Tänane kuupäev 13 Juul, 2020 5:34\n[ 497 postitust ] Mine lehele 1, 2, 3, 4, 5 ... 34 Järgmine\nPostitatud: 30 Mär, 2006 20:10\nKuna relvavedu teema on jätkuvalt populaarne siis jätaks seda siia.\nHEA NÄIDE SELLEST KUIDAS ON VÕIMALIK ASTUDA S..TA, VALETADA, HÄVITADA ASJATÕENDID NING MÕJUTADA TUNNISTAJAD, NAERUVÄÄRISTADA TEISIMÕTLEJAD NING MÕJUTADA ÜHISKONNAARVAMUST. NING SEDA KÕIK N.Ö. DEMOKRAATILISES RIIGIS\nNojah...võib olla asi on veidi ülepingutatud kuid mina olen isiklikult veidi sokis...ja need inimesed süüdistavad Putinit selles et ta lasi Moskvas korterelamud õhku\nMäletan, et enne seda kui kõik juhtus olime meie Eesti Merehariduskesuse merepraktikal Põhja-Atlantikas. Ma lugesin Estonia hukuraporti kus räägiti ilmastikutingimusest ning ei saanud aru. Seal oli mingist kohutavast tormist, aga tegelikult tingimused olid suhteliselt tavalised balti mere jaoks sellel aastaperioodil. ja tõde selgumiseks on vaja kümneid aastaid...\nPostitatud: 30 Mär, 2006 20:59\nJust tänu sellele,et demokraatlikus riigis elame teame niigi palju nagu teame.Selles riigis kust tulime poleks rahvas midagi teadnud ja kes tõde oleks kuulutanud oleks hullumajas olnud. Pole see Putin nii pühak midagi,et jälle kellelegi tundub,et venelaste juhile liiga on tehtud. Mis puudutab Estoniat siis jah hämamist on seal palju.Samas arvan,et just demokraatlikule riigile tänu,tuleb tõde kord päevavalgele.\nPostitatud: 30 Mär, 2006 21:27\nPoiste tase on hämmastav - Mässi juhitud komisjon ei teadnud sedagi, et vrakki katma hakati ja sellest ka see paanika liivahunniku üle põhjas. Millest me veel räägime? Vaevalt, et komisjon numbriga n+1 ka oluliselt targem oleks. Minu tagasihoidlik arvamus on, et meil on piisavalt vähe pädevaid inimesi selle asja arutamiseks. See foorum ei ole üldjuhul koht, kus sellest juhtunud õnnetusest ja sellega kaasnenud salastamisest rääkida. Pole lihtsalt mõtet. Igaühel oma tõde selle juhtumi kohta.\nPostitatud: 30 Mär, 2006 21:29\nKortermajade lõhkamine lõppes, kui valvsad elanikud said kätte FSB vennikesed, kes parasjagu heksogeenikotte Ziguli05-st maja keldrisse tassisid keset ööd.\nJa mõni räägib siin, et seda idariiki saab usaldada...\nPostitatud: 30 Mär, 2006 21:51\nSelle kohta öeldakse kohe: dokumentaalselt saad tõestada? Ei saa. Keegi ei saa. Ja nii selgubki, et elanikud said kätte suhkrut ladustavad töölised.\nSama tendents ka laevaõnnetusega. Vähemalt pole enam aeg, kus tunnistajad kaovad. Hea seegi.\nPostitatud: 30 Mär, 2006 22:21\nTäpsemalt vist pidas miilits kinni suhkrut vedavad töölised, kes minema lasti, kui nad FSB tõendeid näitasid. Parandage mind kui eksin.\nPostitatud: 31 Mär, 2006 0:10\nausalt öeldes ei tea...nii kui nii usu/ei usu teema. keegi tahab ja usub seda, keegi ei taha ning ei usu. mina näiteks ei usu..\nseoses estooniaga meenub üks jutt 90 ndate algusest. mina noor merehariduskeskuse kadett eksamil laeva komandosillal kuskil põhjamerel.\nvenelastest старпом kepib ajusid päästepaadi vettelaskmise kupatuse kinemaatikast umbes nii et "объясните мне denis23 за счет чего эта х....ня обеспечивает компенсирующий момент всей большой х...ни и шлюпка вываливатеся за борт"\nühe sõnaga mina ei tea midagi - vaatan teda kurvade silmadega umbes nii et üritan natukene kaastunnet äratada.\nTundub et mul peaaegu õnnestus ning vist saan arvestuse.\nAga siis selja taga lähenes ootamatult meie üks tore EMH esindaja ning lisas repliiki "им ето нйее наадаа - они пуудут плаффат на лаайнерах"\nSee oli viist viimane piisk ning saingi "teisele ringile" saadetud.\nP.S. estonia katastroofi ajal tuul oli 15 m/sek ning lained 2.5 m. See kui mina ei eksi vastab laias laastus "värske ilmale" ning "kerge stormi" piirile. Suurem mida mina olen isiklikult mõõtnud komandosilla tiival oli 48 m/sek. käisin veel kolm korda (totalitaarse ühiskonna pärand, pole midagi parata)\nseista oli raske. laineid pole mõõtnud, küll komandosillani jõudsid (kõrgus umbes 15 m.\nPostitatud: 31 Mär, 2006 11:42\n1994 polnud siin riiki, vaid postkommunistlik segadus.\nEt nüüd uuritakse, on arenenud riigi tunnus.\nDenis'ile küsimus, kuna ta kiidab naabreid\n1. Kuidas edeneb Kurski katastroofi uurimine ja millal avaldatakse tulemused (õnnetusest möödas 6 aastat ja laev on neli aastat juba kaldal uurijatele uurida olnud)\n2. Millal karistatakse neid, kes lasid 20 meest ära uppuda, et "sõjasaladus" välja ei tule?\n3. Millal lõpeb uurimine Beslani pantvangide hukkumise asjus?\n4. Millal lõpeb uurimine, kes käskis Moskva teatris sadu inimesi ära mürgitada gaasiga 2002 sügisel?\nÄra enne edasi kritiseeri, kui need küsimused ammendavalt vastatud on\nIlma kohta ära aja suitsu, õnnetuse järgsel hommikul oli Tallinna lahel 20-25 m/sek ja puud olid lookas.\nPostitatud: 31 Mär, 2006 12:03\nKüsiks veel ,et miks on endiselt töös Venemaal Sõduriemade Komitee?\nKuidas arvestab armee juhtkond eelnimetatud komitee nõudmiste ja päringutega? Kas on neid üldse kuulda võetud?\nKui palju on Vene armees sääraseid võikaid juhtumeid nagu hiljuti meediasse läbi imbus? (Dedovshtchina siiani peatamata arengu tagajärjel peksti poiss poolsurnuks ,mille tõttu olid kirurgid sunnitud amputeerima kutil jäsemeid ja genitaalid).\nPostitatud: 31 Mär, 2006 12:35\nvaata Trumm, sinu püstitatud küsimustele vastan järgnevalt:\nmis puudutab tuule tugevust siis ole kena uuri raporti ning päästeoperatsiooni käigu. vaata ka videot päästetöödest. see "torm" mis seal oli on selle perioodi Balti mere tavaline seisund. Edasi sinu küsimustele vastades;\nminule vabandust väljendi eest peaaegu po.....uj sellest:\n- Kuidas edeneb Kurski katastroofi uurimine ja millal avaldatakse tulemused\n- Millal karistatakse neid, kes lasid 20 meest ära uppuda, et "sõjasaladus" välja ei tule\n- Millal lõpeb uurimine Beslani pantvangide hukkumise asjus\n- Millal lõpeb uurimine, kes käskis Moskva teatris sadu inimesi ära mürgitada gaasiga 2002 sügisel\nMina juhtumisi elan Eestis ning selle tõttu Estonia juhtum puudutab mind (juhtumise ajaks puudutas eriti) mõnevõrra rohkem kui kõik need juhtumid kokku, kusjuures panen sulle tähele et neis kokku on hukkunud ka poole vähem inimesi kui selle topicu teemaks olevaks tragöödias. Venemaa on Eestist ca 100 korda suurem ning see on sorry teine tsivilisatsioon. Ning ausalt öeldes arvestades seda suuruse vahe ma arvan et igasuguste vandenõude ning luukerede uusima ajaloo kontsentratsioon vs riigi suurus meil on oluliselt suurem.\nAga siiski ma vastan paari sinu küsimustele:\n1. Allveelaeva Kursk hukkumise uurimine on lõpenud. Hukkumise põhjuseks on enda torpeedi plahvatus allveelaeva esiosas. Ilmselt\n2. Küsimusest ei saa aru. Kui jutt on Kurski 9-jaos olnud meestest siis päästelaevade kohalejõudmisel olid need juba surnud. Sama hästi võiks nõuda Estonia "õhumullides" ellu jäänud inimeste päästmist.\nVabandust, minul on üks võrdlus.\nTotalitaarses riigis hukkub salajane sõjalaev. Surma saab 112 inimest. Laev asub 120 m. sügavusel ning kaalub 25 000 tonni.\nDemokraatilises riigis hukkub reisilaev. Surma saab 900 inimest. Laev asub 60. sügavusel ning kaalub 15 000 tonni.\nMis teeb totalitaarne ning ebademokraatlik riik? See kutsub kohale rahvusvahelise konsortsiumi ning tõstab laeva ülesse. Peale seda paneb laeva kuivale ning uurib iga poldi. Operatsiooni tehakse sisuliselt otseetris. Tulemuseks on põhjus leitud ning lokaliseeritud. Kõik kehad on maetud inimeste moodi.Selle järel laeva utiliseeritakse.\nMis teeb demokraatiline riik. Demokraatiline riik pakub aluse liivaga katmist, selle järel asub asjatõendite varjamisele ning hävitamisele, ilmselt ka tunnistajate mõjutamisele ning kõrlvaldamisele ning ka 12 aasta järel meie ei tea mis seal juhtus..laev koos 900 kehaga asub siiani merepõhjal nii nagu ka ilmselt selle hukkumise põhjus.\nHakkame vaidlema edasi?\nPostitatud: 31 Mär, 2006 12:57\nKurski üles tõstmise põhjus ei ole mitte meeletu soov avaldada tõde, vaid varjata enda saladusi. Objektiivse uurimise ja hukkunute omaste soovidega pole sellel vähimatki pistmist.\nSeda eriti arvestades USA võimet tõsta üles kilomeetrite sügavuselt üles alluveelaevu.\nVeidral kombel olid aga valitsuse kontrollitavad telekanalid need, kes avaldasid vandenõuteooriad USA alleveelaevadest, kokkupõrkest ja torpeedodega üksteisel tulistamisest.\nEt laev uppus sisemuses toimunud plahvatusest, on isegi allveekaadreid vaatavale võhikule selge. Ka on totakas jutt, et akustiline torpeedo tabab allvelaeva keset nina.\nIlma Kurskita oleks eelmine aasta Kamtsatkal jäetud 7 meest rahulikult merepõhja surema, kuna avalikkus nõudis tegusid, siis kutsuti inglased appi. Varjati aga oma 50 aastat vanu "ülisalajasi" antenne.\nKurski uppumise põhjuseid polnud kuskilt kaugelt vaja otsida ja selleks ei olnud ka vaja allveelaeva välja tõsta, selleks on robotkaamerad ja muud asjad olemas. Põhjus oli vesinikülihapend torpeedokütusena, mis oli 60ndate alguses kaks lääne laeva uputanud ja mida ei kasutatud aastakümneid enam muljal peale N Liidu.\nLaeva väljatõstmisel pole uurimise ja demokraatiaga Kurski puhul mingit seost. Põhjus on sõjasaladuste varjamine, iseasi, kas seal midagi varjata oli (arvestades ameeriklaste allveelaevade taset), kuid külm sõda elab sealsetes admiralides edasi ja neetud spioonide eest oli vaja asi ära peita.\nSelliseid juhtumeid on palju, kus reisilaev jääbki põhja, sest kirjutamata mereseadus ei luba hukkunute rahu häirida.\nPostitatud: 31 Mär, 2006 13:10\nsee on järjekordne monutamine.\nJah, paksud vene kindralid hakkasid rääkima vastase allveelaevast ning see on neile tüüpiline. Anna andeks Trumm, ka Eestis ei ole keegi rääkinud sellest et suures osas Estonia huku on põhjustanud ebaproffessionaalsus, pohhuism ning ahnus vaid mõeldi lugu sellest kuidas 15 msek tuul ning 2.5 m. lained lasid põhja 15 000 t. reisilaeva koos 900 inimestega. ning kui Estonia hukk oleks võimalik vaenlase kaelale riputada siis see oleks ka kindlasti tehtud. Kahjuks aga ei olnud.\nFakt 1. Kursk on tõstetud. Meremehed maetud. Videomaterjalid on avalikud. Põhjus leitud.\nFakt 2. Batiskaaf on tõstetud. Meremehed elus. Videoaterjalid on avalikud. Põhjus leitud\nFakt 3. Estonia on merepõhjas. Hukunud on siiani sees. Videomaterjalid on salastatud. Põhjus teadmata\nKusjuures kui reisilaev Admiral Nahhimov põrkas balkeriga Mustal merel siis sama moodi tõsteti kõike keda oli võimalik ülespoole. Aasta oli alles 1986..\nRohkem pole siin midagi rääkida. Jah, võib siin otsida erinevad põhjused ning mängida varjudega. Aga faktid räägivad enda eest.\nPostitatud: 31 Mär, 2006 16:57\nMille alusel sa Denis väidad, et tuul oli laevahuku ajal hukkumiskohas 15 m/sek ja laine 2,5 meetrit? Olid ise merel, on sul mõni sünoptiline kaart või räägid niisama? Kas sa arvad või sa tead?\nKui sa tead, siis palun tõendid jutu kinnituseks.\nKui sa arvad, siis ära esita seda kui fakti, vaid kirjuta, et "ma arvan"\nMina olin järgmise päeva varahommikul Koplis ja tuul oli Sõle tänaval trolliliinid öösi alla ajanud ning mere ääres oli raske sirgelt liikuda, mis vastab üsna hästi 25m/sek tuule kiirusele. Tuul vaibus alles õhtuks (järgmise päeva).\nSa esined siin väga karmide avaldustega ja sooviks teada, kas sa omad mingeid fakte või seletad niisama?\nMis puudutab avaldatud aruandeid, siis pole seal nagu kuskil kirjas, et oleks tõendeid muu laevahuku põhjuse kohta, vaid et olemasoleva stsenaariumi mõned asjad on nõrgalt tõendatud.\nIlmselt kahe 20-aastase vindise tunnistaja jutt ei ole adekvaatne tõend, et selle alusel laevahuku põhjuseid määrata.\nFakt on see, et visiir oli laevast põhjas eraldi ning seda on kõik telekas videolindilt näinud.\nPostitatud: 31 Mär, 2006 17:29\ntean, Trumm, tean siin on uurimiskomisjoni andmed\nhttp://www.onnettomuustutkinta.fi/eston ... t05.html#4\nKeskmine (mean) tuul kell 23.00 13-17 m/sek\nKeskmine tuul 02.00 12-20 m/sek\nLainete maks kõrgus 4 m (ok, siin pole vahet kas 4 või 2.5 tegemist on 15 000 tonnise laevaga)\nIga normaalne inimene ütleb et see on täiesti tavaline ilm Balti merel selle perioodil. Estonia oli sadu kordi satunud ka raskemate tingimustesse.\nPostitatud: 31 Mär, 2006 18:16\nDenis võib isegi õigesti asja seletada.\nMu plika oli Palanga Queeniga Läänemerel sel ööl teel Saksast Tallinnasse. Kui pauk käis võisid nad olla umbes Gotlandi saare kohal.\nPalanga Queen oli tunduvalt väiksem laev kui Estonia. Ta oli ka Estoniaga sõitnud/seal töötanud ja torme üle elanud. Loksutas kõvasti vähem kui Queeniga.\nEstonia: Gross tonnage 11496 ,peamasinad 4x3200 kW=12800 kW\nPalanga Queen: Gross tonnage 9902,99 ,peamasinad 2x5884 kW=11768 kW


