Inimese selgroo struktuur ja funktsioon - Diagnostika 2021\nInimese selg on tõeliselt universaalne looduse leiutis, millel on hämmastav multifunktsionaalsus. See on bioloogiline mehhanism, mille abil saame seista ja liikuda. Lisaks on see läbi selle läbiva peamise närvisüsteemi - seljaaju - dirigent, mis tähendab, et ükski meie siseorgan ei saanud ilma selgita töötada. Seetõttu võib seda nimetada toetuseks ja liikumapanevaks jõuks ning meie peamiseks kaitsjaks.\nSelgroo peamised funktsioonid\nSelja põhiülesandeid on neli:\nTugifunktsioon on selgroo võime taluda kogu kehakaalu, säilitades samal ajal staatilise tasakaalu\nInimestel muudab selle funktsiooni keerulisemaks asjaolu, et ta on kõndiv imetaja. Ja see peegeldub inimese selgroo struktuuris. Nii nagu meie kaal suureneb, kui liigume pidevalt mööda torso telge peast, ühendades kõik organid ja jäsemed väga jalgadele, nii teeb ka selgroolüli suurus alates emakakaela piirkonnast ja lõpeb sakraaliga.\nErandiks on emakakaela ja sakraalse selgroolüli kaks ülemist selgroogu (välja arvatud esimene) ja koktigealad:\ninimese emakakaela piirkonna kaks ülemist selgroogu on mõeldud krani kinnitamiseks ja selle mootori võime tagamiseks, mistõttu nad on massiivsemad\nsakraalsete ja kokkilõikeosade selgroolülid ei kanna peamist tugikoormust, mis on allpool keha raskuskeskme selgrooosa lõppu.\nInimese sabaosa peetakse üldiselt saba aluspõhjaks ja sellel on vastav kitsenev struktuur, kuigi see täidab ka keha tasakaalu säilitamise funktsiooni istuvas asendis.\nSelja tugifunktsioon ulatub staatilise tasakaalu hoidmisest kaugemale. Selja funktsioon täidab inimkeha toetamist nii liikumise kui ka koormuste juuresolekul. Seetõttu on tugi- ja mootorifunktsioon tihedalt seotud.\nSelgroo motoorne funktsioon on võime teha liikumisi erinevates suundades ja lennukites.\nSelle põhjuseks on selgroolülide ja põikikahvlite märkimisväärne struktuur:\nneli selgroolüli külge võimaldavad liikuda kolme telje ümber (eesmine, sagitaalne ja vertikaalne)\nkülgmised ja spinoossed protsessid on seotud sidemete ja lihaste kinnitamisega\nlöögikahjustavad nihkudevahelised kettad võimaldavad teil liikumisulatust suurendada\nLiigese liikuvust tekitab nende väga sile kõhrkoe ja sünoviaalvedeliku olemasolu liigeses.\nInimese selgroogil on kokku 24 mootorsegmenti, millel on erineva raskusastmega aktiivsus:\nEmakakaela segmendid - kõige mobiilne\nRindkere - mitteaktiivne\nRinnapiirkonna selgroolülid on koormatud ka põikprotsesside külge kinnitatud ribidega, mistõttu rindkereosakonnale on määratud rohkem tugi- ja kaitsefunktsioone kui mootoritega.\nNimmepiir - aktiivselt liigub\nSacral - täiskasvanu liikumatu\nSeljaaju ei liigu, see juhtub sellega seotud lihaste abil, mis on selgroo aktiivne osa.\nAmortisatsioonifunktsioon on võime pehmendada koormusi jõu surve või ootamatu liikumise korral.\nLiigutuste, kiire jooksmise, hüppamise, vibratsiooni ajal on selgroog ohustatud vastandlike jõudude poolt. Need võivad põhjustada ketaste nihkumist ja isegi kahjustusi, kui selg ei olnud relvastatud ilusate looduslike amortisaatoritega:\nSeljaaju külge kinnitatud lihased on võimelised koormust vähendama, vähendades ja suurendades lihaspingeid: see võimaldab selgroolülisid hoida teataval kaugusel ja vältida vigastusi.\nTeine külg - lihaskrambid ja põletik (müosiit) võivad tekkida pikaleveninud lihaskattekihi tõttu, mis võib viia selle atroofia tekkeni. Seetõttu põhjustavad pikenenud värinad ja koormused igal juhul selgroo düsfunktsiooni.\nNoolte vahel olevad kettad mängivad ühte peamistest amortisatsioonikaitse funktsioonidest.\nReguleerimine toimub ketta südamiku võime abil vett absorbeerida ja rõhu all suurendada selle elastsust. Vanuse ja düstroofiliste muutuste ja deformatsioonide mõjul on see võime kadunud.\nSelgroo loomulik külgkõver annab inimesele selgroo vedru omaduste kohta. Täiskasvanu lülisamba profiil näeb välja nagu ladina täht S, ja sõltuvalt osakonnast on neil järgmised kõverad:\nEmakakaela ja nimmepiirkonna - lordoosi (kõvera ettepoole) painutused\nRindkere - kyfoosi painutamine (murdumine tagasi)\nSelgroo peamine kaitsefunktsioon on see, et see kaitseb kõige olulisemat inimorganit, ilma milleta on teiste teiste organite koostoime võimatu - seljaaju.\nAju läbib selgroo tagaosa kanalis, mis on omavahel ühendatud, nende kaared ja külgprotsessid. See on kaitstud kolme kestaga (pehme, arahnoidne ja tahke) ning on kinnitatud kanaliga kimpudega. 31–33 paarist seljaaju närvidest (selgroo ja aju segmentide arvust) kuni seljaajuni ulatuvad intervertebraalsed forameenid.\nAju varre kaitse selgroo poolt on piisavalt usaldusväärne, kuid närvid ise (paljud nimetavad neid juurteks) on üsna haavatavad. Närvikiudusid mõjutavad selgroolülide ja ketaste deformatsioon ja nihked haiguste või vigastuste tagajärjel ning teised kauged elundid hakkavad närvisüsteemi kaudu kannatama. Seetõttu põhjustavad sellised deformatsioonid paratamatult selgroo kaitsefunktsiooni rikkumist. Selgroo struktuur ja funktsioon on tihedalt seotud.\nSelgroo erinevate osade funktsioonid\nMõelgem nüüd, milline konkreetne funktsioon, peale üldiste, kannab seljaosast iga selle osa. Igal sektsioonil täidab selgroog inimese kaela erinevaid funktsioone.\nEmakakaela selgroo peamised funktsioonid:\naju ja seljaaju ühendamine, kesk- ja perifeerse närvisüsteemi integreerimine ühte, seos elundite vahel (kaitse- ja sidumisfunktsioonid)\npea ja selle mootorivõime säilitamine. Nagu me teame, paiknevad kõige liikuvamad selgroolülid kaela piirkonnas ja kaks ülemist kaelalüli (atlas ja telg) annavad pea pöördeid vahemikus 180 (tugi- ja mootorifunktsioonid).\naju verevarustus: lülisamba arter ja veen, samuti unearter läbivad emakakaela lülisamba külgmiste protsesside auke aju varre, ajukoorme tagaosa ja väikeaju.\nIgasugune kaasasündinud või omandatud patoloogia, trauma või degeneratiivne muutus emakakaela piirkonnas võib põhjustada tõsiseid tagajärgi: näiteks lülisambaarteri sündroom.\nSee sündroom esineb emakakaela lülisamba kokkusurumisel koos ümbritseva sümpaatilise närvi plexusega. Sündroomi arvukate põhjuste puhul on võimalik tuvastada nii seljaga seotud kui mitte. Esimeses grupis on sellised:\nEsimese ja teise emakakaela selgroo liigesed\nVigastused, skolioos, intervertebral hernia\nMuutused lülisamba all olevas varbas esimese emakakaela nihkes patoloogiliste luu kasvu tagajärjel (Kimmerley anomaly)\nTeise kaelalüli liigne hammas\nVertebraalarterite sündroom avaldub selliste sümptomite all:\nRaske peavalu lumbago kujul\nNägemise ja kuulmise halvenemine\nIiveldus ja oksendamine ning muud nähtused\nAju aktiivsuse häired võivad lõppeda isheemilise insultiga.\nSamuti on ohtlikud esimese ja teise emakakaela selgroo poolt põhjustatud kraniovertebraalsed kõrvalekalded.\nEsimest ja teist emakakaela selgroogu, mis on ühendatud kolju alusega, nimetatakse kraniovertebraalseks ristmikuks. Inimestel ja omandatud üleminekutel on mõlemad kaasasündinud anomaaliad. Näiteks:\nEsimese kaelalüli nihutamine (assimilatsioon) okulaarse luuga\nTeise emakakaela nurgast ebanormaalselt paiknev või liiga suur hammas, mille tõttu on atlanta nihutatud seljaaju või telje hamba kiiludesse aju okulaarse ninaga, mis võib põhjustada kõige ettenägematuid tagajärgi.\nÜlemiste selgroolülide taandumine kolju põhjasse ja mulla ja seljaaju kokkusurumine\nKõik need kõrvalekalded võivad põhjustada püramiidseid, vestibulaarseid ja tserebellaarseid sümptomeid.\nRindkere piirkonnas on tagumine rindkere seina oluline tugifunktsioon:\n12 riba paari on kinnitatud liigeste abil rindkere selgroolülide tagumise osa tagaosas.\nKuna süda ja kopsud asuvad rindkeres, siis selgub selgroo, et see täidab nende organite jaoks kaitsefunktsiooni ja hingamisfunktsiooni. Rinna liikumine, kui hingamine ei ole piiratud selgroo motoorse läbilaskevõime tõttu, hoolimata asjaolust, et selgroolülid on liikumisest mõõdukas.\nNimmepiirkonna piirkond täidab peamist mootori funktsiooni\nJaotab koormuse kogu inimese keha peale, neelab liikumise ajal vibratsiooni ja lööke\nTänu põikprotsessidele kaitseb neerud\nSacral ja inimese tailbone\nSakraalses piirkonnas on vaagna luud kinnitatud ja seal on elundeid, mille tööd koordineeritakse läbi närvide, mis avanevad kokkuliivsetes aukudes (kaitsev funktsioon)\nÜlejäänud jaoks on sakraalsel ja kokkigeelil nurgal vähe funktsioone: ristluu liikumatusest tingituna ei teostata selles osas mootori funktsiooni.\nSabajal on kehv motoorne aktiivsus:\nsäilitades samal ajal tasakaalu, painutades samal ajal tahapoole, istudes\nta osaleb tööjõus, pakkudes vaagna laiemat läbipääsu lootele väljumiseks\nInimese elu jooksul kaotab ta selgroo haiguste, ebaõige elustiili ja vigastuste tagajärjel kahjuks osa oma funktsioonidest.