» seadis trükivalmis ajalehe Eesti Kirik toimetus, illustratsioonid tegi Elen Apsalon.\nAktiivne koguduseliige Mari Kaiv oli huvitatud eesti keele ja kultuuripärandi säilitamisest Los Angeleses ja asutas seepärast oma pärandusest Kaiv-Visse Mälestusfondi. Fond töötab koguduse nõukogu juhtimisel ja on võimaldanud mitmeid ettevõtmisi, sh jagada auhindu Los Angelese Eesti Täienduskooli poolt korraldatud ülemaalisele noorte kirjandivõistlusele ja trükkida raamatuid.\nEelmine: Hoobid minule


Ühekordse reasammu kasutamine dokumendis - Office'i tugi\nÜhekordse reasammu kasutamine dokumendis\nRakenduskoht: Word 2016 Word 2013 Word 2010 Word 2007 Word 2016 Mac-arvuti jaoks Rohkem... Vähem\nSaate ühekordse reasammuga kogu või dokumendi osa.\nMenüü Kujundus nupu Lõiguvahe abil saab kiiresti kogu dokumendi reasammu ühekordseks muuta.\nDokumendi reasammu ühekordseks muutmine\nValige Kujundus > Lõiguvahe.\nValige Lõiguvahe puudub.\nSellega tühistate parajasti kasutatava laadikomplekti sätted. Kui soovite hiljem jälle algsätteid kasutama hakata, valige uuesti Kujundus > Lõiguvahe ning seejärel suvand jaotisest Laadikomplekt. Selleks suvandiks võib olla Vaikeväärtus (nagu eespool näidatud) või parajasti kasutatava laadikomplekti nimi.\nDokumendiosa reasammu ühekordseks muutmine\nVaid dokumendi mingi osa reasammu ühekordseks muutmiseks tehke järgmist.\nKlõpsake menüüs Avaleht nuppu Rea- ja lõiguvahe.\nMärkus. : Üleminek ühelt fondilt teisele võib muuta rea- ja lõiguvahesid.\nTerve dokumendi reasammu ühekordseks muutmine\nTerve dokumendi reasammu ühekordseks muutmise lihtsaim moodus on kasutada Word 2003 kiirlaadikomplekti. Word 2003 kiirlaadikomplekt kasutab ühekordset reasammu, ei jäta lõikude vahele lisaruumi ega rakenda lõikude esirea taanet. Selliseid vahede sätteid kasutades on eri lõike üksteisest raske eristada. Üks võimalus seda probleemi lahendada on lisada lõikude vahele tühi rida.\nNäpunäide. : Kui te täiendavat ruumi lõikude vahele ei soovi, katsetage traditsioonilist kiirlaadikomplekti, mille puhul iga lõigu esimene rida on taandega.\nÜhekordse reasammu kasutamine lõikude vahele lisaruumi jätmata\nKlõpsake menüü Avaleht jaotises Laadid nuppu Muuda laade.\nOsutage suvandile Laadikomplekt ja klõpsake Word 2003.\nKui soovite selliseid vahede sätteid kasutada kõigi uute dokumentide puhul, klõpsake uuesti nuppu Muuda laade ja siis käsku Määra vaikesätteks.\nÜhekordse reasammu kasutamine, jättes lõikude vahele tühja rea\nKui soovite ühekordset reasammu ja lõikude vahele tühja rida, siis selle asemel, et peale igat lõiku kaks korda sisestusklahvi (ENTER) vajutada, muutke tavalist lõigulaadi.\nParemklõpsake menüü Avaleht jaotises Laadid laaditüüpi Tavaline ja klõpsake seejärel käsku Muuda.\nJaotises Vorming klõpsake nuppu Ühekordne reasamm.\nNupp Ühekordne reasamm\nKui soovite selliseid sammusätteid kasutada kõigi uute dokumentide puhul, klõpsake dialoogiboksi allosa juures käsku Uued dokumendid põhinevad sellel mallil.\nMärkus. : Kui olete proovinud erinevaid dokumentide kiirlaadikomplekte ning soovite uuesti hakata kasutama ühekordset reavahet ja tühja rida lõikude vahel, klõpsake käsku Lähtesta sättele: kiirlaad mallist (klõpsake jaotise Laadid nuppu Muuda laade, osutage suvandile Laadikomplektid ja seejärel klõpsake käsku Lähtesta sättele: kiirlaad mallist).\nÜhekordse reasammu kasutamine valitud lõikudes\nValige lõik, mida soovite muuta.\nMenüü Avaleht jaotises lõiknuppu rea- ja lõikude vahed (Word 2007Reasamm ).\nLõigu kohalt või alt liigse ruumi eemaldamine\nValige lõik, mille kohal või all on liigne tühi ruum.\nKlõpsake menüü Lehe küljendus jaotises Lõik valikute Vahed enne või Vahed pärast kõrval olevat noolt ja sisestage, kui palju vaba ruumi jätta soovite.\nÜhekordse reasammuga aadressid\nAadresside tippimisel on hõlpsaim viis ühekordse reasammu kasutamiseks lõpetada iga rida lõigupiiri asemel reapiiriga. Selle võttega paigutate iga mitmerealise aadressi eraldi lõiku. Seejärel saate rakendada soovitava lõiguvahede laadi aadressi ridade vahele ruumi lisamata.\nKui aadressid on juba tipitud nii, et iga rida on kui eraldi lõik, või kui aadressid saadakse kirjakooste abil, võite kasutada sellist kiirlaadikomplekti, mis kaotab lõikude vahelt lisaruumi. Samuti võite valida välja aadressiread ja nende vahelt liigse ruumi eemaldada.\nÜhekordse reasammuga aadressi tippimine\nTippige aadress. Vajutage iga rea lõpus klahvikombinatsiooni SHIFT + ENTER ning aadressi viimase rea lõpus sisestusklahvi ENTER.\nKlõpsake mingit kohta äsja tipitud aadressil.\nVahekaardil Avaleht jaotises lõik nuppu rea- ja lõikude vahed (Word 2007Reasamm ).\nParemklõpsake aadresse ja osutage nupule Laadid.\nKlõpsake käsku Salvesta valik uue kiirlaadina.\nTippige laadile nimi, näiteks Aadressid.\nTippides aadresse juurde, kasutage nendega seda uut laadi (klõpsake menüü Avaleht jaotises Laadid seda laadi, mille lõite).\nAadressi lõikude vormindamine liigse ruumi kaotamiseks\nKui kogu dokument koosneb aadressidest (nt aadressisiltide leht), kasutage Word 2003 kiirlaadikomplekti.\nKui aadressid asuvad dokumendis, milles on kasutatud erinevaid reasamme, ning te soovite muuta vaid aadressi reasammu, siis tehke järgmist.\nKlõpsake menüüs Lehe küljendus valikute Vahed enne või Vahed pärast kõrval olevat noolt ja sisestage, kui palju vaba ruumi jätta soovite.\nKahekordse reasammuga read dokumendis


macOS Sierra Vs. OS X El Capitan: kõik, mida pead teadma\nPõhiline / kuidas / Kuidas paigaldada Kodi lisad (v17 Krypton)\nKodi on vaba ja avatud lähtekoodiga meediamängija, mis on saadaval kõigis suuremates platvormides, sealhulgas Windows, Linux, Mac, Android, iOS, tvOS, Apple TV ja FreeBSD. Kuigi see on äärmiselt võimeline tarkvara kohalike meediumifailide esitamiseks teie seadmes, koorite ainult Kodi võimete pinda, kui te ei püüa erinevaid valikulisi lisandeid meediasisu voogude hämmastava hulga voogude voogedastamiseks kogu maailmast. Sellisel juhul vaatame, kuidas paigaldada nii ametlikud kui ka mitteametlikud lisad Kodi funktsionaalsuse parandamiseks:\nMärkus: Allpool kirjeldatud protsess kehtib Kodi 17 Kryptoni kohta töölaua Windowsis, kuid see ei tohiks olla Maci ja Linuxi kasutajate jaoks erinev, kui kasutate Kodi viimast versiooni. Juhul, kui kasutate Kodi oma teleris, kasutage lihtsalt navigeerimisnuppe kaugjuhtimispuldil, et liikuda ühest võimalusest teise. Vajutage „OK“, et valida suvand ja „Tagasi” nupp, et liikuda eelmisele lehele, nagu soovite vajutada klaviatuuril „Enter”, et valida suvand ja „Tagasilükk”, et minna tagasi eelmisele lehele.\nKuidas paigaldada Kodi Addons ametlikust Kodi repositooriumist\nKodi seadistamine võib tunduda esmakordsele kasutajale pisut hirmuäratav, lihtsalt kõigi võimaluste ja funktsioonide tõttu, mida ta pakub täiustatud kasutajatele, kuid kui olete programmi alla laadinud ja installinud oma seadmesse, saades lisandeid Kodi hoidla on üks lihtsamaid asju, mida saate teha. Alustamiseks järgige lihtsalt järgmisi lihtsaid samme:\nPeamenüüs liigutage hiirekursori menüüelementi „Lisandmoodulid“, mis automaatselt esile tõstetakse, ning toob esile mitu erinevat valikut, nagu on näidatud alloleval pildil.\nLiigutage hiirt lihtsalt „Installige repositooriumist“ ja klikkige sellele, et jõuda järgmisesse valikutesse.\nEkraanil, mille olete nüüd sisse lülitanud, loetletakse mitmed žanrid, mida saate valida, nii et võite valida muusikaga, videote, ilmaga või midagi muud, mis võivad teie väljamõeldisega kõndida. Selle artikli jaoks lisan kogu protsessi demo demonteerimiseks video lisamise.\nSirvige paremal olevat loendit hiire kerimisratast kasutades või klaviatuuril olevate üles / alla navigeerimisklahvide abil, kuni leiate soovitud kanali. Mulle meeldib CollegeHumor YouTube'is palju, mistõttu olen otsustanud selle oma Kodi installeerida.\nKui olete oma eelistatud valiku leidnud, klõpsa sellele ja kuvatakse allpool näidatud ekraan.\nNüüd klõpsa nupule „Install“ (Paigalda) ja mõne sekundi pärast saate sõnumi, milles öeldakse, et olete oma valitud lisad edukalt installinud. Protsessi saab alati korrata, et installida seadmesse mis tahes arvu lisandeid. Minu kontoris on praegu neli ametlikku ametnikku, nagu allpool olevast pildist näha.\nAmetliku Kodi hoidla lisandite paigaldamisel on nii lihtne kui ka valgustav, kuid ametlikust hoidlast ei saa iga platvormil olevat lisandit. Et alla laadida ja installida need lisad, mida Kodi või XBMC Foundation ei ole veel ühel või teisel põhjusel heaks kiitnud, peate te otsima mujalt. Te saate seda teha ka kolmandatest isikutest hoidlatest või ZIP-failidest, mis on saadaval internetis rohkesti, kuid olge ettevaatlikud, mida te tegelete, sest mõnede nende paigaldamine võib panna teid vale poole. .\nKuidas paigaldada Kodi lisad kolmanda osapoole reposidelt\nMitteametlike Kodi lisade allalaadimine kolmandatest osapooltest ei ole ülalpool kirjeldatud meetodist palju erinev, kuid see on kaheastmeline protsess. Selle protsessi teine osa on peaaegu identne ülalkirjeldatud meetodiga, kuid sinna jõudmiseks peate installima kolmanda osapoole hoidlaid, mis võivad tunduda esmakordsete kasutajate jaoks segadust tekitavana. Uute repode hankimiseks oma seadmes peate lihtsalt seadeid veidi muutma, nii et siin on samm-sammult juhised selle kohta, kuidas seda teha:\n1. SAMM: Süsteemi seadistuste muutmine „Tundmatute allikate” installimise lubamiseks\nMinge põhimenüüsse ja vali valik "Seaded", klõpsates ülemisse vasakusse paneeli hammasrattaikooni .\nJärgmisel leheküljel klõpsake „Süsteemi seadistused“, nagu näidatud alloleval pildil.\nTõstke esile vasakpoolsel paneelil „ Lisandmoodulid ” ja veenduge, et „ Tundmatud allikad ” lülitatakse asendisse „Lubatud”. Valik on vaikimisi privaatsuse ja turvalisuse huvides välja lülitatud, kuid lisandite installimiseks väljaspool ametlikku hoidlat tuleb see sisse lülitada.\nSamm 2: Kolmanda osapoole hoidlate või üksikute lisandite installimine ZIP-failidest\nNüüd olete kõik seadnud alla laadida ja installeerida mitteametlikud lisad oma Kodi. Selleks võite lisada kogu kolmanda osapoole repositooriumid, mis on varustatud kümnete lisandmoodulitega, või lisage üksikuid lisandeid eraldi, kui seda soovite. Selle artikli jaoks paigaldame väga tuntud repositooriumi nimega „SuperRepo”, millel on ligipääs üle 2000 lisale, mis toovad sulle palju meelelahutust käeulatuses, kõik tasuta. Kohustusliku hoiatusena peame siiski teile meelde tuletama, et mõned lisad, mida leiate kolmandate osapoolte reposidest, võivad aidata autoriõigusega kaitstud meedia ebaseaduslikku voogesitust, nii et peate olema ettevaatlik, kui te ei kasuta ei taha jõuda vale poole. Mõlemal juhul veenduge, et juriidiliste probleemide vältimiseks kaitseksite ennast VPN-ühendusega, enne kui alustate kolmandate osapoolte repode kasutamist.\nSuperRepo (või mõne muu kolmanda osapoole hoidla, nagu Aeres, Noobs ja Nerds või Mighty Duck) allalaadimiseks peate minema üle peamenüüsse -> Seadistused, nagu kirjeldatud eelmises osas. Kuid selle asemel, et valida järgmisel lehel „Süsteemi seaded”, klõpsake „Failihaldur”, nagu on näidatud alloleval pildil.\nJärgmisel ekraanil topeltklõpsake vasakul asuval 'Lisa allikas' .