Virtuaalreaalsus - korterite müük - Kinnisvara turundamine\nIstud diivanil ja paned virtuaalreaalsus- ehk VR-prillid pähe. Kahe nupuvajutusega jõuad sa menüüs kohta, kust saad endale välja valida sobiva kodu, millega lähemalt tutvuda. Käid virtuaalses kodus mööda tube ringi, uurid põhiplaani, imetled vaateid ja muid pisidetaile ning valid välja korteri siseviimistluse. Nii kirjeldab päris kodu ostmist virtuaalreaalsuse abil Uus Maa Kinnisvarabüroo digiturundusspetsialist Taavi Altpuu.\nKõige suurem kasutegur tuleb VR-prillide puhul välja uusarendusprojektide juures. Inimestel puudub tihtipeale arusaam sellest, milline nende uus kodu tegelikult välja nägema hakkab.\nKliendile näidatakse jooniseid, kuid reaalne ettekujutus tulevasest elukeskkonnast – ruumilahendusest, asukohast ja vaadetest – jääb puudulikuks.\nVirtuaalreaalsus aitab uusarenduste puhul “põrsas kotis” ostu elimineerida, sest see annab võimaluse koduga tutvuda enne, kui see reaalselt valmis saab.\nHea võrdluse saame tuua 3D piltide ja fotode vahel. 3D pildid kujutavad Sulle elukeskkonda, milline see välja nägema hakkab kui see valmis saab.\nFotod aga kujutavad praegust ehk hetkelist keskkonda.\nMis nii maakleritele kui ka klientidele meeldib, on see, et virtuaalreaalsust ei pea tänapäevase tehnoloogia juures katsetama ainult kinnistes ruumides ja ühes kindlas asukohas.\nNäiteks Järve Tornide virtuaalreaalsuse puhul võtsime kasutusele Oculus Quest VR peaseadme, mis võimaldab kuvada inimestele virtuaalkogemust asukohast sõltumata.\nLisaks siseviimistlusele on tulevikus virtuaalreaalsust kasutades võimalik välja valida juba sobiv sisekujundus.\nNäiteks saab oma suva järgi paigutada diivanit, köögimööblit, valgusteid ja muid sisekujunduselemente.\nTeisisõnu saab koduotsija parema ostukogemuse, mis tõstab emotsiooni ning aitab teha kaalutletud otsuse uue kodu valimisel.\nKui kaua veedab keskmine eestlane tänasel päeval aega oma nutitelefonis ja võrdluseks – kui kaua teeb ta seda virtuaalreaalsuses?\nNutitelefoni kasutas 2017.aastal keskmine eestlane ligi 4 tundi päevas (Kantar Emor TNS Meediapäeva uuring) ja virtuaalreaalsust ei kasutatud praktiliselt üldse. Kuid, ajad on muutumas.\nVR-prille ostetakse juba kodudesse ning rääkimata sellest, et samal tehnoloogial põhinevad mängutoad on ka meil aina enam populaarsust kogumas.\nVäljavõte Uus Maa Kinnisvarabüroo Kinnisvarauudiste rubriigist.\nOriginaalpostituse ilmumise aeg – 11.07.2019\nTags: Kinnisvara müük, Kinnisvara virtuaalreaalsus, Korterite müük, Virtuaalreaalsus, Virtuaalreaalsus kinnisvaras


niajolie profiil | Free Porn Chat Sexy Girls 18 Cams\nViimase sisselogimise aeg: 24.01.19 23:22:05\nKlõpsates nupul, tõstad niajolie esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. niajolie hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nOluline info kasutaja niajolie kohta


Popid inimesed jäävad esimesena grippi - Kliinik.ee\n63 787 nõuannet\nNaistehaigused (6 891)\nKuumarabandus Päikesepõletus Turse Ekseem Pulsi mõõtmine\nPopid inimesed jäävad esimesena grippi\nNagu iga teismeline teile öelda teab, on popp olla täitsa lahe. Kuid sellel on ka pahupool. Värske uuringu kohaselt haigestuvad populaarsed – suurema suhtlusringkonnaga – inimesed esimesena grippi.\nGripihooajal jäävad sotsiaalvõrgustike keskmes olevad inimesed tavaliselt grippi umbes kaks nädalat varem kui juhuslikkuse põhimõttel valitud grupi liikmed, kirjutab CNN.\nSeltsivate inimeste tervise jälgimist saaks kasutada gripiepideemiate ja muude nakkushaiguste puhangute varase hoiatussüsteemina.\nUuring põhines kontseptsioonil, mida tuntakse „sõpruse paradoksina“. Kui inimestel palutakse nimetada oma sõpru, on nende sõpradel tavaliselt rohkem sotsiaalseid kontakte kui neil endil.\n„Valides juhuslikkuse põhimõttel välja grupi inimesi ja paludes neil nimetada oma sõpru, ilmneb, et need sõbrad on nende ühises võrgustikus kesksemal positsioonil,“ selgitas üks uuringu autoreid, Bostonis asuva Harvardi meditsiinikooli meditsiinisotsioloogia professor Nicholas Christakis (MD). „See tähendab, et võimalik on tuvastada teatud kesksed isikud, kes haigestuvad nakkushaigustesse tõenäoliselt varem.“\nUuringus valisid Christakis ja uuringu kaasautor, California ülikooli San Diego meditsiinikooli meditsiinigeneetika professor James Fowler (PhD) juhuslikkuse põhimõttel välja 319 Harvardi tudengit ning palusid neil nimetada oma sõpru. Selle tulemusel moodustus grupp, mis koosnes 425 tudengist, keda oli nimetatud vähemalt üks kord.\nUmbes kolmandik tudengitest teatas, et jäi 2009. aasta sügisel ja talvel grippi. „Sõprade“ gruppi kuuluvad tudengid jäid haigeks keskmiselt 14 päeva varem kui need, kes kuulusid juhuslikkuse põhimõttel valitud gruppi. Epideemia kõrgpunkt „sõprade“ grupis saabus 46 päeva varem kui tudengite üldpopulatsioonis.