\nIga osakonna puhul toimub see eriti selle anatoomiliste omaduste tõttu.\nNimmepiirkonnas võivad osteokondroos ja intervertebral hernia esmalt põhjustada selgroo motoorse funktsiooni rikkumist ja seejärel kaitsvaid, kui seljaaju närvi on protsessis kaasatud.\nEmakakaela piirkonnas võivad need samad haigused lisaks näidatud sümptomitele põhjustada palju tõsisemaid tagajärgi:\nStroke tähendab sageli mootori funktsiooni täielikku kadu.\nOlles selgunud selgroo patoloogilisi protsesse, on võimalik kindlaks teha teatud järjestuse kadumise tagajärjel inimese põhilised funktsioonid haiguste tagajärjel:\nEsialgu kaob amortisatsioonifunktsioon, seejärel mootori funktsioon ja seejärel kaitsev ja toetav funktsioon\nÕnnista teid! Hoidke oma lülisamba noorena ja funktsionaalsena.\nInimese selgroo ja selle funktsiooni omadused\nSeljaosa on inimese luustiku, selle samba ja varda alus. Inimese selgroo anatoomia või struktuur on nii ainulaadne ja multifunktsionaalne, et see võimaldab teil olla samal ajal karm, hoides inimese kehakaalu ning olla paindlik, tagades kogu keha liikuvuse. Seljaaju on inimkeha skelett, loodus on see tugev, tugev, kuid liikuv.\nSeljaaju koosneb seeriatest selgroolülid - 34 tükki, mis on omavahel ühendatud põik-taldrikute, sidemete, liigeste, lihastega. Kõigi elementide harmooniline töö, seljaaju ainulaadne anatoomia tagab selle normaalse toimimise ning mugava inimliikumise.\nSeljaosa koosneb enam kui 200 luudest, liigestest, erineva suurusega sidemetest. Neli selgroo osa, mis moodustavad nelja kalde, mis moodustavad S-kuju, annavad kehale maksimaalse liikuvuse ja löögi summutava pehmuse. Selgroo anatoomia ja struktuur on konstrueeritud nii, et see oleks kaitstud löögi, vigastuste või vigastuste eest.\nLihas-skeleti süsteemi peamine tugisammas koosneb viiest põhiosast: emakakaela, rindkere, nimmepiirkonna, sakraalse, koktigeedi. Nende struktuur on üksteisega sarnane, kuigi on teatavaid erinevusi. Huvitav on see, et esimese kolme sektsiooni selgroolisi nimetatakse tõeliseks ja kahe alumise osa selgroolisi peetakse valeks. Kõigil osakondadel ja selgroolistel on ladinakeelsed nimed, mugavus on tähistatud ladina tähega ja numbriga. Selle selgroo klassifikatsiooni leiutasid meditsiiniteadlased, et kergesti mõista, millisest veerust me räägime.\nEmakakaela selg on painutatud, see koosneb seitsmest selgrool. See lülisamba osa on seljaaju kõige liikuvam osa, sest emakakaela selgroolülid tagavad mitte ainult pea kalde ettepoole või tahapoole, vaid pöörduvad ka erinevates suundades. Emakakaela piirkonna esimene selgroog erineb oma kuju ja struktuuri poolest, seda nimetatakse Atlantiks. Teist aksiaalset selgroogu nimetatakse telgiks.\nRidge'i rinnaosa on painutatud sissepoole, koosneb 12 lülist. Kõigil kolonni selgroolidel on põikprotsessid ja rindkere piirkonnas on nendele protsessidele ribid.\nRinnapiirkonna ristiäärsed kettad on kõige madalamad, näiteks emakakaela piirkonna ketastega, seega on see osa selgroost kõige passiivsem ja staatilisem.\nNimmepiirkonnas on suuruselt viis kõige suuremat selgroolüli, see kannab palju suuremat koormust kui emakakaela piirkonnas esinev pinge. See seljaaju osa painub edasi. Olles istuva rindkere piirkonna ja täiesti liikumatu sakraalpiirkonna vahel, on seljatükk tõsise koormuse all, eriti kui inimene tõstab kaalu või mängib sporti.\nSakraalsed ja coccyxi piirkonnad koosnevad üksteisest erilisest selgroolülid, millest igaüks moodustab selgroo peaaegu monoliitse osa. Hoolimata asjaolust, et need kaks valdkonda moodustavad inimese kehakaalu kõige suurema kaalu, teevad need jagunenud struktuuri ja vormi tõttu suurepärase selgroo ülesande.\nKõigi selgroo ja teiste komponentide skeem sarnaneb madu, mis paistab mõnes kohas, on kõige nõrgem osa emakakaela piirkonna piirkonnas. Kumerused on ladinakeelsed nimed: kyphosis ja lordosis ning seljal endal on ladina nimi columna vertebralis.\nSelgroolülid ja põikivahed\nVaatamata sellele, et kõigi selgroolülide struktuur ja välimus on peaaegu identsed, on neil erineva suurusega. Selgroolülide suurus suureneb ülevalt alla ja emakakaela piirkonnas väheneb järsult. Iga selgrool on rõngas, mille sees on auk, mille kaudu möödub inimese seljaaju. Rõngaga liibuvad selgroolülid, selg ja selg.\nIga selgroo tugevus on tagatud sisemise spongye aine ja välise luukoe poolt, mis kaitseb lülisambaid mõju eest. Emakakaela piirkonna selgroolülid on teistest veidi väiksemad, neil on vähem arenenud protsesse. Emakakaela selgroo ristprotsessides on avad, mille kaudu arterid läbivad. Seljaaju veresooned annavad verele tagumise ja pea.\nRindkere on ühendatud ribi luudega, moodustades ribi. Kuid ribid ei ole selgroolüli jätk, nad on omavahel seotud sidemete ja liigeste vahel. See tagab täiendava seljaaju liikuvuse. Eraldi lülisambad on seotud teatud keha sisemiste organitega ja kehaosadega, kui rikkumine toimub ühes seljaosas, mõjutab see koheselt teiste kehasüsteemide toimimist.\nIntervertebraalsete ketaste struktuuri tunnused\nRistidevahelised kettad paiknevad selgroolülide vahel, moodustavad umbes 20% selgroo pikkusest ja koosnevad kahest osast: kiuline rõngas ja želatiinne tuum. Oma kompositsiooni tõttu on ketas üsna pehme, elastne, mis võimaldab sel sirgele avalduvat koormust jaotada.\nIntervertebraalsete ketaste kõrgus võib varieeruda, näiteks hommikul on see suurem, õhtul see väheneb kehakaalu ja koormuse all.\nNärvisüsteem ja seljaaju\nSeljaaju on luukoes kindlalt peidetud kahjustuste ja väliste mõjude tõttu. Närvilõpmed ja juured liiguvad seljaajust eemale, tagades selguse ja funktsionaalsuse. Need närvivood tagavad inimkeha elulise tegevuse.\nNärvisüsteem edastab aju ja lihaste vahel impulsse. Seljajoones asuvate lihaste kokkutõmbumine tagab keha liikuvuse. Lisaks kontrollib närvisüsteem kõigi siseorganite tööd ja tagab nende koordineeritud töö. Sellepärast võivad seljaaju düsfunktsiooni korral nad sageli levida siseorganitele ja süsteemidele. Seetõttu on oluline mõista nende struktuuri.\nSeljaaju kui liikumissüsteemi peamine tugisammas täidab inimese elu ja aktiivsuse jaoks kõige olulisemaid funktsioone. Tagakeha anatoomia on tingitud selle struktuurist ja paljude komponentide olemasolust, mis võimaldab tal täita järgmisi funktsioone:\ntugifunktsioon, mis toetab keha püstises asendis, võimaldab inimesel seista, kõndida, liikuda tervikuna;\nkaitsev funktsioon, tagades selgroo ohutuse vigastuse või töö katkemise eest;\nmootori funktsioon, mis tagab pöörete, painutamiste, painutamise, keeramise;\namortisatsioonifunktsioon, mis võimaldab astmeid, hüppeid, kukkumisi jne pehmendada\nSeljalihased on suures osas omavahel seotud luude, liigeste, närvilõpmetega. Selja liikuvuse eest vastutab lihaste korsett. Seljaaju nõuetekohane toimimine tagab isiku normaalse liikuvuse.\nSelgroo struktuuri on üsna raske uurida, kuid see on huvitav ja kasulik, et mõista, mis juhtub seljaga, kui esineb liikumishäireid või valulikke tundeid. Samba õige struktuuri mõistmine võib aidata vältida paljusid probleeme.\nInimese selgroo osad: struktuur, funktsioon, haigus\nInimese selg on kogu organismi aluseks. Tervisliku selgroo kuju, mis sarnaneb tähele S, annab inimesele paindlikkuse ja täiendava polsterdusega. See disain on keeruline, kuid samal ajal usaldusväärne ja vastupidav.\nTänu meie selgele, saame teha mis tahes liikumist - joosta, hüpata, kõndida, istuda - kõik, mis elus toimub, on sellega seotud. Lisaks liikumisele teeb selg veel palju funktsioone.\nSelgroo struktuur jagab selle 5 sektsiooniks, millest igaüks täidab oma funktsiooni. Meditsiini spetsialistid määravad jaotused ladina tähtedega ja nummerdavad neid ülemisest - emakakaelast.\nIga inimene peab iga päev oma selgroogu tähelepanu pöörama ja tervist säilitama.\nOn üldtunnustatud jagunemine, mille kohaselt eristatakse inimese selgroo teatud osi. Lisaks on kõigil osakondadel teatud arv selgroolülid. Mugavuse huvides on selgroolülid tähistatud ladina tähtedega (pärast ladina osakondade esimeste tähtede tähistamist) ja numbritega, mis näitavad selgroo arvu osakonnas. Samuti tasub meeles pidada, et selgroolülide nummerdamine on ülevalt alla.\nNiisiis, kui palju lõhesid on inimese selg? Kokku on 5 osakonda:\nIsiku emakakaelaosa (mida nimetatakse ka emakakaela osaks) koosneb vaid 7 selgroolülid, asjakohane numeratsioon C1 kuni C7. Tuleb meeles pidada, et kolju tingimuslikult okulaarse luudena peetakse null-lülisambaks ja selle number on C0. Selle osakonna tunnuseks on selle suur liikuvus;\nInimese rindkere selgrool on 12 selgroogu, mis on nummerdatud T1 kuni T12. Samal ajal on olemas alternatiive, milles kasutatakse D (D1-D12) ja Th (Th1-Th12) asemel “T”. See osakond on kõige passiivsem, selle koormus ei ole nii suur, kuid see on peamine toetus rinnale;\nnimmepiirkonnas on ainult 5 lülisamba numbrit L1 – L5. Just see osakond on kõige sagedamini selgroo erinevate haiguste ilmumise koht lihtsalt põhjusel, et see vastab maksimaalsele koormusele, samal ajal peab see olema üsna mobiilne;\nsakraalne osa - 5 selgroolüli, mis on nummerdatud S1 kuni S5.