\nTopeltklõpsake “” .\nNüüd palutakse teil sisestada installitava kolmanda osapoole hoidla täpne tee. Kuna me üritame SuperRepot installida, peame sisestama SuperRepo aadressi, mis on " //srp.nu ". URL-i saate lihtsalt kopeerida ja kleepida (ilma topelttsitaatita) ja klõpsa „OK“.\nSisestage nüüd nimi, et saaksite alustada repo kasutamist. Ma valisin selle nimetuse SuperRepo enne, kui klõpsate nupule „OK”.\nSee ongi nii, et nüüd on teie Kodi jaoks SuperRepo installitud ja protsessi saate korrata paljude kolmandate osapoolte hoidlates, mida soovite oma seadmes. Tulevikus saate installida lisasid kas ametlikust Kodi repost, SuperRepost või muust repotehingust, mille soovite oma süsteemi installida.\nSamas on oma süsteemi hoidla üks asi ja lisandmoodulite installimine sellest üsna teine. Nüüd, kui teie süsteemis on SuperRepo, peate teadma, kuidas lisandmooduleid installida. Need on saadaval kokkusurutud „ZIP” failivormingus, nii et peate nende juurde liikuma.\nSuperRepo lisade installimiseks minge tagasi peamenüüsse ja klõpsake vasakul paanil Addons . Saate järgmise ekraani, millele tuleb klõpsata üleval vasakul asuval üleval asuval pildil oleval ikoonil Addons .\nTopeltklõpsake „ Installi ZIP-failist “.\nValige hüpikaknast „SuperRepo” (või mis iganes valisite oma hoidla nimeks).\nKlõpsake oma Kodi versiooni. Nagu ma varem mainisin, töötab Kodi 17 Krypton, nii et see on just see, mida ma valisin.\nKlõpsake tulemuseks oleval ekraanil „ Kõik ” ja saate koos ZIP-faili allalaadimise võimalusega, mida olete seda kogu aeg oodanud.\nMinu puhul laadisin alla väikese 55, 79KB ZIP-faili, mis on meelelahutusvõimaluste parandamiseks sõna otseses mõttes tuhandeid lisandeid. Ja see kõik on tasuta!\nPaigaldamine võtab aega vaid paar sekundit ja kui see on tehtud, saate oma Kodi akna paremas ülanurgas väikese teate hüpikakna, mis annab teile teada, et kõik läks sujuvalt. SuperRepo on nüüd nähtav, kui valite peamenüüst -> Addons valikust „Install from repository”. Seejärel saate värskelt installitud hoidlast lisada lisasid peaaegu sama palju, nagu on kirjeldatud selle juhendi esimeses osas.\nÜksikuid lisandeid saate paigaldada täpselt samamoodi, kui teate ZIP-faili täpset allalaadimise aadressi.\nPaigaldage Kodi lisad nii ametlikest kui ka mitteametlikest allikatest\nKodi on üks parimaid asju, mis on meelelahutusega juhtunud, ja see on midagi, mida peaks kindlasti proovima, kui soovid juhet lõigata. Netflix, Amazon Prime ja muud abonemendipõhised platvormid pakuvad tugeva kogumikuga tähelepanelikult jälgitavaid programme, kuid seda, mida Kodi tabelisse toob, on raske mõista, millisel viisil seda vaatate. Eriti kui te hindate hinda. Kuigi mõned vanad lisad ja hoidlad hammustavad tolmu viimastel aegadel, hakkame juba praegu nägema nende kahvliga varustatud versioone, ja uute hoidlate tihti tõusevad, võite olla kindel, et partei ei kavatse lähiajal palju armastatud avatud lähtekoodiga meedia-voogesituse platvormi ja selle kasutajaid üle minna. Mõlemal juhul proovige nüüd, kui oled natuke Kodi ekspert, proovida mõningaid parimaid Kodi lisasid ja andke meile teada, kuidas teie katsed läksid, sest me armastame sinult.


Nortal kasutas kavalust vales kohas - ITuudised\nAutor: Koit Brinkmann • 20. mai 2015\nMaanteeameti peadirektor Aivo Adamson ütles, et ameti IT-hankel on Nortal kavalust vales kohas kasutatud ning ka äriettevõtted peaksid õppima eetilist riigimehelikkust.\n„Kavalust on praegu ilmselgelt vales kohas kasutatud, see ei aita kuidagi kvaliteedile kaasa. Ka äriettevõtted peaksid õppima eetilist riigimehelikkust. See on vale koht, kus demonstreerida oma intellektuaalset keskmise hinna arvutamise oskust. Maanteeamet kaalub hetkel oma samme, mida ette võtta,“ sõnas Adamson lühikeses kommentaaris.\nÄripäev kirjutas täna, et suur ja tuntud Eesti tarkvaraarendaja Nortal võib maanteeameti 6,3 miljoni eurose IT-hanke võita konkurentidest kõrgema hinnaga, sest trikitas ameti heas usus tehtud hanketingimused enda kasuks.


Asjade ja toimetuste korrastamine ja struktureerimine- enesekorraldus biosensoorse psühholoogia meetodite abil. Planeerimine ja prognoosimine. Kuidas kahe päevaga õppida kõike jõudma ja oma asjatoimetuste efektiivsust tõsta. – Biosensoorse Psühholoogia Instituut\nAsjade ja toimetuste korrastamine ja struktureerimine- enesekorraldus biosensoorse psühholoogia meetodite abil. Planeerimine ja prognoosimine. Kuidas kahe päevaga õppida kõike jõudma ja oma asjatoimetuste efektiivsust tõsta. kogus\n– 15. september 2019 (14.09 kell 11:00-17:00 ja 15.09 kell 9:00-15:00)\nLäbiviija Pavel Efimov.:\nMinu nimi on Pavel Efimov, olen filosoofiadoktor psühholoogias ja füüsikas, Biosensoorse Psühholoogia Instituudi rektori assistent, “Brand-Max” reklaamifirma tegevdirektor ja kaasasutaja ning lisaks ka biosensoorsete psühhodistsipliinide ekspert. Alates 2007. aastast, see tähendab viimased 12 aastat, olen tegelenud Instituudi administratiivse- ja juhtimistegevusega, planeerin kursusi ja seminare, suhtlen inspektsiooni- ja järelevalveametitega ning korraldan õppejõudude koostööd.\nMeie Instituut on ainulaadne asutus – ainus Venemaal, mis sai tervendamise ja sensoloogia õpetamise litsentsi, olles registreerinud telekineesi maailmarekordi.\nSellega seoses oleme me alati olnud järelvalveasutuste, meedia esindajate ja teadlaste terase tähelepanu all.\nOleme välja töötanud ainulaadsed lähenemisviisid, mis võimaldavad meil väliselt üsna pingelistes oludes tegutseda, piiratud aja jooksul võtta vastu erakorralisi otsuseid, omades samas aega ja võimalusi täisväärtuslikuks puhkuseks. Need meetodid põhinevad biosensoorsetel praktikatel, tähelepanelikul, hoolikal ja põhjalikul lähenemisel administreerimisele ning spetsiifiliste omavaheliste suhete loomisele kollektiivides. Sellel kursusel tahan teiega jagada mõnda oma parimatest meetodites, kuidas korraldada oma aega ja ruumi, kus elate ja töötate.\nPikkadel kursustel osalejatele ja SEVSi liikmetele hind -50%\nRegistreerimine: vajalik on eelregistreerimine www.biosens.ee/courses/8056\nLisainfo: info@biosens.ee või tel 53069307 Mati Kiisler.\nArve saamiseks saata rekvisiidid kohe registreerudes.\nBioenergeetika kursus: Ekstrasensoorika, energiaravi, müstika.\n650.00 € 600.00 € Lisa korvi\nV. Tonkov “Vestlusi Üliteadvusest” – PDF raamat (432 lk)


Kontakt - ICC Eesti - Rahvusvaheline Kaubanduskoda\nICC Eesti asub kaunis ja kaugelt nähtavas Tammsaare Ärikeskuses. Orientiiriks: K-Rauta kauplus naabrina ning Tondi Selver vaatekauguses. ICC Eesti kontor paikneb Krõõda torni (keskmise torni) teisel korrusel.\nFoto: Tammsaare Ärikeskus, Kaamos Group\nAva meie asukohakaart. Ärikeskuse ees on suur kliendiparkla. Külalistele on majaesises kliendiparklas parkimine 2 esimest tundi tasuta. Edasi maksab iga alustatud pooltund 1 €. Ühistranspordiga saab meie juurde bussidega nr 12, 13, 20, 20A (Sõjakooli peatus) ning 23 (Marsi või Tuisu peatus). Lähim rongipeatus on Järve.\nICC EESTI MTÜ\nKMKR nr: EE100371820 alates 01.10.1998\nAadress: A. H. Tammsaare tee 47, 11316 Tallinn\nTelefon: +372 684 1070\nICC Eesti juhtkond


EfTEN eraldab teri sõkaldest\nEfTEN Capitali tegevjuhi Viljar Arakase sõnul pole kunagi varem huvi Balti ärikinnisvara vastu nii suur olnud. Foto: Andres Haabu\nUrmo Andressoo • 7. juuli 2017 kell 8:45\nEfTEN Kinnisvarafond müüs enda esimese Riias tehtud investeeringu. Aadressil Stabu 10/4 asuv ärihoone müüdi teisele Baltikumi kinnisvarahiiule Colonna Varahaldusele.\nEfTEN Kinnisvarafond AS ostis Stabu ärihoone Riias 2013. aastal ettevõttelt SIA Ektornet Commercial Latvia. Tegu on Riia südalinnas asuva endise tööstushoonega, mille EfTEN ehitas ümber 3700ruutmeetrise pinnaga büroohooneks.\nTehingu hind poolte kokkuleppel avaldamisele ei kuulu. EfTENi aastaaruandes on hoone soetusmaksumuseks märgitud 4,07 mln eurot ning 2016. aasta lõpu seisuga turuväärtuseks 4,2 mln eurot.\nFondi elukaare keskpunkt\nÄrimaja on järjekorras üheksas hoone, mille EfTEN Capitali esimene, 2008. aastal loodud kinnisvarafond, maha müüs. Ärihoone omakapitali tootlus oli 21% aastas ning omakapitali kordaja 1,8. Perspektiivika hoone vastu oli huvi kõrge, kinnitas EfTEN Capitali juht Viljar Arakas. Teada on, et hoone ostmiseks tehti 4-5 ametlikku pakkumist. Parimaga lagedale tulnud Colonna kasuks rääkis Arakase sõnul see, et tegu on usaldusväärse ja turul teada-tuntud tegijaga.\nViljar Arakas,, EfTEN Capitali tegevjuht\nHuvi on aegade kõrgeim, sarnaneb 2006. aasta lõpuga.\n„Stabu 10 ärihoone on meie jaoks teine objekt Lätis ja see sobib meie investorite investeerimiskriteeriumitega, kuna asub kesklinnas ja lisaks on täidetud tugevate üürnikega, kes on sõlminud pikad üürilepingud,“ kommenteeris ostu tagamaid Colonna grupi juht Roberto de Silvestri. Ta lisas, et Colonna otsib jätkuvalt investeerimisobjekte kõigis Balti riikides.\nEfTEN Kinnisvarafond ASi portfellis on nüüd järel veel 18 hoonet. EfTEN Capitali juhi Viljar Arakase sõnul on nii Stabu ärihoone kui ka teiste majade (näiteks hiljutise Narva Prisma) müügi taga plaan portfelli kontsentreerida. Seda just fondi 2022. aastal kukkuvat tähtaega silmas pidades.\nPortfelli Arakase kinnitusel aga tühjaks ei müüda – müüki paisatakse vaid osa hoonetest ning spetsiaalselt valitud hoonete segment läheb tähtaja lähenedes müüki komplektina.\nKüsimuse peale, milliste põhimõtete alusel lõplikku portfelli komplekteeritakse, muigas Arakas, et sabatunde järgi. Siiski ta täpsustas, et idee on lõpuni minna Balti riikide pealinnades asuvate suuremate ärihoonetega, müües väiksemad ja väikelinnades asuvad majad enne kella kukkumist maha.\n„Eesmärk on koostada võimalikult atraktiivne portfell. Ka praegu oleks hooneid, mida oleks väga lihtne müüa,“ tõdes Arakas. Ta kinnitas, et käib pidev töö, välja selgitamaks, milliste fondis alles jäänud 18 hoonega lõpuni minna ja millistega mitte.\nKõva tootlus toob huvilisi\n„Huvi on aegade kõrgeim, sarnaneb 2006. aasta lõpuga,“ kommenteeris Arakas olukorda Balti riikide ärikinnisvaras. Arakale teeb heameelt, et üha enam Euroopa investoreid on siiapoole kiikamas ning et julgetakse Euroala ääreriikidesse, sõltumata julgeolekuolukorrast, investeerida. Seda illustreerib Arakase sõnutsi hästi just paari nädala tagune tehing, milles EfTEN müüs Narvas asuva Prisma kinnistu 16,7 miljoni euro eest Prantsuse varavalitsemise ettevõttele Corum.\nKüsimusele, mis neid siia tõmbab, vastas Arakas, et meil on lääneriikidest hulga kõrgemad tootlusnumbrid. „Kui seal on tootlus 3-4%, siis siin 7-8%. Balti riikides on (ärikinnisvara - toim.) tootlused ühed Euroopa kõrgeimad, kui mitte kõige kõrgemad,“ nentis Arakas. Sellise olukorra on tema sõnutsi põhjustanud senini väga madal likviidsus ning konkurents, mis on nüüd omakorda väetis turu elavnemisele.\nEfTEN Kinnisvarafond AS on fondivalitseja EfTEN Capitali 2008. aastal asutatud Balti riikide ärikinnisvarasse investeeriv kinnisvarafond. Fond lõpetas investeerimistegevuse 2015. aastal, mil asutati EfTEN Kinnisvarafond II AS ja EfTEN Real Estate Fund III AS. EfTEN Kinnisvarafondi portfellis on kokku 20 objekti Eestis, Lätis ja Leedus. Fondi varade kogumaht on 220 miljonit eurot.