Õpetamine kursused Sligo - lühikursused 2017\nLiitu tasuta Õpetamine kursused Sligo - Otsi siit infot Õpetamine kursuste ja lühikursuste kohta Sligo\nÕpetamine kursused Sligo - Leia infot Õpetamine kursuste ja lühikursuste kohta otse siit\nJuura kursused on mõeldud neile, kes soovivad jätkata oma isiklikku arengut. Olenemata sellest, kas valid klassiruumi- või internetipõhised kursused, on olemas palju spetsialiseeritud uurimisvaldkondi. Mõnedeks näideteks on seadusregulatsioon, äriõigus ja intellektuaalomand.Pedagoogika ja harida järgmise põlvkonna üks tähtsamaid töökohti maailmas. Magistriprogrammi õpetamise annab teile oskusi ja tehnikaid, et sa oled rohkem efektiivne õpetaja.Iirimaa viimasel ajal rakendatud põhimõtetega, sest mandaatide kõik õpilased käivad ülikooliharidus taotleda valitsuse laene, et võimaldada neil saavutada oma kõrgema akadeemilise unistused. Esimene ametlik keel on Iirimaa, tuntud ka kui iiri, inglise keele (teine ametlik keel) on laiemalt kasutusel. Riigi pealinn on Dublin. Iirimaa on kuulus tähistame Püha Patricku päev (17. märts) üle kogu maailma.Üks kõige suurema rahvaarvuga linnad Iirimaa, Silgo, on tuntud oma kõrgemasse uusi tehnoloogiaid ja ettevõtlust.See linn on mõned parimad IT ja tehnoloogia põhineb ülikoolide ja haridusasutuste nagu Institute of Technology Sligo ja St Angela 's College, SligoÕpetamine kursused Sligo - Otsi vajalikku infot Õpetamine kursuste ja lühikursuste kohta Sligo siit!\nÕpetamine kursused Sligo - kursused. Mis on Post Mehhatroonika TEFL?\nLink to and share "Õpetamine kursused Sligo - lühikursused 2017"


Väljaanded ja artiklite kirjutamiseks, Copywriting\nEt püsivat sissetulekut artiklite kirjutamiseks, siis tuleb lihtsalt õppida kiiresti ja kirjutada palju. Ma tungivalt soovitada teil õppida puudutada tüüp klaviatuuril. Aga tegutsemiseks mahud artikleid, me ei tohiks unustada nende kvaliteeti. Pidevalt parandada oma oskusi, ja sa ei tohi jätta ilma tükk leiba.\nJärgmine, ma tahan keskenduda sellele, mida mitte teha professionaalne ajakirjanik. Siin on nimekiri levinumaid vigu reklaamtekstide. Lähme!\nTöö ilma kava.\nKõige elementaarsem ja ühine viga seas copywriters on töötada ilma tegevuskava. Alustades kirjutada artikli autor kirjutas ta ilma konkreetse plaani ja strateegia. Selle tulemusena artikkel sisaldab mitmeid küsitavusi ja vastuolusid.\nIgav artikli pealkiri.\nPea meeles! Lousy artikli pealkiri ja žargoonikasutusega tappa oma artiklis. Artikli pealkiri - see on tema nägu. Kui ostja ei meelitada artikli pealkiri, see on ebatõenäoline, et ta isegi lugeda lühikirjeldus. Tehnilises mõttes žargooni või "padonkaffsky" slang ei soodusta selgust. See stiil on väga negatiivsed tagajärjed sind copywriter.\nEnamik ostjaid artiklid, loe ainult artiklite pealkirju. Seetõttu on paljud edukad reklaamtekstide usuvad, et hea nimi see 80% äri edu. Kui nimi ei ole võimalik meelitada, see on peaaegu kindel, et ta ei leia ostjat. Nimi peaks olema meeldejääv, atraktiivne ja isegi ehk kui erapooletu, võimalik huvi kliendi lühidalt. Kui teil esineb sageli probleem, kust võtta teemad artikleid müük, siis see peab töötama. Õpi mõned tehnikat mõistma nüansse.\nOluline on teha lühike, informatiivne kirjeldus artikkel. Tuleb selgitada artiklid ostja, kõik oma eelised. Ta peab veenma oma kasulikkust, mitte olema igav või kirjalik ümberjutustus tõmmake lõik teksti.\nKasutage lühikesi lauseid Vältige pikki lõike. Hoidke see lühike ja lihtne tekst peaks olema kergesti loetav. Hea artikkel, enamasti taunib lugejatele. Lühike laused on lihtne lugeda. Nad on kergesti seeditav. Lihtsalt järgige iga antud argument. Long lausete võib olla kasulik jagada mitmeks lühemaks, võite proovida kasutada kriips.\nJäätmete kõrvaldamisest koosneb omadussõnu.\nEnamik omadussõnu ja määrsõnad ei lisa informatsiooni, nad lihtsalt võtavad ruumi ja muudab teksti vaadates loll. Enne avaldamist artikkel eemaldada kõik üleliigne omadussõnu.\nKorralikult kasutada kirjavahemärke.\nKirjavahemärgid ka mängib olulist rolli. Kasutades õige kirjavahemärgid õiges kohas, see on väga oluline hea taju.\nKas mitte liiga hoogu viitena.\nInimesed armastavad, kuidas viidata vaated ametiasutused ja kuulata mõjukas isikud. Seetõttu on paljud reklaamtekstide sageli kasutada jutumärke. Copywriter saab läbi kaugusel nii tsitaate, mis omakorda oma teksti plagiaat. Selle tulemusena võib toode satu keeld. Nii et ole ettevaatlik, kui kasutate kellegi teise mõtteid ja ideid.\nÄrge kirjutage liiga pikk või liiga lühike artikleid.\nPea meeles! Nagu liiga suur (üle 5000 või isegi rohkem kui 10000 tähemärki) ja liiga lühike (kuni 2000 tähemärki) artikkel ja müüdud halb piisavalt pikk. Kui sul ei ole tingimata vajalik, proovige mitte kasutada sarnasel kujul artikleid.\nSellega on nimekirjas. Kui olete huvitatud selle teema, soovitan teil lugeda veel mõned artiklid copywriting. Bye kõigile!\nMis on "õnnelik kurbus"? Tõlgendamine luuletus Marshak "Maikelluke"\nTuleb jätkata, või kuidas pikendada seaduse polovoi\nEmissioonikorraldaja - Ã ... Töö underwriter. Emissioonikorraldaja: The Story of elukutse\nKuidas lubada WiFi Lenovo sülearvuti ja reguleerida jaotus?\nTabletid "Vero loperamiidravi": kasutusjuhised, analooge ja ülevaateid\nNime Aadama sümboolne tähendus\nKuidas valmistuda pulmi kõigile osalejatele sündmuse\nElu tee AndreyA Bolkonskogo. L. N. Tolstoi, "Sõda ja rahu"\nPower and nõrkus Great Russow (Rousseau, ajalugu, Hüperborea, Limuriya, Atlantis, Man, Civilization)