\ncoccyxi piirkond sisaldab 3 kuni 5 selgroogu, mis on nummerdatud Co1-st Co5-le, kuid täiskasvanutel liituvad nad üheks kokkigeelseks luuks.\nLuude konstruktsioonilised omadused võimaldavad neid jaotada omapära klassidesse. Näiteks välise vormi järgi eristatakse pikkade, lühike-, lame- ja segakondade klassi. Ja eristage ka torukujuliste, spooniliste ja segatud luude klassi.\nInimese selg on moodustatud luudest (selgroolülid), mis asuvad üksteise kohal ja moodustavad mingi samba (seljaaju). Need on ühendatud eri pikkusega sidemete, põikivahemike, kõhuliigeste ja väikeste liigeste abil. Teatud teabe kohaselt on selgroo moodustatud 123 liigendelemendist, 366 sidemest ja 28 kõhre moodustumisest.\nKeha on iga selgroo põhistruktuur, see on suunatud ettepoole (rindkereõõnde) ja hoiab ennast kogu lahtiselt. Nende keha koosneb tihedast ainest, mis sarnaneb käsnaga ja on kaetud õhukese kompaktse plaadiga. Spongi talade sümmeetriline ja õige asukoht võimaldab suurendada nende stabiilsust ja tugevust.\nSamuti tagavad intervertebraalsed struktuurid (kettad, sümfüüsika, liigesed ja sidemed) stabiilsuse ja lisatiheduse, mis võimaldab ühendada piisavat tugevust ja liikuvust.\nKeha taga on selgroolülid, need on ühendatud kehaga kahe jalaga, tänu neile on moodustunud selgroo foramen ja nende aukude paigaldamisel moodustub seljaaju kanal. Nende taga on spinous protsess (seda võib tunda tagaküljel), kui selgroolülid moodustavad samba, teostavad need protsessid kaitset ja takistavad selgroo tugevat laienemist.\nIga üksik selgroolüli on ladina selgroolülides õõnes rõngas. Kõigi selgroolülide anatoomia on sama ja koos moodustavad seljaaju kanali, mille sees seljaaju liigub. Olulised erinevused nende struktuuris on ainult 1-2 selgroolüli, mis asuvad emakakaela piirkonnas.\nIntervertebraalsed kettad on ladina keeledevahelised traksid, suletud õõnsused, mis on täidetud tiheda konsistentsiga vedelikuga. Koos moodustavad nad umbes 1/5 seljaaju pikkusest.\nRistidevahelised kettad on väga elastsed ja mobiilsed, mis võimaldab paljudel juhtudel säilitada selgroo terviklikkust, funktsionaalseid omadusi. Kettade kõrgus ei ole konstantne, hommikul on see suurem, õhtul muutub see kehakaalu ja koormuse all vähem.\nSeljaosas on selgroo liigesed ja sidemed. Selja liigesed, nagu kõik teised inimese lihas-skeleti süsteemi liigesed, tagavad seljale optimaalse liikuvuse ja mugavad funktsioonid. Selja liigesed on lihtsad, keerulised, kombineeritud või keerulised.\nVäljaspool on kõik liigesed tugevdatud sidemetega, mis aitab kaitsta neid šokkide või kahjustuste eest, kuna liigeste kott on paksenenud. Seljaaju liigestel on mitmeid olulisi omadusi: nad on õhtul liikuvamad kui hommikul ja nende liikuvus suureneb, kui temperatuur tõuseb.\nS-kujuline selg, kus see on normaalses tervislikus asendis, tagab täiendava paindlikkuse ja seljapehmenduse. Inimkarkassi aluseks on peamine sammas üsna keeruline, kuid vastupidav ja usaldusväärne ehitus.\nSeljaosa on skeleti peamine tugiosa. Lisaks võimaldab selgroo abil hoida keha tasakaalu, on liikumise telg ja täidab kaitsva rolli. Liigutused on seotud ka skeleti skelettiga, ilma selgroo paindlikkuseta, oleks torso ja pea kalded ning inimese püstine asend võimatu.\nKui uurite hoolikalt inimese selgroo struktuuri, märkate, et liigesed võivad teha kolme tüüpi liigutusi. Seljaaju, kui seda rakendatakse selle ümbruses olevate lihaste suhtes, võib:\npöörlemist ümber oma telje\nInimese selgroo skeem näitab, et kõigil liigestel on sarnane struktuur, välja arvatud täiskasvanud emakakaela ja ristiku modifitseeritud esimese kahe selgroo puhul, kuna ta püüab viiest eraldiseisvalt selgroolüljast ja muutub täiesti liikumatuks.\nSeljaaju on peamine tugi. Ilma selleta oleks inimelusid raske ette kujutada. Ta oleks lihtsalt võimatu. Kui tema töös rikutakse rikkumisi, on inimesel raske mitte ainult kõndida, vaid isegi seista.\nInimese selg on esitatud painduva varda kujul. See toimib tugena õlale, jäsemetele ja rinnaku ja kõhukelme organitele. See ei ole mitte ainult telg, vaid ka meie keha vundament, kuna see hoiab pea, õlgade, õlgade, ribide, ülemise jäseme.\nSeljaaju kaitseb seljaaju, mis on kõige olulisem kontrollikeskus, ilma milleta ei saa kõige olulisemad elundid ja kehasüsteemid normaalselt toimida.\nVälised löögid, mehaanilised kahjustused, ebasoodsad keskkonnategurid - see kõik võib põhjustada olulist kahju inimeste tervisele. Seljaaju kaitseks kõigi nende tegurite kahjuliku mõju eest.\nSelgroolülid on liigesed, mille abil toimub liikumine. Igaüks võib lugeda umbes 50 nendest liigestest.\nNüüd räägime otse selgroo anatoomilistest omadustest ja struktuurist.\nLisaks ülalkirjeldatud polsterdusele (mida pakuvad loomulikud seljaaju kõverused) ja toetamine (ülejäänud inimkehale) peab selgroog andma ka isikule vajaliku liikuvuse ja vabaduse taseme, jäädes samal ajal piisavalt stabiilseks, et kaitsta närvilõike ja siseorganeid kahjustuste eest..\nNende vastuoluliste ülesannete täitmine on tagatud inimese selgroo anatoomiaga. Vajaliku liikuvuse tagamiseks ja sumbumisfunktsiooni parandamiseks on ristiäärsed kettad, mis on keerulised kõhre struktuurid. Plaadid mängivad ka selgroolüli ühendamisel rolli.\nSelgroo liikuvuse tagamisel mängivad olulist rolli nende vahel paiknevad liigesed ja sidemed. Samal ajal täidavad nad ka teatud tüüpi piiraja rolli, mis takistab liigset liikuvust.\nSamuti on kogu selgroo liikuvuse määravaks teguriks tugevad selja-, kõhu-, rindkere-, õlg- ja puusalihased. Kõigi nende lihaste koostoime tagab seljaaju liikumise vajaliku reguleerimise.\nTuleb märkida, et hoolimata asjaolust, et inimese lülisamba kuju võimaldab seda teha amortisatsioonifunktsiooni täitmiseks, on äärmiselt oluline arendada kõiki lihaseid ja sidemeid, samuti vajalikku koormust ja toitaineid sisaldavaid intervertebraalsete ketaste piisavat toitumist ja varustamist. Selle õrna tasakaalu rikkumine viib alati ühe asja - valu selgumiseni, mis on inimese selgroo haiguse sümptomid.\nSeljal on keeruline struktuur: sellel on palju sidemeid. See koosneb 32–34 väikestest silindrilistest selgroolistest. Kahe selgroolüli vahe on tingitud selgroolülitite arvu erinevusest erinevatel inimestel.\nLoomulikult oleks see üsna pikk vertikaalne varras õhuke ja ei taluks isegi väikesi koormusi, kui selle osi ei oleks omavahel ühendatud looduslike sideainetega.\nSirged liited -\nIgal sideainel on oma funktsioonid:\nIntervertebraalseid kettaid kasutatakse koormuse absorbeerimiseks\nKimbud ühendavad selgroolülid omavahel\nÜmbrised liigesed - selgroo liikuvuse tagamiseks\nTendonid kinnitavad paravertebraalseid lihaseid selgroo külge\nKogu selgroo seadme tugevust määrab mitte ainult selgroolülide ja ketaste seisund, mille deformatsioonid põhjustavad haigusi, vaid ka sidemete, lihaste ja kõõluste seisund. Seda kolmekordset ühendamist nimetatakse lihaste-sidemete korsettiks.\nSelgroolülid, selgroolülid ja selgroolülid - seljaaju kanal, mille sees paikneb seljaaju kõva koorega. Aju membraani ja kanali seina vahelist kaugust nimetatakse epiduraalseks ruumiks.\nIgast seljaaju segmendist (nende 31−33) lahkuvad eesmised ja tagumised radikaalfilamentid, teostades vastavalt mootori- ja sensoorsed impulsid, mis kombineeritult moodustavad aju-seljaaju närvi. See närv siseneb külgnevasse intervertebraalsesse foramenisse, mida nimetatakse foraminaalseks.\nKõigil selgroo osadel on oma struktuurilised omadused, mis on tihedalt seotud funktsionaalsusega.\nSeega on kahe esimese lülisamba emakakaela selgrool ainulaadne struktuur ja see tagab pea võime pöörduda erinevates suundades ja painutada\nEmakakaela selgroo väikeste võimsuskoormuste tõttu on selgroolülid väikesed ja väiksed.\nEmakakaelaosa suur liikuvus ja selle peen struktuur on selliste sagedaste haiguste põhjuseks nagu osteokondroos ja intervertebral hernia.\nRindsektor on suurim ja aeglaselt liikuv, seal on palju elundeid, ribid on kinnitatud, nii et rindkere selgroolülid on suured ja suured. Rinnapiirkonna mitteaktiivsuse tõttu on selles esineva hernia moodustumine üsna haruldane. Isegi kui see juhtub, on see praktiliselt ilma sümptomiteta.\nLõviosa koormusest langeb nimmele. Seega on nimmepiirkonna nurgad kõige suuremad nii läbimõõdu kui ka kõrguse poolest.\nSakraalsel selgroolülikul on spetsiifiline struktuur:\nkõik tema selgroolülid on sulatatud\nesimesed kaks sakraalset selgroolüli on suured ja seejärel vähenevad. Ja siin võib täheldada selliseid nähtusi nagu sakraliseerimine - viienda nimmepiirkonna ja esimese sakraalse selgroolüli splaissimine - Lumbariseerimine - esimene ja teine sakraalne selgroolülid on eraldatud.