.me Domeen - Osta ja Registreeri oma .me Domeen\nVali isiklik .me domeen\nSina oled kõige keskmes - hangi isiklik .me domeen juba täna\nMis on .me domeeni eelised?\n.me domeenid sobivad täiuslikult inimestele, kes soovivad veebis oma tootemarki edendada. Need näitavad inimestele, et veebilehel on sinu jaoks isiklik tähendus.\nSee on suurepärane domeeninimi neile, kes soovivad näidata oma oskusi ja huve ning jääda silma paljudele erinevatele inimestele. Ükskõik, kas lood isiklikku ajaveebi või portfelli, kulub see domeen sulle ära!\nMiks valida .me domeenilaiend?\n.com aadresside domeenihinnad on üsna kõrged. Paljud inimesed eelistavad alternatiivina teisi üladomeene, näiteks .me.\nSee on täiuslik domeeninimi kunstnikele, vabakutselistele, blogijatele või teistele, kes soovivad luua isiklikku veebilehte. See domeen on SEO-sõbralik ja toimib samamoodi nagu teised domeenid nagu .com ja .net.\n.me domeeni KKK\nLeia vastused korduma kippuvatele küsimustele .me domeeninimede kohta.\nMis on .me domeeninimi?\n.me on Montenegro riigikoodiga üladomeen. Seda kasutatakse aga üldiselt isiklikeks tootemarkideks ning see on silmapaistev ja paljudes keeltes otsekohe äratuntav.\nKui otsid domeeninime, mis sobib pigem sinu isikubrändile kui veebiettevõttele, on see suurepärane valik.\nKas .me domeen on hea?\nMuidugi on see hea! .me domeen näitab, et rõhk on sinul. Sinu veebilehe külastajad teavad, et oled tähelepanu keskpunktis.\n.me domeen on uskumatult tõhus viis, mille abil luua tugevat isiklikku tootemarki, mis jääb inimestele meelde. See on sinu kajastus, seega veendu, et see on jõuline ja meeldejääv.\nVõi äkki on sinu soovitud .com domeeninimi juba võetud? .me on võrdlemisi uus domeen, seega on paljud domeeninimed endiselt saadaval. Ära jää oma domeeninimest ilma!\nKas .me domeenid on ohutud?\n.me domeenid on täiesti ohutud. domain.me meeskond näeb suurt vaeva tagamaks, et domeeni ei kasutaks ära petturid ja ajaraiskajad. Nad kontrollivad .me domeene pidevalt, et neid ei kuritarvitataks.\nKes saab registreerida .me isikliku domeeni?\nEhkki see on ametlikult Montenegro üladomeen, ei ole selle nime kasutamine teistes riikides piiratud. Kõik saavad endale .me domeeni registreerida.\n.me domeenid on kogunud uskumatult palju populaarsust. Seda domeeninime kasutavad sageli vabakutselised, kunstnikud, muusikud ja väikeettevõtted, et näidata oma isiklikku tootemarki.\nKas oled fotograaf? Kas soovid isiklikku domeeni oma käsitsi valmistatud ehete müümiseks? Või oled ehk hoopis kirjanik, kes soovib luua oma tööde arhiivi? See on kõigist domeeninimedest parim isikliku tootemargi loomiseks veebis.\nKui palju .me domeen maksab?\nHostingeris maksab .me domeen esimeseks aastaks 8,99 €. Kui soovid seda uuendada, maksab see 17,00 € aastas.\nKuidas saada tasuta .me domeeni?\nSul on võimalik saada isiklik .me domeen tasuta. Registreeri Hostingeris 12 kuud veebimajutust, et saada tasuta domeen.\nKui sul tekib probleeme, on meie klienditugi valmis sind ükskõik mis ajal aitama!


Kommentaarid: Keskerakond sai eetikakoodeksi! Loe, milliseid punkte erakonna liikmed järgima peavad!\nEnn/ 4. juuni 2018 15:06\nEetikakoodeksit oleks vaja kõigepealt Reformi tagatoa tegelastele. Seal võiks olla vähemalt tuhat punkti. Kuluks ära ka Helmele.\nEino/ 3. juuni 2018 19:14\nNaised, on ta nii ära musitanud.\nümberlükkamatu fakt/ 3. juuni 2018 18:48\nSenikaua, kui riiki valitsevad läbi mitmete ametite, ministeeriumite ja riigiasutuste ref ja irl, pole kesk sisuliselt võimul.Vaielge vastu kui suudate. Refi jamade koristamiseks läheb veel aastaid aega. Väga palju ametnikke peab hundipassi saama või mõned ka kinnimajja minema.\nruudi / 3. juuni 2018 11:59\nNalja nabani Ja kuhu jääb astmeline tulumaks e valimiste tühistamine presidendi otsevalimised Kas südametunnistus ei piina et kiusate haiget inimest tõõga koormates Või jääbki kolmikvõim teie kambas kehtima ja arukatel jääb üle vaid sellest pundist jalga lasta\ndr. Mõngel/ 3. juuni 2018 10:09\nNii mäda organisatsioon ja nii uhke eetikakoodeks? 5+ küünilisuse eest vargabandele.\nkremlikummardajad/ 3. juuni 2018 09:11\nKeskerakondlased peavad järgima agressor putiniga sõlmitud lepingu punkte.\nmaamiis/ 3. juuni 2018 09:04\nkeskerakond ei võrdu eetikakoodeksiga.\nõhupall/ 3. juuni 2018 08:50\nkeskide saamatud juhid tõmbavad ennast õhku täis kuni lähevad pauguga lõhki.\n3. juuni 2018 07:04\nKas nad on poolearulised, et normaalselt käituda ei oska ja kõik on vaja kirja panna, kuni järgmise korrani. Siis hea öelda, et sellist punkti koodeksis polnud, järelikult lubatud.\nvanamees/ 3. juuni 2018 05:33\nkas igal hommikul kummardate putini pildiees ?\nühtse venemaa kohalik rakuke/ 3. juuni 2018 06:49\nRatas käib oma külmikus igal hommikul agressor putiniga sõlmitud lepingut silitamas ja kallistamas?\nRESPEKT Villu, Cool D ja Liisi Koikson, vaadake ülejäänud helbekesi - ajutühjus. 2 tühikut W W vahel./ 3. juuni 2018 02:50\nRiigi/ 2. juuni 2018 22:33\neesti patrioot/ 2. juuni 2018 22:55\nEesti riigi ja eestlaste REETURID! Tegutsemise eest koos VAENULIKU Venemaaga peaksid nad olema VANGLAS!\nAlar1/ 2. juuni 2018 21:46\nEks vanglas on ka oma käitumiskoodeks. Kesikud harjutavad juba, et vanglas kergem oleks.\nEve/ 2. juuni 2018 20:41\nReformierakonnal pole eetikast aimugi, aga kui seda koostataks siis oleks seda terve raamatutäis. Nendel pole seda vajagi, sest nad teevad hirmsaid asju, aga karistst ei järgne.\nREF-i valijad/ 2. juuni 2018 22:57\nHAMBAD eemale Reformierakonnast - võite jääda hammastest ilma!\nnonoh/ 3. juuni 2018 07:57\nega siis keskerakond üksi! Teised teevad ka. Ei tea, kas Savisaarlik kohtuga kemplemine on ikka ka koodeksis ära seletatud - kui teed pättusi, siis ole kaval ja ära anna kohtupidamisele võimalust. Pole kohtuotsust, pole probleemi olnudki. Ja tee suurelt. Nii saab riigis kehtivatest õigusnormidest ja seadustest üle olla, riigile koht kätte näidata.\nMis tähendab sai?/ 2. juuni 2018 20:32\nEediku koodeks kehtis seal algusest peale ja kehtib edasi.\nKE VENE VÕIM..../ 2. juuni 2018 21:13\nMIKS KE moderaator ei lase avaldada Eetikakoodeksi SALAPROTOKOLLI...?\n21:13/ 2. juuni 2018 22:34\nSALAPROTOKOLLIS on Keskerakonna TEGELIK tegevus Eestis: venestamine, Kremli lepingu täitmine, EL, NATO ja USA vastane tegevus....jne\nSelle avalikkustamist KE kardab nagu tuld!\neesti inimesed.../ 2. juuni 2018 21:20\nKas VAENULIKU Venemaaga sidepidamine Yana Toomi kaudu ja Kremli käskude täitmine on EETILINE Eesti riigis..? Selline on siiis Keskerakonna "eetika"..?\nAlar1 to 20:32/ 2. juuni 2018 21:50\nEediku koodeks oli juba vana. Nüüd võeti kasutusele uus, Yana Toomi koodeks - eetikavaba koodeks.\nÕllelemb/ 2. juuni 2018 20:27\nTuleb tuttav ette ,nõuka ajal oli kommunismiehitaja moraalikoodeks.\neestlased küsivad.../ 2. juuni 2018 21:17\nMILLAL kaovad Tallinnas VENEKEELSED koolid? MILLAL kaob Eesti riigis avalikes kohtades VENE keele kasutamine..?\neestlased/ 2. juuni 2018 22:35\nEhk KAOB siis, kui Keskerakond ja SOTSID visatakse valitsusest VÄLJA...?\n3. juuni 2018 11:30\nmina küsiksin lisaks sellele veel ka seda, et millal kaob Eestist ingliskeelne mö...la. Kas see ei ole vastuolus meie põhiseadusega, nagu ka vene keel. Selle koha pealt on kõigil suu vett täis. Meie riiki on vallutanud ameerikalik alaarenenud inimeste pugejalik laine. Isegi eesti laulud on ingliskeelsed, samuti lapsed on kohustatud laulma inglis keeles. Häbi peaks olema. Isegi nõuka ajal lauldi omi laule ikka eesti keeles.\naahhh/ 2. juuni 2018 20:11\nsee, mida avaldasin, oli täppi ja läks moderatsioniseerimisel\nkeskerakond ka muutub/ 2. juuni 2018 20:24\nja pole võimatu, et saab uueks nimeks " Edgarivaba erakond".\n20:24/ 2. juuni 2018 20:52\nMILLAL ta "KREMLIVABAKS" erakonnaks saab...?\nilus tüdruk/ 2. juuni 2018 20:10\nissverjumal! Miks on vaja mingile seltskonnale omaette eetikakoodeksit!? Kas nad ei saa aru, et ei tohi varastada, tappa, solvata, mõnitada, skeemitada, jaa niii edasi- nt toodagu autorollo skeemitamine eeskujuks ja siis eeskujuks kuidas sel puhul keegi süüdi ei jää ja riigikogus edasi mullitab.\n20:10/ 2. juuni 2018 22:37\nSee "eestikakoodeks" on vajalik vaimselt alaarenenud inimestele rääkimiseks...\nNormaalse mõistusega inimesed NAERAVAD selles üle nii, et vats valutab....\noo/ 3. juuni 2018 08:02\nsa ju loed ette need inimlikku elu jasuhtumist juhtivad reeglid. Need on need, mida igaüks lasteaias õppis ja sellest on muutunud rii, kõik meelest läinud. Ongi vaja teha uus ja lasteadeda meelde tuletada.\nmis / 2. juuni 2018 19:38\nmis see oli mingi must huumor va ? lausvargad räägivad ja piiratud mõtlemisvõimega kolhoositolad räägivad koodeksist ?