Unimed otsib Tallinna kliinikutesse hambaraviõde/ -assistenti | Unimed\nUnimed otsib Tallinna kliinikutesse hambaraviõde/ -assistenti\nUnimed Ühendatud Kliinikud on Eesti suurim hambakliinikute grupp. Oleme pühendunud suutervise hoidmisele ja ravile – et nii suured kui väikesed inimesed oleksid terved ja tahaksid naeratada. Võtame patsiente vastu mitmes Tallinna kliinikus, Tartus, Pärnus ja veel viies Eestimaa paigas. Meie gruppi kuulub 2018. aastast ka Kaarli Hambapolikliinik OÜ ning tänaseks on töötajate arv kasvanud ligi 450 oma ala spetsialistini. Rohkem infot: www.unimed.ee\nOtsime loodavale asendusassistendi ametikohale julget suhtlejat ja initsiatiivikat\nSinu ülesandeks on töötada meie erinevates Tallinna kliinikutes, asendades puhkusel ja haigus- või hoolduslehel olevaid töötajaid. Sul on suurepärane võimalus olla mitme meeskonna hindamatu abiline, pakkudes koostöös arstiga patsiendile kvaliteetset suutervishoiuteenust ja eristuvalt head teeninduskogemust. Assisteerid arsti, tagad kabineti korrashoiu, instrumentide ja seadmete ettevalmistuse ning jälgid igapäevatöös vajaminevate materjalide ja kaupade seisu.\nOotame, et meie uus tiimikaaslane on:\nväga kiire kohaneja ja paindliku loomuga\nsisemise särtsuga, empaatiline, meeldiv ja julge suhtleja\nvarasemalt töötanud hambaraviõena/-assistendina\nerialaselt uudishimulik ja vaheldusrikast töökeskkonda hindav meeskonnatöötaja\nväga hea eesti keele oskusega ja saab hakkama ka inglis- ja/või venekeelses suhtluses\nKasuks tuleb õe haridus ja Hammas või Dentas programmi tundmine.\nSind ootab võimalus töötada ühes Eesti juhtivas tervishoiuvaldkonna ettevõttes, kus üksteist hoitakse ja märgatakse ning hinnatakse kõrgelt töörõõmu ja arengusoovi. Saad osaleda inspireerivatel üritustel ja koolitustel ning töötada toetavas ja professionaalses tiimis. Pakume Sulle täiskohaga tööd (E-N kell 08.00-18.00) ja vabasid reedeid. Sinu töötasu on motiveeriv ja arvestab paindlikku ning kiiret kohanemist nõudvat iseloomu.\nKui soovid selle väljakutse vastu võtta, siis saada oma CV aadressile personal@unimed.ee (pealkirjaga „Hambaraviõde“) või kandideeri läbi CV Keskuse hiljemalt 15. septembril.\nLisainfot konkursi ja tööülesannete osas annab õendusjuht Sveta Kangro:\nsveta.kangro@unimed.ee | 5373 0145


Katharina Toomemets, 23. august 2019 10:20\n„Estonia katastroofist on möödas 25 aastat ja iga Eesti ajaloo nii suure õnnetuse tähtpäev väärib tähelepanu. Nii juhtub ka 30, 35, 50 ja 100 aasta möödumisel. See ei lähe ju Eestil meelest,“ räägib telemees Urmas Eero Liiv, kes on valmis saanud dokumentaalse eriprojekti „Ma pääsesin Estonia katastroofist“.\nSaadet hakkas Liiv ette valmistama kevadel. Saates räägivad oma loo viis Estonialt pääsenut. „Ega neid inimesi lihtne ole rääkima saada. Inimesed ei taha tänapäeval tulla televisiooni, eriti rääkima nii tundlikel teemadel. Seal on oma osa kommentaariumidel. Inimeste esimene küsimus on: „Miks ma peaksin seda tegema?“,“ räägib Urmas Eero. „Inimesed ei julge midagi rääkida, sest nad tehakse pihuks ja põrmuks. Pabistan juba ette. Kottida võib minusuguseid karastunud meediategelasi, aga inimesi, kes tulevad siiralt endast rääkima, tuleks ikka hoida.“\nValitsus lõpetas Estonia laevahukku uuriva valitsuskomisjoni töö\nMiks Estonia ikkagi uppus?


25. jaan 2016 19:44\nPaljun jagage inffi kes käinud. Kas oleks mõtekas võtta Gilidele minekuks/tagasi ja ööbimiseks, mingi pakett kuskilt resibüroost(kohapeal) või lae ja ööbimine eraldi? Minemine Sanurist.\n11. nov 2017 09:16\nAlexz, Trawangani ümbermõõt on ca 7km, et alla tunni tiir peale teha peab juba kerget sörki laskma hakkama ;)\n11. nov 2017 09:27\nGili Airil me tegime tiiru ümber saare mitu tundi. Sinna sisse jäi massaaz, lebotamine ranna äärsetes lebolates,dringid,söögid,ujumine,pildistamine, suveniiride ostmine tee ääres. Ühesõnaga tutvumine ja puhkus kõik koos. Kuhugi ju kiiret pole.\n12. nov 2017 10:04\nKäisime Gili Airil maikuu algul ning ööbimise valisin läbi bookingu välja veebruaris, asetseime täpselt saarekeskel ning randa oli umbes 5 minuti jalutuskäik. Laevapiletid ostsime paar päeva enne välja sõitu Ubudist ühes väiksest reisiputkast ning see siis sisaldas peale võtmist hommikul hotellist, sõit Sanuri, paadisõit ca 1h Gili Airile ja kuna teadsime millal peame tagasi mandril olema siis võtsime sealt samast ka tagasiostu pileti ning see sisaldas ka transporti Sanurist Seminyaki kus oli meie viimane peatus.\nIgaksjuhuks hoiatan, et kui tulete Gilidelt tagasi siis sadamas on mitmeid mitmeid erataksojuhte kas hakkavad Teile ajama, et see buss millega lähete sõidab 10h jne jne ning tule meie autoga maksa mingi summa ja viime sind otse kohale. Ühtedelt noortelt küsiti isegi nende piletit vaadata ja minu teada nad peitsid pileti ära vms, et nad ei saaks bussiga minna, suht ebameeldivalt peale tükkivad olid.\nLoodan et oli infost natuke abigi.\n12. nov 2017 10:06\nNing kui lisaküsimusi siis vastan meeleldi.\n23. nov 2017 00:18\nknine 9 kas Gili Airil on võimalik/ ohutu/ lubatud ( voolu ei ole et võib kaugele äraviia..) snorgeldada ükskõik kus saare osas ? Oskad soovitada (kirjeldada) kus on kõige ilusam koht kus tasub snorgeldada Gili Airil. Plaanis on minna hommikul sinna õhtul tagasi et aega mitte raisata valiks kohe ilusa koha :)\n27. nov 2017 15:21\nEelmine aasta seiklesin Gilidel 6 päeva, see aasta sai mindud tagasi G Airile 2 ööks.\nEdasi-tagasi koos transfeeriga Padangbaisse ja pärast tagasi Kutasse v Ubudisse on 500 000 Rp. Eelmine aasta ostsin 1 otsa 250k eest kuna ei teadnud kuna v kust saarelt tagasi tulla tahan, edasi-tagasi oli 500k (open tiket). Pärast nägin kurja vaeva et sealt kohapealt 250k eest pilet saada.\nEelmine aasta töötas tagasiteel transfeeri asi hästi- minibussiga otse Kutasse. See aasta olid aga vastas mingid mehed seal kai peal, et "oi see transfeer Kutasse võtab 3 tundi ja läheb läbi Sanuri, suur buss" jne jne. Et võtke takso 350k otse hotelli. Kuna mul hakkas sellest katus juba kergelt sõitma (transfeeribussi ei näinudki, sest see organiseerija oli nagu näts talla küljes) siis võtsime selle auto 300k eest. Pärast hotelli ees juht küsis, et andke veel 50k tippi, mille peale sai talle lihtsalt naeratatud (sest kokkulepe on kokkulepe). Ühesõnaga äärmiselt nõmedaks on see asi nüüd läinud, eriti veel kui tuled Gilidelt puhanud, rõõmus ja rõõsa nagu ullike :D. Muidu on jätkuvat mul Bali suhtes vaid ülivõrdes kogemused ja inimesed on seal toredad.