Vaade üliõpilasesindusele ehk olles rohkem | ajakiri.ut.ee\nAstusin ülikooli aastal 2010, esindusse kevadel 2011. Tänavu aprilli lõpus sai läbi minu aasta selle esimehena. Esinduses veedetud aja jooksul oleme tublide kaasvõitlejatega ladunud vundamendi tõelisele noorteorganisatsioonile, mille eesmärk on anda üliõpilastele võim ja tahe oma ülikoolikogemuse kujundamiseks.\nKui me 2012. kevadel juhatusega alustasime, tegime seda peaaegu nullist. Esinduse tegevus ei olnud tollal eriti läbimõeldud ega ka tulemuslik. Kahe aasta jooksul defineerisime selgelt ja arusaadavalt, mis see esindamine õigupoolest on ning mis on esindaja töö. Tõime kokku tegevliikmetest, esindajatest ja töötajatest koosneva uskumatu meeskonna, mis on praeguseks rohkem kui sajaliikmeline.\nMuutsime alusdokumente ja lõime eeldused süstemaatiliseks ning järjepidevaks tööks. Lõime teaduskondadesse üliõpilaskogud, et tudengid oleks edukat esindatud ka nõukogudes. Jõudsime vajalikule tasemele nii riiklikus poliitikas kui ka ülikoolisisestes küsimustes, olgu selleks õppetoetused või tagasiside. Tegime seda ja palju muud ning ütlesime kogu ülikoolile: «Ole rohkem!».\nKuigi kõige selle juures sai puudutud õige mitmest loengust, on esinduses omandatud haridus hindamatu. Olen veendunud, et see ülimalt intensiivne ja praktiline kool elust ja juhtimisest on asendamatu lähtepunkt tulevasteks saavutusteks. Leian, et ülikool peaks säärast tegevust kordades enam soodustama. Ka esindus panustab edaspidi sellesse, et kõigil tudengitel oleks võimalik osaleda. Kuidas muidu saavad meist aktiivsed kodanikud, kes suudavad muutusi ka päriselt vedada?\nMuutuseid on vaja ka ülikoolis. Kas seda usutakse või mitte, aga kõrghariduse ja tööturu ülemaailmsed trendid näitavad seda, et Tartu ülikool on varsti palliplatsil, kus valitsevad hoopis uued reeglid. Veebihariduse pöörane areng ning tööturu aktsepteeriv suhtumine sellesse ei jäta meid puutumata.\nPraegu on meil veel võimalik raskete otsustega maailma tippude seas nende muutuste laineharjale jõuda. Homme sõidab see laine meist aga üle ning kannatame kvaliteedis, sisseastujate hulgas ja rahastuses. Selle kaotuse kandjaks saab aga kogu Eesti ühiskond. Üliõpilased soovivad näha, et valikute tegemisel mõeldaks senisest rohkem kogu ülikooli elulootusele.\nPresident Ilves ütles mõne aja eest: «Väiksus pole puue, kui me end just ise väikeseks ei mõtle». Need sõnad võiks kajada ka ülikooli sammaste vahel. Tundub, et liiga sageli väljendame oma kuuluvust selle kaudu, mis on minu: minu instituut, minu eriala, minu kursus, minu töörühm. Sagedamini võiksime me end määratleda selle kaudu, mis meil on ühine, mis meid suureks teeb: meie ülikool. Olgu maailma mastaabis väike selle eelarve või sisseastujate hulk – meie ülikool on sellele vaatamata väga suur ja hoidmist väärt.\nÜliõpilasesindusel on algamas kuldajastu. Kõigi aegade võimekama juhatuse käe all ning paljude innukate tudengite abiga õitseb esindus edasi. Loodan vaid, et kogu ülikoolipere on valmis koostööd tegema, sest vaid koos ja rohkem olles saab õitsema ka alma mater.\nTÜÜE endine esimees


Üle 20 aasta on kriisivaldkonna arendamine riigikantseleis tagasi | Riigikantselei\nRiigisekretär Taimar Peterkopi sõnul liikus selle aasta 1. juulist kriisijuhtimine taas kord riigikantselei kätte, eelnevalt koordineeris riigisekretär kriisijuhtimist aastatel 1995 kuni 2000. „Kriisireguleerimine ja riigi julgeolek on valdkonnad, mida on otstarbekas korraldada keskselt. Riigikantselei on aastaid koordineerinud julgeolekuküsimusi, laia riigikaitset ja strateegilist planeerimist, tsiviilkriisideks valmistumise lisandumine on seega loogiline jätk,“ lausus Peterkop.\nRiigisekretäri sõnul peab kriisideks valmistumise ja nende juhtimise riigikantseleisse toomine kasvatama kriisideks valmisoleku kultuuri. „Pean oluliseks, et inimesed, kes tegelevad sõjalisteks ja tsiviilkriisideks valmistumisega tegutsevad ühes õigusruumis, mõistaksid üksteist paremini. Käesoleva aasta suveni oli justkui kaks eraldi maailma: tsiviilkriisideks ja julgeolekukriisideks valmistumise maailm. Nende kahe riigikantseleisse koondumisega viime otseselt edasi laia riigikaitset,“ lisas Taimar Peterkop.\nEsimesel riigikaitse ja kriisireguleerimise alakomisjoni istungil said komisjoni liikmed ülevaate valmisoleku seaduse koostamise hetkeseisust, ulatusliku evakuatsiooni korraldusest ja selle õiguskeskkonnast ning Vabariigi Valitsuse 26. augustil toimunud riigikaitse õppusest.\nRiigikogu võttis 2. juunil vastu hädaolukorra seaduse muudatused, millega viidi 1. juulist 2021 kriisireguleerimise koordineerimisega seotud ülesanded riigikantseleisse. Sellega muutus ka senise kriisikomisjoni töökorraldus ning tööd alustas riigikaitse ja kriisireguleerimise alakomisjon, mille liikmeteks on ministeeriumite kantslerid ning Häirekeskuse, Kaitsepolitseiameti, Kaitseväe, Kaitseliidu, Keskkonnaameti, Politsei- ja Piirivalveameti, Põllumajandus- ja Toiduameti, Päästeameti, Riigi Infosüsteemi Ameti ja Terviseameti juhid. Alakomisjoni tööd juhib esimees, kelleks on riigisekretär.\nVabariigi Valitsuse julgeolekukomisjoni riigikaitse ja kriisireguleerimise alakomisjoni eelkäijaks olnud Vabariigi Valitsuse kriisikomisjon moodustati peaministri korraldusel 1993. aastal. Aastatel 1993 ja 1994 juhtis kriisikomisjoni tööd peaministri nõunik ning aastatel 1995 - 2000 riigisekretär. 2001. aastast alates on kriisikomisjoni tööd juhtinud siseminister, tehes seda 20 aastat, kuni käesoleva aasta suveni, mil kriisivaldkonna arendamine sai taas riigikantselei ülesandeks.


Skvotterid vallutasid Briti ühe kallima maja - Kirev elu - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\n27. jaanuar 2017, 15:31\nSkvotterid vallutasid Briti ühe kallima maja\nSkvotterid vallutasid Londonis ühe sealse uhkema ja kallima maja, niinimetatud Belgravia House’i, mis kuulub venelasest miljardärile Andrei Gontšarenkole.\nBriti meedia teatel ostis Gontšarenko Eaton Square’il asuva Belgravia House’i 2014. aastal umbes 15 miljoni naela (18 miljonit eurot) eest.\nBelgravia jõukas linnaosas asuv uhke maja, mis ehitatai 1820. aastatel, on olnud alates venelase omandisse minekust seisnud tühjana. Enne seda tegutses hoones hispaaniakeelne kool.\nSkvotterid on hoones olnud umbes kolm päeva ja nad plaanivad seal kodutute varjupaiga rajada.\nSkvotterite seas on ka soome juurtega häkker, 32-aastane Lauri Love, keda Ühendkuningriigist USAsse väljasaatmisel võib ees oodata 99 aasta pikkune vangistus. Briti siseminister Amber Rudd kirjutas Love’i väljasaatmisdokumendile alla möödunud aasta novembris, kuid Love plaanib sellega minna kohtusse.\nBelgravia House’i vallutajate sõnul ei ela Love seal nendega koos, küll aga viibis ta seal lühiajaliselt.\nAspergeri sündroomi põdevat Love’i süüdistatakse USA riiklike agentuuride nagu Föderaalne Juurdlusbüroo (FBI) ja kosmoseagentuur NASA, andmebaasidesse häkkimises ja andmete varguses.\nLove’ i pere sõnul ei jääks Aspergeriga mees USA vanglate karmides oludes ellu.\nSkvotterite teatel on nimetatud maja üsna hooletusse jäetud, kõikjal on tolmune ja mõnel pool on niiskusest tekkinud hallitust.\n«Põhjus, miks me selle maja oma valdusse võtsime on, et Londoni tänavatel elab palju kodutuid, kes vajavad peavarju. Uurisime enne majja sisenemist, kellele see kuulub ja kas see on vaba. Ilmnes, et seal ei ela mitte kedagi, vaid see laguneb,» teatasid skvotterid.\nMaja vallutanute arvates ei pane miljardär Gontšarenko pahaks, kui talle kuuluvat maja kasutatakse heategevuseks.\nÜhendkuningriigis on skvottimisel pikaaajalised traditsioonid. See sai alguse Teise maailmasõja ajal, mil paljud jäid pärast Londoni pommitamist kodutuks, kuid skvottimist oli palju ka 1960. aastatel, mil tekkis elamispindade puudus. Alates 2012. aastast on Ühendkuningriigis eluasemete skvottimine seadusega keelatud, samas vanadesse tööstushoonetesse elama asumine mitte.\nBriti statistika kohaselt oli 2011. aastal Suurbritannias umbes 20 000 skvotterit ja 650 000 tühjalt seisvat maja.


Mahetalunik panustab tervisele\nMahe toit – selle sõnaga mõeldakse tavaliselt mittevürtsikat toitu. Mahetoit võib olla vürtsikas, kuid kindlasti on ta ökoloogiliselt puhas.\nLaias laastus on bioloogiline, orgaaniline ja ökoloogiline põllumajandus seesama, mis mahepõllumajandus.\nMahepõllumajandus tähendab loodussäästlikku tootmisviisi, mis põhineb tasakaalustatud toitaineringel ja kohalike taastuvate ressursside kasutamisel. Ehk siis EI sünteetilistele taimekaitsevahenditele ja mineraalväetistele ning JAH kompostile, külvikordadele, taimsele väetisele.\nEndine raudbetoonkonstruktsioonide õppejõud Liisi Kutkina kasvatab Põlvamaal ühel hektaril köögivilju, marju, ravim- ja maitsetaimi ning viljapuid. Paari hektari suurusel rohumaal söövad lambad. Lambasõnnik läheb sellele hektarile, mis ravimtaimi kasvatab.\nRavim- ja maitsetaimede kasvatamine ning töötlemine on väga raske igapäevane käsitöö, kirjeldab Kutkina. “See töö nõuab ausust kõiges, sest minu taimed jõuavad inimesteni, kes usuvad, et see, mis neile pakutakse, on puhas ja tervislik.”\nTahe olla terve, on üks peamisi põhjusi, miks mahekaupa nõutakse. On allergikuid, teiste immuunsüsteemi haiguste põdejaid, kellele ainult mahetoit tagab elukvaliteedi.\nMaheteooria peab paljusid põllumajanduses ja looduses koos toimivaid protsesse tootmisele kasulikeks ja ei suru neid alla.\nIntensiivpõllundus mürgitab umbrohtu ja kahjureid, mahepõllundus aga rakendab erinevaid taimekooslusi, et kahjurid ei saaks vohada.\nMahepõllundus tähendab ka vahelduvaid külvikordi (liblikõieliste juurtemügarikud aitavad mulda lämmastikuga rikastada), põllupeenraid (kahjureid vaoshoidvate liikide elupaigad) ning arhailist käsitsi rohimist ja kahjurite noppimist.\nMahekohupiima tootva Saidafarmi juht Juhan Särgava: “Iga keemiakombinaat kinnitab, et tema mürk on kahjutu. Ainult, et siiani on leitud juba enam kui 50 mürki, mis ikkagi osutusid kahjulikuks. Alguse tegi lahti putukamürk DDT.\nIgal aastal kahjulikuks osutunud mürkide nimekiri pikeneb. Keemiakontsernid pakuvad kiiresti asemele uue “mitte-kahjuliku”.\nOn olemas ka teine tee – meie vanaisade põllutarkus, mille uuesti ja tänapäevaselt kasutusele võtmine ongi mahepõllumajandus.”\nMitmekesisus kui abimees. Mida keerukam ja mitmekesisem on agroökosüsteem (põllumajanduse ja looduse kooseluvorm), seda stabiilsem ta on.\nHaiguste või kahjurite rünnak tekitab krahhi, kui suurtel pindadel kasvab vaid üks või kaks taimeliiki. Seetõttu kasvatatakse koos eri kultuure (taimeliike) ja peetakse korraga mitut liiki loomi.\nKui ettevõte koosneb tuhande linnuga kanalast, siis linnugripi puhkemine selles kanalas tähendab ettevõtte lõppu. Tohutuks kahjumiks piisab ka salmonelloosist.\nKoosneb aga ettevõte väikesest kanalast, seakasvatusest, ravimtaimekasvatusest ning teraviljade kasvatamisest sigade söötmiseks, siis linnugripi puhkedes jääb enamik tootmisest puutumata.\nPaberimajandus kiusab. Mahetalusid ja mahedalt kasutatavaid maahektareid tuleb Eestis igal aastal juurde. Mahedaks hakkavad majapidamised erinevatel põhjustel. Turbas asuv Saidafarm valis selle tee seetõttu, et kunagi nappis raha väetiste ostuks. Sobiv alternatiiv leiti külvikorda rakendades. Saidafarmi kohupiima müüakse juba aastaid Stockmannis, Selveris jm.\nSaidafarm teeb ka juustu ja maitsestamata jogurtit. Oma veidi rohkem kui 800 hektariga on Saidafarm üks Eesti suuremaid mahefarme.\nEve Ader taimetoodangu inspektsioonist (TTI) nimetab Eesti suurimaks maheettevõtteks Võrumaa osaühingut Lõunapiim.\nPabereid tuleb mahetalunikul esitada palju ja tihti. Näiteks eemaldati möödunud aastal mahetalude registrist poolsada talu just puuduvate dokumentide tõttu.\nNeid ettevõtteid on vähe, kes suudavad paberite kordaajamiseks spetsialiste palgata. Üle 200 hektari maad kasutab vaid viis protsenti maheettevõtetest. Viiendikul ettevõtetest on kasutada hektareid kümme või vähem.\nTTI inspektorid käivad kõiki mahemajapidamisi kontrollimas ja iseloomustavad neid seaduskuulekatena. Avastatud vajakajäämised kipuvad olema näiteks järgmised: põlluraamat vaid osaliselt täidetud, kõrvanumbrid loomadele kõrva panemata, mahetaimekasvatuseks kasutatav maa pole mittemahedast maast selgesti eristatav.\nTalunikud aga esitavad vastuküsimusi. Kuidas saab vastsündinu kõrvade augustamist sobitada loodusega kooskõlas kasvamisega?\nÜks traktorist jätab mahepõllupoolsest servast oma riba mürgitamata ja väetamata. Intensiivpõllumees aga mitte – talle on häbiasi, kui põld pole “puhas”. Mida pean ma sellise naabriga tegema, küsib mahepõllumees.\nKuidas mahedat ära tunda? Aprillist alates on Eestis kasutusel ökomärk. Selle panemine tootele ei ole sundus – mahekaupa ei pea maheda sildi all müüma.\nSageli puudubki mahetoorainest saadud tootel vastav märk, sest Eestis peaaegu puuduvad mahetöötlemisettevõtted. Vastav tunnustus on Saaremaa liha- ja piimatööstusel, aga keegi ei hakka lambaid Saaremaale vedama selleks, et pärast liha mandrile tagasi tuua. Tasuvam on Virumaa lambaliha maha müüa ilma Saaremaalt saadud mahemärgita.\nNii elabki viiendik Eesti lammastest tegelikult mahedalt, mahedat lambaliha pole aga kuskil saada.\nEesti veistest elab mahetingimustes neli protsenti. Hoolimata kaks aastat tagasi loodud tulundusühingust Maheliha, pole turul mahetoodangu hulga kasvu märgata. Maheliha nime all ei saa veiseliha müüa mujal kui Saaremaal.\nPikka aega ei olnud Eestis maheveskit. Kevadel tunnustati lõpuks veski Pärsti vallas Viljandimaal.\nNii oligi Eestis aastaid ametlikult saada vaid mahedalt kasvatatud köögivilja, mett, ravim- ja maitsetaimi, sest neid ei tulnud enne müüki vastavas ettevõttes töödelda.\nEuroopa riikides on mahetoit veidi kallim tavatoidust, sest saak on väiksem kui intensiivpõllumajanduses. Olenevalt tootest võib hinnalisa olla kuni 200 protsenti. Eestis kompenseerib suuremat töövaeva veidi PRIA (põllumajanduse registrite ja informatsiooni amet) mahetoetus.\nMahetoit lettidel. Mahetoitu saab osta turult, laadalt, taluniku käest, aga ka mitmest loodustoodete poest – näiteks Parim Pood Tallinnas ja Viljandis, või ainult mahetoitu müüv Ökosahver Tallinnas ja Tartus.\nÜks Ökosahvri asutajaid on teatrimees Peeter Jalakas. Tüdinud oma maakodu mahenaabritelt linnatuttavatele toitu tassimast, tegi ta mõttekaaslastega Euroopas levinud kastikaubanduse mudeli järgi firma, mis iganädalase kasti mahetoodetega soovijatele koju viis.\nEt ostjad soovisid suuremat valikut ning ainuüksi kodumaistest köögiviljadest jäi vajaliku käibe saavutamiseks väheseks, hakati importima Euroopast ketðupit, makarone, õlut, veine, mahla, puuvilju ja värsket köögivilja. Ka seda, mida kodumaistelt kasvatajatelt saada pole, näiteks greipe ja avokaadosid.\nKes ise mahekauba lõunasöögi kokkukeetmist keeruliseks peab, võib üles otsida mahetoidu restorani Tallinna vanalinnas.\nInfo kogumisel oli abiks Merit Mikk ökoloogiliste tehnoloogiate keskusest (www.ceet.ee).\nMahe-ettevõtete arv maakonniti (2004)\nAllikas: Taimetoodangu inspektsioon\nMärksõnu maailma mahemajandusest\nEuroopas hõlmab mahepõllumajandus keskmiselt kolm protsenti põllumajandusmaast. Austrias, Shveitsis, Itaalias, Rootsis, Taanis ja Soomes on see protsent kuus kuni kaksteist.\nAbsoluutarvudes on suurim mahetootja Itaalia, kus mahepõllumajandusmaa pindala miljon hektarit.\nRootsi tahab aastaks 2005 suurendada mahemaa pindala 20 protsendini kogu põllumajandusmaast. Sama tahab Saksamaa aastaks 2010.\nItaalias Emilia Romagna maakonnas tuleb lasteaedades ja algkoolides pakkuda ainult mahetoitu.\nSaksamaa toidu- ja tarbijakaitse ministeeriumi küsitluse kohaselt peab enamik sakslastest väga tähtsaks, et laste toidulaual oleks mahetoit.\nInglismaal tehtud uuringu kohaselt on mahetalud looduslike taimeliikide poolest rikkamad. Sellised kooslused tõmbavad omakorda ligi kiivitajaid, lõokesi, nahkhiiri, mardikaid, liblikaid ja vihmausse.\n1972. aastal loodi ülemaailmne mahepõllumajandusorganisatsioon, kuhu Eestist kuuluvad Eesti mahepõllunduse sihtasutus (EMSA) ja Eesti biodünaamika ühing (EBÜ).