\nJura Koleso/ 2. juuni 2018 19:34\nMeil on kõik vanamoodi- nii nagu varastati, nii varastatakse edasi\nsass/ 2. juuni 2018 19:27\naeg oleks enne seadusi hakata täitma.soovituslik lugeda ka põhiseadust.selle eetikatsirkuse asemel\nOtt/ 2. juuni 2018 19:14\nPange veel Ärmataja küberturvalisusega jälgima ja oleme jälle impeeriumi osa.\n2. juuni 2018 19:14\nKas eetikakoodeks lubab teha juba suurte plakatitega valimisreklaami mida juba agaralt tehakse\njusss/ 2. juuni 2018 18:46\nKas see on sajandi nali?\nOptimist/ 2. juuni 2018 18:23\nMina saan aru niimoodi, kui ma ei kuulu KE-sse, siis nende valitsemisajal võin ma Eesti seadusi rikkuda niipalju, kui tahan.\nvanamees/ 2. juuni 2018 18:19\nAh soo, või nii, või nii ... Aga mulle meenub üks teine erakond, kelle noored mehed lausa kirikus vandusid ausust, õiglust ja mida iganes. Kirjutatakse, kuidas asju ajada, Aga mida taotletakse sellise "ideaalse" asjaajamisega - seda oleme ju näinud Tallinnas küll ja küll. No ja alati võib öelda: "Tahtsime parimat, aga välja tuli nagu alati". Keegi vist on seda juba omal maal öelnud ...\n3. juuni 2018 07:43\nNemad ei ole enam pumba juures.\nma tean/ 2. juuni 2018 18:10\nüht kesikut, kes kohustus end eesti õigussüsteemist lahti haakima. ega teda kohtusaalis eriti nähtud pole ja paar korda on põdder talle ka kiirabi lasknud kutsuda... :D\nfraier/ 2. juuni 2018 17:24\nkrimikesikud ja eetikakoodeks? ise on kohtu all jälle krimasjas. see veel hullem kui enne oligi.\nIrf/ 2. juuni 2018 17:19\n"Võta! Aga pane tagasi!"\nrukis/ 2. juuni 2018 16:52\nnagu notsud- matsutavad edasi,aga ei tunnista\ntolad said käsulauad/ 2. juuni 2018 16:47\nKarina Maljurand hakkas zetkiniks ja endised aatemehed püüavad pelgalt nimevahetusega keemilist puhastust asendadaPoliitparisnikel on jooksuaeg.\nOhtu / 2. juuni 2018 16:47\nKirikukoodeks, huvitav? Kellel raha, sellel võim. Eesti laskub tagasi ENSV ridadesse. Varsti määravad oma seadused ise peale.\ntom/ 2. juuni 2018 16:38\nSama moodi võib hunti panna rohtu sööma.\n,,A,,/ 2. juuni 2018 16:28\nÜtleks tõtt, aga kuulub kohe modereerimisele!?\nEetika on jopptegelastele sõimusõna.../ 2. juuni 2018 16:34\nSamasse ritta kuuluvad inteligent ja kultuura... Imestada pole midagi.\nirw/ 2. juuni 2018 16:09\nküll on hale, kui täiskasvanud inimestele peab ette kirjutama, kuidas on eetline käituda, enda moraal ei suuda sellise tühiasjaga toime tulla, millega enamus inimesi tuleb toime loomulikust intelligentsist. täitsa pael ikka, häbi võiks olla kriminaalkesikutel.\n......................................./ 2. juuni 2018 15:53\nKes on karistatud ei tohiks enam riigikogusse trügida.Neid on palju,sest kõik tahavad riigikogusse minna.Tehke ometi lõpp sellele ja häälte järgi võika ka olla.\nEi saa teraisad o/ 2. juuni 2018 15:53\nilmaski enam elada nüüd!\n3. juuni 2018 02:41\nSÜGAV RESPEKT Villiule, Cool Dle ja Liisi Koiksonile - vaadake kindlasti ülejäänud lumehe,´lbekeste reaktsiooni ja ajulagedust. MASENDAVad eurolaulikud,\nBrjusseli sots/ 3. juuni 2018 03:55\nMIKS panid miinuse?\neestlane/ 2. juuni 2018 15:25\nKa seaduslikel varastel on oma aukoodeks\non/ 2. juuni 2018 18:00\nmereröövlitel oli ka aukoodeks. kas nad kõike järgisid.\nJasssper/ 2. juuni 2018 19:00\nNSVL-i konstitutsioon oli samuti maailma eesrindlikem, aga kui tahtsid täpsemalt järgida said 25+5 või lasti maha,\nValija/ 2. juuni 2018 15:23\nMis neist eetikakoodeksitest kasu on, kui neid ei järgita. Vaatamat sellele, et olen varem (siis, kui veel Edgar eesotsas oli) olnud selle erakonna valija, ei vali teda enam kohe kindlasti! Minu jaoks on ta venelaste erakond ja liiga konservatiivsete vaadetega, mis tänapäevasesse vabasse ühiskonda ei sobi! Minu hääle saab see erakond, kes ei lahterda inimesi ja väärtustab riigis igat eesti kodanikku!\nvana kesik/ 2. juuni 2018 16:18\nRatas, Reps ja Simpson on valinud oma tee. See on tselluloosi ja Rail Baltika tee, aga see ei ole eesti rahva tee.\nNende liitumine reformierakonnaga on jätk senisele poliitikale , mis teeb vaesed püksatuteks ja viib kohaliku aadelkonna ELis viie sekka.


Jazzkaare fookuses: Mart Soo - (au)hinnatud kitarrivirtuoos! – Edasi - Innustav ja hariv ajakiri\nMarti Tärn 30. jaan. 2018 Muusika\nJazzkaare fookuses: Mart Soo – (au)hinnatud kitarrivirtuoos!\nMart Soo I Foto: Merli Antsmaa\nMart Soo on hetkel üks aktuaalseimaid jazzmuusikuid. Danske Jazziauhind 2017 tiitlit hoidev suurepärane helilooja, kitarrist, pedagoog ja festivalikorraldaja on olemuselt tagasihoidlik, aga alati muusikaliselt silmapaistev. Weekend Guitar Trio 25. sünnipäev, ülesastumine mainekal EFG London Jazz Festivalil, peategelane mitmetel plaatidel, lavastuse “Perplex” helilooja – suurepärast muusikuaastat tähistava virtuoosi Mart Sooga vestleb ja tema muusikalise käekirja üle mõtiskleb bassist Marti Tärn.\nMuusikasõber on teda näinud kõige rohkem ansambli Weekend Guitar Trio koosseisus, mis on Eesti vanim püsivalt tegutsev jazzansambel. Teatrihuviline võib teda teada nii muusikalise kujunduse autorina kui ka etendustes osaleva kitarristina.\nJälgides eelmisel nädalal toimunud Eesti Muusikaauhindade galat, rändas paratamatult mõte jälle tema peale. Kõnekas on fakt, et suur hulk muusikaauhindadel tunnustust pälvinud kitarristidest on olnud mingil hetkel tema õpilased. Tuleb tunnistada, et olen ka ise väikestviisi tema fänn. Oleme kokku puutunud nii ansamblikaaslaste kui ka kolleegidena G. Otsa nimelises muusikakoolis õpetades. Sõbrana hindan ta peenetundelist huumorit, kolleegina aga tema eksperimentaalset, kuid samas süsteemset lähenemisviisi muusikas. Kui korraks pedagoogi töö peale mõelda, siis võiks öelda, et päris ideaalne kombo!\nEndast rääkides jääb Mart Soo talle omasel moel tagasihoidlikuks. Muud temast ei oskakski oodata. Ometi õnnestus temalt kätte saada mõned vastused, mis mitmekülgset muusikut ehk pisut erinevamast küljest kirjeldavad.\nMitu paari prille sul on?\nPeab tunnistama, et ainult üks paar.\nOled veinigurmaan. Mis maa veinid on kõige paremad?\nNii kategooriline ma ei oleks, Vanast Maailmast leiab kõikide oluliste viinamarjasortide etalonpiirkonnad.\nKas on tõsi, et su lemmiktaim on kirsiõis?\nKevadel saan köögiaknast vaadata, kuidas kirsipuu õitseb. On ilus küll. Meenutab Jaapanis käimisi. Tajun siin ka väikest vihjet ühe macho-jazz-trio tegemiste kohta… see on üks tore koosseis. (Kirsiõied on jazztrio, kus mängivad Mart Soo, Marti Tärn ja Reigo Ahven – autor). Kui Ahvenale siinkohal sõna anda, siis jätkuks juttu kauemaks…\nKui sa ei oleks kitarrist, mis pilli sa tahaksid mängida?\nHmm, ma ei ole tõtt öelda sellele möelnud. Ilmselt on kitarr ikkagi ainuvõimalik teekaaslane.\nMis asi on “mardikas”?\nSee on selline verbaalne huumoriputukas, mille ma mõnikord tõsise näoga lendu lasen. Nalja päralejõudmine pole alati sugugi kindel, sest “Mardikas” tuleb ootamatult ja temaga peab kohanema. Sõbrad tunnevad ära, teistel on võib-olla pisut probleeme.\nMis kitarri efektiplokk sul hetkel puudu on?\nSee on selline multiefektide protsessor, mis loeb minu mõtteid ja millega saaksin mõtte jõul erinevaid parameetreid muuta.\nMilline on sinu ideaalne laupäev?\nSaaksin rahulikult välja puhata ja omi asju toimetada, ei mingit kiirustamist.\nMilline on sinu ideaalne esmaspäev?\nEt oleks hästi välja puhanud ja kuna see on juba aastaid mul tihe koolipäev, siis soovin, et tunnid oleks huvitavad!\nMis oli esimese ansambel, kus mängisid?\nSee oli ansambel Radiaator! Ühendasin oma akustilise kitarri, millel oli mingi helipea, Majak 203 makiga, keerasime lindistustugevuse põhja (sai kohe algelise fuzzi), võtsime aabitsast laulusõnad ja lindistasime kahe klassivennaga kooliraadio jaoks mõned lood. See oli 80ndate alguses, selline naljaga pooleks punk. Mind kutsuti kohe direktori juurde vaibale. Öeldi, et kui nii edasi läheb, kutsutakse miilits! Kooliraadio saadete tegemine muidugi keelati ka ära.\nKas oled kokku lugenud, mitu õpilast sul on olnud?\nEi ole arvet pidanud. Arvust olulisem on vast see, et paljud on meie muusikapilti märkimisväärse jälje jätnud – Iljo Toming, Marek Talts, Jaak Sooäär, Oleg Pissarenko, Paul Daniel, Virgo Sillamaa, Erki Pärnoja, Pent Järve, Raul Ojamaa – on vast tuntumad.\nEri aegadel erinevad inimesed ja erinevad juhtumised. On perioode, kus motivatsioon puudub, siis aitab vist rutiin.\nKes su lemmik bassimängija on?\nMarc Johnson tuli esimesena meelde.\nAnna üks filmisoovitus ka.\nViimati nähtud filmidest ,,Jayne Mansfield’s Car”\nMida sa 3. veebruaril planeerid teha?\nMõtlesin, et lähen vaatan lõpuks vana tuttava Andres Toltsi näituse KUMUs ära. Ja kell 17 mängime KUMU auditooriumis üle tüki aja ansambel Kulgejatega. Tõotab tulla huvitav kontsert!\nRubriik “Jazzkaare fookuses” on ajakirja Edasi ja Jazzkaare koostööprojekt, kus tutvustame ja arutleme maailma ja Eesti jazzmaailma trendide üle ning võtame luubi alla põnevad valdkonda puudutavad jazziteemad ja esinejad.\nMarti Tärn on bassist. Loe artikleid (2)\nMart Kase: raadiosaadete võlu ja Eesti talve madmaxid\nOn reede pärastlõuna, sõidan Peipsilt kalalt tagasi, Vikerraadiost tuleb saade "Stuudios on peaminister" ning Jüri…\nMart Kase: mõtle, mis edasi saab\n"See pole mingi säästubränd!" lipsab üle mu huulte, kui puhastan laupäeva õhtul köögis Peipsist püütud…\nPosted in Muusika and tagged Edasi, filmisoovitused, jazz, jazzkaar, Motivatsioon, muusika, Oleg Pissarenko. Bookmark the permalink.\nTaavi Veskimägi: tippjuhtidel on sotsiaalne vastutus kaitsta & edendada ühiskonna jaoks olulisi väärtusi\nMartin Varrand: turundamine Facebooki muutuste tuules