Hyundai Coupe | tehnikamaailm.ee\nSõnapaar “Korea sportauto” paneb ilmselt paljusid õlgu kehitama. Jah, tõesti – siiani on Korea sõidukid tuntust kogunud ikka pigem soodsa hinna kui kiirusomaduste tõttu. Sportlike kupeede seas ongi riiki esindamas ainult Hyundai Coupe – seekord uurime, kuidas ta oma üleannetega seni toime on tulnud.\nViis aastat tagasi 2001. aasta lõpus esitletud kolmanda põlvkonna Hyundai Coupe annab igatahes tunnistust sealse autotööstuse arengust paremuse suunas. Eelmise põlvkonnaga (mäletate veel seda autot, millel ninaotsas tervelt 10 laternat!?) võrreldes on paranenud nii auto kvaliteet kui välimus, V6-mootori lisamine aitas tublisti kaasa sõiduki dünaamikale. Et Hyundai on õnnestunud tootega maha saanud, näitab ka suur müügiedu Euroopas, vaikselt on neid juurde tulemas meiegi tänavatele.\nKorea autode võidukäiku kiputakse ikka paar aastakümmet varasema jaapanlaste tulekuga võrdlema ning ka Coupe puhul on see võrdlus kohane. Auto on projekteeritud Jaapani kupeede edukat valemit järgides. Et saavutada võimalikult madalat omahinda, baseerub ta lihtsa pereauto – antud juhul Elantra – tehnikal. Ja et Jaapani tootjate konkureerivad mudelid on kõik ükshaaval Euroopa turult kadunud, on nad Hyundaile pärandanud ka oma ostjaskonna.\nViimaks ometi on Coupe saanud endale ka kena kujunduse. Paljude rõõmuks pole see enam üldsegi koreapärane, vaid hoopis pisut ferrarilik – eriti just katuse tagaosa kujundamisel on Ferrari 456 GT selgeks eeskujuks olnud. Tulemuseks on klassikaliste proportsioonidega auto. Hea välimus ongi Hyundai üheks peamiseks eeliseks luukpärakerega pereautode sportversioonide ees.\nSõiduomaduste poolest võib Couped õnnestunud kompromissiks pidada. Rool on tundlik ja vedrustus sportlik, ent mitte ülemäära jäik, säilinud on ka sõidumugavus. See ei tähenda muidugi, et Coupe näol oleks tegemist tõelise sportautoga – ta omadused on lihtsalt omavahel hästi tasakaalus. Tavasõidu tarbeks sobib auto hästi, aga kiirema sõidu huvilistel ei tasu sellelt liiga palju oodata. Mugavaks häälestatud veermik tähendab, et auto võimete piir saabub varem kui näiteks Celical.\nParkimisplatsil tegutsemist häirib auto suur pöörderaadius ja piiratud vaade taha. Viimase probleemi leevendamiseks on autol suured küljepeeglid, need aga piiravad jällegi juhi vaadet küljele.\nMootorivalikusse kuulub lisaks eelmainitud V6-le veel kaks neljasilindrilist jõuallikat (1,6 ja 2,0; esimest meie turul ei pakutud), mis kõik on tuttavad firma teistelt mudelitelt. 2liitrise muutuva klapiajastusega mootoriga autodel kasutati viie-, suurema jõuallikaga kombineeriti aga kuuekäigulist manuaalkasti. Lisavarustuses oli ka 4astmeline käsitsilülitusvõimalusega automaatkäigukast (viimane on muuseas Porsche poolt välja töötatud!).\nSportkupee kui üdini ebapraktiline auto soetatakse ikka südame, mitte mõistusega, ja südame hääl kõneleb loomulikult ka kuuesilindrilisest mootorist. Selle 167 hobujõudu on küll natuke vähem kui 2,7liitrist kubatuuri arvestades oodata võiks, ent see-eest on see mootor sujuva käiguga ja pakub 245 Nm pöördemomenti. Miinuspoolele jääb suur kütusekulu.\nKaheliitrine mootor tagab autole pisut tagasihoidlikumad, aga siiski üsna mõistlikud kiirusomadused; nullist sajani kiirendamiseks kulub aega sekundi jagu rohkem (9,2 s), ent kütust põleb märgatavalt vähem.\nVastupidavuse seisukohalt on Coupe mootorid head. Eelmise põlvkonna autodel tekitasid neljasilindriliste mootorite puhul sageli probleeme mõranevad väljalaskekollektorid, uuema mudeli puhul seda viga praktiliselt enam ei eksisteeri. Rikkis kollektorite kohta on vaid üksikuid teateid ja needki puudutavad ainult 1,6liitriseid mootoreid.\nMootorid Coupe omanikule seega muret ei tee, küll aga on 2,7liitriste mootoritega autode nõrgaks kohaks osutunud sidur. Viimane võib alt vedada ka rahuliku sõidustiiliga omanikke ja teha seda juba paarikümne tuhande kilomeetri läbimise järel. Sidur kuulub küll garantii alla, ent korvatakse vaid materjali- või koosteveast tingitud rikked – kulumine siia alla ei kuulu.\nMeie tänavate iseärasustest tingitud veermiku lagunemine näikse Coupe omanikku keskmisest vähem vaevavat. Märkimisväärseid puudujääke töökindluses pole 5 aasta jooksul veel ilmsiks tulnud ning tavaliselt tuleb sillaremondi käigus vaid kulunud pukse vahetada.\nTänu suurtele ustele on Hyundaisse sisenemine ja sellest väljumine üsna hõlbus, aga erilist mahukust pole väikeselt kupeelt mõtet loota. Hästi tunnevad ennast sõidukis vähemalt eesistujad. Recaro-sportistmeid saab igas suunas reguleerida, need pakuvad head külgtuge ja ka ruumi on piisavalt. See kehtib muidugi siis, kui olete standardsete mõõtmetega – pikemat kasvu juhil (või katuseluugiga varustatud autos) muutub olemine kitsaks.\nNagu auto väliskuju põhjal oletada võib, pole taga istujatel eriti millegi üle rõõmustada. Kupee on mõeldud ikkagi eelkõige kahekesi reisimiseks ja tagaistmed pigem asjade hoidmiseks. Neljakesi sõitmine möödub tagaistujate jaoks üsna kitsastes oludes, kus ruumi napib nii jalgadele kui peale. Tagaluugi kasutamisel tuleks olla ettevaatlik. Kuna see kaardub ohtlikult lähedalt üle tagaistujate peade, võivad viimased luugi sulgemisel pihta saada.\nArmatuurlaua kujunduses on Hyundai ilmselgelt sakslastelt eeskuju võtnud. See on üsna lihtne ja selge, kõik tähtsamad näidikud on hästi loetavad. Koostekvaliteet on korralik, ent kõikjal on kasutatud üksluiselt mõjuvat musta plasti. Muidu tumedates toonides sisu kaunistavad mõned alumiiniumikarva detailid. Huvitava mänguasjana leiab Coupe keskkonsoolilt näidiku, millelt on võimalik jälgida mootori arendatavat pöördemomenti – alguses küll lõbus, aga esimese viie minutiga on ta ennast ammendanud.