Vooremaa Indrek Hargla, kaasakiskuv jutuvestja\nIndrek Hargla, kaasakiskuv jutuvestja\nKirjanik Indrek Hargla kuulub nende autorite kategooriasse, kelle raamatud kultuuriminister Rein Langi arvates avalikes raamatukogudes kindlasti olemas peaksid olema: ta on eesti autor ja mitme kirjandusauhinnaga tunnustatud. Aga mis veel parem — Harglat armastavad ka lugejad, sest ta on vaimukas ja kaasakiskuv jutustaja.\nKui ulmekirjanduse fännidele on Indrek Hargla nimi ammu tuttav, siis viimastel aastatel on teda hindama õppinud ka laiem lugejaskond. Eriti minevaks “kaubaks” on osutunud tema ajaloolised kriminaalromaanid, milles taustaks keskaegne Tallinn ja peategelaseks mõrvamüsteeriume lahendav apteeker Melchior Wakenstede. Tänu teleseriaalide “Alpimaja” ja “Süvahavva” stsenaristi staatusele on Harglast saanud lausa “kuum nimi”. Mõni ime siis, et nädal tagasi Jõgeva linnaraamatukogus toimunud kohtumine temaga kuidagi ära lõppeda ei tahtnud: küsijaid ja küsimusi oli lihtsalt nii palju.\nNagu mujalgi, küsiti ka Jõgeval Harglalt kõige rohkem Melchiori-sarja kohta. Kui autor sarja 2008. aastal kavandama hakkas, tahtis ta teha Melchiorist n-ö arhetüüpse apteekri, kes tegutseb Tallinnas erinevatel ajalooetappidel, ent jõudis siiski järeldusele, et see peaks olema konkreetne isik konkreetses ajas konkreetse karakteri ja suhete võrgustikuga. Kui talt need parameetrid ära võtta, jääks ta liiga skemaatiliseks.\nSamuti ei tohi keskaegne Tallinn olla kirjaniku arvates ainult dekoratsioon kriminaalloole, vaid kuritööd ja nende lahendused peavad olema olemuslikult seotud tollase elu-oluga. Järelikult peab kirjutaja end tollaste oludega kurssi viima.\n“Ühtegi kroonikakirjutajat keskaegses Tallinnas kahjuks ei tegutsenud, ent üht-teist kõnelevad tolle aja inimeste ja nende elulaadi kohta ka rae mitmesugused korraldused, mis arhiivis säilinud,” ütles Indrek Hargla.\nLoomulikult ei saa ajaloolist kriminaalromaani lugeda kui dokumentaalteost, ent samas oleks lubamatu sinna sisse kirjutada asju, mida sel ajastul üldse eksisteerida või juhtuda poleks saanud. Nii käibki kirjanik aeg-ajalt tuttavatelt ajaloolastelt aru pärimas, kas üks või teine kild sobib keskaegse Tallinna olustikku või mitte.\nMelchior läheb kloostrisse\nPraegu on Indrek Harglal pooleli Melchiori-sarja neljas osa, mille tegevus toimub Pirita kloostris, mille varemed on üks võimsamaid keskajast pärit maamärke Baltikumis. Samas teame me sellest, mis elu kõnealuse kloostri müüride vahel elati, kaunis vähe. Tõsi, just viimastel aastatel on Hargla sõnul leitud materjale, mis Püha Birgitta auks Tallinnasse rajatud kloostri sünniloosse suuremat selgust toovad. Ning Inglismaal tegutseb tema sõnul veel praegugi üks birgitiinide klooster, mille arhiivis leiduva põhjal võib teha oletusi ka selle kohta, kuidas Pirita kloostri asukad elada võisid.\nJääb üle oodata, millal Hargla uue Melchiori-raamatu valmis saab. Ta ise arvas, et see võiks ilmuda tuleva aasta esimeses pooles. Melchiori-lugusid on hakatud vähehaaval ka teistesse keeltesse tõlkima. Soome lugejaile on Melchior juba tuttav ja päev pärast kohtumist Jõgeva lugejatega oligi Indrek Hargla Hyvinkää publiku ees.\nJõgeval on Indrek Hargla loomingus tegelikult eriline koht, sest üks tema ulmejuttudest kannab pealkirja “Jõgeva elavad surnud”. Tõsi, suurem osa loo sündmustikust leiab aset mitte Jõgeval, vaid Kassinurme mägedes, kus võetakse rollimängijate ja taaskehastajate osavõtul üles õudusfilmi. Võtete ajal hakkavad aga tegelikkuses toimuma enam-vähem needsamad asjad, mis filmi stsenaariumis ette nähtud olid. Stsenaariumi autorist, Jõgevalt pärit õuduskirjanikust Kooljas Nightist kõnelevad tekstiosad manavad lugejale kohe silme ette Agur Karukäpa kirjanikunimega Maniakkide Tänav. Tema ja Indrek Hargla on ammused tuttavad.\n“Selles, et “Jõgeva elavad surnud” ilmavalgust nägi, ongi suuresti süüdi Agur, kelle kaudu Kassinurme mäed ja rollimänguteema on mulle lähedasemaks saanud,” ütles Indrek Hargla. ““Jõgeva elavaid surnuid” kirjutades laenasin Aguri üles ehitatud kirjanduslikust “universumist” mõningaid elemente ning ehitasin nendele üles oma loo. Tulemus sai natuke lõbus ja natuke õudne. Olen seda lugu hiljem mitu korda üle lugenud ja aru saanud, et see meeldib mulle endale natuke rohkem kui mõned teised lood. Sellele võiks tegelikult kunagi järje kirjutada.”\nSeriaali “Alpimaja” stsenaariumi kirjutas Indrek Hargla produtsentide Ken Saani ja Ivo Uukkivi tellimisel.\n“Kui nad rääkisid, et tahavad teha seriaali, mis on ajendatud Veerpalu dopingujuhtumist, ütlesin ma algul, et pole huvitatud. Hiljem leidsime siiski variandi, mis mulle sobis: et asi algab küll dopingust, ent edasi tulevad juba teised kihistused, nagu ühiskonnaga manipuleerimine jne. “Süvahavva” stsenaariumi pakkusin aga juba ise välja ning see võeti ka vastu,” ütles Indrek Hargla.\n“Alpimaja” oli algselt plaanis teha kuus osa, ent raha jätkus ainult viie jaoks. Seriaalitegemine Eestis ja Ameerikas erinebki tema sõnul eelkõige kasutada olevate ressursside erinevuse poolest. Meil võetakse näiteks pilt üles enamasti kahe, Ameerikas viie-kuue kaameraga. Viimasel juhul saab pildirida loomulikult tempokam ja mitmeplaanilisem.\n“Filmimaailm on lummav ja sõltuvust tekitav, ent ka väga väsitav,” tunnistas Indrek Hargla. “Seriaalistsenaariumi kirjutamine sarnaneb aga pigem inseneri- kui kirjanikutööga: sada asja tuleb omavahel klappima saada ning vaimul vabalt lehvida laskmise asemel konstrueerida seda, mida sult oodatakse. Kui pärast seriaalistsenaariumi kirjutamist saad taas romaani kallale asuda, on see tõeline mõnu!”\nKirjutamiseks on juristiharidusega Indrek Harglal alates tänavuse aasta aprillist rohkem aega kui varem, sest ta otsustas lõpetada oma 19 aastat kestnud diplomaadi- ja ametnikukarjääri välisministeeriumis ning hakata vabakutseliseks kirjanikuks. Küsimusele, kas välisteenistuses kogetu võiks kunagi leida väljenduse ka mõnes spiooniromaanis, vastas Indrek Hargla ehk õigemini Indrek Sootak (see nimi seisab tal passis) eitavalt: töö välisministeeriumis oli tema jaoks tavaline kontoritöö, mis kirjutama ei inspireerinud.\n“Selle kirjeldamine, mis mind iga päev ümbritseb, ei pakugi mulle huvi,” ütles ta. “Erinevate “universumite”, fantaasiate segamine on palju huvitavam.”\nIndrek Hargla sõnul pole iga kirja pandud lugu veel kirjandus. Kirjanduse nime väärib see tekst, mis suudab inimest mõjutada, milles on mingi jõud ja köitvus.\n“Need omadused tulenevad aga lihtsusest ja selgusest, mitte hämarusest ja segadusest,” nentis ta.