\nSee on ka üks selle omadustest, tänu millele tal on võimalik taluda suurt rõhku ja jääda terveks: tänu sellisele kasulikule kõverusele tõuseb see üles ja pehmendab koormust.\nSelgroo kõverad annavad selle tähele S. Väljundeid nimetatakse lordoosiks ja nurgad tagasi kutsutakse kyphosiseks. Erinevates kohtades on selgroo kõverad erinevad.\nEmakakaela selgroog on painutatud edasi - see on emakakaela lordoos.\nRinnas - taga (rindkere)\nNimmel ja emakakaelal on eesmine orientatsioon - nimmepiirkonna lordoos.\nKui me hooldame selgroolülide struktuuris eraldi, koosnevad need kehast ja kaarest, mis moodustab auke, mille kaudu seljaaju liigub. Väliselt on selgroolülid laminaarse väljanägemisega luude kiud, sisemuses on luu ristlõikega, aga ka punase luuüdiga.\nLüli on selgroolülid. Suuremaid neist nimetatakse spinouseks. Nad on selja keskjoonel kergesti palpeeritud. Väiksemad protsessid ühendavad külgnevaid selgroolülike, moodustades nn tahkeühendusi, mis täidavad täiendavat tugifunktsiooni.\nKülgnevate selgroolüli korpused on omavahel ühendatud, kasutades ristiäärseid kettaid. See on plaat, mille keskel on pehme kõhre (nn želatiinituum). Perifeerias on sidekiudude kontsentrilised kihid, mis moodustavad vastupidava kiulise rõnga.\nElastse konsistentsi tõttu võib põikivahemik muuta oma kuju, olles amortisaator ja võimaldades selja painduda. Selliste fibro-kõhrede ketastega ühendatud selgroog kinnitatakse täiendavalt pikisuunaliste sidemetega.\nSeljaaju närvilõpmed, veenid ja arterid läbivad külgnevate selgroolülide vahel.\nSeljaaju närvisüsteemi juurtele kahjustades ilmnevad kliinilised sümptomid, mis hõlmavad liikumishäireid, tundlikkuse patoloogiaid ja autonoomseid muutusi. Lisaks ketastele on selg ka tugevad sidemete tõttu. Ligamendid on kihid, mis ühendavad luud omavahel.\nOn oluline mitte segi ajada segi sidemeid sidemetega. Koormikud toimivad luude ja lihaste ühendajana. Luude vahel on selg. Põlve-, küünarnuki- ja seljaaju liigesed on üksteisega sarnased, ainult erineva suurusega. Seljaaju külgedel on külje- ja kaarjooned. Lihvitud, laske selgroolülid sujuvalt liikuda, tekitamata inimesele ebamugavust.\nIga selgroo keskel on selgroolülid. See paikneb iga üksiku selgroo samas kohas ja sisaldab seljaaju. Ta omakorda vastutab närvisüsteemi kõigi osade eest. Iga inimkeha närv, mis toimib, edastab aju ja sellest keha organitele impulssi.\nInimese selgroo osad\nInimese selg, mis koosneb ridadest 32-34 selgroolülid ja mida nimetatakse ka "seljaajuks", on kogu inimkeha alus. Sel juhul on selgroolülid omavahel omavahel seotud ristiäärsete ketaste, liigeste ja sidemetega.\nSeljaosa on jagatud neljaks osaks: emakakaela, rindkere, nimmepiirkonna ja koktsi või sakraalseks. Kõik nad täidavad teatud funktsioone, mis tagavad inimese elulise tegevuse.\nSee sisaldab 7 eraldi selgroogu, mida tavaliselt tähistatakse ladina tähega C (C1-C7). Selgroolülide loendamine on peal. See uskumatu paindlikkus tagab emakakaela selgroo või pigem kahe esimese selgroo omadused:\nAtlas koosneb kahest kaarest ja tal ei ole oma keha\nepistroofial (epifüüsi), on dentate protsess, mille ümber teostatakse esimese selgroo pöörlemine\nSelle vormi tõttu on esimene selgroog fikseeritud närvirõngasse ja moodustub pöörlemistelg, liikumise ulatus paindumise pikendamise ajal on umbes 95 kraadi ja pöörlemise ajal 8 kraadi.\nKahe ülemise emakakaela selgrool on erinev struktuur.\nEsimene (C1, atlas) koosneb kahest kaarest, mis on ühendatud luu paksendamise abil ringis. Rõnga külgedel on kaks kondülliigendit, mis kinnitavad emakakaela piirkonda kaelaosa luudega.\nTeist kaelalüli (C2) nimetatakse epistroofiaks, mis kreeka keeles tähendab “rotatsiooni”. Sellel on hambumus, mille kaudu ta on atlasega ühendatud. See anatoomiline struktuur võimaldab pea pöörlevat liikumist.\nÜlejäänud 5 selgrool on tavaline struktuur. Kõik need koosnevad korpusest, mis on silindriline paksenemine, ja selle kõrval asuv kaar. Kaarest ära luu protsessid, mis on seotud lihaste ja sidemetega.\nVõrreldes teiste osakondade selgroolülidega, on emakakaelale iseloomulik väiksem laius ja kõrgus. See on tingitud selgroo ülemise osa madalast koormusest. Täiskasvanu puhul ei ületa see 115 kg. Kui rõhk alumistele osadele ulatub 400 kg-ni. Samal ajal on madala mehaanilise tugevuse tõttu kõige tõenäolisemad kaela- ja selgroolülid.\nRinnaosa seljaosas on 12 selgroolüli, millest ribid lahkuvad. Ribide ees on ühendatud rinnaku ja moodustavad usaldusväärse kaitse elutähtsatele organitele - rinnale. Peaaegu kõigil rindkere piirkonna selgroolistel on sarnane anatoomiline struktuur, ainult siis, kui nad lähenevad keha nimmepiirkonnale, muutuvad nad massiivsemaks.\nSee on suurim osa selgrool, mis koosneb 12 lülist. Selle keskmine pikkus täiskasvanutel varieerub vahemikus 25 kuni 30 cm, vanaduses on rinnanäärme kõhre hõrenemise tõttu lühem 2-3 cm.\nRindkere on tähistatud tähega T (T1-T12) või D (D1-D12). Nende struktuuris on nad veidi erinev kaelast. Selgroolülid on kahe liigendiga, mis on ette nähtud ribidega. Kaarelt ulatuvad keskmised (spinous) protsessid on pikemad ja suunatud allapoole nii, et ülemised kattuvad alumistest, näiteks plaatidest.\nRinnaäärse selgroolülid laienevad allapoole, mis on seletatav nende füsioloogilise koormuse järkjärgulise suurenemisega. Niisiis, kui esimesel selgrool (T1) on kehamassi rõhk 120 kg, siis alumine (T12) on juba umbes 215 kg.\nRistidevaheliste ketaste õhukuse ja seose tõttu ribidega on rindkere piirkonnas väga piiratud liikuvus. Painde ei ületa siin 35є, pikendust - 50є ja pöörlemist - 20є.\nNagu emakakaela, rindkere selg alates sünnist. Umbes 6 kuu pärast, kui laps hakkab istuma, selgub seljaaju keskosa tagasi. Seda meditsiinipraktika kõverat nimetatakse "rindkere kyfoosiks".\nRinnapiirkonna patoloogilistest haigusseisunditest diagnoositakse kõige sagedamini posturaalsed häired ja närvide pigistumine. Aga siinsed hernias leiduvad äärmiselt harva, kuna rinnaäärsed näärmed on anatoomilised.\nVõimaldab teha mitmesuguseid liikumisi - keha painutusi ja pöördeid. Nimmepiirkonna selgroog moodustas suurima koormuse. Seetõttu on selgroolülid palju suuremad kui emakakaela või rindkere piirkonnas - keha suurus suureneb esimesest nimmepiirkonnast viiendale.\nSünni ajal koosneb sakraalse piirkonna inimese lülisammas 5 eraldi selgroolülid. Kuid vanusega kasvavad nad koos ja moodustavad ühe ristiku.\nNimmelüli (L) on suurim, sest need moodustavad suurema osa torsost. Eriti arenenud on selgroolülid: madalaima laius ulatub 18-20 mm. Kaarekujulised protsessid on vastupidi lühikesed ja kergelt lamedad. Paksidevahelised kettad soodustavad nimmepiirkonna suurt liikuvust. Siin on painde hulk 60 kraadi, pikenemine - 50 kraadi. Enamikul inimestel on 5 nimmelüli. Mõnedel inimestel on 6. Seda inimese selgroo struktuuri ei peeta ebanormaalseks, kuid seda peetakse üheks tavaliseks variandiks.\n9–12 kuu vanuselt, kui laps õpib kõndima, paindub nimmepiirkond tagasi, moodustades nimmepiirkonna. Kõrge koormuse tõttu on nimmepiirkond rohkem vastuvõtlik selliste häirete suhtes nagu seljaaju kõverus ja põikikahvlite hernatsioon. Füüsilise töö või pikema istungi ajal suureneb surve nimmepiirkonnale, mistõttu haiguste tekkimise riskid suurenevad mitu korda.\nSee koosneb 3-5 eraldi selgroolülid. Nende täpset kogust konkreetses inimeses saab määrata ainult röntgenkiirte või tomograafia abil.\nTäiskasvanu puhul on 5 sakraalset selgroogu ühendatud üheks luuks - ristluu. Vaagna moodustamisel osaleb ristmikul tugifunktsioon. Luude kuju meenutab püramiidi, mille pealt pööratakse sabaäärele. Selle tagakülg on kumer ja kaetud luugarjadega, mis on moodustunud selgroolülide kaevamise tagajärjel.\nRistiku seksuaalsed omadused meelitavad tähelepanu: naised on laiemad ja vähem kõverad. Sabaosa on moodustatud 3-5 lülisamba sulandamisest. Ja kõik nad on algelised (vähearenenud), mida inimene pärineb oma kaugetest "saba esivanematest".\nInimese selgroo peamine komponent on selgroolüli. See on neerukujuline või ümmargune keha ja kaar, mis sulgeb selgroo. Samuti lahkuvad sellest liigesprotsessid, mida kasutatakse lähima selgroolüli liigendamiseks. Ütlesime ka seda, kui palju selgroog on inimese selgroos 32-34.\nSelgroolülid ise koosnevad kompaktsest välis- ja spoonilisest sisemisest ainest. Sel juhul tagab selgroolüli tugevus täpselt spongye aine luude naelu. Selgroolüli väliskompaktne aine on kõrge kõvadusega ning tagab selgroo tugevuse ja stabiilsuse välismõjude suhtes. Igas selgrool on ka punane luuüdi, millel on vere moodustumise funktsioon.