\nKupee sisaldab juba standardvarustuses palju kasulikku – näiteks elektriaknad, soojendusega elektripeeglid ja kaks turvapatja. Varustusse kuuluvad valuveljed on sõltuvalt variandist 16- või 17tollised, kallimate mudelitega on kaasas auto hinnaklassi kohta väga korralik 6 kõlari ja subwooferiga stereosüsteem.\nKelle nõudmised väga kõrged pole, võib Couped isegi mõnevõrra praktiliseks pidada. 312liitrine pakiruum osutub autoklassi arvestades ootamatult mahukaks ja seda annab tagaistme seljatoe allakeeramisega veelgi suurendada. Et esemed sõidu ajal paigal püsiksid, on nende tarbeks kinnitusvõrk.\nKorea autode kvaliteet on viimasel ajal hüppeliselt paranenud ja ka Coupe kuulub juba nende masinate hulka, mille ostmisel pole ainsateks poolt-argumentideks odav hind ja soov anonüümseks jääda. Lähemal vaatlusel osutub Coupe tegelikult üllatavalt tugeva konstruktsiooniga ja vastupidavaks autoks. Oma kommentaarides on ka omanikud autoga valdavalt rahul, ent leidub ka neid, kes kurdavad auto kiirusomaduste üle: need jäävad sportlikule välimusele alla. Huvitav, kui Coupe kehvem välja näeks, kas nad oleksid siis sellega rohkem rahul?\nMiks peaks siis endale Hyundai Coupe soetama? Kohe torkab pähe muidugi hind. Kasutatud Coupe hinnad algavad umbes 140 000 kroonist, V6-mootoriga autod on parema varustusega ja üldiselt pisut kallimad.\nHyundail on oma toodetesse piisavalt usku, et pakkuda neile 5aastast läbisõidupiiranguta garantiid (see kehtib küll vaid pärast 01.09.2004 müüdud Coupede kohta, vanemate autode garantii on veel 3 aastat või 100 000 km). Kampaania on ennast õigustanud, kuna Couped peavad tõesti vähemalt 5 aastat ilma suuremate probleemideta vastu. Ka kasutatud auto ostjal on hea teada, et auto endiselt garantii alla kuulub. Ostes võiks siiski igaks juhuks kontrollida, kas eelmine omanik on ikka garantiitingimustest kinni pidanud.\nCoupe hooldusvälp on 15 000 km ja väiksemate hoolduste hinnad jäävad vahemikku 1200–2500 krooni. Suurem 90 000 km hooldus, mille käigus vahetatakse ka mootoririhm, maksab näiteks V6-mootori ja automaatkastiga autol üle 12 000 krooni.


Liigeste struktuur ja funktsioon - Mida tahendab liigesed\nParast magava ola liigeseid\nÖstrogeenid naissuguhormoonid tõrjuvad hästi luuhõresust naistel pärast üleminekuaastaid. See võib valmistada raskusi, kui näiteks üks põlv kasvab teisest kiiremini. On iseloomulik, et hoog algab järsku ja vaid ühest liigesest. Mõned haigused põhjustavad siin-seal aeg-ajalt mõõdukaid vaevusi ja enamasti ei tekita tõsiseid tervisehäireid nagu näiteks osteoartroos ehk liigesekulumus , mõned toesehaigused aga on kogu organismi haaravad ja kahjustavad, vahel koguni eluohtlikud põletikulised haigused nagu näiteks luupus ja raskekujuline reumatoidartriit.\nSiis on põhjust kahtlustada reumatoloogilist ehk põletikulist haigust. Tänapäeval tuntakse umbes liigeste, liigeselähedaste kudede, luude ja sidekoe haigust.\nNeid haigusi ühendab muutliku iseloomuga valu liigestes. Liigesepõletikele on iseloomulik, et liigesed on just varahommikul kanged, paistes, valusad ega liigu hästi, sest öösel kogunes neisse põletikuline tursevedelik.\nLiigesehaigused jagunevad kolme suurde rühma: liigeste kulumishaigused, põletikulised haigused ning teiste haigustega kaasuvad liigesevalud. Artriit või artroos? Liigeste kulumise haigus ehk osteoartroos on kõige enam levinud mure ning seotud Mida tahendab liigesed töö iseloomuga või lihtsalt eaga, sest põlve- ja puusaliigesed kuluvad igal inimesel.\nOhustab peamiselt naisi Reumatoidartriiti haigestuvad peamiselt naised. Autoimmuunsed haigused esinevad neil üldse sagedamini östrogeenide olemasolu tõttu. Haiguse algus võib olla äge, tähendades tugevat valu, liigesepunetust ja -turset, või alaäge, üksnes vaevumärgatava liigeseturse ja vähese valuga. Alaägedat haigusvormi on raskem diagnoosida, sest vaevust seostatakse külmetamise, venituse või äralöömisega.\nTeisel aga on haiguse alguses haaratud vaid kaheksa liigest ja elukvaliteet pole kuigi palju halvenenud, haigus on alanud vähem ägedalt.\nKui tegemist on sümmeetriliselt kulgeva hulgiliigesepõletikuga, mida kinnitavad laborianalüüsid, on mõlemal juhul tegemist reumatoidartriidiga. Haigust vallandav faktor on teadmata.\nValuga minge kohe perearsti juurde Juba alanud haigus, olgu see siis reumatoidartriit või liigeste kulumishaigus osteoartroos, saadab inimest kogu elu. Neid haigusi ei õnnestu täielikult välja ravida, kuid tänapäevase raviga saab haiguse kulgu märkimisväärselt mõjutada ja liigeseid edasiste kahjustuste eest kaitsta. Meditsiin areneb ja ka valuvaigistid muutuvad üha tõhusamaks ning neil on üha vähem kõrvaltoimeid.\nLiigesevalude vastastest ravimitest on ühed uuemad liigesesisesed süstid. Meil Eestis neid süste haigekassa ei kompenseeri, süst maksab eurot, kuid seda tuleb teha vaid kord aastas. Küll aga tasuks perearsti poole pöörduda, kui raviplaan näeb ette ortooside kandmist.\nNimelt on liigesehaiguste ravis lisaks ravimitele tähtsal kohal ka kõhre kulumist pidurdavad toidulisandid ja spetsiaalsete ortooside ehk liigesetugede kandmine. Ka profülaktika mõttes mitte — et saan 40 ning lähen apteeki ja ostan glükosamiini.\nTeine lugu on aga Mida tahendab liigesed, kui liigesed on juba kulunud ja muutunud valulikuks. Hoidke liigesed liikumises Igasuguste liigesehaiguste, ka reumatoidartriidi korral peaks hoidma liigeseid aktiivses liikumises.\nLiikumisvõtted tuleks selgeks õppida spetsialistide juhendamisel. Regulaarne võimlemine ei paranda mitte ainult üldist tervist, vaid tugevdab ka liigeseid toetavaid lihaseid, pidurdab või isegi väldib liigeste deformeerumist.\nLiigestega on sama lugu. Mida rohkem neid liikumises hoida, seda rohkem toodab keha liigesevedelikku ja seda paremas toonuses need püsivad. Päevas soovitab ta kõndida 10 sammu.\nKas teadsid, et inimkehas on rohkem kui sada liigest? Liigeste üldine eesmärk on ühendada luid ja mõned neist võimaldavad sul liikuda. Need meile kõige nähtavamad liigesed on kõige tähtsamad aktiivse liikumise jaoks näiteks puusadesõlgadespõlvedespahkluudes ja küünarnukkides. Luulisi liigeseid lähemalt vaadates näeme, et luid koos hoidvas liigesekihnus on tühja ruumi, sealhulgas õõnsus külgnevate luude kõhre vahel.\nValu liigestes unistus