Koertega Seotud Salapärase Ajuhaigusega Seotud Geneetiline Muutus - 2019 | Loomad\nKoertega Seotud Salapärase Ajuhaigusega Seotud Geneetiline Muutus\nAvaldatud: Loomad • Vaatamisi: 11918\nLooduslik ajuhaigus põhjustab kontrollimatut liikumist soome hagijas kutsikates. Õnneks on teadlased tuvastanud selle haiguse tekitanud geeni ja välja töötanud testi, mis võimaldab seda jälgida.\nSoome koerakutsikate alamhulk tuleb igal aastal maha panna, kuna neil on aeglustunud ajuhaigus, mis põhjustab kontrollimatut liikumist. Õnneks on teadlased tuvastanud selle haiguse tekitanud geeni ja välja töötanud testi, mis võimaldab seda jälgida.\nAjuhaigus, mida nimetatakse tserebellaarse ataksia korral, põhjustab ajuosa kaotust koera väikeaju, aju piirkonnas, mis vastutab keha liikumise kontrolli ja mõnede kognitiivsete funktsioonide eest. Kuna see aju regioon degenereneerub, toimub mööda kõndimise, kõne, nägemise ja tasakaalu liikumine. Kui koeral on geen, ilmnevad selle degeneratiivse haiguse sümptomid umbes 2-kuulise vanuseni. Puudub ravi, koerad peituvad kohe pärast seda.\n"Identifitseeritud ataksia geen on koertel tuvastatud esimene varajane alguses esinev degeneratiivne ajukelme ataksia geen," ütles Helsingi ülikooli uuringus õppija Hannes Lohi. "SEL1L geeni ei ole varem ühendatud ükskõik millisesse lihasesse kuuluva tserebelliaarse ataksiaga ja see kujutab endast uudset kandidaatgeeni inimese varases ataksias."\nAnalüüsides soomlaste hobuste genoome koos ja ilma tserebellaraalse ataksiaga, tegi teadlased SEL1L geenis mutatsiooni, mis tundus olevat põhjus. See haigus ei olnud eelnevalt seotud.\nMutatsioon muudab evolutsiooniliselt olulist geeni osa, mis tõenäoliselt häirib valgu normaalset funktsiooni; see valk toimib raku osana, mida nimetatakse endoplasmilise retikulumiks, rakkude struktuur, mis tagab, et proteiinid on mutatsioonivabad, õigesti pakendatud ja saadetud organismis õigesse kohta oma töö tegemiseks.\nKui see valk-pakendamise protsess ebaõnnestub, raku saab stressi välja ja lõpuks sureb. Uurijad suutsid seda stressi mõõta muteerunud geeniga hiirtel, kellel on ka see ajuhaigus. Nende ajurakud tunduvad olevat eriti tundlikud sellisele stressile ja on esimesed surevad, kuigi SEL1L geen on ekspresseeritud paljudes teistes kudedes.\nTeavet selle geeni mutatsiooni kohta tegid uurijad koostööd Soome DNA-põhise loomade diagnostika firma Genoscoperiga, et välja töötada geneetiline test, mis aitab elanikkonnast geeni välja juurida. Võimalik, et tõenäosus, et nende järglastel oleks haigus enne nende paarumist, oleks võimalik skriinida soomlaste hobuste sugurakkude paari.\nMutatsioon on retsessiivne, nii et koer peab haiguse tekitamiseks olema kaks mutatsiooni. Umbes 10 protsenti Soome hagijatest on selle mutatsiooni kandjad, mis tähendab, et neil on üks eksemplar geneetilistest mutatsioonidest.\nGeen võib samuti mängida rolli inimese degeneratiivsetel ajuhaigustel. Umbes 20 geeni on avastatud, mis põhjustavad inimestel erinevat tüüpi ataksiaid, kuid ükski ei selgitanud seda koerahaigust. Praegu uurivad uurijad inimese proove, et teha kindlaks, kas see SEL1L mutatsioon võib olla süüdi mis tahes inimese tserebellarite ataksias.\nUuring oli üksikasjalikult kättesaadav 14. juunil ajakirjas PLoS Genetics.\nPiltides: Kantavad Veetõkkepõhimõtted\nKentucky Derby Hobused Veel Habras, Kuid Mitte Kiiremini\nHarvaesinevad Elevandid Näivad Negatiivsete Sotsiaalsete Mõjude Eluiga\nAustraalia "Õudne Kaheksajalg" Leiab Soojust, Toitu, Õnne Tasmaanis\nTwilight Zone: Säravad-Tumeed Haid Vajavad Erilist Silmi Näha\nKuidas Tuuleturbiinid Tapavad Linnu?


Äripäeva eriprojektide toimetus • 13. juuli kell 6:16\n25. tegutsemisaastat tähistava Andeston OÜ põhitegevuseks on kõrgsurvelaminaadist (HPL) mööblidetailide ja mööbli valmistamine. „Valmistame kõrgsurvelaminaadist töötasapindasid, mööbliuksi, erinevaid mööblidetaile ning mööblit,“ sõnab ettevõtte juht Kristjan Kalle. Kaasaegne masinapark ja kogemustega töötajad võimaldavad pakkuda klientidele kvaliteetset ja paindlikku koostööd.\nFirma algusaastatel oli tegevussuund aga hoopis muu, kui starditi lastootavate naiste rõivaste importimisega. „Rõivad tulid Soomest ja sealsetelt hulgimüüjatelt. Hiljem asusime tootma väikeseid aiamaju, grille ning koerakuute, millega tegelesime 2005. aastani. 2003. aastast on Andestoni põhisuund kõrgsurvelaminaadist detailide tootmine,“ tutvustab Kalle tegemisi.\nMuutused on olnud loomulikud ja sujunud orgaaniliselt. Et suhtlus Soome-poolsete ettevõtetega oli juba tekkinud, oli ka mööbliärisse sukeldudes vajalike asjatundjate kontaktid olemas. Kalle jaoks ei olnud puiduvaldkonnas tegutsemine uus - tema vanavanaisa oli tisler, isa töötas pensionini Andestonis ning enne seda Standardis ja ka Kristjani enda esimene töökoht kooli kõrvalt oli Standard.\nKivi kivi haaval firmat ehitanud\nAndestonis töötab täna kümmekond inimest. Tiim pole suur, kuid need, kes seal on, on sinna ka jäänud. Kaadrivoolavus on praktiliselt olematu ning inimesed, kes firmas tegutsevad, on seal töötanud keskmiselt kümme aastat. „Märtsikuus kriisi ajal soovisime paar inimest juurde võtta ning see osutus keerulisemaks, kui arvata oskasime. Ühte meest jagus nädalaks, teine ei ilmunud isegi kokkulepitud ajaks kohale,“ räägib Kristjan Kalle ja sellest, kuidas Eestis selline arv töötuid on, ta seega aru ei saa. „Häid tegijaid tuleb tikutulega taga otsida,“ ütleb ta.\nKriisist kõneledes meenutab ettevõtte omanik eelmist suurt majanduskrahhi, milles tugevalt pihta saadi. See, milliseks kujuneb tänane olukord, selgub ilmselt alles sügis-talvel. „Eelmises kriisis tuli otsustada, kas koondan mõned inimesed ära või töötame graafikus kaks ja kaks nädalat ning alandame palkasid. Kõik mõistsid olukorda ning ükski ei lahkunud,“ räägib ta. Sel moel toimetati ligi pool aastat. Kui tellimusi hakkas juurde tulema, ei võetud kohe inimesi juurde, vaid koos tehti pikemaid tööpäev ning sedamoodi talitati pool aastat järjest. Just selline kokkuhoidmine ja toetamine aitas uuesti tõusta. „Meid on aidanud tavaline talupoja mõistus. Loodame, et selle kriisi tulemused saavad ka ületatud,“ sõnab Kalle.\nKristjan Kalle , Adeston OÜ juht\nSee, milliseks kujuneb tänane olukord, selgub ilmselt alles sügis-talvel.\nKindlasti peame tänama oma meeskonda kelleta Andeston ei oleks see mis ta on. Ületunde ei loetud ja tehti kõike hingega, nii tellimusi kui tootmishoone parendustöid.\nKvaliteetne laminaat Indiast\nAndestoni toodetest läheb ligikaudu 50% allhangetena Soome. Materjal, millest tellimusi tehakse, saabub aga Indiast. Sealt saabuva kvaliteediga on Kalle ääretult rahul ja pettuda pole tulnud ka tarneaegades.\nRõõmu võib tunda ka Andestonis asuva masinapargi üle. „95% masinatest ja seadmetest olen ostnud Soomest. Miks? Sest seal suhtutakse väikestesse ettevõtetesse eelarvamusteta. Eestis on väga häid seadmemüüjaid, kuid meil pole aastatega koostöö välja kujunenud. Samamoodi käib Andestoni seadmete hooldus läbi Soome,“ räägib juht.\nMasinapargis olevad seadmed on enamuses alla viie aasta vanad. Kõik vajalik erimööbli ja toorikute tootmiseks on olemas. „Meil on 4,5-teljeline CNC freesimismasin ehk seade, mis suudab ka ümmargusi asju teha. On täisautomaatne programmeeritav servapealistussüsteem, täisautomaatne lahtilõikuspink,“ tutvustab Kalle.\nAndestonil puuduvad märkimisväärseid kohustused finantsasutuste ees, mis annab omakorda suurema julguse homse päeva ees. Ettevõtte aastakäive jääb miljoni kanti, mis on ettevõtte omaniku Kristjan Kalle sõnul väikese ettevõtte jaoks täiesti piisav. „See võimaldab meil rahuliku südamega tööd teha ja laseb öösel magada,“ sõnab ta.\nKliendi rahuolu on kõrgeim kvaliteedimärk\nEelmisel suvel võttis Andestoniga ühendust klient, kes ettevõttest 2004. aastal oma korterisse köögimööbli tellis. Nüüd sai inimene valmis noobli eramu ning soovis, et uus mööbel tuleks just Andestonist. „Sisustasime terve maja,“ ütleb Kalle.\nEraklientidele toodetakse täna siiski suhteliselt harva. Rohkem ollakse ametis suurematele tootjatele tehtavate allhangetega, samuti valmistatakse laboratooriumeid ning valmis on saanud ka mitmed hambaravikabinetid.\nTutvu Andestoni toodete ja teenustega SIIN


AVAST! Antivirus Home ja Professional Edition » Arvutikaitse\nAVAST! Antivirus Home ja Professional Edition\n14. mai 2007 kirjutas Priit Aasmäe Vasta »\nAVAST! Antivirus on mitmekülgne pahavara- ja viirusetõrjuja, mis kätkeb endas ka suurepärast reaalajakaitset.\nLisaks tasulisele Professional Editionâ€™ile on saadaval kodukasutajatele mõeldud tasuta versioon AVAST! Home Edition, millel puuduvad vaid mõned üksikud mitte väga olulised funktsioonid (võrdlustabel). Avast Antivirus on saanud tunnustuse ICSA – juhtivate turvaspetsialistide- ja paljude programmi kasutajate, kaasaarvatud allakirjutanu poolt.\nMõlemaid versioone on võimalik 60 päeva tasuta katsetada, seejärel tuleb otsustada, kas osta täisprogramm või registreerida end kodukasutajaks. Registreerimisel nõutavaid andmeid ja e-maili aadressi ei kuritarvitata, saadetakse vaid kood, millega saab pikaks ajaks õigused programmi tasuta kasutada.\nEnne Avasti installeerimist peab kindlasti kõik teised arvutis olevad viirusetõrjed eemaldama, et vältida nende omavahelisi konflikte, arvuti kokkujooksmisi ja hangumisi. Kohe peale paigaldamist, mis reeglina möödub tõrgeteta, küsitakse luba viiruseotsinguks. Peale alglaadimist kontrollitakse kogu arvuti väga põhjalikult üle ning ükski tuntud kurivara ei jää avastamata. Antud toimingut nimetatakse Schedule Boot-Time Scan, mida hiljem saab programmist ka käsitsi käivitada (klikk sinsel a-ikoonil – Start Avast Antivirus – Menu).\nSeejärel soovitan märkida linnukesega Advanced options ja valida Ask for action. See lubab hiljem kontrollimise käigus valida käigus välistamistoimingu Ignore infected file, et automaatselt ei hävitataks faili, millega kaasneb pahavaraline komponent, ent mida peate siiski kasulikuks.\nVastavalt vajadusele tuleb Boot-Time skanneeringul vajutada näidatud numbrile, näiteks faili kustutamise korral (Delete infected file) peab vajutama nr.1, Move infected file puhul nr. 2 jne.\nKui esmane viiruseotsing on teostatud, võib muuta programmi omale meelepärasemaks. Lisaks CD/DVD mängijat meenutavale kujundusele saab valida ka lihtsama kasutajaliidese:\nVõib ka Avast kodulehelt tõmmata omale meeldivam kest:\nFunktsioonid ja tõrje\nSätete alt saab:\nvalida, kas programmi avamisel eelnevalt kontrollitakse ka mälu ja startivaid faile ning väljalogimisel flopi- ja CD/DVD kettaid;\nmäärata tegumiribal ikooni näitamine, selle animeerimine ja läbipaistvusefekti kasutamine;\nvalida keelt (eesti keel pole seni veel toetatud) või heliefekte (näiteks programmi värskendamisel uute andmebaasidega teatatakse sellest meeldiva mehise häälega ning arusaadavate sõnadega);\nlubada logimine ja valida, mida sinna salvestada (hoiatusi, programmi vigasid, leitud pahavara jne.);\nvälistada faile, mida skänneerimisel ei kontrollitaks (Exclusions);\nvalida, kas andmebaasidega värskendamised toimuksid automaatselt või manuaalselt;\nlubada programm käivituma alles peale teiste süsteemiteenuste avanemist jne.\nKui teete tegumireal kella juures Avasti sinisel ikoonil hiirekliki, avaneb põhjalikum kasutajaliides, mille abil saab palju täpsemalt ja vastavalt oma eelistustele programmi konfigureerida:\nmäärata reaalajakaitse läbi vestlus- ja P2P programmide tulevatele viirustele ja ohtlikematele nuhkvaradele. Kaitsta saab kõiki tuntumaid programme nagu MSN, Skype, Trillian, mIRC, Kazaa, Limewire, eMule, Shareaza, BitTorrent jpt.;\nkontrollida sissetulevaid ja väljaminevaid maile;\nmäärata reaalajakaitse turvaastme – normaalne, kõrge, kasutaja valikupõhine, või siis loobuda kaitsest üldse (terminate) või mõneks ajaks (pause);\nblokeerida pahatahtlikud internetilehed ja scriptid; lasta kontrollida kõiki või ainult teatud tüüpi faile, MS-DOS põhiseid programme jne.\n* Tehes mistahes failil või kaustal paremkliki, saab lasta selle ka koheselt viiruste suhtes üle kontrollida.\n* Pahavara otsitakse ka arhiivifailide (.zip, .rar jne) seast ning kasutatakse heuristilist otsimismeetodit (tuvastatakse viirustele sarnanevaid komponente ja analüüsitakse antud leiu ohtlikkust).\n* Programmiga on kaasas spetsiaalne ekraanisäästja (screensaver), mis rakendab automaatselt kogu arvuti viirustkontrolli siis, kui arvutit ei kasutata.\n* Saab valida kiire (Quick), tavapärase (Standard) ja põhjaliku (Thorough) skaneerimismeetodi vahel, samuti saab valida täielikuks kontrolliks kõik kettad või valikuliselt üksikud failid- ja kaustad.\n* Avast! Virus Recovery Database (VRDB) Generator aitab viiruste poolt kahjustatud või töövõimetuks muudetud faile kergesti taastada endisesse seisu.\n* Määrata saab programmi uuendamise ja pahavara-andmebaaside automaatse värskendamise (Update) sagedust.\nViiruse avastamisest antakse märku kahel moel – kõigepealt kuvatakse tegumiribale sini-kollane hoiatus, seejärel avaneb hüpikaken, millest saab valida edasise tegutsemisviisi: kas nakatunud fail ümber nimetada, parandada, kustutada, jätta karantiini (Move to chest) või jätta puutumata (No action). Juhul, kui programm ei suuda kurivara tavaviisil hävitada, hoiab ta teda seni tegutsemisvõimetuna, kuni tehakse arvuti alglaadimine.\nAvast!â€™i juures meeldib mulle, et programm kasutab võrreldes teiste tõrjujatega palju vähem süsteemiressursse, surfamine ja töö arvutiga on sujuv ning kiire. Viiruseotsing ei toimu ainult tavapärasel viisil järk-järgult faile läbi lapates, vaid esmajärjekorras kontrollitakse üle hetkel aktiivseim tegevus. See tagab, et kurivara blokeeritakse enne, kui see jõuab arvuti nakatada.\nProgrammi ei saa pidada mänguasjaks, ehkki mitmed eriefektid ja paljud värvikirevad skinnid võivad seda eeldada – vastupidi, teda peetakse analoogsest tasuta viirusetõrjest AVG-st tunduvalt paremaks ja võimekamaks, ent kuna AVG Antivirus Free on tuntum ja seega ka enim tõmmatud, siis on Avast jäänud oma kolleegi varju.\nvajalik internet Explorer 4 või uuem.\nEelmine sissekanne: 9. maid tähistati küberrünnakuga\nJärgmine sissekanne: Vaenulik arvutifauna ja kuidas end selle eest kaitsta\n14. mai 2007, 13:10\nMulle meeldib ka võimalus keelata teatud veebilehtede külastamist.\n14. mai 2007, 14:27\nHea viirusetõrje see Avast!\nKiire ja teeb oma tööd hästi.Soovitan seda, mitte AVG-d.\nKuidas see veebilehtede külastamise keelamine käib?\n27. september 2007, 14:35\nKas avastit saab koos teiste viirusetõrjetega ka kasutada? Nt BitDefenderiga?\nto mardikas ütleb:\n14. november 2007, 8:48\nTungival soovitusel ära lae kunagi rohkem kui ühte antiviirust oma arvutisse. Vastasel juhul lähevad nad halvima tsenaarjumi kohaselt konflikti ja kogu töö arvutiga seisab(arvuti külmub ca 2 min jooksul peale sisselogimist)\n3. august 2008, 20:04\nSee paistab üpris huvitav prog . .. mul endal f-secure see on ka üpris hea – – – koduleht on http://www.f-secure.com sealt saate lähemalt uurida. … koodi saamine oleks sellele lihtne . . .\nMul on paar küsimust: Kas arvutis tohib olla mitu viirustõrjet ? ja Kas nad üksteist blokeerima ei hakka – – Näiteks f-secure hakkab plokkima avastit –\n4. august 2008, 11:18\nEga erinevad viirustõrjed üksteist ei salli küll.\nPidevalt tasub käimas hoida vaid üht tõrjujat, mida usaldad ja mille toimimine endale meeldib. Konkureeriva skänneri käimatõmbamine võib olla aga hea mõte alles siis, kui arvuti käitub veidralt, kuid olemasolev viirustõrje väidab, et kõik on kõige paremas korras.\n17. august 2009, 20:47\nMul oleks üks küsimus, et kas Resident Protection võib olla “High” peal ja kas see tagab parema kaitsmise, kui “Medium”?Ja kust ma saan valida, selle, et ta kaitseb ka MSN-ist tulevaid asju?\n18. august 2009, 9:04\nKõrgemal tasemel kaitse (High) tagab alati parema kaitsmise. Ent kuna reaalajakaitsel kasutatakse ka heuristilist meetodit pahavaraliste koodijuppide leidmiseks, siis võib see lihtsalt kasutajat veidi rohkem hoiatusakendega häirima hakata.\nMSN-i kaudu tiritavaid faile kontrollib Avast automaatselt, ent soovi korral võib viirusetõrje skänneri ka MSN-i ühildada.\nAva Windows Live Messenger, vali Tööriistad ja Suvandid. Avanenud aknas leia Failiedastus ja tee linnuke kastikesse Kasuta failide viirusekontrolliks. Seejärel vajuta lingile Sirvi ja failiredeli abil otsi üles, kus asuvad viirusetõrje failid (Local Disk C – Program Files – Alwil Software – Avast4. Avanenud failide seast vali ashQuick.exe ja vajuta Open. MSN-is jääb nüüd veel vajutada Rakenda ja OK.\nMainimata on jäänud, et see viirusetõrje pidev “high” peal hoidmine nõuab ka arvutilt väga head jõudlust. Põhimõtteliselt tekib siin vastuolu: kas rohkem turvalisust või rohkem tööd.\n24. september 2009, 8:34\ninstallisin ka avasti. nüüd aga ei lase ühte klahvi vajutada kiirelt 2 x järjest. peab veidi ootama.\nkas seda ei saa kuidagi korrigeerida ?\n20. november 2009, 1:12\nTere, tõmbasin äsja avast home endale. Installisin peale ja leidis paar viirust , mis ma peaks tegema , kas delete või move to chest , kumb oleks parem vms ?\nVastust ootaks emailile : crazypoiss@hot.ee 😉\nJään ootama , Rode 🙂\n24. november 2009, 16:57\nKüsiksin siis veelkord selle kohta abi .\nAvast leidis trooja WINDOWS kaustast . Kui tahan selle move to chest, delete või rename panna , siis ta ei tee muud , kui loobib seda tabelit uuesti ja uuesti ette :S . Ei jäänud muud üle , kui avast maha lasta sest arvuti läks lolliks :O , kui keegi oskab aidata , siis lisage msni Rodemsn@windowslive.com või kiri postkasti crazypoiss@hot.ee 🙂\n24. november 2009, 18:36\nRode – tõenäoliselt pole keegi vastanud varem sellepärast, et keegi ei saa aru, et mis nimelt Avast leidis, nimetusi pole märgitud. Kui ise väidad, et need on kindlalt viirused, siis kindlalt ka kustuta – Delete ja seejärel mine taaskäivitusele.\nAkent viskab Avast üha uuesti ja uuesti sellepärast lahti, et tavameetodil ilma restardile minemata ei saa ta leitud viiruseid kustutada.\nVõid ka avada programmi, valida Menu – Schedule Boot-Time Scan… – märgi punktikesega Scan all local disks ja vali Shedule (artiklis on ka piltidel see näidatud). Arvuti läheb restardile ja skänneerib arvutit enne Windows üleslaadimist – see meetod on Avasti üks olulisemaid trumpe. Kui nüüd viirus leitakse, siis kustutamisel (Delete infected file) peab vajutama klaviatuuril nr.1 (jälgi juhiseid ekraanil).\nSamahästi võid ka varem programmist Schedule Boot-Time Scan sätetest Advanced Options realt valida kohe Delete infected file (samuti pildil näidatud), sel juhul kustutab programm automaatselt ja kohe kõik leitud pahalased ilma et peaksid ise numbreid valima.\n29. oktoober 2010, 20:03\nTere, installisin ka endale avast!’i, aga kui proovisin käivitada viskas ette sellise kirja ” This application has failed to start beacause the application configuration is incorrect. Reinstalling the application may fix the problem.” Tegin kõik otsast peale, aga ikka oli sama jama. Kuidas ma saaksin seda lahendada?\n30. oktoober 2010, 16:46\naaga minul on kõik fake vara masinas ja kenasti krääkitud ja jääkitud ning kenasti kast jookseb..täpselt mõtle enne kui porri browsima hakkad või tormad klikkama vinklile mis väriseb ja kuulutab et oled järjekordne creen card-i omanik !\nEelmine sissekanne 9. maid tähistati küberrünnakuga\nJärgmine sissekanne Vaenulik arvutifauna ja kuidas end selle eest kaitsta