Õige valgusti laseb silmadel puhata - Sisustusweb.ee\nValgustid on laias laastus funktsionaalsed ja dekoratiivsed ning on ka selliseid, milles on mõlemad omadused ühendatud. Valgusti valimisel tuleb lähtuda eelkõige ruumi eesmärgist ning arvestada kus ja kui palju valgust on vaja, et toas oleks ohutu liikuda, hea töötada ja mugav olla.\nErinevate valgusallikatega saab muuta ruumi meeleolu vastavalt vajadusele kas hubasemaks, töötegemiseks sobivamaks või puhkamiseks meeldivamaks. Paraku reeglina valgustatakse tuba ühtlase hajutatud üldvalgusega, olgu see plafoon-, ripp- või muu laevalgusti. Selline liiga ühtlane valgus võib hajutada tähelepanuvõimet ning väsitada silmi. Seevastu hubasus sünnib läbi valguse ja varjude mängu, kus inimesele oluline ese või tsoon on valgustatud ning ülejäänud osa ruumist on varjus. Sellise efekti saavutab kasutades seinapealseid kohtvalgusteid või süvistatavaid valgusteid.\nTihti on valgustuse planeerimine alahinnatud ja peetud kõrvaltegevuseks. Hea tulemuse saavutamiseks on väga oluline tegelda valgustusega juba varakult alates siseviimistluse planeerimisest, sest hiljem on midagi muuta väga keeruline ja kulukas. Näiteks võite hiljem vaimustuda põrandasse süvistatavatest valgustitest, kuid põrandavalu on juba ammu tehtud, mistõttu tuleb ideest loobuda.\nNiisiis tuleb juba varakult läbi mõelda, mis laadi tegevusi ruumis tegema hakatakse. Kas tarvis on ühtlast või suunatud valgust? Kuidas mõjutavad valguse hajumist sisekujunduses kasutatavad materjalid? Need on vaid mõned näidisküsimused, mis vajavad vastust enne valgusti ostmist. Nii näiteks jaotub lakke suunatud valgus peegeldumise teel ühtlaselt, kuid see ei sobi käeliste tööde, nagu kudumine või tikkimine ja nõude pesemine, sooritamiseks. Kööginurgas kiputakse unustama, et lambi eesmärk on valgustada töötasapinda, mitte rippuda laes. Samuti ei piisa ühtlasest laevalgusest lugemiseks, kirjutamiseks ja õppetööks.\nK-rauta eksperdid soovitavad erinevate ruumide valgustuse planeerimisel silmas pidada vastavaid näpunäiteid. Esiku valgustus on ülitähtis, sest pime esik on täiesti ebasõbralik ja ebapraktiline. Siin tuleb eelkõige arvestada vajadusega piisava tugevusega üldvalguse järele, suuremas esikus võib olla ka kohtvalgusteid. Elu- ja söögituba ning magamistoad on ruumid, kus peaks kõigepealt tagama hea üldvalgustuse, mida täiendatakse tube õdusamaks muutvate põranda- ja seinavalgustitega. Köögis tasuks talitada aga vastupidi, valides kõigepealt valgustid tööpindadele ja alles seejärel otsustada, mida teha üldvalgustusega. Lastetoas on eelkõige oluline hea üldvalgus. Hoiduma peaks valgustitest, mille pirn või valgusallikas paistab lapsele otse silma ning lastetoa lamp peab olema alt kaetud läbipaistmatu klaasi või plastikuga, mis ei takista valguse levikut.\n• Ülespoole suunatud valgus teeb ruumi kõrgemaks\n• Suunatud süvistatavad valgustid võimaldavad pimedaid nurki välja valgustada\n• Ühtlane hajutatud valgus lisab ruumile avarust ja soojust\n• Valgustid ise võiks suures osas olla märkamatud, tagasihoidlikud ja peidetud\n• Ühest-kahest dekoratiivsest valgustist väikeses ruumis on küll\n• Tugev valgus toob esile kujundusvead, nõrk valgus peidab neid\n• Ruumi ilmet parandavad püstpindade valgustamine, looduslik valgus ja läbimõeldud värvivalik\nValgustite valikul tuleb lähtuda:\nKoostanud: K-rauta eksperdid


💄 Kuidas teha oma niisutavat pihustust - 2019\nKuidas teha oma niisutavat pihustust\nPaljud naised soovivad lõpetada oma meigikirurgia koos niisutava pihusti spritziga, et lisada nahale sära ja nahka. Kuid seal pole vaja investeerida ühte kallistest pihustistest, mida leiate kaubamajadest. Sa saad teha oma. See on lihtne ja palju odavam.\nSiin on see, mida vajate:\n95 ml destilleeritud vett 4 või 5 ml glütseriini 1 puhastatud pihustuspudel\nPange nii vesi kui ka glütseriin pudelisse ja andke sellele hea raputus. Kuna me ei lisanud säilitusaineid, peate segu pudelisse ja jahedasse kohta hoidma valguse ja kuumuse eest. Ja kui hakkate märganud järjepidevuse, värvi, lõhna jne muutusi, lõpetage selle kasutamine. See on põhjus, miks, kui te ei kasuta seda tüüpi toodet iga päev, vähendage annuseid. Kui tegemist on omatehtud toodetega, tehke ainult seda, mida saate lõpetada enne, kui koostisained lähevad halvaks.\nSeda pihustatakse kõige paremini pärast naha puhastamist, kuid võite seda pärast niisutajat kasutada või seda igal ajal päeva jooksul, kui tunnete, et teie nahk võiks kasutada mõnda muud niiskust. Kuidas see töötab? Glütseriin on niisutusaine, mis võib keskkonda sattuda veest naha sisse ja aitab selle hüdraadil püsida. Kuid ärge kasutage rohkem kui üht spritzit või jäta nahale ebameeldiv kleepuv tunne!\nKas olete kunagi oma niisutavat spreid teinud? Kas proovite seda teha?\nKameroni uut pilti on midagi\nPureology läheb ekstra roheline\nGaasipuhastus võib asendada hambaarsti drilli\nMaailma esimene näo transplantaadi patsient sureb 49-aastaselt\nTeadlased ütlevad, et kõige edukam naeratus on alati vähem\nQVC omandab HSN - see on see, mida võib ilu jaoks tähendada\nRoll Away Dark Circles\nKuus lihtsat sammu emakakaelavastaseks võitluseks\nNahk aitab kaasa puhtamale õhule\nTeie mees või laps - kes esimesena saabub?\nLõhe koos lavendretseptoga\nAbielu teeb Naine juua rohkem ja mehed joovad vähem\nTeie vanemate abielulahutus ei näita teie tulevikku\nTony Awards teenib James Corden ja ajalugu\nKui palju SPF-i kaitse sa tõesti päikesekaitsetest leiad?\nKaley Cuoco ja muud märkused löövad üle Gorilla tapmise


Niisiis, minu nimi on Hunt Kriimsilm. Kindlasti on teist paljudel veel meeles, kuidas ma usin töömees olin ja...\nAutor: Sohvi Jürgen, Madis Jürgen\nÜhel ilusal päeval küsis Sohvi oma isalt, et kas ta teab, kuidas tekkis N-täht. Isa ei teadnud. Sohvi rääkis, et V-täht tuli pikalt reisilt Ameerikast, oli väga väsinud ja nägi, et tee ääres seisis I-täht. V toetus väsinult I najale ja tekkiski N.\nSee lugu tegi mõlemale palju nalja. Ja juba teatas Sohvi: „Mul on uus lugu!“ Siis tulid ka kolmas ja neljas ja isa toksis need järjest arvutisse. Mõne kuuga oli tähestik koos.\nSohvi on sündinud 2013. aastal ja ta õpib Vanalinna Hariduskolleegiumis.\nSuureks saades kavatseb Sohvi hakata kirjanikuks,...\nLk arv: 284\nPalju vahvaid nalju Jukust ja teistest tegelastest, kokku kogutud armastatud lastekirjaniku Leelo Tunga poolt. Teine, parandatud ja täiendatud trükk.\nPille Pürg. Pisarais päikesetüdruk\nAutor: Verni Leivak\nEesti armastatuim naisparodist ja näitleja Pille Pürg astub oma elulooraamatus lugeja ette erakordse avameelsusega.\n„Enne naera enda üle, alles siis võta teised ette,“ kõlab tema juhtmõte.\nOskus ennast ja teisi jälgida ning läbielatut talletada teeb tema loost tõelise ajastu märgi, milles vaadatakse halastamatu otsekohesusega teatrielu kulisside taha, meenutatakse harvaesineva detailitäpsuse, nakkava huumori või sügava traagikaga vürtsitatud elu- ja lavasündmusi.\nNaerda saab pisarateni, aga ka läbi pisarate.\nLk arv: 462\nVanem naine leitakse oma tütre kodust mõrvatuna ning uurima kutsutakse detektiiv Lottie Parker ja tema elukaaslane detektiiv Boyd. Kui nad avastavad, et ohvri tütar on kadunud, hakkavad nad kartma kogu pere turvalisuse pärast ...\nKaks päeva hiljem, kui lähedal asuv maja põlema süüdatakse ja surnukehade arv kasvab, hakkavad Lottie ja tema meeskond lahti harutama saladuste ja valede võrku. Mõrvad näivad olevat seotud juhtumiga, mida Lottie isa uuris enne, kui ta endalt elu võttis.\nKuna Lottie ei tea, mis tema isaga tegelikult juhtus, usub ta, et see juhtum võib...\nLk arv: 44\nTänu ootamatule äpardusele muutub ühe kodukandi elu täielikult.\nTänu teiste märkamisele ja arvestamisele võtavad naabrid ette palju põnevat.\nJa nad teevad seda koos.\nSee on lugu sõbralikust elamisest.\nSee on lugu meist kõigist.\nIlmar Trulli luuletused ja joonistused igas eas lugejale rõõmustamiseks.