Keemiliste lahustite hulgimüüjad - etanool, alkohol, glütserool, peroksiidi desinfektsioonivahendid\nKeemiliste lahustite hulgimüüjad\nÄriklient Keemia- Lahustitarnijad USA, Suurbritannia, Lõuna -Ameerika, Aasia ja Euroopa. Isopropüülalkoholi, etüülalkoholi, vesinikperoksiidi, isopropanooli ja metanooli turustaja ja tootja kemikaalide. Telli isopropüülalkohol 99% ja etanool 95% desinfitseerimis- ja lahustitena. Vesinikperoksiid, glütserool või glütseriin tarnitakse kogu maailmas. Keemiliste lahustite hulgimüüjad odavate hulgihindadega.\nOsta 99% puhtusega etüülalkoholi desinfitseerimisvahendit Internetist\nOsta isopropüülalkoholi - IPA isopropanooli 99% puhtust\nOsta farmatseutilise klassi 99% absoluutset etüülalkoholi\nEtüülalkoholi hulgimüük 75% - 99% denatureeritud etanool -alkohol\nHulgimüük Tööstuslik glütserool 95% tarnija


eliseke1 ankeet – Rate.ee\nLink ankeedile: http://www.rate.ee/users/eliseke1\nvaadatud: 14555 feim: 72525.28 aktiivsus: 12\nviimati külastas:\t 24.10.2018 - 09:24\nregistreerus saidil:\t 11.12.2003 - 15:06\nasukoht lähemalt tabasalu // tervuren\nkeeled inglise*** , eesti*** , prantsuse** , saksa** , hollandi* , soome*\nMa tahan tagasii!! Kõige parem kool!!\nLost 36 , Neediklubi 219 , Orkut 959 , PaRtY.ee 1101 , TÜG! 2\nkohvikud 5\t, meik 9\t, sport 2063\nkes on eliseke1?\ntagasiside kasutajaga eliseke1


Kommentaarid: MARILYN JURMANI BLOGI | Rumiga mängimise asemel istun Facebookis ja loen, kuidas teised oma lastega mängivad\nMARILYN JURMANI BLOGI | Rumiga mängimise asemel istun Facebookis ja loen, kuidas teised oma lastega mängivad\nMis/ 11. detsember 2017, 06:00\nSaaks/ 11. detsember 2017, 12:35\n... ometi ühegi päeva ilma Jurmanita, aga ei - jälle platsis oma rumala jutuga.\naga/ 11. detsember 2017, 01:30\nSoomes on Rimi/ 11. detsember 2017, 13:56\nTegelt on Eestis kaa Rimi\n11. detsember 2017, 16:57\nRuma tähendab soome keeles inetu.\nRumi aga on 13.sajandi m.o.s.l.e.m.i.t.e kuulus luuletaja.\nkuule rumiema/ 10. detsember 2017, 22:01\nlõpeta nende lapselike jutukeste produtseerimine. ja tegelegi oma lapsega. heasta talle pühendatud ajaga lapsele antud nimi.\n10. detsember 2017, 21:24\nKas see on sama tibi, kes hädaldas, et arst oli sünnitusmajas peale sünnitamist ta rindu katsunud? Keha pidi tema omand olema ja ühelgi arstil pole õigust seda käppida. Huvitav, kas ta kavatsebki nii elada terve elu et ei käigi mammoloogi juures. Seal ju ka arst katsub rindu.\nDelfi Publik/ 11. detsember 2017, 01:26\n"Marilyn Jurmani ehmatav avastus: unustati, et mu kõht on osa minu kehast, mitte mingi suvaline asi, mida võib katsuda (56)"\nMoses / 10. detsember 2017, 20:45\nEla oma elu loll eit.Facebook pole just mitte kõige targematele ehk Facebook on siis harimatu mudakihi jaoks.Tarkadel on muud huvid.\n10. detsember 2017, 21:30\nMoses- nii loll nimi? Hakkan naabrit niimoodi kutsuma.\nTarga Mosese huviks/ 11. detsember 2017, 13:55\non kirjutada sapiseid komme.\nHhaha/ 10. detsember 2017, 19:37\nVot kui kahju, et teist õeluse ussidest ei kirjutata, ajab ikka närvi küll, et kus alles sellest nullist miinusest kirjutatake. Ma küll paluks , et tema jutte ajalehes jagatakse ,väga huvitavalt oskab kirjutada millest siin suurem osa ussidest aru ei saa.\nehh/ 10. detsember 2017, 20:33\nkeegi meeleheitlikult püüab selle noore ema nõmedaid kirjutisi teiste sõimamise ja solvamisega..?!?\npakkumine/ 11. detsember 2017, 00:35\nehk noor rumiemme ise?\njah/ 10. detsember 2017, 19:10\ntark tüdruk, hea et sellistel teemadel arutleb...\nvastupidi/ 10. detsember 2017, 19:26\nväga rumal mimmmi, igasugune austus kadunud, sorry\nSelge see/ 10. detsember 2017, 19:41\nNendel kadus, kes on ennast ära tundnud\nahsoo?/ 11. detsember 2017, 00:37\net siis tark inimene on selline, kes teeb loIIuse ja siis hakkab blogis arutama oma lolluse üle? või sa ei saanudki aru, et tegelikkuses istubki ta ise netis ja lapsega ei viitsi mängida.\nTädi Rum-/ 10. detsember 2017, 18:44\nUrmas/ 10. detsember 2017, 17:53\nMa ei tea, panna oma pojale Rumi nimeks? Sellise totaka nime pärast saab see poiss koois veel nime pärast mõnitusaluseks. Lapsed on julmald ja poissi hakatakse Rumi pärast rumalaks kutsuma. Vaevalt, et ta poeg selle nime pärast emmele tulevikus aitähh ütleb!\nJurman on lapse kasvatamise jaoks ise veel liiga lapsik isiksus. Oleks pidanud veel oma elu elama ja puberteedieast välja kasvama. Lapsekasvatamine vajab ikka küpsemat ja väljaarenenud natuuri.\nUrmas/ 10. detsember 2017, 17:59\nMa küsisin oma abikaasalt, et kas ta paneks pojale Rumi nimeks, naine nähvas, et ta ei paneks isegi kassile sellist nime!\n10. detsember 2017, 18:18\nKas koolis teda mõnitatakse või mitte, sõltub lastevanematest nii et vaata peeglisse, eriti su naine\nHuvitav/ 10. detsember 2017, 18:16\nKa tema nimi on ainuke, mida tekstist said aru? Ju vist.