\nInimese selgroog viitab mõningatele erinevustele selgroolülide välimuses erinevates sektsioonides. Näiteks on nimmepiirkonnad väga suured, kuid emakakaela nurgad on keha suurusest väiksemad ja protsessid on palju vähem arenenud. See on tingitud asjaolust, et emakakaela piirkond peab vastu pidama ainult pea kaalule ja nimmepiirkonnas on tegelikult kogu keha kaal.\nRinnaäärsed selgroolülid täidavad erilist funktsiooni, sest nad moodustavad rindkere koos ribide ja rinnaga. Sellisel juhul on protsesside esiküljele kinnitatud ribid eraldi luud ja ei kuulu selgroo ega selle protsesside hulka. Lisaks tagavad liigesed vähe liikuvust nii ribide vahel kui ka selgroolülide ja ribide vahel üksteise suhtes. Samal ajal on see vabadusaste väga madal, mistõttu rindkere selg on kõige passiivsem.\nInimese selgroo ravimisel tuleb siiski meeles pidada, et rindkere piirkonnas esineb probleeme vähese liikuvuse tõttu kõige vähem. Isegi mõned selles rühmasisesed hernia tüübid on absoluutselt asümptomaatilised, samuti osteofüütide moodustumine osteokondroosi ajal asümptomaatiliselt.\nIgal selgrool on keha - selle keskpunkt, see on üle Y-kujuline kaar või nn kaar. Kaarel on spinous protsess alla ja tagasi, mida saab tunda rida tubercles tagaküljel, ja kaks põikprotsessid, mõlemal küljel, mis annavad kinnituspunktid lihased ja sidemed. Koos keskel ja kaarel on auk, selgroo kanal, mille sees on seljaaju usaldusväärselt kaitstud. Segmendid on eraldatud kõhuliigsetest ristteeliste ketastest, mis võtavad vastu padjad, mis neelavad koormust liikumise ajal.\nIga selgrool, olenemata selle osakonnast, on ehitatud kehast ja õhukestest kaaretest. Käepidemel on 7 protsessi:\nspinous protsess, mis asub kaare tagaküljel.\nkülgedel paiknevad põikprotsessid, nagu lennuki tiivad.\npaari, ülemise ja alumise liigesprotsessid paiknevad vastavalt relvade kohal ja all. Need lülisamba protsessid on omavahel seotud.\nLüliühendused kinnitavad selgroolülid, nad ei puuduta neid, kuna need on omavahel eraldatud ristteeliste ketastega.\nPlaadid on moodustatud kahest osast: südamest ja rõngast. Tuum, mis moodustab kogu selgroo koormuse, on valmistatud kõhre ja veega. Rõngast esindavad tihedad sidekoe kiud. See kiht kaitseb seda ümbritsevat südamikku.\nSeljaaju ketas on ehitatud:\nkollageen (10-20%). Kollageeni funktsioon, et tagada tugevus, elastsus ja stabiilsus põikikule. Seega takistab karguse tõenäosus.\nproteoglükaanid (4–7%). Peamised komponendid on hüaluroonhape ja glükosaminoglükaanid.\nvesi (65–80%). See vabaneb koormuse all, et kompenseerida osa survest välise jõuga kokkupuutel ja toimib ka määrdeainena.\nHüaluroonhape mängib võtmerolli kudede struktuuri ja rakkude vahetamise küsimuses. See on nagu auto liikuvate osade määrdeaineks, ainult osad on ristiäärsed kettad. Teine komponent, glükosaminoglükaan, aitab kaasa luukoe regenereerumisele koormustingimustes, mis on vajalik põiklubade ketaste tervisele.\nPikad sidemed ulatuvad piki tervet poolaega, ees ja taga. Lühikesed sidemed hoiavad iga selgroogu eraldi. Kõige nähtamatumad, kuid mitte vähem tugevad kiud, fikseerivad selgroolülid. Ligamendid väänavad ka liigendit ümber, luues kapsli, kus see töötab ja on lokaliseeritud.\nLiiged annavad selgroo labilisusele ja võime painutada kõikides suundades. Need asuvad selgroolülide ja selgroo liigeste vahel teiste luustikuga, mis on seotud luustikuga: ribid, kaelaosa, vaagna luu.\nLuu protsesside poolt moodustatud niššides paiknevad lihased. Neist sõltub keha võime liikuda ruumis, nad moodustavad iga inimese iseloomuliku kõndimise ja loomuliku liikumise. Lihased koosnevad paljudest kiududest, mis on kokku pandud.\nKiudude omadused on tugevalt venitatud või lühendatud. Nende otstega lihased liibuvad luu protsessidega. Närviimpulsside jälgimisel lõõgastuvad ja lepivad kokku liikumised. Lihased ümbritsevad kogu selgroo ja luud tiheda mitmekihilise kookoniga.\nNärvisüsteemi peamine osa sõltub suuresti ka selgroost. Seljaaju liigub samba sees, selle protsessid on kaetud selgroolülide protsessidega ja närvi plexused on peidetud sügavale skeleti alla.\nSeljaaju on endas selgroo sees ja selle juured ulatuvad läbi selgroolülide. Seljaaju on osa inimese närvisüsteemist, mis edastab signaale erinevate tunnetega, samuti kontrollib keha lihaste liikumist.\nInimese selgroo haigused\nSeljaaju haigused ja vigastused on üsna tavalised ja ulatuslikud ning selle kahjustusi iseloomustavad erksad sümptomid ja kliiniline esitus. Kõige sagedamini vähendavad selgroo haigused oluliselt elukvaliteeti, võivad põhjustada erineva raskusega puuet või isegi surma.\nSkolioos on selgroo telje kõrvalekalle keskelt vasakule või paremale küljele. Kõige sagedamini areneb haigus intensiivse kasvuperioodi jooksul, kuid see võib ilmneda ka täiskasvanutel, eriti nendel inimestel, kes elavad ülimalt.\nNimmepiirkonna muutused on kõige vastuvõtlikumad, kuna sellel osakonnal on suur koormus. seljatasapinna patoloogiline kõverus. 23% juhtudest registreeritakse kaasasündinud skolioos, kui seljaajus on deformeerunud, vähearenenud või tarvikuid.\nHaiguse omandatud vormid on seotud reuma, rickets, mitmesuguste närvisüsteemi haigustega, mis tekivad halva ja müosiidi korral, samuti sobimatu kehahoiakuga ja liigse füüsilise koormusega.\nTuleb märkida, et lapsepõlves tekkiv 1 või 2 kraadi skolioos reageerib konservatiivsele ravile hästi. Patsientidel soovitatakse kanda spetsiaalseid korsette ja võtta raviprotseduure. Tuleb meeles pidada, et selgroo paindlikkuse suurendamise harjutused on vastunäidustatud.\nSkolioosil on positiivne mõju veele, samuti harjutused, mis tugevdavad selja lihaseid ja aitavad luua õige kehahoiaku. Sooloosi konservatiivne ravi võib hõlmata ka massaaži ja spordielemente, mis parandavad keha tasakaalu.\nSpondüloos on haigus, mille puhul inimese kehas kasvavad selgroo keha servad (osteofüütid), need kasvud üksteisega suhtlemisel vähendavad seljaaju kanali läbimõõtu, mis suurendab survet seljaaju juurtele. See avaldab iseloomulikke öise valu (kõige sagedamini emakakaela piirkonnas), pikka aega otsivad patsiendid une, hommikuse jäikuse ja valu ajal mugavat ja valutut positsiooni.\nHaigus tekib metaboolsete häirete (liigsete soolade ja luudes esinevate mineraalainete) tõttu esinevate degeneratiivsete-düstroofiliste muutuste tagajärjel.\nIntervertebral hernia on patoloogia, mis tekib intervertebraalse ketta metaboolsete häirete tõttu, mis viib selle osalise "prolapsini". See aitab kaasa sellele, et ketas ei suuda enam täita oma funktsiooni (lööke absorbeeriv), lisaks hakkab plaadi (hernia) vabanenud osa survet avaldama seljaaju juurtele, põhjustades seeläbi neuroloogilisi sümptomeid ja valu selles osakonnas.\nIntervertebraalse ketta hernia on haigusseisund, milles kiuline rõngas on kahjustatud. Sellisel juhul võib paberimassi sisu ületada selle piire. Patsiendid kaebavad reeglina, et neil on jäsemete krooniline seljavalu, tuimus või kihelus, samuti lihaste nõrkus.\nOsteokondroos on kõige sagedasem ja levinum haigus, mis esineb mitte ainult vanusega seotud inimestel, vaid ka noortel. See on tingitud interstrtebraalsete ketaste düstroofilistest muutustest ja sellest tulenevast juurte kokkusurumisest, mis põhjustab valu teatud osakonnas. Eristatakse emakakaela, rindkere, nimmepiirkonda, sakraalset ja osteokondroosi. selgroo kudede düstroofiline kahjustus, mis esineb koosnähudevaheliste intervertebraalsete ketaste, selgroolülide ja sidemete struktuuri muutustega.\nNiisiis võib osteokondroos ilmneda mitte ainult seljavalu, vaid ka jäsemete tuimus, südamepiirkonna ebameeldivad tunded või suguelundite kõrvalekalded, mida ei saa tõhusalt ravida, mõjutamata põhilisi etioloogilisi tegureid - seljaaju kõrvalekaldeid. Osteokondroosi korral lumbosakraalses piirkonnas soovitatakse terapeutilistel eesmärkidel kasutada seljaaju ja manuaalset ravi.\nRadikuliit - haigus esineb, kui te ei ravi osteokondroosi. Kõige sagedamini mõjutab see ala, mis on kõige vastuvõtlikum stressile (nimmelüli ja sakraalne). Haigusele on iseloomulik äge valu, mida võib kombineerida halvatusega ja jalgade tundlikkuse kadumisega.\nOsteoporoos on haigus, mis areneb luu struktuuri hõrenedes, suurendades luumurdude riski ja arvu. Kõige sagedamini esineb keha vananemisega, vanusega on häiritud magneesiumi ja kaltsiumi tasakaal, mis viib osteoporoosi tekkeni.\nSeljaosa vigastused ja luumurrud. Kõik anatoomiliste struktuuride muutused mõjutavad keha tervikuna, rääkimata selja vigastustest. Kõige sagedasem luumurru koht on nimmepiirkond, kuna see on kõige vähem kaitstud liigse laienemise ja kõige mobiilseima eest.\nKõik selgroolüli või selle ketaste segamine võib põhjustada tõsiseid tagajärgi.\nHemangioom on selgroo healoomuline luu kasvaja, mida kõige sagedamini esineb rindkere piirkonnas. Muude selgroo kahjustuste tuvastamiseks diagnoositakse reeglina eksamite ajal reeglina. Mõnikord on selle patoloogia aluseks selgroolülide purunemurd.