Swedbank vähendab võlakoormat - Äripäev\nSwedbank vähendab võlakoormat\n17. september 2009, 15:38\nBaltimaade suurim laenuandja Swedbank\nteatas, et plaanib oma kapitalibaasi parandada kolme miljardi Rootsi krooni\nväärtuses allutatud võlgade tagasi ostmisega.\n"Turgudel on olnud mõningaid kahtlusi, mida me oma allutatud võlakohustustega teeme," rääkis Swedbanki esindaja Thomas Backteman Bloombergi vahendusel. "Me tahame selle selgeks teha," lisas ta.\nSwedbank teatas ka, et ettevõttel ei ole plaanis uusi allutatud võlakirju välja lasta, samas on Swedbank saanud investoritelt pakkumisi seniste allutatud võlgade tagasi ostmiseks. Allutatud võlakirjade omanikel on ettevõtte pankrotti minemise korral õigus oma raha tagasi saada pärast tavaliste võlakirjade omanikke (kui siis midagi veel järel on), aga enne aktsionäre.\nAlles 17. augustil teatas Swedbank, et plaanib reservide parandamiseks ja Rootsi riigile võla tagasi maksmiseks emiteerida uusi aktsiaid.\n"See on osa kapitalibaasi kvaliteedi parandamise protsessist," kommenteeris Oehman Equities'i analüütik Francis Dallaire. "See on selle protsessi teine samm. Esimene samm oli omakapitali suurendamine," märkis Dallaire\nSwedbanki aktsia on täna Stockholmis kerkinud 0,7% ehk 69, 75 Rootsi kroonile.


Niisuguste sõidukite hulka kuulub päris kindlasti äsja Eestisse jõudnud Jaguar F-Pace SVR, mille 550 hj võimaldavad nautida moodsa insenerikunsti vilju, ilma et auto kasutaja selle eest pikkade laadimispeatustega karistatud saaks. See kiirusele panustav bensiinipõletaja võib olla üks viimastest omasuguste hulgas.\nVõib juhtuda, et uus F-Pace SVR võib jääda üheks viimaseks omasuguste hulgas, mis on varustatud nii võimsa sisepõlemismootoriga. Uudise peategelase ekstsentrilisele iseloomule viitab mudelinimele lisatud lühend SVR – Special Vehicle Racing – mis sedastab, et tegu on autotootja eriosakonna SVO (Special Vehicle Operations) loominguga, mis on pühendunud ennekõike kiirusele ja sellega seonduvale. Warwicki lähikonnas asuvast arenduskeskusest pärinevad kõik musklis Jaguarid.\nKiireima F-Pace mootoriruumist leiate eest viieliitrise töömahuga V8, mis arendab mehaanilise kompressori toel maksimaalselt 550 hj ja 700 Nm. Võimsusevoog juhatatakse ratasteni kaheksakäigulise automaatkäigukasti vahendusel ja tegu on nelikveolise autoga. Pöörase jõutulva teele kandmises võetakse appi ka elektroonilised abimehed ja ideaalis saavutab F-Pace SVR kiiruse 100 km/h napi nelja sekundiga!\nAuto tippkiiruseks lubatakse 286 km/h ja lähtuvalt selle sportlikust iseloomust eelistatakse telgede vahelises momendijaotuses sõiduki tagarattaid, mida saab vajadusel välkkiirelt muuta, suunates enam veojõudu neile nurkadele, kus on parem pidamine või mida vajatakse valitud sõidujoone säilitamiseks. Visuaalselt on kiireima F-Pace eritunnuseks agressiivsem esiosa kujundus ja õhutusavadega mootorikate.\nEhkki Jaguari suurim linnamaastur on koosteliinidel juba 2016. aastast, läbis see käesolevaks mudeliaastaks mahuka uuenduskuuri, mis tähendab omakorda, et asja Eestis maabunud F-Pace SVR on varustatud moodsaima tehnoloogiaga. Sõiduk on koostatud uue EVA-2 nimelise elektroonikaplatvormi najal, mis jätab võimaluse ka tarkvara hilisemateks uuendusteks.\nAuto Pivi Pro nimelisel teabe- ja meelelahutussüsteemil on eraldi toiteplokk, mille olemasolu võimaldab infolustisüsteemil alustada kasutajaga suhtlust kohe, kui viimane autosse siseneb. Lõviosa suhtlusest käib 11,4-tollise diagonaaliga ekraani vahendusel, mis pakub kõrgteravat pilti ja on integreeritud armatuurlaua keskkonsoolis asuvasse magneesiumsulamist korpusesse.\nPildi moonutuste vältimiseks on tegu kergelt kumera HD-ekraaniga ja SVR-mudelite korral on sõidukiga vaikimisi kaasas ühenduvus nii Apple CarPlay kui ka Android Autoga. Bluetoothi vahendusel saab igal ajahetkel ühendada sõidukiga korraga kaks telefoni ja parima levi ning ühenduvuse ees kannab hoolt väline antenn.\nViimase olemasolu tähendab omakorda, et kasutajaliides on alalises ühenduses Jaguari pilveteenustega, mis tähendab, et kõik tarkvarauuendused viiakse läbi kiiresti ja juhtmevabalt. Auto operatsioonisüsteem Pivi Pro kasutab kõigi teenuste tagamiseks kahte SIM-kaarti ja LTE modemit, mis võimaldab pakkuda samaaegselt suure andmemahuga teenuseid.\nIsikupärase interjööri koostamiseks on palju võimalusi, sest kasvõi istmete puhul on valida, kas eelistate klassikalist nahkpolstrit või sportlikku/nooruslikumat lähenemist, mille korral viitavad sõiduki ebaharilikule rammule nii perforeeritud kui ka erimudeli logoga varustatud pinnad. Erinevate värvide, materjalide ning ehisdetailide hulk peaks olema piisav, et koostada meelepärane ja originaalne pakett.\nÕdusa atmosfääri loomisel minnakse koguni nii kaugele, et auto sõitjate ruumi jõudev õhk on ioniseeritud, et eemaldada sellest allergeenid ja ebameeldivad lõhnad. Sõiduki ventilatsioonisüsteem eemaldab autosse jõudvast õhust ka tolmu ja peenosakesed ning lisaks on F-Pace SVR varustatud helisummutussüsteemiga, mis vaigistab autosse jõudvat müra sellele vastanduvate, ent auto kasutaja jaoks kuuldamatute helidega.\nErimudeli Jaguar F-Pace SVR alghinnaks on Eestis 103 850 eurot.\nBensiinimootorJaguarJaguar F-Pace SVRlinnamaastur


Kvaliteetsed restoranisildid – kiire tarne - Siltmax\nLooge restoranisilt enda teksti ja kujundusega või valige meie valmisolevate näidete hulgast.\nPopulaarsete restoranisildid näited\n€42.29 k.a KM\nGraveeritud Nimesildid, Ovaal Hõbedane\nPuitsildid, Ovaal Tamm Puit. Kinnitusmeetod: Teip\n180 x 180 mm, Puit\n€41.69 k.a KM\nGraveeritud Plastiksildid, ümarad Nurgad Punane. Kinnitusmeetod: Teip\n€33.29 k.a KM\nGraveeritud Plastiksildid, Ruut Valge. Kinnitusmeetod: Lauaalus\n€31.49 k.a KM\nTeave restoranisildid kohta\nEsimene silt, mida restoranikülastajad näevad, on fassaadisilt restorani nimega. See on harilikult restorani suurim silt – kuid mitte ainus. Külastajaid võtab vastu juba uksel olev silt lahtiolekuaegade ja sageli ka menüüga. Restorani sees on tavaliselt silt tualetiuksel ja personal kannab sageli nimesilte.\nMilliseid restoranisilte teie restoran vajab? Kõik restoranid vajavad silte, mis teavitavad, reklaamivad või näitavad teed. Siltomaadis saate luua oma restorani keskkonna jaoks kohandatud silte.\nRestoranisildid – mõned näited\nSilt restorani lahtiolekuaegadega on praktiliselt kohustuslik. Ja ärge unustage ka silti „AVATUD“, mis on oluline siis, kui restorani lahtiolekuajad on pisut ebatavalised.\nPersonali nimesildid on levinud pigem suuremates restoranides, kuid neid võib kasutada ka pitsarestoranides või restoranides, kus on vähem töötajaid. Nimesilt on personaalsem viis inimesi tervitada ja annab külastajale ka teada, kellega ta räägib.\nSuur ja selge menüüsilt on üks levinumaid restoranisilte. Menüüsildid on kasulikud nii restoranis sees kui ka õues, et möödujad näeksid, mida seal pakutakse.\nMõnikord piisab väikesest uksesildist, mis näitab tualeti asukohta. Suuremates restoranides võib vaja olla silte, mis näitavad, kus suunas see asub.\nRestoranides suitsetamine on nüüdseks juba palju aastaid keelatud ja enamik inimesi seda ka aktsepteerib. Siiski võib vajalik olla seda rõhutada suitsetamiskeelu sildi abil restorani sees või välisel istumisalal.