\nto huvitav/ 10. detsember 2017, 18:32\ntema tekstidest polegi midagi arusaadavat. mingi paanikahäire kogu aeg peal+ naiivsus.\nTelefon lapsest tähtsamal kohal/ 10. detsember 2017, 18:38\nReaalsus mitte paanikahäire, aga kes seda tahab isegi endale tunnistada. Ja muidu, uuri kus see väike laps elab ja jookse mõnitada, ära viivita\n18.32/ 10. detsember 2017, 18:43\nLeidsid tekstis tuttava sõna ja see ongi ainuke teema , millest sa siin oskad rääkida, eriti kui mõnitamine sinu jaoks on südamelähedane teema, paljud on sinupärast kannatanud\nfff/ 10. detsember 2017, 19:27\nkaka lõhnast ja konsistentsist on ka ikka vahel juttu\npakub sulle tõesti see huvi?/ 10. detsember 2017, 19:32\nei olnud ainuke, aga oli ainuke, mis kommenteerimist vääris, kõik muu oli pehmelt öeldes jamps.\nKoolikiusajale 19.32/ 10. detsember 2017, 19:43\nJah pakkus, vaatamata sinu kiuslikule iseloomule\nMõnitajatest/ 10. detsember 2017, 18:39\nJa sina kindlasti nende seas oled juhtiv isik.\nurmasele/ 10. detsember 2017, 19:31\neks ole, isegi pojale jube nimi, aga kujuta nüüd pilti (palun istu enne!), jurman pani selle oma TÜTRELE!\nSellele viimasele urmasele/ 10. detsember 2017, 19:48\nEi pidanud istuma, ja miks ma peaks seda tegema? Sinu vääratu mõttemaailm on sinu oma, ju alkoholist imbunud (eks sa mõtled ju seda).\n10. detsember 2017, 21:25\nKui on jube tütar, siis miks mitte.\nto 19.48/ 11. detsember 2017, 00:40\nkui raske on aru saada, et kui on kirjutatud urmasele, siis ongi mõeldud kommentaar urmasele, mitte sulle? mis häda sind vastama ajas, ega keegi arvanudki, et sina istuma pead, keda nüüd huvitama peaks, et sa ei istunudki? ja selgeltnägemist pead ka veel harjutama, ma nimelt karsklane. ja mis keeles see sõna vääratu sul on? kolm klassi külakooli ja seegi vennaga kahepeale? lauseehitusest ei hakka rääkimagi, seda pole ollagi.\noodake/ 11. detsember 2017, 01:31\nÕde saab nimeks Ruma ja siis on täiuslik.\nNo/ 11. detsember 2017, 13:52\nikka paremb ku Carl Pantora, näiteks.\nkallid eestlased / 10. detsember 2017, 17:14\npole juba ammu esikaanel olnud .\nPauno Vantaast/ 10. detsember 2017, 16:52\nKas ta tegi siis kakatriibud oma põskedele või ei?\nMiks krt/ 10. detsember 2017, 16:52\nSee kiiksude osakonnas ei ole?\nJa miks pts/ 11. detsember 2017, 13:51\nSa siin küsid?\nMall/ 10. detsember 2017, 16:21\nNuti emme lastest on kohutavalt kahju; kui inimene, kes peaks sind koige rohkem armastama ja sinu tegemistest innustuma, ei suuda isegi monad minutit ilma moblata olla, raakimata siis veel tundidest ja leiab, et teiste elud ning tuhised postitused on palju huvitavamad; on ikka kurb kull.\nLapsed kasvavad uksi je peavad ise juba maast madalast ise hakkama saama? Miks kull neid lasi tehakse kui FB on tahtsam?!\nMann/ 10. detsember 2017, 19:10\nMobiilide ja teiste elektrooniliste seadmete kiirgus on kahjulik, eriti lastele. Üha rohkem on millegipärast vähihaigeid lapsi. Kiirgus kahjustab ja hävitab rakke.\nKall/ 11. detsember 2017, 13:50\nKust sa välja loed, et "ei suuda isegi monad minutit ilma moblata olla" ja "lapsed kasvavad uksi je"?\nKüsiti ju ideid, mitte kirjavigadega hala...\nmassa/ 10. detsember 2017, 16:17\nKas selle lapse nimi ongi päriselt Rum???\nJh/ 10. detsember 2017, 16:51\nMõnitajale/ 10. detsember 2017, 18:44\nJookse nüüd ja lõuga seda akna taha,\nSulle või?/ 10. detsember 2017, 18:50\nAdres diktui sjuda.\nSulle jah/ 10. detsember 2017, 18:53\nMis keeles sa siin sonid?\nto mõnitajale/ 10. detsember 2017, 19:35\naga siis võiks ju panna lapsele kohe nimeks midagi võigast ja siis hakata lärmi lööma, et oi ärge mõnitage? et selline tahtlikult provokatsiooniline nimi siis, et mõnitajaid välja sõeluda? ja sa ise omas suures aatekülluses kindlasti ei kunagi kellegi nõmeda nime üle naernud? isegi lapsena? ise usud? no mina ei usu.\n19.35/ 10. detsember 2017, 19:56\nRõõmusta, nüüd ju õnne on sinu õuele saabunud. Sa kujuta ette, kui kõikidel oleks ilusad nimed, sa oma mürgis lämbuksid ja mis sul oleks oma lastele õpetada, nüüd aga nad teavad et Rum on halb nimi, ja kiusamine sinu käsul on kohustuslik.\n10. detsember 2017, 20:51\nküll sa jurman oled kerge solvuma.kui kirjutad avalikult,pead sellega ka arvestama,et sulle s tasti öeldakse.\nnõus/ 11. detsember 2017, 00:42\nplõksib siin vastu ja arvab, et keegi aru ei saa, et see tema on :D kirjavigadega ka veel.\ntegelikult on siiski/ 10. detsember 2017, 17:14\nrumi. soome keeles ruma on inetu ja rumilus samuti. selline nimevalik hämmastab ja mitte kahjuks heas mõttes.\n10. detsember 2017, 18:30\nNoh kui kavatseb soomes elama, aga tulgu saksamaale, ei ole probleemi\nhmm/ 10. detsember 2017, 19:28\nnormaalne eestlane ei ela saksamaal\nnii ja naa/ 10. detsember 2017, 19:38\nvarsti polegi vaja soome elama asuda, arukam soome kolib muride eest siia, juba praegu on maakleritel käed-jalad tööd täis, soomlased ostavad kortereid ja maju. või kui teine stsenaarium, et siin saab ka palju neid olema, siis tuleb tunneliga niikuinii kaksiklinn, ega me naabritest pääse. seega ikka ei tasu valida nime, mis nii lähedal nagu 80 km nii rumi on.\njust/ 10. detsember 2017, 19:38\nõige, türklaste jms seas inimene ei elagi.\n10. detsember 2017, 19:57\nNormaalsed elavad soomes, eks ju, irw\nKõik on õige, nii ja naa/ 10. detsember 2017, 20:00\nTore, nemad on töökad, erinevalt eestlastest saavad hakkama ka Eestis, eestlased jäävad koos muridege taevamanna nautimas\naga õnneks/ 10. detsember 2017, 17:14\non nimi tänapäevaselt sooneutraalne, seega saab see rumi kasvada nii poisi kui tüdrukuna. no et olla popp.\nUrmas/ 10. detsember 2017, 17:56\nRumi on poisi nimi, tüdruku puhul oleks Ruma. Rumi küll sooneutraalne ei ole!