Geelpõlvekaitsed (KP40) - Becky Tööohutuskeskus - Jae- ja hulgimüük - Aastast 1993\nEsileht Muud tooted Geelpõlvekaitsed (KP40)\nPõlvekaitsed geelsisuga KP40.\ntehniliselt innovatiivsed ja funktsionaalsed;\ntihe geelsisu võtab põlve kuju ja tagab suurepärase mugavuse ja kaitse;\ntugev PVC kest pikendab põlvekaitsete eluiga oluliselt;\nKP40 15.90 €\nKummikud on väga oluline osa turvalisest töökeskkonnast. Eesti kliimas on need väga praktilised näiteks ehitus- ja välitöödel. Turvakummikuid on erineva…


Kas sõjahirm või sõjaootus? — Sirp\nKas sõjahirm või sõjaootus?\n... inimest ähvardab kogu aeg oht muutuda ebainimlikuks ... – teda ähvardab oht, et ta ei olegi üldse inimene.Ortega y Gasset laske lapsukestel kaevikusse tullaütles kolonel ja saigi kindralikslapsed tulid siis ta kraapis peale mullaJüri Üdi / Juhan Viiding Me elame ohtlikul ajal. Kõik ajad on elamiseks ohtlikud, aga mõtlejate ülesanne peaks olema vähendada ohte, mis tulenevad nende ajast. Nii ka praegu. Sõda Gruusias on jäänud veidi kaugemale, peale on tulnud majanduslanguse mure, seetõttu võiks praegu olla õige aeg järele mõtelda maailmavaatelise sõjakuse üle.\nEestis jagunevad inimesed (teiste liigituste kõrval) tavainimesteks ja arvamusliidriteks. Viimaste hulka kuuluvad Eesti Vabariigi president, Rahvusvahelise Kaitseuuringute Keskuse ideoloogiatöötajad, poliitikud, toimetajad, kolumnistid ja teised „rahva teenrid”. Meelelahutustööstusega kombineerituna on see võimas ajupesutrust, mille jõudu suurendavad vabatahtlikud või värvatud netikommenteerijad (osa neist sisuliselt anonüümsed rünnakrühmlased). Enda nimel esitatud arvamusliidri sõnum taotleb tihti olla Eesti huvisid esitav Eesti poolametlik või eestlaste enamuse seisukoht. Eesti arvamusliidritel ei ole kõhklusi isegi küsimustes, mis on eksistentsiaalsed kogu tsivilisatsiooni ja inimkonna jaoks.\nSõja ja rahu ning Venemaa ja NATO vahekordadest kirjutades, aga ka mineviku tõlgendamisel võidakse Eesti ja eestlaste seisukohana esitada järgmist maailmavaadet (esitan need komponendid mõnevõrra teravdatult): sõda (akuutne kriis) teeb tugevaks, rahu toob mandumise (seda väitsid veidi teistsuguste sõnadega ka Hitler ja Stalin); NATO on loodud selleks, et hävitada Nõukogude Liit – tänapäeva ülekantult aga Venemaa; Eesti ja Lääne väärtused on liberaaldemokraatlikud, mis on kõige kõrgemad väärtused üleüldse; Eestil ja Läänel ei ole Venemaaga ühisväärtusi; kõiki, kes ei jaga Lääne ametlikult kuulutatavaid väärtusi, tuleks selleks ühel või teisel viisil sundida; natsid ja natsi-Saksamaa polnudki nii halvad, eriti võrrelduna Nõukogude Liiduga, ning juute tapsid ka teised peale natside (mis õige, see õige).\nÜhiskondliku arvamuse peavoolu kujundamiseks on arvamusliidritel vabal maal kasutada kas osaliselt või tervenisti maksumaksja kulul ülal peetavad kanalid: raadio ja televisioon, uurimisasutused ja ametikohad, konverentsid komandeeringud, ajakirjandus. Viimaste aastakümnete Eestis oli/on kerge kuulutada ennast liberaaldemokraatiat edendavate sõjaliste „lahenduste” pooldajaks, aga väga vähesed söandavad avalikult ütelda, et nad on patsifistid (nagu psühholoog Voldemar Kolga).\nVähe on ka nii julgeid nagu Toomas Paul (aastaid tagasi): „Kui mõelda kainelt kaugemale tulevikule, peaks Eesti igati toetama Venemaa vastuvõtmist NATOsse. Kas või enne meid. Alles see muudaks alliansi nimele (North Atlantic) vastavaks ja tagaks siinse piirkonna stabiilsuse. Aga niisugune jutt ei ole enamikule eestlastest psühholoogiliselt talutav” (Heitunud mesilaspere. – Postimees 26. V 2001).\nKa mina pean rahu paremaks kui sõda ning tapmist moraalselt ruineerivaks ja enamasti karistamisväärseks (juba Esimene Moosese 9:6), nagu ka valepealekaebamist ja ligimese vara himustamist. Niisugune on läänemaise inimese maailmavaate ja moraali alus olnud tuhandeid aastaid enne suhteliselt hiljutisi liberaaldemokraatlikke väärtusi. Enamik rahuarmastavaid inimesi ei ole puhtakujulised patsifistid. Eesti Vabadussõda ei saaks ma kuidagi eitada, nagu ka teisi vabastusja kaitsesõdasid mujal maailmas. Aga kui esimene Eesti Vabariik oleks saavutatud veretult, siis ei vähendaks see saavutatu väärtust minu silmis kriipsuvõrragi. Pigem vastupidi. Rahvuslikel tähtpäevadel ilmutavad ennast ajakirjanduses aeg-ajalt mehed, kes kahetsevad, et 1991. aastal sai Eesti iseseisvaks veretult, ilma ohvriteta-märtriteta ja vastavate ausammasteta.\nKa nondel vabanemisaastatel olid mõned Eesti poliitikud valmis vabadusvõitluses ohverdama suurt osa eesti rahvast. Eesti rahva õnneks teostus veretu variant. Väikerahva enesekehtestamiseks saab väga harva jõul olla samasugune kaal kui diplomaatial ja tarkusel, rääkimata sellest, et sõda võimendab inimese paremaid, inimlikke jooni palju harvemini kui vastupidiseid. Eesti-vene luuletaja Igor Kotjuhh ütleb Venemaa-Gruusia sõda kajastades: iga sõda on oma loomult vastik (Möte 31. X 2008).\nViis protsenti sõjakust\nDavid Vseviov meenutas hiljuti, et Erich Fromm klassifitseeris inimesed, kelle alateadvuses domineerib probleemide lahendamisviisina purustamine, nekrofiilse inimtüübi alla (Kus sünnib ja millal pääseb valla mässumeelsus? – Õpetajate Leht 30. I 2009).\nToomas Paul väidab: „Vähemalt viis protsenti inimestest on geneetilised psühhopaadid, kes ei löö risti ette ei pussi ega püssiga tapmise ees” (Infotulvas ulpides. – EPL 17. I 2009).\nSeda viit protsenti kui äärmiselt rahulolematute tunnustatud määra usub ka politoloog Rein Toomla (Rahutused Riias ja Vilniuses – kuidas analüüsida? – Õpetajate Leht 30. jaan 2009). Wehrmacht säilitas Teises maailmasõjas suhteliselt korraliku maine (vähemalt meie regioonis), kuid Guido Knopp ütleb raamatus „Wehrmacht. Kokkuvõte” (Tänapäev, 2009, lk 11), et Wehrmachti isikkoosseisust võttis vähemalt viis protsenti osa sõjakuritegude sooritamisest. Punaarmee vägistas Saksamaal umbes kaks miljonit naist.\nMis siis veel rääkida NKVDst, Gestaapost, SDst ja SSist. Evolutsioonifilosoofiliselt on küsimus selles, kas inimeseks saamises ja inimene olemises usutakse ülekaalus olevat nn tapjaahvi (antropoloogide killer ape) või rahumeelse primaadi geenid. Toomas Paul ühineb teaduslikult usutavamaga: „Just meie eellaste agressiivsus ja vägivaldsus viis intellekti, ühiskondlikkuse ja paljude teiste koostööd võimaldavate loomuomaduste kujunemisele” (Uskmatu Tooma lugu – LR 2009, nr 1-2, lk 49).\nMuidugi jääb küsimus: kuidas vastu astuda tapjaahvi geneetilise liini agressiooniihale, kui see on loodus(teadus)lik paratamatus? Kui vastukaalu poleks, siis muudaks agressiivsus maailma põrguks veel enne, kui ta tsivilisatsioonile lõpu teeb. Maailma tipp-poliitikas on idealistlikke „rohusööjaid primaate” või „taimetoitlasi” olnud siiski meilegi adutaval ajal: 1928. aastal Pariisis sõlmitud Briand’i-Kellogi pakti sõnadega ütlesid allakirjutanud riigid „siiralt lahti sõjast kui rahvusliku poliitika vahendist”.\nKuigi selline idealism ei näita teostumise märke, ei ole ideaal sellepärast veel väärtusetu. Idealistlik ei saagi olla päris realistlik. Järgnevate näidete eesmärk ei ole kedagi esile tõsta. Kõike ja kõiki ei jõua nagunii üles lugeda, tsiteerida, viidata. Need on pelgalt ilmekad näited.\nArvamusliidrite sõnavõttudes (netikommentaaridest rääkimata) on purustamismeetod esindatud vahel vägagi jõuliselt. Kristiina Ojuland, Reformierakonna tipppoliitik: „Mulle meeldib, et rihm on pingul. Sõda teeb mind tugevaks, enesekindlaks ja kriisiolukorras suudan ma isegi selgemini arutleda ning mõtteid sõnadesse panna kui muidu.” (Reformierakonna Paremad Uudised 2002; tsiteeritud Heli Ferscheli järgi: Sõjakas välisminister. – Postimees 22. II 2003; Internetist ei õnnestunud varasemaid Paremaid Uudiseid leida.)\nKaarel Tarand, kultuurilehe Sirp toimetaja: „Sõda on inimese normaalse elutegevuse osa ja nii seda tulebki vaadata. [—] Kuna sõda on inimlik, siis selleks valmistudes elamegi” (Kahte värvi noolte raamat – sõjad said kaardile kantud. – EPL 23. IX 2005).\nIndrek Tarand, Eesti sõjamuuseumi, kindral Laidoneri muuseumi direktor: „Sõda lihtsalt on inimtegevuse kõrgeim vorm. Sellega kaasnevad ületamatud tragöödiad ja inimlikud kannatused. Samas ka marsi- ja teistsugunegi muusika, kujutav kunst, tarbekunstist kõnelemata. Ka arhitektuur. [—] Sõda hävitab kultuuri, ent samas ka loob seda” (Sõjamuuseumi apoloogia. – Riigi Kaitse 22. II 2008).\nMa ei arva, et need tegusad inimesed tahaksid hakata inimesi tapma, nad esindavad mõtteviisi, et vägivald on loomulik, organiseeritud vägivald koguni ülev. Indrek Elling, Kaitseuuringute Keskuse teadur: „Kriiside ajal lihtsustab meie valikuid maailma must-valgemaks, samas mõneti väärtustepõhisemaks muutumine. Kui aga akuutne kriis on läbi, mandume taas enesega rahulollu ja rutiini.” (Lääne väärtused ja Venemaale meelepärasem maailm. – Postimees-ak 11. X 2008)\nMinu vastused sõja ja rahu küsimustes on sellised: mina usun, et tuumasõda hävitaks lääne tsivilisatsiooni; külma sõja ajal arvasid optimistid Inglismaal, et Inglismaa rivist väljalöömiseks on vaja viis vesinikupommi, pessimistid kartsid, et piisab ühest; et NATO on loodud Kolmanda maailmasõja ärahoidmiseks, mitte selle vallapäästmiseks; et Venemaa tuumapommitamisest kõnelevad peale fanaatikute ka provokaatorid; et liberaaldemokraatlik ühiskonnakorraldus (eriti kui tema põhiolemuseks on teesklus ja enesepettus, nagu oluliselt Eestiski) on üks osasüüdlane Eesti ja maailma praeguses majanduslikus, moraalses ja ühiskondlikus tasakaalutuses; et Läänel ja Venemaal on ühine kultuuriruum ning see oleks põhi, millelt aidata Venemaal kasvada ka mentaliteedilt läänemaise(ma)ks; Lääs vajab läänemaist, mitte tuumapommitatud Venemaad; Lääs ei vaja ka oma suurlinnade kohal lõhkevaid Venemaa tuumalaenguid; et eestlaste osavõttu natsi-Saksamaa poolel bolševismi vastu võitlemisel pole võimalik lahutada natside kavatsustest nn Ida-alade (ka Eesti) osas; eesti keele ja kultuuri säilimisele – nagu ka teiste Ida-Euroopa rahvaste keeltele ja kultuuridele – nendes kavatsustes ellujäämisruumi polnud.\nKas maailmasõja ootus?