\nAktiivset ravi teostatakse ainult siis, kui see on seotud vastava patoloogilise sümptomi ilmumisega hemangioomiga. Põhimõtteliselt viiakse läbi konkreetne operatsioon - vertebroplastika läbitorkamine, mille käigus süstitakse tuumori, et tugevdada selgroolülid.\nSiin on loetletud väike osa haigustest, mis võivad esineda igas vanuses ja mis tahes sotsiaalses seisundis. Seljaaju ja luude tugevdamiseks on vaja võtta vitamiinikomplekse, teha minimaalset füüsilist pingutust ja pöörata tähelepanu seljavalu ilmingutele.\nInimese selgroo areng algab sünnieelsel perioodil ja jätkub kogu elu jooksul. Aga kui lapsepõlves ja noorukieas tugevdatakse ja stabiliseeritakse selgroo struktuure ja kudesid, siis vanem vanus hakkab „pöörduma tagasi” - tervisliku selgroo oluliste komponentide järkjärguline halvenemine ja hävimine.\nSeljaaju heaolu eest hoolitsemine on seda olulisem, kui arvate, et paljud seljaaju haigused võivad põhjustada füüsilist aktiivsust ja isegi põhjustada puuet.\nPeamised meetmed inimese selgroo haiguste ennetamiseks jäävad mõõdukaks, moodustades tugeva lihaskorseti, samuti õigeaegse ravi arstiga esimesel selgroo probleemidega.\nArstiga konsulteerimine on vajalik järgmistel juhtudel:\nvalu või tuimus ükskõik millises selgroo osas;\nraskused selgroo liikuvuse taastamisel pärast pikka puhkeaega (öine uni, arvuti töötamine jne);\nsagedased peavalud nähtavate põhjuste, helisemise või kõrvade rebenditunde puudumisel.\nTähtis: pärast selja, kukkumist suurest kõrgusest ja teistest äärmuslikest sündmustest, peaksite konsulteerima arstiga isegi vigastuse sümptomite puudumisel. Seda tüüpi lülisamba murd, kui tihendus, võib end tunda alles aastaid pärast vigastust, kuid enne seda võite teie tervist tõsiselt kahjustada.\nSeljaaju läbib vananemisprotsessi samamoodi nagu kõik teised meie keha organid. Aeg iseenesest, kui vigastused ja muidugi halvad harjumused avaldavad seljaajule kahjulikku mõju.\nKui inimene on vanuses, muutuvad selgroo kettad veetustuks või kuivavad ja kaotavad võime toimida pehmendajatena, et toimida amortisaatoritena. Luud ja sidemed, mis moodustavad selgroo, muutuvad ka vähem paindlikeks ja tihendatuks. Üks levinumaid haiguste põhjuseid on ketaste degeneratsioon.\nKettade degeneratsioon on loomulik ega ole iseenesest probleem. Raskused tekivad siis, kui need kettad hakkavad näpistama ja survet külgnevatele närvilõpmetele või seljaajule.\nEsmaabi seljaaju vigastuse tõenäosuse korral\nOhver peaks enne kiirabibrigaadi saabumist olema horisontaalasendis ja puhkama. Patsiendi liikumine ja transport on rangelt keelatud, sest see võib tõenäoliselt saada uusi vigastusi ja tüsistusi. Erandjuhtudel, kui on ohtlik, et kannatanu jääb ohtlikuks, on lubatud kannatanu toimetamine seljaaju vigastuse kahtluse korral.\nInimese selg on ainulaadne keha struktuur, mis täidab toetavat, kaitsvat, motoorilist funktsiooni, seega tuleb selle seisund, haiguste ennetamine ja nende õigeaegne ravi hoolitseda kogu inimese elu jooksul. Seljaaju üksikute segmentide struktuuri omadused võimaldavad inimesel liikuda vertikaalselt ja kompenseerida selgroo struktuuridele mõjuvaid koormusi ja säilitada füüsilist aktiivsust kogu elu jooksul.\nÜlevaade liigeste kõhre kohta: omadused, vastunäidustused\nHip artroplastika. Tagasiside pärast operatsiooni\nNorbekovi tervislik tervis - selgroo võimlemine\nKuidas kontrollida puusaliigesed\nKaasasündinud puusa deformatsioonid (Q65)\nViies metatarsaalse jala luumurd kui palju paraneb\nOsteodensitomeetria: näidustused, valmistamine, protseduur.\nMida ma peaksin tegema, kui küünarnukk on paistes ja põlenud?\nMe koolitame käed spetsiaalse simulaatori abil\nMiks on parema jala pöidla haiget teinud\nLaste düsplaasia põhjusedArstid ei tea selle kaasasündinud haiguse täpseid põhjuseid. On mitmeid teooriaid, millest kõige põhjendatumad on geneetilised ja hormonaalsed:\nEmakakaela vaskulaarse süsteemi MRI - kas on olemas alternatiiv?\nKaela ja krae tsooni massaažitehnika\nKuidas kokkida vanaema liigeste hõõrumiseks\nMida teha, kui sa murdsid oma käe sõrme?\nÜlevaade: Nimmepiirkonna osteokondroosi põhjalik ravi - Ujumine aitab magada


„Kiirtee põrgusse“ on värskendavalt ebaviisakas - Eesti Ekspress\n„Kiirtee põrgusse“ on värskendavalt ebaviisakas\nNÄDALA FILM: „Kiirtee põrgusse“ on piiratud keskkonnas toimuv kiire montaažiga õudusfilm, mis viskab loogika klirinal läbi saunaakna välja ja läheb pigem välja tunnetusliku luupainajalikkuse peale.\nEESTI ÕUDUS: Dorat kehastav Kersti Heinloo lastakse Urmas E. Liivi filmis täiesti rihma otsast lahti ja see on vaatamist väärt.\nVennad Tom (Kristjan Kasearu) ja Markus (Franz Malmsten) on sõitmas maale üht haltuuraotsa tegema. Haiglast saab välja trauma läbi elanud Dora (Kersti Heinloo). Õige pea ristuvad nende teed Kivibergide talukohas, kus pesitsevatel ebamaistel jõududel on elavatele omad pretensioonid.\nSelle viisaka kirjelduse juures on „Kiirtee põrgusse“ värskendavalt ebaviisakas. Tihti üritatakse õudukaid teha hea maitse(!) piire silmas pidades, mis töötab eesmärgile vastu, kuna õudusfilmid peaks ellu äratama meie alateadlikud, kontrollimatuid instinktid ja hirmud. „Kiirtee põrgusse“ ropendab, vulgaaritseb, liialdab ja paneb hullu. Kui algus võib pildikeelelt meenutada mõnd „Saladuste“ episoodi, siis filmi käigus leitakse rütm üles ja viimases kolmandikus kõnetatakse juba alateadvuse sügavamaid kihte. Lõpuosa tundub natuke nagu üks verine tordisõda, kus loobitakse suurte lärakate kaupa õudusfilmiklišeesid lootuses, et midagi ikka pihta läheb. Ja tõsi ta on: nii tiheda saju juures ei jää keegi puhtaks.\nÕuduse ja fantastiliste žanrite puhul on ikka nii, et vaatajapoolne panus ja soov uskuda peab ka laual olema, muidu võlukunst ei tööta. „Kiirtee põrgusse“ nõuab publikult pühendunud soovi ekraanil toimuvat tõsiselt võtta. Siiski on filmis tüütuid kordusi ja lõpus liiga palju tausta seletamist (oleks hinnanud suuremat julgust usaldada vaatajat). Aga kokkuvõtteks tuleb öelda, et kui Urmas E. Liiv väljendas intervjuus püüdu luua filmiga oma maailm, siis see on tal õnnestunud. „Kiirtee põrgusse“ on piiratud keskkonnas – ühes taluõues – toimuv kiire montaažiga õudusfilm, mis viskab loogika klirinal läbi saunaakna välja ja läheb pigem välja tunnetusliku luupainajalikkuse peale. Kersti Heinloo lastakse täiesti rihma otsast lahti, mis on juba iseenesest vaatamist väärt. Kuigi traagelniidid on näha, on meetod ja suund õige, ja kui see tõesti on esimene täispikk Eesti õudusfilm (tõsi, vist ongi), siis võib sellise vundamendi peale järgmisi kive laduda küll.\nKinodes alates 18. oktoobrist.


Täiendusõppeteenuse käibemaksuga maksustamine - Õigusaktid\nTäiendusõppeteenuse käibemaksuga maksustamine\nKinnitatud rektori 26.04.2021 korraldusega nr 79\nTuginedes Tallinna Tehnikaülikooli põhikirja § 11 punktile 15\n1. Täiendusõpe on ülikooli nimel osutatav tasuline teenus. Täiendusõppeteenuse hind kujuneb vastavalt ülikooli kehtestatud tasumääradele ja hinnakalkulatsioonile.\n2. Avatud õppe ehk tasemeõppe õppekavade ainetest koostatud õpingukava alusel toimuva täiendusõppe ning kooliõpilastele suunatud koolitustegevuste (ettevalmistuskursused riigieksamiteks ja ülikooli sisseastumiskatseteks, tehnika ja insenerivaldkonda populariseerivad koolitustegevused) korraldamisel, välistab ülikool ärilise eesmärgi taotlemise ning seda ei maksustata käibemaksuga.\n3. Muud täienduskoolitust (tööalane täiendusõpe, vabahariduslik koolitus jmt) hinnatakse konkurentsi mõjutuse aspektist. Täienduskoolitusteenust maksustatakse käibemaksuga juhul, kui teenuse pakkumisel konkureeritakse koolitusturul koolituspakkujatega, kes on käibemaksukohustuslased käibemaksuseaduse tähenduses.\n4. Ülikooli struktuuriüksuses täienduskoolitust korraldav isik on kohustatud hindama kas ja mil määral ülikooli korraldatav koolitus konkureerib teiste samasisulist täiendusõpet pakkuvate juriidiliste isikute koolitustega. Hinnang koostatakse täiendusõppe konkurentsihinnangu vormil (lisa 1) ning lisatakse maksuvaba koolituse registreerimisel täiendusõppe õppeinfosüsteemi.\n5. Kui ülikooli struktuuriüksused osalevad täienduskoolituse korraldamise konkursil või riigihankel või osutatakse koolitusteenust tellimustööna, lähtutakse sarnaselt punktile 3 konkurentsi mõjutuse aspektist. Maksuvaba teenuse korral esitatakse kirjalik hinnang (vabas vormis) konkurentsi määratlemise kohta samaaegselt teenuslepingu kooskõlastamisega või teenuslepingu puudumisel müügiarve esildise esitamisega rahandusosakonda.\n6. Korraldus jõustub allakirjutamisest.\n7. Korralduse jõustumisel tunnistatakse kehtetuks finantsdirektori 19. aprilli 2012 korraldus nr 39.