GRAND THEFT AUTO 5 TÕELISED AUTOD - AUTO TEHNIKA\nFotograafia Ja Video Jäädvustamine\nRBC Heritage 2021 otseülekanne: kuidas vaadata PGA golfi võrgus kõikjal\nKuidas Attack on Titan 4. hooaega veebis vaadata: voogesitage iga uut osa kõikjalt\nParimad algajatele mõeldud DSLR-kaamerad 2021: parimad algtaseme valikud uutele fotograafidele\nGrand Theft Auto 5 tõelised autod\n(Pildi krediit: Rockstar)\nmis on järgmine sims 4 laiendus\n(Pildi krediit: Audi)\nÜks levinumaid sportautosid Los Santoses on Obey 9F, mis kupee ja kabriolettide kujul sarnaneb uskumatult Audi R8-ga.\nMängu hinnaks on 120 000 dollarit, keskmise mootoriga kaheistmeline auto jagab R8 silmapaistvaid külgmisi tuulutusavasid ja interjööri detaile, samas kui logo koosneb neljast kattuvast ringist, nagu Audilgi.\nPeamised erinevused on ümmargused tagatuled, mis näevad välja rohkem nagu Ferrarid, ja rattad, mis jagavad rohkem Ferrari 458 kui R8.\n2. Dewbauchee Rapid GT / Aston Martin Vantage\n(Pildi krediit: Aston Martin)\nDewbauchee on GTA vastus Aston Martinile, mis sisaldab erinevaid sõidukeid, mis näevad välja sarnased Briti sportautode tootja omadega. Rapid GT on GTAs üks pikema kasutuseaga ja üks levinumaid, selle disain on näiliselt laenatud Aston Martin Vantage’ilt.\nKupee ja kabriolettina saadaval olev Rapid GT hind on alates 132 000 dollarist ning sellel on esituled, mis näivad olevat pärit Porsche Carrera GT-lt, ja kahekihilised väljalaskeotsad, mida jagab Ferrari California.\n3. Ubermacht Sentinel / BMW 3-seeria\n(Pildi krediit: BMW)\nUbermacht on GTA-s asuv Saksa autofirma, mis võtab osa oma stiilinäpunäidetest BMW-lt. Üks levinumaid Ubermachte on Sentinel, millel on enam kui mööduv sarnasus BMW 3-seeriaga.\nSarnaselt 3-seeriaga on Sentinelil mitu varianti, sealhulgas kaks põlvkonda kupee ja kabriolettversioonidega. Sentinel, mille hind on alates 28 000 dollarist, on aastate jooksul olnud paljudes GTA mängudes.\n4. Infernus Classic / Lamborghini Diablo\n(Pildi krediit: Lamborghini)\nInfernus Classic on nagu kõigi üheksakümnendate superautode hittide kogumik. Kõige silmapaistvam on Lamborghini Diablo üldilme koos järsu kaldega tuuleklaasi, käärukse, hüpikaknatega esitulede ja „piprakannu” ratastega.\nAutol on ka esivõre Ferrari Testarossaga ja selle ümmargused tuled on nagu Ferrari F50 omad.\nSarnaselt päris asjale pole see kaheistmeline odav, GTA hind on 915 000 dollarit.\n5. Lampadati Tigon / De Tomaso P72\n(Pildi krediit: De Tomaso)\nLampadati on itaalia keelest lahti tõlgitud 'päikeselambiga päevitatud', väljamõeldud Itaalia spordi- ja superautode tootja GTA 5-st.\nEttevõtte lipulaevaks on Tigon, klassikaliselt inspireeritud kaheistmeline superauto, mille kere ja märkimisväärne 2 310 000 dollari hind.\nSellel autol on sarnasus De Tomaso P72-ga, mis ilmus 2019. aastal seitsmekümnendate superautode tootja De Tomaso taaskäivitamise käigus.\nTagaosas on mõned Lancia Stratose elemendid, samas kui kõrgelt kaunistatud mootor ilmneb tohutu klapikatte tõstmisega. Üsna kirjeldamatusse interjööri pääseb ligi dramaatiliste kajakatiibuste kaudu, nagu Aston Martin Valkyrie omad.\n6. Dewbauchee JB 700 / Aston Martin DB5\nEi mingit auhinda selle eest, et arvata, milline Briti spioon peaks JB 700-ga juhtima. Välimuselt väga Aston Martin DB5 moodi auto on varustatud isegi kahe kuulipilduja, sissetõmmatava kuulikindla kilbi ja loomulikult väljaviskeistmega.\nKahjuks eemaldatakse relvad ja muud vidinad väljaspool paari mängusisest missiooni.\nKuigi valdavalt briti päritolu, on 475 000-dollarise JB 700 stiil laenatud ka kuuekümnendate Itaaliast oma kaetud esitulede ja poritiibade võredega.\nInterjöör on täpselt selline, nagu võiks oodata, samas kui auto V12 mootoril on kaks korda rohkem silindreid kui Aston DB5-l.\n7. Grotti Carbonize / Ferrari F12\n(Pildi krediit: Ferrari)\nGrotti Carbonizzare disainiga toimub üsna palju. Mõne nurga alt näeme Ferrari F12, kuid mõne nurga alt näeb see välja palju nagu Aston Martin V12 Zagato, eriti selle nurga all.\nSeal on ka vihjeid Ferrari Californiale ja meie arvates on seal ka natuke Alfa Romeo 8C. Vahepeal on esituled puhas Lamborghini Gallardo.\nKaheistmeline suurejooneline kabriolett Carbonizzare on mõistliku hinnaga 195 000 dollarit.\n8. Grotti Furia / Pininfarina Battista autod\n(Pildi krediit: Pininfarina Cars)\nTeile antaks andeks, kui võrdlete GTA Grotti kaubamärki Ferrariga, kuid Furia puhul arvame, et see näeb palju rohkem välja nagu Pininfarina Battista Battista. Kuid seal, kus tegelik hüperauto on elektriline, on Furia jõuallikaks GTA 5 V12 mootor.\nSelle sarnasus Battistaga on rabav, kuid 2 740 000 dollari suurusel superautol on ka Ferrari SF90 Stradale hübriidi ja F8 Tributo stiilinäide.\nSeal on ka natuke Lamborghinit ja tagumises hajutis natuke Aston Martinit. Avamisel ettepoole pöörlevad kahetahulised uksed on loomulikult Koenigseggi tunnuseks.\n9. Pfister Comet S2 / Porsche 911 (992)\n(Pildi krediit: Porsche)\nPfister on GTA automark, mida Porsche on suuresti mõjutanud, kuni märgini, millel on sarnane kilp.\nComet S2 näeb välja väga sarnane Porsche 911 uusimale 992. põlvkonnale, alates ikoonilistest ümmargustest esituledest kuni lihaseliste õlgade ja laia tagaosani, mis on varustatud ducktail-spoileri, madalate tulede ja neljarattalise väljalaskega.\nIsegi interjöör meenutab Porsche 911 oma viie sihverplaadiga näidikuplokiga. 1 878 000 dollari väärtuses Comet 2 on tunduvalt kallim kui 911.\n10. Coil Voltic / Tesla Roadster\n(Pildi krediit: Tesla)\nCoil on GTA jaoks sama, mis Tesla reaalses maailmas (nagu Tesla mähis, elektriseade, geddit?).\nVoltic on GTA vastus esimese põlvkonna Tesla Roadsterile aastast 2008, mis ise põhines Lotus Elise S2-l.\n150 000-dollarine Voltic kannab palju inspiratsiooni Lotuselt kuni ratasteni välja, samas kui elektriline jõuülekanne, heliriba, kiirendus ja Coil-märk on Teslaga väga sarnased. GTA sisaldab ka oma tõlgendust Tesla Model S-st, mida nimetatakse Raideniks.\nei saa Windows 10 kopeerida ja kleepida\nNoogutuseks Elon Muski SpaceX-ile pakub GTA ka Rocket Volticut, raketi jõul töötavat autot, mis näeb samuti välja nagu 2008. aasta Tesla Roadster.\n11. Coil Raiden / Tesla Model S\n(Pildi krediit: Rockstar/ArmenianReporter)\nCoil Raideni madalates esituledes on veidi Fordi, kuid pole kahtlust, et ülejäänud auto on väga suur kummardus Tesla Model S-ile.\nNii nagu enamikul Model S versioonidel, on ka Raidenil nelikvedu, mida pakub kahe mootoriga jõuülekanne.\nTagatuled meenutavad meile Aston Martinit ja esivõres on tunda Jaguari hõngu, sisemuses on aga suur keskne puuteekraan nagu Teslal.\nKummalisel kombel on rooli taga käiguvahetuse labad – veider, arvestades, et elektriautodel kipub olema vaid üks käik.\n12. Coil Cyclone / Rimac Concept One\nkuidas muuta imovie pisipilti\n(Pildi krediit: Rimac)\nCoil ei paku ainult autosid, mis näevad välja nagu Teslas. Cyclone on elektriline hüperauto, mis meenutab Rimac Concept One’i, kaheksakordset Horvaatia EV-d, mille hiljuti asendas Rimac Nevera.\nTeie seas olevad eriti nohikud on võib-olla märganud siin ilmastiku seost, kus GTA Concept One sai nimeks Cyclone ja Rimaci uus auto sai nime äkilise suvetormi järgi nimega Nevera.\nTagasi Cyclone'i juurde ja jõudlus täielikult häälestatuna tähendab 0–60 miili tunnis vähem kui kahe sekundi pikkust kiirust, mis teeb sellest ühe GTA kiireima auto. Auto hind on 1 890 000 dollarit.\n13. Pfister Neon / Porsche Taycan\nVeel üks elektriauto, kuid seekord Porsche sarnaselt Pfisterilt. See on Neon, kuid märkate, et see näeb välja nagu Taycan oma elegantse neljaukselise kere ja tagatuledega, mis on eksimatult Porsche omad.\nRattad näevad isegi välja nagu sobiksid ka Saksa margile, kuigi sisemus ei sarnane Taycanile ega ka mingile Porschele.\nGTA ei lasku elektriliste jõuülekannete osas palju detailidesse, kuid me teame, et Neonil on kaks nelikveomootorit, nagu enamikul Taycani versioonidel, ja see kiirgab tüüpilist EV heliriba.\nAuto hind on tunduvalt kõrgem kui Taycanil, 1 500 000 dollarit.\nPorsche Taycan 4S ülevaade: kui teie taskud on sügavad, on see suurepärane EV\n14. Progen GP1 / McLaren F1\n(Pildi krediit: McLaren)\nProgen GP1 esituledest ja ninast kuni katusele paigaldatud õhuvõtuava, laiade õlgade ja tömbi tagaosani jagab paljuski oma disaini üheksakümnendate keskpaiga McLaren F1 superautoga.\nGP1-l puudub F1 keskne sõiduasend ja kolmeistmeline paigutus, kuid sellel on väga sarnane armatuurlaud ja näidikuplokk.\nMootoriruum on samuti väga sarnane F1-ga, sisaldades mootorit, mis näeb välja täpselt nagu selle auto BMW 6,1-liitrine V12.\nVertikaalselt hingedega uksed avanevad samuti nagu F1-l, kuid neil on horisontaalsed triibud, mis eristavad seda McLarenist.\n15. Truffade Nero / Bugatti Chiron\n(Pildi krediit: Bugatti)\nGTA üks parimaid hüperautosid on Truffade Nero, mis on selgelt inspireeritud Bugatti Chironist.\nDisainiga pole siin palju muud tegemist, peale esitulede, mis on Bugatti omadest pisut madalamad, ja topelt kõrgele paigaldatud väljalasketorude, mis meenutavad Ford GT omasid.\nIsegi sellised detailid nagu Chironi paljastatud W16 mootor jäävad alles, koos interjööriga ja Truffade'i märgiga, mis pole Bugatti omast kaugel.\n16. Pegassi Zentorno / Lamborghini Sesto element\nÜllatavalt tagasihoidliku hinnaga 725 000 dollarit jagab Pegassi Zentorno suure osa oma disainist üliharuldase Lamborghini Sesto Elementoga, mida aastatel 2010–2012 toodeti vaid 20 tükki.\nVarjamatult Lamborghini, Zentorno laenab detaile ka Itaalia superautode tootjalt Veneno, Huracani ja Aventador.\nVäljanägemist viimistlevad palju süsinikkiust detaile, samamoodi dramaatiline interjöör ja agressiivne tagumine hajuti mõlemal pool tohutut keskväljalasketoru.\nNii nagu päris, istub V10 mootor salongi taga ja saadab jõu kõigile neljale rattale.\nMercedese EQS: kõik, mida pead teadma super-premium EV kohta\nVaata rohkem autotehnika uudiseid\nSäilitamine Sülearvutid Arvutamine Kodukino Heli Suured Seadmed Fotograafia Ja Video Jäädvustamine Kaasaskantav Meedia Pilveteenused Telefon Ja Side Lairibaühendus\nParimad Bluetoothi kõlarid 2021: parimad kaasaskantavad kõlarid iga eelarvega\nNetgear esitleb CES 2021 raames oma esimest Wifi 6E ruuterit Nighthawk RAXE500\nGmail vs Exchange: milline on teie ettevõtte jaoks parim meiliteenuse pakkuja?\nUus Facebook Messengeri rakendus Windows 11 jaoks on kiirem ja ilusam kui kunagi varem\nNaconi Revolution X Pro kontroller on varustatud eliitfunktsioonidega konkurentsivõimelise hinnaga\nGoogle Play pood saab veebis ümberkujunduse, kuid kas seda on vaja?\nKuidas vaadata Troonide mängu 8. hooaega kõikjalt\nMicrosoft Edge muudab peagi PDF-failide redigeerimise palju lihtsamaks\nHawkeye 2. episoodi kokkuvõte: MCU kohtub John Hughesiga\nParimad lastelauad 2021: ideaalsed tööruumid kodus õppimiseks\nValve paljastab Steam Decki kohta rohkem mahlaseid detaile\nAÜE parimad traadita ruuterid 2017. aastal\nMa ei saa endale lubada head sülearvutit, kuid kui konsoolil on The Sims 4, saan lõpuks maja osta\nYouTube oli maas, sest 2020. aasta on seitsme nädala pärast läbi – see on nüüd tagasi\nkuidas vaadata daytona 500 ilma kaablita\nxbox one'i komplekt koos lisakontrolleriga\nviirusetõrje ja Interneti-turvalisuse erinevus\ngrand theft auto 5 täiskasvanute modifikatsioonid\nDisney filmid amazon prime'is tasuta\non Adobe Acrobat Reader dc turvaline


Kolmapäev, 07 August 2019 14:42\nKui klassikaliselt on olnud nutiseadmete põhivärvideks valge või must, siis iga järgneva uudistootega laieneb ka toodete värvivalik, et tarbijatel oleks võimalik eristuda ning väljendada seeläbi oma isikupära ja eelistusi. Värvipsühholoogia ja tootearendus on käinud alati käsikäes – seega mida ütleb telefoni kui igapäevase elustiilitoote värvus selle omaniku kohta?\nNutitelefonide puhul on lisaks puhastele toonidele kasutajatel võimalik eelistada ka värviüleminekuga toone, mille puhul on värvide külluslik mitmekesisus avardanud oluliselt disainerite võimalusi ja aitab ka sinise- lembelistel tarbijatel end julgemalt väljendada. Näiteks Huawei P20 seeria „Videviku“ (Twilight) ultravioletne toon pärines põhjamaisest taevast ja virmalistest, olles esimene sellise värvitooniga telefon tehnoloogiamaailmas. Selle värvitooni eelistajaid iseloomustab imelisus, müstika ning julgus eristuda.\nLisaks klassikalisele punasele, teeb hetkel ilma ka oranž toon, mis on moemaailmas olnud kahtlemata viimase kahe aasta superstaar. Värv annab tunnistust kandja enesekindlusest, optimismist ja entusiasmist. Just seetõttu otsustas ka Huawei kui tootearenduse turuliider uue P30 Pro telefoni välja arendades oranži värvitooni kasuks, soovides saavutada selle abil võimsaimat efekti. Värvitoon „Amber Sunrise” ehk „Hõõguv koit” näitab elujõulist ja julget ellusuhtumist ning võimaldab kasutajatel heas mõttes maitsekalt silma paista.\nVärvispektris punase ja kollase vahel paiknev oranž on oma olemuselt kõige soojem. Oranži värvitooni iseloomustab helgus, erksus, ilu ja särtsakus. Lisaks võib oranž ergutada inimese lõhnataju, kuna meenutab oranžide lillede aroomi. Oranžid toonid võivad anda edasi ka delikaatse ja pehme ilu väärtusi – oranž toon on tugev ja samas elegantne, intensiivne ja siiski värske.\nAntropoloog eestlaste peolauast: hakkavad kaduma kausikesed kümnete marineeritud toodetega\nDaisy Kudre sõitis MK-sarjas välja karjääri paremuselt teise tulemuse