\nMihkel Mutt: „Aga ega meil pole ju ikka vastust meid huvitavale küsimusele – kas meile tullakse appi või ei? [—] Mõned päevad tagasi ütles [USA diplomaat] Richard Holbrooke ühes teleintervjuus, [—] et niisuguse väikse maalapi pärast, kus elab 70 000 inimest, ei alustata kolmandat maailmasõda. Selle peale võiks muidugi küsida, kui suur peab see maa olema, et sõda alustada?” (Gruusia õppetunnid. – Postimees 19. VIII 2008).\nSven Mikser: „Küll aga on mõningate Lääne poliitiliste mõtlejate – õnneks seni mitte riigijuhtide – suust kõlanud arvamus, et Georgia „ei ole riik, kelle pärast tasuks vallandada Kolmandat maailmasõda”. See positsioon ei ole mitte üksnes eetiliselt küsitav, vaid sisaldab implikatsiooni, et selliseid riike on teisigi” (Kes tahab sõda, valmistugu rahuks? – Diplomaatia 2008, nr 9).\nAhto Lobjakas tunneb muret, et Eesti-vastase agressiooni puhul ei taibata Washingtonis „mil [—] on saabunud õige hetk Moskvale tuumalöögi andmiseks” (Ameerika täringud. – Postimees-ak 1. XI 2008).\nKarta pole midagi. Vahur Koorits, Postimees: „Mistralist piisab, et võimaliku sõja korral meie maaväge Venemaa õhuväe rünnakute eest kaitsta” (Mistral hoiab Eestimaa taeva puhta ja ohutuna – Postimees 19. VIII 2008).\nKaarel Tarand: „Tõsi ongi, et kuigi USA väidab, et kaitsekilpi rajatakse paariariikide (Iraan jt) raketirünnakute vastu, võtab see kilp viimsegi mõtte ka venelaste Euroopa linnadele sihitud tuumarakettidelt” (Vähi nutab vales leinamajas. – EPL 14. X 2008)\nKas Eesti piidleb tuumanuppu?\nEesti kolumnistid kirjutavad tuumalöögist nagu pallimängust, pruukides väljendeid nagu „tuumalöök” ja „tuumasõda” sama ähvardavusega nagu Vene ja Ameerika kindralid, kes on oma sõnades vaata et tasakaalukamad. Tegeliku vastutuse puudumine ning poliitilises peavoolus laveerimine on võtnud ka vastutusvõime. Võib-olla kujutletakse NATO tuumanuppu juba Eesti käeulatuses. Jumal hoidku selle eest! Harri Tiido ongi välisministeeriumi kantslerina ütelnud, et NATO tuumarelvade paigutamist Eestisse ei saa välistada (EPL 2. III 2001). Kas seda otsustab NATO, Eesti riigikogu, kaitseministeerium, välisministeeriumi kantsler või asekantsler?\nKas ei mäletata enam, et ajal, mil Eestis olid Nõukogude tuumaraketid, oli Eesti täiesti möödapääsmatult NATO tuumarakettide sihtmärgiks? Sellist vastasseisu võivad tagasi igatseda üksnes mängurid ja hullud. Euroopa komisjoni asepresidendi Martin Bangemanni külaskäigu ajal Eestisse 1993. aastal esitas tollane kultuuriminister PaulEerik Rummo külalise auks antud õhtusöögil Mustpeade Majas 7. oktoobril 1993. aastal Bangemannile tungiva küsimuse: kas Lääs kaitseb Eestit sõja korral Venemaaga? Bangemann vastas: „Kui Venemaa peaks otsustama Eesti vallutada ja Lääs peaks otsustama Eestit lõpuni kaitsta, siis lakkab elu Eesti pinnal igal juhul.”\nMõte Eesti sõjalisest konfliktist Venemaaga on ajuti Eesti poliitikadebatis nii visa, et on raske aru saada, kas seda tahetakse ära hoida või esile kutsuda või lepitakse pärissõja asemel külma sõjaga. Jääb mulje, et ametlik Eesti ei panusta riigikaitselises mõtlemises esimeses järjekorras isegi mitte liitlassuhetele USAga (Lääne-Euroopast rääkimata), vaid halbadele suhetele Venemaaga, justkui tooks see automaatselt kõik nn Lääne väärtuste eestkõnelejad Eesti selja taha. Harri Tiido välisministeeriumi asekantslerina kinnitab, et Läänel ja Venemaal ei ole mingeid ühisväärtusi ja sellele vastavalt tuleks suhted ümber kujundada: „Eelmine sajand andis maailmale kaks n-ö taimetoitlase retsepti: revolutsioonid on sametised, mitte verised, ja sõda külm, mitte kuum. Niimoodi vaadates ei ole külm sõda sugugi halvim variant” (888 – julgeolekumaastiku murdejoon. – Riigi Kaitse X 2008.)\nKadri Liik, Rahvusvahelise Kaitseuuringute Keskuse juhataja: „On väljendatud arvamust, et uut külma sõda ei saa tekkida. Tegu on eksiarvamusega. Arvan, et peaksime lõpetama teeskluse, nagu oleksid meil Venemaaga mingid ühised väärtused. Venemaal ei ole liberaaldemokraatlikke väärtusi” (Kas hirmul külma sõja ees on alust? – Postimees-ak 8. XI 2008).\nSuhteliselt hiljuti oli Eesti ametlikuks retoorikaks olla sild Lääne ja Ida vahel. 1991. aasta juulis peeti Eestis sellise ideoloogiaga Eesti-Ameerika laulupidugi. Meie Venemaatundmine pidi tooma suurt kasu Eestile ja kogu maailmale. Nüüdseks on selle visiooni asemel Eestis murdumatu Idavalli ideoloogia, milles Eesti täidab Lääne sillapea rolli. Päris-Läänes arvatakse teisiti. Prantsusmaa suursaadik Eestis Daniel Labrosse kirjutab (Ahto Lobjaka Prantsusmaa-kriitikale oponeerides): „Praegusel ajaloohetkel pole meil tõesti vaja konflikte. Meil pole tõepoolest vaja kokkupõrkeid. Meil pole tõepoolest vaja lahkhelisid. Meil pole tõesti vaja sõda” (Prantsusmaa seisab Euroopa huvide eest. – Postimees 24. XI 2008).\nUsun seda, sest on ju Euroopa Liidu aluseks Prantsusmaa ja Saksamaa leppimine – ajalooliselt ja psühholoogiliselt üliraske protsess.\nEesti ei vaja kodusõda\nKaarel Tarand on kahetsenud, et iseseisvumisprotsessis jäi kodusõda pidamata: „Sõjastsenaarium, iseenesest kaugeltki mitte utoopiline, lihtsalt ei realiseerunud”. Tulemuseks on tema arvates Eesti poliitikaelu vindumine (Pidamata kodusõda jätkub. – Sirp 22. XII 2006)\nTean mõnda teistki arvamusliidrit, kes on kahetsenud kodusõja ärajäämist, aga mitte kõik ei ütle seda must valgel välja. Keda tolles kodusõjas oleks pidanud massihaudadesse peidetama? Tagantjäreletarkusega teab Kaarel Tarand, et karistussalga püssitorude ette oleks tulnud seada „punaprofessorid”, kes soovitasid pronkssõduri äraviimisega olla ettevaatlik (Kaarel Tarand, Oh teid, Upa mehi! – Sirp 27. IV 2007).\nAga kuidas oleks neid „punaprofessoreid” osatud välja kammida 1990/91. aastal? Kodusõda ja terror on kõigil aegadel loonud võimaluse arveid õiendada kellega tahes. Ja peaaegu-mõttekaaslastega kõigepealt, sest need võivad olla võistlejad. Kodusõda on hea ettekääne väljastpoolt sekkujatele. Ka Gruusia Venemaa sõjas ei jäetud seda kasutamata. Soome 1918. aasta kodusõja üle lahvatas äge debatt uuesti 1990ndatel: ka kolm põlvkonda hiljem pole kodusõja haavad armistunud. Kodusõjaarutelu vaherahu kestis ainult sõja-aastatel ning sõjajärgsel Soome riigile ja rahvale raskel ajal. Praegu arutatakse Soomes jätkusõja-aegseid hukkamisi, kui kangelaslikkuse ja ohvrimeele varjus toimetas oma asja ka lihtne tapahimu. Ülekohtuselt hukkunute veelkordsest matmisest ei pääse ükski vähegi normaalne ühiskond. Ka meie mitte. Loodetavasti jõuab kunagi sinnamaale ka Venemaa; tsaariperekonna ümbermatmisega on raske algus tehtud.\nMeedia ja Gruusia-Venemaa sõda\nGruusia-Venemaa viiepäevane sõda jättis kaotajaks ka Eesti ajakirjanduse usaldusväärsuse. Arvatavasti püüdis näiteks Eesti Päevaleht anda esimesest sõjapäevast tõelähedast pilti. Domineeris võidurõõm: pealkirja all „Gruusia alustas Lõuna-Osseetia tagasivõtmist” raporteeris Heiki Suurkask 9. augusti ajalehes Gruusia edust formaaljuriidiliselt talle kuuluva Lõuna-Osseetia sõjalisel taasallutamisel. See pealkiri ei erine kuigi palju sama kuupäeva Frankfurter Allgemeine esikülje tasakaalukama kirjutise „Sõda Lõuna-Osseetias” allpealkirjadest: „Gruusia ründab reetlikku provintsi – Üldmobilisatsioon – Venemaa lööb vastu – Palju surnuid”.\nEnt mõne päevaga muutus eestikeelses Eesti ajakirjanduses kõik. Kui selgus, et Venemaa lõi vastu täie jõuga (ebaproportsionaalselt) ning purustas Gruusia rünnakukolonnid ja asus lammutama Gruusia sõjalist infrastruktuuri, siis muutus Venemaa eestikeelses meedias nii sõja alustajaks kui ka sõjakuritegude sooritajaks. Indrek Tarand kutsus tollal Eesti Ekspressi veebileheküljel registreeruma vabatahtlikke, kes Gruusiale sõjaliselt appi läheksid. Appiminejad lootsid, et NATO-riigi vabatahtlike sekkumine paneb NATO mootori tuksuma. Kas oodati suurema ulatusega sõda? Ent NATO ei taha vastutada mängurluse eest. 29. augusti Eesti Päevalehe Möttest võib nimekate välismaalaste (Slavoj Žižek ja Kimberly Marten) tõlkeartiklitest lugeda, et sõjategevust alustas Gruusia. Eestis kujundatud avalikku arvamust see ei mõjutanud. Et selles sõjas ei olnud tegu üksnes Venemaa ühepoolse agressiooniga, see jõudis üldloetavasse eestikeelsesse ajakirjandusse selgesõnaliselt alles 15. novembril (Kaivo Kopli, Sõda Gruusias: tõde või vale, aga läänes kaheldakse tõesti. – EPL 15. XI 2008).\nNew York Times ja Spiegel ei uskunud ega usaldanud tol ajal enam Saakašvilit, keda nüüd süüdistati verise sõja alustamises ja Läänele valetamises. Intervjuus Eesti Päevalehe reporterile Priit Simsonile ütles kunagine Soome kaitseminister Elisabeth Rehn: „Aga tuleb meeles pidada ka seda, et Gruusia alustas” (EPL 27. XI 2008). Gruusia sõda tõi õpiku selgusega näiteid, kuidas käib lugeja mõjutamine. Eesti Päevalehes on 30. oktoobril 2008 pealkiri „BB C: Gruusia võis sooritada Osseetias sõjakuritegusid”; sama kuupäeva Postimehes on sama sisu (Gruusia kasutas Lõuna-Osseetiasse tungides valimatut ja ebaproportsionaalset jõudu, ka tsiviilelanikkonna vastu) esitatud BB C/PM informatsioonina vastupidise pealkirja all „Gruusia eitab sõjakuritegusid”. Läks veel peaaegu kuu ja siis kirjutas Heiki Suurkask juba, et Saakašvili on LõunaOsseetiast ja Abhaasiast vist lõplikult ilma jäänud (Viis aastat möödas ja Gruusia õpib ikka veel – EPL 25. XI 2008).\nArtikli kommentaar: „Kindel on see, et Moskva sõja- ja propagandamängud Gruusia suunal ei kannata päevavalgust, kuid samal ajal on tõsiseid kahtlusi, et samasuguste mustade mängudega on silma paistnud ka president Saakašvili ise.” Kõik, kes jälgisid autoriteetseid Lääne ajalehti, said mõnest kahtlusest teada juba mõni päev pärast sõjategevuse vaibumist.\nAga parastada on päris sobimatu, sest see on tragöödia ja trauma, millele pole leevendust. 16. augusti Frankfurter Allgemeine kirjutas, et vahetult pärast sõda väitsid Gruusia kindralid Brüsselis: nad andsid president Saakašvilile nõu mitte tungida Lõuna-Osseetiasse. Kas oli ka teistsuguseid nõuandjaid ja kust need tulid? Ameeriklased eitavad Saakašvili julgustamist. Samast ajalehenumbrist saab lugeda, et Tshinvalis purustati grusiinide rünnakutes vanad kristlikud kirikud (ka Gruusia nimega seostuv Püha Georgi kirik IX sajandist), aga osseedi poeedi Konstantin Hetagurovi ausammas jäi ilma peata. Seda on kindlasti kurb teada saada ka Andres Ehinil (vt Maaleht 28. VIII 2008).