Millal rääkida lapsele seksist? – @marimell.eu\nmarimell 2. august 2016\nKui ma nädalavahetusel Pärnus olin, siis nägin kuskil feissis vms Lauri Pedaja videot, kus ta räägib, et milleks on vaja näidata mingeid SOS-pillide reklaame…\nEnivei, ma väga ei süvenenud, lihtsalt kuulasin selle ära ja sinna see jäi. Eile hommikul oli mul jälle see sama “uudis”, või noh, sellest oli tehtud uudis, ja see mul feissi newsfeedis ette jäi… Ja seal oli jõhkralt kommentaare, mida ma siis sirvisin… Rahvas oli nii keema aetud, et jube. Inimesed reaalselt – no sa loed ja saad aru, et nad on jumala närvis… “Ma ei räägiks never 9aastasele seksist!” “Laste koht on õues, mitte teleka taga!” jnejnejne\nJa siis hakkasin mõtlema, et millal oleks siis õige aeg lapsele rääkida seksist, rasedusest ja neist asjadest üleüldse. Jõudsin järeldusele…\nkaheaastane küsib iga asja kohta “A mis see on?” ka selle reklaami või aknatihendi või sahtlist leitud kondoomi või õuest leitud kivi kohta. Kahesele pole vast mõtet hakata seletama, et tead, see on selline asi, et kui emme issit üle laseb, siis on vaja SOS pilli võtta. Või kui sa kord suureks saad, siis kasuta kindlasti kondoomi, et ükski naine ei teataks sulle hiljem, et sa 13aastaselt isaks saad. Kahesele võib vabalt öelda, et… See on SOS pill. Tal savi.\nviieaastase küsimusele peaks juba midagi vastama. Mitte, et sa lahkad kõike seksuaalelust, aga sa võiksid teda siiski informeerida mis see on. Väga palju rõhuti kommentaarides sellele, et nii ei arvaks see viiene, et kui naabri Kalle talle m***i kurku topib, et see ongi õige. See on sama, kui viiene näeb telekast uudiseid ja mõrva, siis te ei hakka ju talle mingit kamalajura tootma, et see on mingi mäng, mida terroristid mängivad, vaid räägite ja seletate talle, mis on mõrv. Ei?\nteadlikkus on vajalik, see ei tähenda, et see viiene, või kümnene kohe seksi praktiseerima läheb. See on sama nagu 112 numbri teadmine. Kui vaja, siis tead, kuhu helistada.\nlapsed ei ole lollid! Nad teavad väga palju asjust, millest meie arvame, et nad ei tea midagi. Näiteks, on meie Hedon 1,5 ja ta teab täpselt kus on kommid või jäätis, või millises pudelis on Coca Cola. Ma ei ole talle neid kohti näidanud või õpetanud, ta lihtsalt teab. Keelatud vili on magus, eks seepärast teabki :) Samamoodi teab ta väga hästi, mis asi on musi. Ta ei käi niisama suvalt musitamas või käsu peale musi ei anna. Vaid tuleb siis, kui ongi nunnu hetk, täpselt sobiv hetk, ja teeb musi.\nMis teie arvate? Millal on õige aeg millest rääkida? Kui ma oleksin täna uuesti rase, siis ma hakkaks ju kohe Hedonile rääkima rasedusest, täna ma jah, ei räägiks talle, kuidas see titt sinna kõhtu sai, aga ma ei hakkaks talle ajama ka mingit iba, et tead, emme-issi magasid ja siis käis kurg.\nKui ma läheksin haiglasse, siis ma läheksin ikka sünnitama, mitte tite-poodi, et tagasi tulles toon õe/venna. Ma olen üsna kindel, et seksist saab rääkida ka nii, et sa ei lasku detailidesse kuidas jäigastunud riist sinusse tungib ja seemnepurske tagajärjel hakkab beebi arenema… Saab ka teisiti, aga mitte mingit muinasjuttu kurgedest ja ma ei tea millest.\nMina isiklikult ei mäleta, et keegi oleks minuga kunagi kodus laua taha istunud, et räägime nüüd seksist ja päevadest ja rasedusest. Ma arvan, et ma saingi need vastused ja teadmised kui ma küsisin. Ja minu meelest on see osa elust, siis milleks mingit mulli selle kohta ajada?\nMa olin 11, kui mu õde oli rase ja sünnitas, keegi ei rääkinud mulle midagi kurgedest või poest, kust saab lapsi osta. Teadsin, õde on haiglas ja sünnitab. Ma ei pidanudki teadma detaile, aga ka mitte seda, et lapsed kuskilt kapsalehe alt välja ilmuvad.\nMis teie arvate? Millal on õige aeg rääkida ja kuidas läheneda? Kured ja kapsalehed või nii nagu on?\nLõpetuseks üks väike meenutus…\nTagged: kondoom lauri pedaja levodonna millal rääkida lapsele seksist rasedus seks\n23 arvamust postitusest “Millal rääkida lapsele seksist?”\nHahaha, sellega meenus see kui mul ema ootas minu venda ja ma olin siis kuskil 5 a. Ja olime hambaarstil kui see arstitädi hakkas minuga rääkima, et näe varsti emmele toob kurg tita :D Ma olin kulm kortsus vastanud, et misasja??!! emme toob haiglast venna !!! :D :D\nMeil tuli lapsega seksi teema päevakorda siis, kui rasedaks jäin. Laps on seitsme aastane. Ta varem ikka küsis, millal õe/venna saab, aga see, kuidas õde/vend tuleb, teda ei huvitanud. Nüüd, kui kõht kasvama hakkas, tekkis tal huvi, kuidas õde kõhtu sai. Olime selliseks küsimuseks valmis ja rääkisimegi ilma liigsete detailideta. Armastusest ja kallistamisest. Kõvastunud peenise jms jätsime välja. Siis ta teatas, et on filmides seda kallistamist ja musitamist näinud küll. Lapsi ei tasu tõesti alahinnata, nad on nutikad ja teavad asjadest rohkem, kui me arvame.\n2. august 2016, 08:43\nTotaalne pseudoprobleem on see. Lauril siis. Kui 9 aastasel lubatakse vaadata “Kättemaksukontorit”, siis see SOS-pill sinna vahele on täielik pseudo. Tolles sarjas on 10 korda retsimaid vaatepilte ja teemasid, kui teadmine, et on võimalik SOS pilliga SOOVIMATA rasedus katkestada. Mul on Laurist suva, aga see oli lihtsalt naeruväärne. Umbes sama, kui ma teeks video sellest, kus ma olen närvis, mis lamp lakke pandi.\nHahaha – hea võrdlus. Aga jep, nõus ses osas, et “Kättemaksukontoris” on vereloigus laibad, räigelt seksi – alati keegi sebib kedagi jne\nenda lastele ei pea veel rääkima, nad väikesed, aga sugulase laps oli neljane kui ma rase olin ja siis küll küsis. Rääkisin lihtsalt et väikesest seemnest hakkas beebi kasvama ja varsti ta sünnib, tuleb kõhust välja. Muidugi, kui mul keiser tuli, sisi ta uuris uuesti, et kust tuli vms, siis näitasin armi ja ütlesin, et näed minu oma tuli siit kõhu pealt välja aidata, aga muidu nad ikka tulevad sünnitusteedest. Detaile ta teada ei tahtnud. Kunagi ka küsis, et kus tema siis oli kui ta veel sündinud polnud. Vastuseks sai, et emme-issi unistustes. Jällegi jäi laps vastusega väga rahule. Üldiselt kui enda omadele (poisid) pean selgitama hakkama, siis püüan ikka rääkida nii, et lapsed sünnivad siis kui mees ja naine üksteist väga armastavad ja tahavad beebit saada, siis nad saavas selle beebi teha. Point lihtsalt selles, et ei taha, et nad arvaks, et lapse tegemine on mingi suvakas otsus, et teen kus, kuidas ja kellega tahes. Tahaks ikka seda lapsesoovi ja armastust sinna sisse segada :)\nMäletan siiani kuidas elma seletas meile,et kurg toob tita kapsa alla…me olime ôega 5-6 aastased. Õega sügisel istusime,tallusime umbea 80 kapsast âra titte otsides:) Oli plaan juba naabripôllule otsima minna..aga vanaema sai meid ônneks kâtte:)teda see tite otsimine eriti ei huvitanud vabandusena…saime kôvasti peksa:):) Aga me ausalt uskusime,et tited ongi kapsa all:) oma lapsele seletan siis kui asjadest aru saab..aga ei mingit kure ja kapsa juttu:) Siiani vanaema hüsteeriline karjumine ja rihm meeles:):)\nNo sellest ma ka aru ei saa, et sellise asja eest peksa anda. Üldse ei saa peksmisest aru. Mis vits? Mis rihm? Mis peksa? Ma saan veel aru sellisest tutistamisest, et “aitab!” – et äkki see sakutamine toob maa peale. Aga ma ei tea, mida peaks üks laps tegema, et ma talle peksa annaks… Ma ausalt ei tea!\n2. august 2016, 12:48\nNo vanaema oli sôjaajalaps…temal oli iga suutäis arvel:) praegu naljakas meenutada…siis oli küll hirmus:)\nSee rihma saamise osa siin loos jäi ka häirima. Julm. Aga noh vanad ajad.. Ise pole kunagi rihma saanud. Paar korda tutistada ja needki korrad meeles. Ja mitte selles mõttes, et oi, mis õppetund, enam kunagi nii ei tee, vaid selline vastik tunne sees vanemate suhtes, et kuidas nad nii said teha. “Pahandusi” pahatahtlikkusest lapsepõlves küll ette ei tulnud. Kõik need korrad, kus ülekohtuselt pahandada sain enam-vähem meeles ja siis ikka mõtlen, et ise nii ei teeks. Samas ma saan aru, et stress ja emotsioonid keevad üle, lähed närvi ja käratad..\nRääkisin pojale, kui ta oli viieaastane, sest ta küsis, kuidas lapsed tulevad. Seletasin, et ema ja isa tahavad omaette olla ja lähevad voodisse teki alla ja siis ei tohi segada. Sellest täiesti piisas. Praegu on ta 12 ja teab kõigest, mis vaja ja ei häbene, julgeb rääkida oma probleemidest ja küsida, ka tüdrukute kohta. Normaalne ju? Mingit haiglast huvi tal pole, pigem on neutraalne, aga soovib enam-vähem täpselt teada, kuidas asjad on. Minusse.\nPedaja paanika on osav PR. No comments.\nMa olen sama suhtumisega. Kui laps küsib ükskõik mille kohta “A mis see on?” , siis vastangi lühidalt ja konkreetselt “see on …” Kui laps esitab küsimuse edasi, siis samamoodi lähtuvalt tema küsimusest vastan ka edasi, aga ikka lühidalt ja võimalikult lihtsalt. Nii saabki laps vastused, mis on just tema eale parajad. Kui esimesele küsimusele -vastusele ei järgne rohkem küsimusi, siis järelikult pole ka vaja sel hetkel pikemalt seletada. Ja see käib kõige kohta, ka seksi, vägivalla, sõja jne kohta. Mina ei poolda ilustamist ega valetamist (ainus erand on vist jõuluvana teema kuniks lapsed ise on selle müsteeriumi lahendanud), lihtsalt vastus peab olema eakohane. Lapsed on väga-väga nutikad ja saavad maailma asjadest palju rohkem aru, kui me arvata oskame. Ja sellepärast ma toetan ka loomuliku huvi korral ausat vastamist, selgitamist. Ma olen oma laste peal näinud, et nii kasvavad lapsed ka julgeks oma küsimustes – nad ei karda tulla ja küsida, sest teavad, et saavad vastuse. Teatud vanuses tuleb mõnikord ka asi lihtsustatult ära seletada, aga öeldagi juurde ausalt, et praegu sa veel ei mõista seda päris lõpuni, aga mõne aastaga hakkad aru saama. Laps peab ka seda õppima, et kõike ei ole alati kohe võimalik mõista ja seegi on loomulik.