Internetiäri reeglid paika - Äripäev\nInternetiäri reeglid paika\n23. oktoober 2008, 00:00\nMeglena Kuneva 23. oktoober 2008, 00:00\nEt panna alus uuele kogu Euroopat hõlmavale elektroonilisele jaeturule, on Euroopa Komisjon teinud ettepaneku võtta vastu õigusakt, mis ühtlustaks põhilised tarbijaõigused kogu ELi ulatuses.\nEttepaneku tulemusena saab tarbija sooritada oste internetist sama julgelt kui poest, seda nii kodumaiselt kui ka mõne muu liikmesriigi ettevõtjalt.\nInternet muudab majanduskeskkonda ja suurendab inimeste võimalusi. ELis teeb interneti kaudu sisseoste 150 miljonit inimest. 60 protsenti ELi kodanikest võrdleb interneti teel hindu ja tarnijaid.\nInternet annab ka juurdepääsu järelturgudele, iga inimene või väikeettevõtja saab Amazoni või eBay kaudu kaupu müüa ja osta. Prognoosi kohaselt on ELi veebikaubandusest saadav tulu 2008. aastal 128 miljardit eurot. Aastaks 2013 on see eeldatavalt kasvanud 230 protsenti, 291 miljardile eurole.\nKahjuks pole meil aga veel kogu ELi hõlmavat jaemüügiturgu. See vähendab tarbijate võimalusi ja ettevõtjate huvi äri laiendada.\nAinult üks viiest inimesest, kes ostab interneti kaudu, riskib teha piiriüleseid oste. Paljud pole oma võimalustest teadlikud. Näiteks võib digitaalkaamera maksta Soomest ostes 33 protsenti rohkem kui Saksamaal.\nSiiski tunneb 37 protsenti ELi kodanikest end kindlamalt, ostes interneti kaudu ettevõtjatelt, kes asuvad nendega samas riigis. Ka ettevõtjad seisavad silmitsi tõketega. 8 protsenti ostjatest, kes on soovinud teha piiriüleseid oste, on saanud ettevõtjatelt keelduva vastuse. Praegu tegeleb ainult üks viiest ELi jaemüüjast piiriülese kaubandusega. Ka suurettevõtjad müüvad kogu ELi piires killustatult, mõned neist rakendavad ka diskrimineerivat hinnapoliitikat.\nTäna varieeruvad tarbijate õigused riigiti. Uus seadus kõrvaldab selle probleemi. Kaupmehed saavad kasutada kogu ELis samu lepingutingimusi, mis vähendab kogu liidu turul tegutsevate ettevõtjate õigusnõuete täitmisest tingitud kulusid 97 protsenti.\nKa tarbijale tuleb pakkuda vajalikku teavet, näiteks toote lõpliku hinna kohta. Ebaõiglased lepingutingimused keelatakse. Õigusakt reageerib ka m-äri ja e-kaubanduse vajadustele, nähes ette võimaluse kasutada e-posti, veebiviitu ja faile. Määratakse kindlaks tarnimist, lepingust loobumist, puudustega tooteid jm käsitlevad eeskirjad.


Ungaris laps sündis kolm kuud pärast seda oli registreeritud ajusurmas ema. Tegelikult maailma on saanud tuntuks ajaloos kolmas juhtum, kus õnnestus päästa elu loote pärast oma ema surma. See on seotud arstid, kes töötavad meditsiinikeskuse Ülikooli Debrecen.\nVastavalt Daily Mail, täiesti terve laps sündis 92 päeva pärast naine, vanuses 31, kes oli viieteistkümnendal rasedusnädalast, oli insult ja tema aju surnud.\nBela Fulesdi, peaarst kliinikus, pressikonverentsil ütles, et arstid kaks päeva püüdnud võidelda elu ema, kuid tulemusteta. Samuti leiti absoluutne väljasuremine kogu elu funktsioone naistel. Vahepeal ultraheliuuringu ajal on tõestatud, et loode on elus ja liigub emakas on normaalne. Arstid, kusjuures lapse isa otsustas mitte välja lülitada elutoetussüsteemita ema ja proovige salvestada lootele.\nIn ema verest kolm kuud tutvustada toitainete spetsiaalse vedelikuga rohkesti vitamiine, valke, mikroelemente. Staatust jälgida loote abil mass andurid. Sugulased laps kogu aeg iga päev tulla eestkostetava kus ema lamas silitas teda kõhtu ja rääkisin vilja.\nSest pikkuseks kakskümmend seitse nädalat elutalitluse ema organismis oli muutunud liiga ebastabiilne ja arstid otsustasid teha keisrilõige, emakas eemaldada loote laps jääb siia oli liiga ohtlik. Enneaegselt sündinud: milline on saatus mees? Child sünnihetkel kaalutakse mitte rohkem kui üks ja pool naela, beebi pandi inkubaatorisse. Praegu vastsündinud on tervislik ja arendada normaalselt. Kui sa just tulid haiglasse sain kasulikke nõuandeid. Pöörake tähelepanu hügieenile vastsündinu kaalub põhireeglid.\nMiks väike laps on sageli haige\nKapaloida beebid keelatud


Kollageeni liigeste ravi. Liigeste kollageen - Joint Support | jazztime.ee\nKahefaasiline programm Kõhre, sidemete, kõõluste, luude ja sidekoe toitumine. Skeleti-lihassüsteemi liider Kirglikult pühendunud liigeste, kõhre, kõõluste, sidemete, luude ja lihaskoe keerukate ravimvormide väljatöötamisse. Ma tunnen täna ennast tervenana aastasena, kui tundsin ennast 30ndates. Jalgpallimängu ajal purustasin ma oma sisemised ja ristatisidemed.\nÜhed enam levinud muretekitajad on näiteks jäigastav lülisambapõletik, noorteartriit, liigeskulumus ehk osteoartroos, liigesepsoriaas, luuhõresus ehk osteoporoos, podagra, reumatoidartriit jne. Selles valdkonnas tuntakse tänapäeval üle haiguse, mille diagnoosimisega tegelevad juba spetsialistid. Kõige tihedamini pöördutakse arstide poole põlve- ja puusaliigeste probleemide korral. Ning uueks n-ö trendiks võib pidada arvutihiire ja nutitelefoni kasutamisest põhjustatud randmeliigese probleeme.\nSuuremal osal eakamatel inimestel on artroos tuvastatav, kuid õnneks ei põhjusta see tihtilugu märkimisväärseid vaevuseid. Peamine tekkepõhjus on vanus, füüsiline töö, tugev koormus liigestele, ülekaalulisus, vigastused ja soodumus. Esmane sümptom on valu ning osteoartroosi diagnoositakse haigustunnuste ning vajadusel röntgeni abil. Kahjuks ei ole võimalik juba väljakujunenud osteoartroosi ravida, seega tasub juba aegsasti oma liigeseid hoida ja toetada. Kuidas ennetada ja ravida?\nJalgpallimängu ajal purustasin ma oma sisemised ja ristatisidemed.\nArstid ei suutnud kuus kuud infektsioonist vabaneda, hoolimata suurtest annustest antibiootikumidest ja veel kuuest operatsioonist. Lõpuks õnn naeratas ja mind raviti terveks. Kuid kaks aastat hiljem triatlonil, tundsin esimest korda ägedat valu ja põlv läks paiste.\nNende ainete edasine süntees võib täielikult lakata.\nKombinatsioon glükoosamiinist ja kondroitiinist on liigestele toiduks, kas siis profülaktika mõttes või juba esinevate haigussümptomite leevendamiseks. Kollageen- kollageeni nimi tuleneb kreekakeelsest sõnast kólla, mis tähendab liimi.\nKui vananedes organismi kollageeni tootmine väheneb, muutub ka kõõluste ja liigeste liikumine, mis tekitab liigeste jäikust, valu ja muid probleeme. Kollageeni geeljas, pehme struktuur, mis katab ja liidab meie luid, toimib omamoodi puhvrina ja lubab meil liikuda ilma valuta.\nKollageeni manustamine kas toidu või toidulisandi vormis sarnaneb kriiksuva ukse õlitamisele: see võimaldab liigestel liikuda sujuvamalt, vähendab vananemisega seotud liigesevalu ja liigeste kahjustumise riski. Lisaks aitab kollageen parandada ka naha küünte, juust ja hammaste stuktuuri.\nSobib igas eas inimestele, kellel on probleeme liigestega! Ühest pudelist jagub 33 päevaks. Kui vaevusi ei teki, võid selle lisada oma menüüsse. Liigestele kasulikud vitamiinid, mineraalained ja toidulisandid C-vitamiin aeglustab liigesepõletike arenemist.


Kust algab strateegiline müük? | Müük ja turundus - 2019\nAvaldatud: Müük ja turundus • Vaatamisi: 23299\nMüügiprotsessile intiimne müügijuhid on edukad, sest nende töötajad peavad neid müügimeeskonna osana, kuid meeskonna juhendamine on sama oluline kui selles mängimine. Teisisõnu, müügijuhid peavad olema valmis andma igale üksikisikule koolitust, tagasisidet ja tuge.\nEnamikus tööstusharudes on muutunud ideaalsed kliendid muutunud universaalseks sihtmärgiks. Peaaegu kõik tööstuslikud müüjad unistavad nende tippfirmade peadirektorite või tegevdirektorite kutsumisest, mis tähendab loogiliselt, et miljonile müüjale on ehk 500 klienti.\nSellise intensiivse konkurentsi tõttu ei ole tavapärased lähenemisviisid väljakutse ees. Müüjad peavad välja töötama strateegiad, mis eristavad oma tooteid, teenuseid ja nende organisatsioone kliendi meelest.\nMüügiga tegelemine on alati seotud süstemaatilise planeerimisega, kuid strateegiline müük tähendab rohkem kui tooteinformatsiooni harjutamist ja sulgemise ajastamist. Strateegiline müük algab ettevõtte strateegia, visiooni ja eristusvõime mõistmisest ning seejärel kõrgetasemeliste klientide valimisest.\nJärgmine samm loogiliselt on ostuprotsessi iga etapi prognoosimine, alates konkurentsi analüüsimisest kuni mõjurite ja otsustajate kindlakstegemiseni ning ostja poliitilistesse küsimustesse sisenemiseni. Teisisõnu on vaja terviklikku strateegilist profiili ja ranget võimaluste hindamise protsessi.\nKõige olulisem, strateegiline müügivahend tähendab kliendi seisukohast strateegilist strateegiat. Edukamad inimesed näevad strateegilist müüki kui oma töö rutiinset osa - mitte lõplikku võimalust.\nMillised on müügihalduse mõjud?\nEt ettevõtted jääksid konkurentsivõimeliseks, peab nende müügiorganisatsioon suutma reageerida muutuvatele majanduskasvule. Kuna ettevõtted püüavad luua kliendikesksust, müügipartnerlust ja strateegilist lähenemist müügile, nõuavad nad üha rohkem oma müüjaid - kuid tagades, et need uued meetodid on laialdaselt rakendatud ja sujuvalt rakendatud, kuulub müügijuhtimisele.\nMüügitootlikkus on strateegiline küsimus. Sellepärast tulenevad selle valdkonna probleemid sellest, et müüjad on oma ettevõtte prioriteetidest ebaselged, st milline peaks olema nende sõnum ja mida nad peaksid müüma.\nTootmisharude ja müügijuhi vahelise juhtimiskihi eemaldamise suundumus on väljakutse neile müügijuhidele, kes jäävad. Kõigepealt muutub müügijuht oluliseks seoseks ettevõtte strateegia ja kliendi kontoris toimuva vahel. Ta peab mitte ainult haarama ettevõtte visiooni, vaid peab suutma seda müügiettevõttele edastada müügitavade tegeliku mõju osas.\nMüügiprotsessile omased intiimsed müügijuhid õnnestuvad, sest nende töötajad peavad neid müügimeeskonna osana, kuid meeskonna juhendamine on sama oluline kui selles mängimine. Teisisõnu, müügijuhid peavad olema valmis andma igale üksikisikule koolitust, tagasisidet ja tuge.\nKui nad on pühendunud koolitusprotsessile, peavad nad pidevalt tõhustama uusi käitumisviise tegelikes müügitingimustes. Nad peavad iga päev tagama selge suuna, mitte ainult igakuise müügi koosoleku, kvartaliülevaate või iga-aastase hinnangu.\nParimad müügijuhid tegelevad sagedase juhendamisega ja tagasisidega isegi siis, kui nende müüjad töötavad kaugetes kohtades. Müügijuhid peavad müüjaid oma probleeme avatult õhutama ja oma muresid arutama, kuid peavad müügitulemuste parandamiseks suutma pakkuda selget ja konkreetset tagasisidet.\nMüügijuhi ülesandeks on tõlkida ettevõtte tasustamissüsteem müügitulemuste konkreetseteks parandusteks. Nii müügiesindajad kui ka ettevõtte juhid loodavad müügijuhil, et ta tunnustab ja premeerib ametlikult ja mitteametlikult täitmata saavutusi.\nUute hoiakute edendamine kliendi ja müüja rolli kohta võib olla masendav ja aeglane. Viimaste uuringute juurde tagasi pöördudes on kaalukaid tõendeid, mis näitavad, et ettevõtted näevad tulemusi varem, kui nad tunnevad ja tunnustavad müüjaid - „Sa saad rohkem kasu, mida sa premeerid.”\nMüügikompensatsiooni suundumus näib olevat eemal komisjonitasust ja garanteeritud palgast, hüvitise maksmisest tulenevate hüvitiste alusel, mis põhinevad üleandmisel ja allkirjastamisel. Huvitav on see, et mõned organisatsioonid annavad oma aasta müüja auhinna kliendi rahulolu või klientide säilitamise asemel pigem tellimuste või tegevuse mahtu.\nJa nüüd Hea uudis\nPraegu on iga müügi-alase seminari või konverentsi puhul kindel fakt, et traditsioonilised müügimeetodid jäävad ajaloosse. Tänapäeval on uued, tähelepanelikumad kliendid seda näinud. Nüüd on neil suuremad läbirääkimispositsioonid, nad nõuavad suuremat väärtust raha eest ja on muutunud otsustusprotsessis teadlikumaks ja professionaalsemaks.\nTarnijad seisavad nüüd silmitsi kasvavate klientide ootustega ja vajadust muutuda paindlikumaks iga kliendi nõudmistele.\nErinevuse võti jääb siiski nendesse ootustesse, sest keerukamad ostuotsused viivad kliente väärtustama tihedamaid sidemeid oma tarnijatega.\nAprill Müük AllStar: Redmond O'Leary tunneb oma klientide valu\nKohtuge Redmond O'Leary'ga, kes valiti HowToMintMoney'i 2010. aasta aprilli müügitagatiseks. Ta on IBMi peamine kliendihaldur Iirimaal. Ta on varem näinud ärilisi väljakutseid, nii et viimane majanduslangus oli meeldetuletus keskenduda klientidele ja nagu arstiga patsientidele, kuulata tähelepanelikult nende väljakutseid ja olla usaldusväärne nõustaja. Ta on ka tore kutt, kellele meeldis kohe. Teile meeldib ka talle. Kuula täielikku intervjuud SIIN\nJonathan Farrington on ülemaailmselt tunnustatud ärikoolitaja, mentor, autor, konsultant ja müügistrateegia, kes on juhtinud sadu ettevõtteid ja tuhandeid inimesi üle maailma optimaalsete jõudlustasemete suunas. Ta on Top Sales Associates, Jf Corporationi esimees ja JF Consultancy vanempartner, Londonis ja Pariisis.\nKohtuge Redmond O'Leary'ga, kes valiti HowToMintMoney'i 2010. aasta aprilli müügitagatiseks. Ta on IBMi peamine kliendihaldur Iirimaa . Ta on varem näinud ärilisi väljakutseid, nii et viimane majanduslangus oli meeldetuletus keskenduda klientidele ja nagu arstiga patsientidele, kuulata tähelepanelikult nende väljakutseid ja olla usaldusväärne nõustaja. Ta on ka tore kutt, kellele meeldis kohe. Teile meeldib ka talle. Kuula täielikku intervjuud SIIN\nJonathan Farrington on ülemaailmselt tunnustatud ärikoolitaja, mentor, autor, konsultant ja müügistrateegia, kes on juhtinud sadu ettevõtteid ja tuhandeid inimesi üle maailma optimaalsete jõudlustasemete suunas. Ta on Top Sales Associates, juhatuse esimees Jf Corporation ja JF Consultancy vanempartner London ja Pariis .\nVideo: #15 „Juhtimine on ainult väljavalitutele?” Elari Tamm [Arco Vara]\nEdendada peamisi strateegilisi suhteid: kuidas hoida oma tööd