\nJõuludeks oli juba mitu nimekat Gruusia poliitikut Saakašvilist lahti ütelnud, aga ametlik Eesti jääb reservatsioonideta kindlaks. Millele? Kas riskipoliitikale? Mitmest Gruusia-Osseetia konflikti tahust on Eestis vaikitud: esiteks on konfliktis kaks tolle piirkonna kristliku traditsiooniga rahvast – saareke sealses islami maailmas. Teiseks on Kaukaasia leppimatu veritasu kultuuripiirkond. Ei kirjutata sellestki, et oma kodumaal Vene imperialismi vastu sõdivad tšetšeeni vabatahtlikud sõdivad Gruusia vastu abhaaside poolel. Gruusia tragöödiaga assotsieerub lähedane valus paralleel: ka Eesti loobus Eesti-Vene piiriläbirääkimistest Setumaad puudutavas osas. Kui Venemaa asus EN SV „kontrolljoont” piirimärgistama, siis kinnitasid Eesti poliitikud, et küll Venemaa Tartu rahulepingut rikkuva omavoli eest veel „saab”. Saigi: Eesti kaotas kõik. Õnneks ilma sõjata.\nÕiguse õige ja õigem aeg\nAmetlik Eesti toetab praeguseni Gruusia tingimusteta õigeksmõistmist, Venemaa hukkamõistmist ja osseetidest möödavaatamist. Seetõttu on äreval ajal raske Eesti ajakirjandust usaldada. Venemaa mõistlikkusele kutsumisega polnud tõesti vaja viivitada, aga Gruusia õigustamine näitab ainult, et kui küsimuses on Venemaa, siis valib ametlik Eesti ja Eesti peavooluajakirjandus poole automaatselt. Eesti vabanemisele pühendatud 19. augusti öölaulupidugi sooviti pühendada Gruusiale. Eesti riigi esindusmoraal ei saa olla nii kõikuv, et kui Tšetšeenia tahab Venemaast lahku lüüa, siis Eesti toetab lahkulööjaid (olen muide riigikogu 1994. aasta detsembri Tšetšeenia toetusavalduse teksti algautor), aga kui küsimuses on osseetide lahkulöömine Gruusiast, siis selle me mõistame hukka (põhjustest küsimata), ning kui tšetšeenid võitlevad Gruusia vastu, siis sellest me vaikime. Miks siiski osseedid avaldasid Nõukogude Liidu lagunemise ajal (1991) soovi kuuluda pigem Vene Föderatsiooni kui Gruusia koosseisu?\nJõuga liitmine on toonud ummiku nii Tšetšeenias kui ka Lõuna-Osseetias. Ehk oleks tegudega kinnitatud ulatuslik ja suuremeelne autonoomia aidanud vältida sõdu ja kallalekippumist Gruusia riigipiiridele. Muidugi on raske säilitada rahumeelsust, kui sul on õigus. Aga ka Eestil ja teistel Baltimaadel, kogu Ida-Euroopal oli õigus kõik see pikk aeg 1939–1991. Õigus ei aidanud, enne kui tuli aeg seda õigust kasutada. Eestis ilmutavad sõjakust pigem arvamusliidrid kolumnistid, sõjaväeliselt haritud analüütikud on tasakaalukad. Erik Männik, Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste professor: „Gruusia otsus kasutada Lõuna-Osseetias kujunenud olukorra lahendamiseks sõjalist jõudu tähendas loobumist väikeriikide julgeolekupoliitika tähtsaimast põhimõttest, milleks on välispoliitika juhtroll julgeoleku tagamisel.\nJuba ainuüksi Venemaa sekkumise võimalus pidanuks Gruusia juhtkonda ulatuslikust sõjaliste meetmete kasutamisest tagasi hoidma” (Konflikt Lõuna-Osseetias: mida saab väikeriik toimunust õppida? – Riigi Kaitse, detsember 2008). Madis Hint vihjas aastaid tagasi, et propagandavõtete osas on Eesti ajakirjandus Vene ajakirjanduse sarnane. Ta sõnastas ka kartuse, et ohtlik mäng võib saada tõelisuseks (Tänane Eesti – Vene poliitika lollim variant – Sirp 4. V 2001). Mängude teooriagi prognoosib mänguna mõeldud sümbolkäikude muutumise ühel hetkel tõelisuseks (vt ka Niall Ferguson, „Maailmasõda. XX sajandi konflikt ja Lääne allakäik”, Varrak 2008, lk 525).\nHiina Rahvavabariigi kunagised nummerdatud tõsised hoiatused USA-le muutusid naljanumbriks, aga Gruusias tõi vastastikune ähvardamine plahvatuse. Kas ei või samamoodi minna sõjaootusega? Eriti kui ka vastaspool otsib ettekäändeid pinge eskaleerimiseks ja poliitilise mängu tõelisuseks pööramiseks ühes või teises piirkonnas. Piiririik Eesti on provokaatoritele ideaalne mängumaa. Osales ju 1990. aastal Kaitseliidu kompanii Irboska-tagusele piirile viimisel ka KGB provokaator, aga aktsiooni kiitsid paljud poliitikud lausa kooris.\nMa armastan Gruusiat\nOlen Gruusias käinud sagedamini ja pikemalt kui üheski teises endise Nõukogude Liidu kaugemas liiduvabariigis. Noorpõlves matkasin selle maa seljakoti ja telgiga oma praeguse naisega jalgsi läbi. Tunnen Gruusia vanu kirikuid ja kloostreid, rahvalaule ja filme. Gruusia keeleteadlased kuulusid mu lähedaste välismaiste kolleegide hulka. Olin kontaktis inimestega, kes 1978. aasta aprillis tegid Gruusia NSV konstitutsiooni paragrahvi gruusia keele kaitseks. Tean, kuidas siis koolid viidi tänavatele – kas või tankidele vastu – demonstratsioonile gruusia keele kaitseks, kui kerkis oht, et gruusia keel kaotab ülikoolikeele staatuse. Ülikoolis tabas õppejõude, kes üliõpilastega koos demonstratsioonile ei läinud, üldine boikott. Selline on selle rahva mentaliteet. Seda võiksime kadestada (ka eesti keele tähtsuse pideva vähendamise tõttu praeguses eestikeelses koolis).\nAga kui räägitakse, et Gruusia ühiskond on Lääne mõttes demokraatlik, võitleb korruptsiooniga ja hindab Lääne väärtusi, siis on see abitu soovkujutlus. Gruusias peetakse tänapäevani tähtsaks pärinemist aristokraatiast. Altkäemaksust on parem mitte rääkida. Hämmastav, et Eesti nõunikke ei häiri Gruusias Stalini kultus. Kui „… eestlased on võtnud oma eestkoste alla Gruusia …” (Merle Maigre, Ukraina võimalused ja valikud. – Riigi Kaitse, detsember 2008), siis võiks eestkoste tähendada ka poliitilise riskikäitumise rahustamist. Gruusia kultuur on iidne, gruusia keelest teavad keeleteadlased vähemalt tema kuulumist Euroopas reliktina esindatud ergatiivse keeletüübi alla. Aga osseetide eelkäijatelt sküütidelt pärinevad mõnedki eesti keele sõnad (nt varss, vasikas). Kahju, et osseetide ja grusiinide – kahe vana kristliku rahva – vahekordade klaarimisel on toetutud jõule ja veritasule, mitte suuremeelsusele.\nEestile hea ja halb aeg\nEestil oleks praegu soodne aeg poliitiliseks täiendusõppeks. Ka maailm õpib. Iraagi „missioon” lõpetatakse suurema aupaisteta. Venemaa ja Gruusia sõda ei lahendanud probleeme. Neoliberalism ei ole enam puutumatu pühadus. Palju aastaid Eestis „sotsialistlikuks” ja illusoorseks peetud ühiskondlik solidaarsus on vähemalt sõnana majandussurutise ajal jälle aktuaalne.\nEesti ja Lääne ühiseid väärtusi tuleks vaadata kriitilisemalt. Euroopa Liit on loobumas oma kristliku taustaga kultuuri prioriteedist, samal ajal kui Venemaa taastab seda. Lääs nõustus Nürnbergi protsessi ajal ja hiljem peaaegu pool sajandit vaikima Stalini, tema poliitbüroo ja NKVD veretööst Katõnis.\nUSA lubab taimemürke ja kemikaale katsetada vaimupuudega laste või orbude peal USAs või siis väljaspool USAd elavate laste peal. Siia vahele mahuks palju Lääne väärtuste venivuse näiteid. Üldplaanis on Lääne väärtuste ruumiga liitumine Eestile loomulik. Eesti võiks LääneEuroopa suurrahvastelt juurde õppida ühiskonnasisest sallivust. Selle on nad seal küll väärtusena avastanud hiljuti, aga see-eest põhjalikult. Baltimaadele ega Balkanile see veel jõudnud pole. Teisest küljest võib Eesti aeg praegu olla päris kriitiline, sest Eesti poliitikud on teinud palju selleks, et rahvas oleks sallimatult lõhestatud. Eesti on nii vaba maa, et siin saab levitada holokausti eitavaid raamatuid ja natsiaastate propagandat Hitlerist kui laste sõbrast, Kesknädal aga loetleb iseseisvate riikide reas esimestena Abhaasiat ja Lõuna-Osseetiat (26. XI 2008) ning avaldab küüditamisi õigustavaidilustavaid peatükke Johan Bäckmani pronkssõduriraamatust (10. XII 2008).\nVastasseisude pingestamine võib ühel hetkel väljuda poliitilise mängurluse piiridest. Niall Fergusoni järgi on sisekonfliktide oht suurim majandusliku muutlikkuse ja majanduskriiside ajal (viidatud teos; eriti lk 561). Sellise määratluse järgi on inimeste teistsugusteks (võõrasteks) märgistajatele saabunud head ajad. Surmaval märgistamisel (kuradi kommunist, sakslaste sabarakk, rahvavaenlane) on Eesti ühiskonnas sügavad juured, mis ka tänapäeval annavad oma elujõust pidevalt märku. Aga pole hullu seni, kuni sildistatutega ei tegele püssimehed ja siltidega tegelevad semiootikaprofessorid.\nLõppematu Teine maailmasõda\nKogu Ida-Euroopa kannatas Teises maailmasõjas koletult ja suurel määral süütult, Saksamaa ja NSV Liidu hegemooniataotluste ohvrina. Sildistamine ja siltide vahetamine hõlmab seda osa minevikust eriti leppimatult ning sildid on emotsionaalse skaala maksimumipunktides: vabastajad, okupandid, vabadusvõitlejad, kollaborandid, äraandjad. Hilisminevikus vahetasid need sõnad denotaate (kellele viidatakse) 180°: plussist sai miinus ja vastupidi. Ajaloo kirjeldamisest tähtsamaks on muutunud hindamine-sildistamine. Vahe-Euroopa jaoks oleks ootusepärane, et natside ja stalinistide kuritööd mõistetaks võrdselt hukka.\nStalinismi kuritööde ülemaailmne hukkamõist võib ebaõnnestuda just seetõttu, et hukkamõistus soovivad aktiivselt osaleda neo- või nostalgianatslike sümpaatiatega ringkonnad. Sellisel juhul poleks kommunismi kuritegude hukkamõistul kuigi suurt moraalset väärtust. Leidub ringkondi, kes ei soovigi natslike ja stalinistlike kuritööde võrdset tingimusteta hukkamõistmist, vaid kommunistide-aegse ajalookäsitluse peegelpilti: kommunismi ja kommunistide kuritegudega võrrelduna Saksa poole õigeksmõistmist, nii nagu stalinistid kõnelesid üksnes fašistide kuritöödest ja kommunistide kangelaslikkusest. Viite selles suunas esitab isegi Tartu ülikooli audoktor Vello Helk: „On ka juba esitatud küsimus, kas mitte Hitleri süsteemi vastu võideldes ja seda hävitades ei rajatud teed samaväärsele totalitaarsusele kogu idablokis, nii et see mitte enam pole ühemõtteline võitlus demokraatia ja natsismi vahel?” (Selgitusi ja arutlusi mitmel teemal. – Rahvuslik Kontakt 2008, nr 4, lk15).\nMis siis oleks olnud Läänele alternatiiviks? Kas Inglismaa oleks pidanud loobuma vastupanust Hitlerile? Kas „Hitleri süsteemi” marginaliseeritud Prantsusmaaga „Uus Euroopa” olnuks parem kui Saksamaa ja Prantsusmaa leppimisele ehitatud Euroopa Liit? Euroopa Liitu kuuluvas Eestis pole vaja töödelda avalikku arvamust selliselt, et kahest vägivallarežiimist peaksime tagasivaates üht paremaks pidama. Mina ei soovi neid kumbagi ei õigeks mõista ega välja vabandada. Mina soovin vägivallaideoloogiata Eesti Vabariiki.