\nJõuluvana kohapealt olen nõus :) seal võib muinasjuttu ajada. Isegi hambahaldjas on okei!\nAga ma mõtlen jah, nö pärisasjadest peaks ikkagi rääkima. Mis sellest mullist tulevikus kasu on? Jääb ainult võibolla lolli olukorda teistega kunagi arutama hakates vms. Ühtlasi, nagu sa ütlesid, ta julgeb ka tulevikus küsida :)\nKodus kasvamas 5a tibi,kellel on alatasa vaja teada uusi asju ja tuleb ja küsib,mul reegel,kui on küsimus ,siis peab ka olema vastus ,mis on eakohane ja talle arusaadav.\nNt tahtis teada kuidas kõhus beebi kasvab,näitasin talle youtube’st arvutiga tehtud videot arengust emme kõhus,edasised küsimused puudusid;SOS pillid on selleks et ei sunniks beebi noortel liiga vara,sest noored ei ole selleks valmis,kondoom sama vastusega,\nÜhel päeval tuli aiast ja teatas et tema teab kuidas tita sunnib,et on kaks moodust-aias olevat keegi suurem laps toonud aeda vastavasisulise raamatu mida siis salaja uurimas käidi-tuli koju,küsis üle,sai vastuse\nArvan siiski et meie uhiskonnas on teadlikus vajalik ja kõigeks peab olema valmis,ka kusimusteks milleks lapsevanem tegelikult valmis ei ole…:)\nMa alles kogemata sattusin mingi kättemaksukontori osa peale, kus käis ränk sadomaso tegevus.. seda siis on ok lapsel vaadata? :D piitsad ja värgid, no väga hästi käib reklaamiga kokku ju!\nNaiivitaridele nii palju, et 9aastane teab juba kindlasti, mis seks on. Teab ja kõik:). Meil oli seksuaalkasvatuse loeng koolis nt enne suguküpseks saamist pluss seda teemat tuleb netist, filmidest nii palju peale, et mulli sees on last raske hoida ja miks peakski?\nSellegipoolest on reklaam veits kahtlane küll. Seal ju konkreetselt toonitatakse, et ostke ikka MEIE sos pilli. Nende eesmärk on ikkagi kasum, mitte noorte harimine.\nMa rääkisin kogu loo 7a pojale, sest selgus mingi aeg,et sõbrad olid talle juba üsna põhjalikult sellest jutustanud. ( mis mille sisse käib jne) õudne kui noored neist asjust juba teavad! Võtsin endale raamatukogust appi lastele mõeldud teemakohase raamatu ja lugesin talle ning vastasin küsimustele ja selgitasin ,et tema on siiski liiga noor ja kui ta kunagi alustab siis ikkagi oleks kaitsevahendid jne. Jah,minagi lootsin, et selle jutuajamiseni läheb veel aega, aga ei ☺\n2. august 2016, 13:28\nMe ütlesime oma neljasele,et emme ja issi armastavad teineteist väga.Nad kallistasid,musitasid ja issi andis emmele seemne ja sealt hakkas kasvama õde.Rohkem küsimusi ei tulnud.Seltskonnas targutas küll,et issi andis emmele seemne ja tema saab õe endale. Infot täpselt parajalt ja ei midagi piinlikku.\nMa isegi ei vaadanud seda Pedaja videot vöi uudist.. ei viitsinud ennast närvi ajada kujutan ette mis seal kirjas võib olla. (Laus lollus kindlasti!?)\nMinu meelest on väga õige ja hea et on kondoomi ja sos-i billi reklaamid! Sest inimesed siiani ei ole teadlikud! Siiani on abort väga pop rasestumisvastanevahend\nAga tegelikult ma just ise loen laste seksuaalkasvatus käsiraamatut. Ja olen oma mõtetega samal lainele ja täiesti normaalsed mõtted on sul!\nMa ei tea kas keegi tõesti usub, et tänapäeva ühiskonnas 9 aastane ei tea, mis asi seks on? See tehakse ilmselt selgeks juba esimeses, teises klassis. Ja iga vanema kohustus on sellel teemal lapsega rääkida, et lapsel ei tekiks väärastunud arusaami ja kui midagi juhtub siis laps julgeks enda vanemate poole pöörduda, mitte ei varjaks nx soovimatut rasedust või suguhaigust. No ja igal juhul parem kui teismeline võtab peale kaitsmata vahekorda selle sos pilli, kui hakkab lapsevanemaks. Lauri ja mõned vanemad vist elavad mingis mullis.\nMina rääkisin oma vanemale lapsele seksist, rasedusest ja sünnitusest siis, kui ta kûsis. Vanus võis olla 5-7 a. Arvestades, et 2012-2014 on meie perre veel kaks pisikest õde-venda sündinud, pole ka midagi imestada, et laps huvi tunneb.\nPäris detailidesse ei laskunud, aga kõik ta kûsimused said reaalsed vastused.\nMul endal on otsmikul tuulerõugete arm, mille kohta mulle lapsena räägiti, et kui kurg mind tõi, hoidis ta selle koha pealt nokaga kinni ja sellest mul see pisike auk otsaees ongi. Ulme! :-)\n6. august 2016, 15:16\nOlin kuuene, kui sain suureks õeks. Meie peres pole kunagi räägitud millestki intiimsest jne. (Isegi siis, kui mul 13-aastaselt päevad algasid, ütles ema vaid, et ma arvasingi, et varsti hakkavad. WTF, ta polnud poole sõnagagi maininud, mis need on). Kui ema sünnitama läks, öeldi mulle vaid, et ema läks haiglasse. Nutsin end peaaegu pildituks, sest ma ei teadnud ju, mis emmel viga (raske haigus?) on ja järgmisel hetkel tuli koju ta mingi imikuga. Ma ei mäleta, et oleksin ta rasedakõhtu katähele pannud lapsena, et osata küsida vms.\nMa armastan oma pere jäägitult ja saame hästi läbi, aga kindlasti on mu vanemad teinud vea, et lastele ei ole räägitud elus olulisi asju.


Eesti Kardiliit » Uudised\nNädala staar #4\nMeie neljas nädala staar on väikseima Eesti meistrivõistluste klassi Micro esindaja. Kuivõrd klass Micro on enamikule kardisõitjatest nende esimene võistlusklass, ei peaks debüüthooajal võitmine midagi erilist olema. Kindlasti aga oli see meie tänase külalise jaoks. Eriti kui arvestada, kuidas see kõik lõpplahenduseni jõudis. Aga alustame pisut tagantpoolt. Ta alustas oma kardisõitjajkarjääri hobikardisarjas Talendid Rajale, olles...\nItaalias Adria kardirajal pühapäeval sõidetud WSK Super Master Series’ etapp oli esimene neljast sarja osavõistlusest. Klassides Mini, OK-Junior, OK ja KZ2 registreerus võistlusele kokku 342 võistlejat, nende seas kogu maailma kardisõitjate koorekiht. Neljast võistlusklassis kolmes oli esindatud ka Eesti võistlejad. Klassis Mini võistlev valitsev Eesti meister Andri Tšikin saavutas kvalifikatsiooni üldarvestuses 113 võistleja seas tubli...\nEesti meistrivõistluste 2021. a kalender\n26 veebr. 2021\nEesti Kardiliidu juhatus on kinnitanud 2021. aasta Eesti meistrivõistluste kalendri: etapp Aravete 24.04 etapp Lange 08.05 etapp Tabasalu 05.06 etapp Põltsamaa 03.07 etapp Rapla 13.08. NB! Võistlus toimub reedel! etapp Käina / Aravete 18.09 Seoses Eesti Auto-Motosport 100 juubeliüritustega toimub 5. etapp erandkorras reedesel päeval ning ametlik treeningpäev seetõttu neljapäeval. Kuuenda etapi toimumiskoht sõltub Käina...\nNädala staar #3\n24 veebr. 2021\nEnne, kui liigume meie tänase nädala staari juurde, soovime kõigile head vabariigi aastapäeva! Tähtsa päeva puhul on meie intevjueeritavaks ei keegi muu kui hetke seisuga Eesti parim kardisportlane, mitmekordne ja valitsev Eesti meister ning mis siin salata, ainuüksi tema konkurendid nimetavad teda Eesti kardispordi “kullaprooviks”. Tema sportlaskarjäär on paljude teiste edukate omast erinev selle poolest,...\nPühapäeval Adria kardirajal Itaalias sõidetud WSK Champions Cup oli tänavuse kardihooaja esimeseks suureks rahvusvaheliseks võistluseks. Kuivõrd tase on WSK võistlustel võrdväärne Euroopa ja maailmameistrivõistluste omaga, olid stardirivid vaatamata keerulistele oludele oodatult pikad ja esinduslikud kõigis neljas võistlusklassis: Mini, OK-Junior, OK ja KZ2. Kokku 356 võistlejaga suurvõistluse stardis oli eestlasi kolm: Andri Tsikin, Mark Dubnitski ja...\n„Võitjad ei anna kunagi alla ning allaandjad ei võida kunagi“ – selline on meie tänast vestluspartnerit igapäevaselt saatev tarkusetera. Meie selle nädala staar on eeskujuks ilmselt igale tänasele kardisõitjale, sest esiteks on ta alati sõbralik ja abivalmis. Teiseks räägitakse tema ettevalmistusest, tarkusest ja strateegilisest nutikusest peaaegu et legende. Kolmandaks on meie jutukaaslane lihtsalt silmipimestavalt kiire...\nEesti kardispordis on kiireid ja andekaid sõitjaid rohkelt. Alustame oma Nädala Staari rubriigis läinud aasta parimate sõitjate portreteerimisega. Meie selle nädala külaliseks on võistleja, kes sarnaselt paljudele teistele alustas oma võistlejakarjääri laste hobikardisarjas Talendid Rajale. Oma Eesti meistrivõistluste debüüdi tegi ta kurikuulsal 2017. a Põltsamaa etapil, mis jäeti paraku kehvade ilmaolude tõttu pooleli. Muuseas, võistlus...\n03 veebr. 2021\nEstonian Karting Union held the first general meeting of the year on the 1st of February 2021. Out of 24 members, 23 participated in the general meeting which adopted the following resolutions: All new management board members Johannes Moor, Sander-Mel Mellikov and Priit Karjus were elected for the next 3 years (2021-2023); Estonian Championship will...\nEesti Kardiliidul uus juhatus, 2021-2022 võistlusklassid kinnitatud\n01 veebr. 2021\nEesti Kardiliidu (EKL) liikmed pidasid täna, s.o 01.02.2021, selle aasta esimese üldkoosoleku, mille raames andis pikaaegselt EKL-i juhtimisse ning Eesti kardispordi arengusse panustanud Heikki Hõbemägi EKL-i juhatuse koos teiste liikmetega (Reimo Särg ja Antti Rammo) üle uuele juhatusele. Tänasel EKL üldkoosolekul osales 24. liikmest 23, kes hääletasid järgmiseks kolmeks aastaks juhatuse liikmeteks Johannes Moori, Sander-Mel...\n2021. a kardispordi Eesti meistrivõistluste kalender\nEesti meistrivõistlused korraldatakse 2021. a järgmistel nädalalõppudel: 24.04 08.05 05.06 03.07 07.08 18.09 Võistluspaigad ja täpsem info avalikustatakse esimesel võimalusel.