Maailma suurimad riigid - 2022\nAlates Cape Hornist kuni Arktika-ringini pakuvad maailma suurimad riigid ilusat ülevaadet planeedi geograafia, kliima ja looduse mitmekesisusest. Kollektiivselt on maailma suurimad riigid vihmametsad ja tundra, mäed ja orud, rannajoon ja kõrb.\nKuna me uurime suurimaid riike, külastame viis erinevat kontinenti, mõningaid maailma kõige silmapaistvamaid geograafiaid ja igat tüüpi kliima.\nPõnevalt on see alati muutumas: ajalugu on õpetanud, et geopoliitilised piirid liiguvad dramaatiliselt sajandite möödudes. Järgnevatel aastakümnetel, kes ütleb, millised riigid saavad maailma suurimaks?\nKui 11, 5 protsenti kogu maailmast kogu maailmas väidab vaid üks riik, ei ole üllatav teada, et kümnes suurim riik (Alžeeria) võiks sobida suurima (Venemaa) seitsme korra võrra. Kui kõik kümme maailma suurimat riiki kokku võetakse, moodustavad nad 49% kogu maailma 149 miljonist ruutkilomeetrist maast.\n10 - Alžeeria\nAlžeeria Sahara, suurim Sahara kõrb.\nAlžeeria, mis on 2, 38 miljonit ruutkilomeetrit, on maailma kümnendik suurim riik maailmas ja ainus Aafrika riik, mis asub 10-s.\nPõhja-Aafrikas asuv Alžeeria rannikuala on 998 km pikk. 90 protsenti riigist on kõrbes ja suur osa tema kõrbepiirkondadest on kõrgelt tõusnud. Tell Atlasi mäestik ulatub mööda riigi põhjapiiri, samas kui interjöör, mis on suures osas sadu meetre kõrgusel merepinnast, sisaldab Alžeeria osa Sahara kõrbes. Massiivne Alžeeria Sahara ulatub kogu riigi lõuna poole Nigeri ja Mali piiridega.\n9 - Kasahstan\nKasahstan on maailma suurim maismaal asuv riik.\nKasahstani 2, 72 miljonit ruutkilomeetrit ulatuvad üle suurte tasandike ja kõrguste. Külma ja kuiva, kuid mitte päris kõrblik kliima valitseb enamiku aasta jooksul. Kazakhstanis kogeb aastaringselt palju erinevaid temperatuure, kuigi see ei ole Kasahstanis nii külm, nagu see toimub oma põhjanaabri Venemaal.\nVarem osa NSV Liidust, maailma suurim rahvas enamikule 20. sajandist, on Kasahstani praegune peamine nõue kuulsuseks, et see on maailma suurim maismaal asuv riik - ja ainus maismaal asuv riik top 10-s.\nArgentiina, maailma 32. kõige rahvaarvuga riik, on maailma suuruselt kaheksas suurim ja suurim hispaaniakeelne riik maailmas. Selle 2, 78 miljoni ruutkilomeetri hulka kuulub maailma kõige mitmekesisem geograafia ja kliima.\nMägised, troopilised tingimused põhjaosas pakuvad lõunapoolsete jääpiirkondade külmutamist. Patagonia, mis on üks kõige silmapaistvamaid ja ohtlikumaid kohti planeedil, ulatub Lõuna-Andidest läänes Atlandi ookeanile idas. Argentina lõunapoolne ots, mida tuntakse Cape Hornina, on üks maailma kõige hullemaid asukohti.\nIndia on rahvaarvu poolest suuruselt teine riik ja pindala poolest seitsmes.\nIndia piirid on viimase sajandi jooksul üsna mitu korda muutunud ning isegi ikka väidab India, et Kashmiri põhjaosa (Pakistaniga vaidlustatud piirkond) kuulub täielikult India kontrolli alla. Praeguse seisuga ulatub India territooriumil ilma Kashmirita 3, 29 miljonit ruutkilomeetrit.\nHiina, Pakistan, Bangladesh ja Nepal jagavad iga piiri Indiaga ning selle geograafia ulatub majesteetlikest Himaalaja mägedest lõunapoolse poolsaare troopilistesse kaldadesse. Geoloogiliselt leidub Indiat oma subkontinendil ja geoloogilised uuringud näitavad, et kogu see rahvas ja selle lähinaabrid eraldati ühel ajal Aasiast merega.\n6 - Austraalia\nKaksteist apostlit, Victoria riik, Austraalia.\nAustraalia ja India vaheline ligikaudu 4, 4 miljoni ruutkilomeetri erinevus on suuruselt teine suurusjärgu erinevus riikide vahel, mis on järjestatud järjestikku 10. Austraalias, umbes 7, 69 miljoni ruutkilomeetri kohta, on üle kahe korra suurem kui India.\nSee on suurim Okeaania riik. Tehniliselt on see nii suur, et see ei ole isegi saareks kvalifitseeruv, see on mandrilinn.\nValdav enamus selle elanikkonnast elab rannikualadel, nagu Sydney, idas ja Perth läänes, ning hea põhjus: Austraalia Outback on üks maailma kõige kuivemaid ja kuumemaid piirkondi. Koos äärmise kliima ja geograafiaga on Austraalia tuntud oma suurejoonelise ja sageli surmava looduse poolest.\n5 - Brasiilia\nCopacabana rand, Rio de Janeiro, Brasiilia.\nLõuna-Ameerika suurim riik, kus on rohkem kui 8, 51 miljonit ruutkilomeetrit, mängib Brasiilias suurt osa maailma suurimatest vihmametsadest, Amazonast. Amazon on nii tihe ja suur, et uurijad ja teadlased on leidnud inimese tsivilisatsioone, mis ei ole kunagi välismaailmaga kokku puutunud.\nBrasiilial on ka ida pool pikaajaline Atlandi ookeani rannik, mis ulatub umbes 8 000 km kaugusele. Enamik selle suuremaid linnu, sealhulgas Rio de Janeiro ja São Paulo, on ranniku lähedal.\n4 - Hiina Rahvavabariik\nHiina suur müür ulatub piki Hiina põhjapiiri.\nHiinas, Ameerika Ühendriikides ja Kanadas hõivavad nad peaaegu seitse protsenti maailma pinnast. Neist kolmest on Hiina kõige väiksem - vaevalt - umbes 9, 6 miljonit ruutkilomeetrit. Sellel on piir 14 riigiga, sealhulgas läänes Afganistaniga, põhjas Venemaaga ja lõunasse Vietnamiga. See on Aasia suurim riik.\nTema kliima ja selle inimesed on väga erinevad. Põhja, temperatuur langeb subarktilisele tasemele, rahva keskel on Gobi, maailma suuruselt neljas kõrb, ja lõunapoolsetel temperatuuridel jõuavad regulaarselt troopilised tasemed. Üle 1, 35 miljardi kodaniku elab Hiinas 56 tunnustatud etnilist rühma, omab maailma 18. suurimat moslemipopulatsiooni, 19. suurimat kristlast, ja 1, 9 arstiga 1000 inimese kohta on Hiinas rohkem arste kui kogu Katari elanikkond.\n3 - Ameerika Ühendriigid\nPõhja-Dakota pikad kubedusjooned lõigatakse läbi tasandike ja kanjonite.\nUSA, mis on veidi suurem kui Hiina, kuid veidi väiksem kui Kanada, on 9, 63 miljonit ruutkilomeetrit. Lõuna-Mehhiko ja Kanada põhja pool asuv Ameerika Ühendriigid on koduks mitmekesistele geograafilistele ja metsikutele loomadele.\nKaks põhja-lõuna funktsiooni jagavad rahva kolmeks erinevaks tükiks. Rocky mägedest läänes on Vaikse ookeani riigid tuntud aastaringselt mõõduka ilmaga ja pikkade rannikupiirkondade ääres California rannikul. Rockies ja Mississippi jõe vahele jäävad suured tasandikud ulatuvad Kanadast Mehhikosse, andes Ameerika Ühendriikidele maailma viljakamaid kasvualasid. Lõpuks on Mississippi piirkonnast ida pool asuv rahvas Ameerika tööstus- ja majanduslik keskus, kus suuremad linnad levivad kogu idarannikul.\nKanada suur kõrbes on populaarne välitingimustes.\nKanada 9, 984 miljonit ruutkilomeetrit teeb selle suurimaks riigiks lääne poolkeral ja selle 202 080 kilomeetri pikkune rannajoon tähendab, et tal on pikem rannajoon kui mis tahes muu rahvas. Rahvastikutihedusega neli inimest ruutkilomeetri kohta tähendab see, et igal Kanada 35 miljonil inimesel võib olla 61 aakrit enda jaoks.\nArktika ja Ameerika Ühendriikide vahele jääv Kanada massiivne külmutatud tundra ulatub Arctic Circle'i. Split sarnaneb USAga; riigi lääneosas kulgevad Rocky Mountains lõuna suunas ja preeriad pakuvad suuri teravilja- ja rapsi kasvualasid. Ida-Kanada on rahva traditsiooniline süda, Toronto, Montreal ja Ottawa riiklik pealinn, mis kõik asuvad idas.\n1 - Venemaa\nSiberi maastik, Venemaa.\nVenemaa 17, 1 miljoni ruutkilomeetri abil on see maailma suurim piirkonna järgi. Tegelikult, kui Venemaa lõhkeks 7 miljonit ruutkilomeetrit, oleks see ikkagi suurim - ja löödud sektsioon oleks üldine seitsmes koht!\nNagu Hiina, piirneb Venemaaga 14 erinevat riiki. Erinevalt Hiinast ei ole ükski Venemaa troopiline, kuigi suur osa Lõuna-Venemaast valitseb niisked suved. Maailma suurim maismaal elav Taiga laieneb kogu Ida-Kanadast kogu Põhja-Venemaa valdavale osale. Venemaa külmutatud metsade ja tundra all on suured naftavarud; siiski on selle väljavõtmise arvelt ja raskustest tingituna suur osa Venemaa naftavarudest kasutamata.\n50 suurimat riiki maailma järgi\n1 Venemaa 17, 098, 242\n3 Ühendriigid 9, 826, 675\n4 Hiina 9, 596, 960\n5 Brasiilia 8, 514, 877\n6 Austraalia 7, 741, 220\n9 Kasahstan 2, 724, 900\n10 Alžeeria 2, 381, 741\n11 Kongo Demokraatlik Vabariik. \_ T 2, 344, 858\n12 Gröönimaa (Taani) 2, 166, 086\n13 Saudi Araabia 2, 149, 690\n14 Mehhiko 1, 964, 375\n15 Indoneesia 1, 904, 569\n16 Sudaan 1, 861, 484\n17 Liibüa 1, 759, 540\n18 Iraan 1, 648, 195\n19 Mongoolia 1, 564, 116\n20 Peruu 1, 285, 216\n21 Tšaad 1, 284, 000\n25 Lõuna-Aafrika 1, 219, 090\n27 Etioopia 1, 104, 300\n28 Boliivia 1, 098, 581\n29 Mauritaania 1, 030, 700\n30 Egiptus 1, 001, 450\n31 Tansaania 947, 300\n32 Nigeeria 923, 768\n34 Namiibia 824, 292\n35 Mosambiik 799, 380\n37 Türgi 783, 562\n38 Tšiili 756, 102\n42 Lõuna-Sudaan 644, 329\n43 Prantsusmaa 643, 801\n44 Somaalia 637, 657\n45 Kesk-Aafrika Vabariik 622, 984\n50 Jeemen 527, 968


Euroopa päeva oli tähistama tulnud üllatuslikult palju rahvast\nLaupäev, 11 Mai 2019 14:00\n9. mail on Euroopa päev ja sel aastal möödus Eesti Euroopa Liiduga liitumisest 15 aastat. PILDIGALERII\nTähistamaks kõike seda ja ühtlasi ka Euroopa Parlamendi peatseid valimisi toimuvad üle Eesti üritused. Kolmapäeval oli Võru kord ja Kesklinna pargis sai kohtuda Riho Terrase, Lauri Hussari, Urmas Paeti ja Ivari Padariga. Kohal oli Ivo Linna, kes saate „Reis ümber Eesti” raames korraldas viktoriini, kus siis parlamenti pürgijad mõõtu võtsid. Samuti arutati küsimuste üle, mis viimasel ajal kõnetavad: plasti kasutamise piiramine, piiriküsimused, Euroopa Liidu laienemine, töötajate liikumine liidus. Muusikalise poole eest vastutas Supernova koos Antti Kammistega, kellega ka Ivo Linna kaasa laulis. Parki püsti pandud Uma Meki laadatelkides sai maitsta ja osta head kodumaist kraami meest kuni juustuni välja. Jagati tasuta kringlit ning pargis liikusid ringi poliitikud, kellega sai juttu puhuda ja mõne nänni nende korvist kaasa.\nSuurimaks tõmbenumbriks oli muidugi Ivo Linna, kellega kõik pilti teha tahtsid ja keda natuke lähemalt kui teleriekraanilt näha sooviti. Iff kiitis taevani peagi valmivat keskväljakut ning leidis, et see on maailmas ainulaadne ja suisa vapustav. Tundub, et üritus läks korda, sest kohale oli tulnud üllatuslikult palju rahvast.\n09.05.2019 - GALERII Euroopa päeva tähistamine Võru Kesklinna pargis\n09.05.2019 - Euroopa päeva tähistamine Võru Kesklinna pargis