\nkahjuks/ 10. detsember 2017, 19:29\ntavaline musttlase nimi, mul oli kunagi koer sama nimega\nnoh, urmas/ 10. detsember 2017, 19:39\nseega lepi sellega, et jurman pani tüdrukule poisi nime, sest tema pani just rumi ja just tütrele.\nto kahjuks/ 10. detsember 2017, 20:01\nSu koer oli mustlane!? Ja miks kahjuks mustlase nimi?\nAlkohoolikutele vastavad assotsioonid/ 10. detsember 2017, 18:29\nJa kui on , mis on, valmistud mõnitamiseks?\nmassa/ 10. detsember 2017, 16:16\nJust./ 11. detsember 2017, 13:48\nUskumatu elu/ 10. detsember 2017, 16:15\nKas tõesti on nutividinad tähtsamad kui laps? Ilmselt on, sest vastasel juhul ei tekiks probleemi, kuidas leida aega lapse jaoks ja seda ilma nutiseadmeta. Pane telefon mõneks tunniks ära, tegele sel ajal lapsega ja pärast vaata, kas maailmas on vahepeal midagi sellist juhtunud, millest oleksid pidanud kohe teada saama.\nehh/ 10. detsember 2017, 16:05\nJa siis sõidate ennast ja teisi surnuks-vigaseks, sest nutis on nii vaja olla!\nSaku originaal/ 10. detsember 2017, 16:01\nMis asi see tšättimine on ? Vanemad ei tea neid lolle sõnu !!\nAa lee kokk/ 11. detsember 2017, 13:45\nSee on kut skrollimine, aint et targem sõna.\nrandom / 10. detsember 2017, 15:29\nMes sa jurad.\nUus põlvkond/ 10. detsember 2017, 15:17\nSedasi kasvavadki need kontsentreerumisvõimetud, tahtejõuetud, lõõgastumisnäljas jne., jne. noored ehk siis tänapäeva mõistes Waldorf kooli kasvandikud. Vanasti öeldi nende kohta lihtsalt - debi....kute koolis käijad!\njust/ 11. detsember 2017, 00:45\nabikoolist. või tasandusklassist olid sellised, nüüd on peened aspergerid vms.\nPihv/ 10. detsember 2017, 15:07\nkodanik hoiab lihtsalt end pildil,sest kui poole aasta jooksul pole meedias figureerinud siis pole sa mitte keegi eesti maastikul ja hiljme juba raske olla keegi siin konnatiigis\narvan ka/ 10. detsember 2017, 15:10\net see andetu rahvateatri tasemestki allpool olev näitleja ei ole saanud oma tähelepanuvajadust rahuldatud ja nüüd püüab teha mida iganes, et pildil püsida. kas keegi teab midagi mõnest tema rollist? mõnda kõrvalosa mõnes sketšis mõnes telesaates ei saa ju rolliks pidada?\nsiis võiks ju/ 10. detsember 2017, 15:04\nfacebookiga virtuaalse pere luua.Paralleelreaalsusel on tumeda jõu tõmme.\nMann/ 10. detsember 2017, 14:57\nNojah, see on see elu konnatiigis. Pole inimesi ega teemasid, mis vääriksid kirjutamist. Aga Jurman saab ilmselt raha oma blogi avaldamise eest. Polegi meest või kes naist ja last ülal peaks? Emapalk muidugi jookseb, aga see liiga väike? Kirjutage parem mõne suurpere emast, kuidas see kõigega hakkama saab. Ühe lapsega nooruke näitlejahakatis pole küll trükimusta väärt.\nto mann/ 10. detsember 2017, 19:18\nEi viitsi nendest suurperedest ka enam lugeda. Ära on tüüdanud. Igal inimesel on oma elu ning teiste eludest ei pea lehtedes jutte avaldama. Kirjutagu sündmustest, mis on tähtsad. Suurpere ema igapäevane möll kaka ja toiduga ei huvita kedagi.\nMannile:/ 11. detsember 2017, 13:43\n... ja sinu komm on midagi huvitavat ja edasiviivat?\nvanaema / 10. detsember 2017, 14:46\nEi tundu just tark naine olevat.\nilmselt / 10. detsember 2017, 17:15\nvanaema tunne ei peta.\n10. detsember 2017, 18:31\nEks ju, targad näpivad mobiili\nto 18.31/ 10. detsember 2017, 19:42\nsul ikka puder ja kapsad. see rumi emme ju mobiili muudkui näpibki, seetõttu vanaema "rumilaks" arvaski teda? kas sa, vaeseke, ei lugenud välja? funktsionaalne lugemisoskus on tänapäeval jah, väga harv nähtus juba.\n"vanaemal" jääb see-eest tarkust, vabandust, sappi/ 11. detsember 2017, 13:42\nVanamees/ 10. detsember 2017, 14:46\nMiks seda küll lehte pannakse ? Pole millestki kirjutada ? See ,mida mõni oma peas mõtleb ,pole küll üle eestiline uudis ega ka lugemist väärt monoloog .\nsa vanamees/ 10. detsember 2017, 18:17\noled vist liiga vana, et taibata, et see kirjatükk on võetud blogist, mis polegi sulle mõeldud, vaid et see on nagu päevik, mida vanasti käsitsi kirjutati.\nJa kui mõni ajakirjanik palub luba sealt midagi lehes avaldada, siis pole see blogija initsiatiiv püünele pääseda.\nsa, noor ta tt,/ 10. detsember 2017, 19:44\najad miskit segamine, päevikut peeti omaette, mitte nii, et viidi küla laadaplatsile, kus igaüks siis luges ja posti külge pärast teksti plakatile kõigile lugeda kleepis. igasugune avalik blogi on tahtlusega seda avalikkusega jagada ja iga blogipidaja on õnnega koos, kui mõni leht tema "kõrgeid" mõttelende rahval jagab.\npaljugi mis ja kuidas keegi kunagi tegi./ 11. detsember 2017, 13:41\nTema teeb jälle nii. Ja kui kingad pigistavad või on k.-häda, siis tee midagi teemakohast, mitte ära tule siia sappi pritsima.\nSama vana lapse ema/ 10. detsember 2017, 14:31\nMa loen neid blogist pärit artikleid alati huviga. Sest vastupidiselt õelatele kommenteerijatele, julgeb tema oma nõrkusi, muresid ja rõõme siiralt avaldada. Ning sama vana lapse emana on nii palju äratundmisrõõmu ka endal. Aga kommenteerijate õelusest pole siiani aru saanud. Miks need halvustavd kommentaarid vajalikud on ning miks te neid kirjutate (nagu ise küsite Marilyni kirjutiste kohta)? Kui tema kirjutised ei meeldi, siis ärge lugege või kirjutage ise paremini oma blogi. Siiski kahtlen, et need avaldamist väärt on...\n18.07/ 10. detsember 2017, 14:43\nÕelust pole, aga tüdimus on suur...sellest tädist, kes kunagi tundus olevat isegi tore...aga tüdimus ja küllap sellest tingitud väljaütlemised on tingitud sellest, et ühes päevalehes, mis peaks justkui kajastama inimeste jaoks olulisi teemasid, tsiteeritakse võrdlemisi tagasihoidliku, et mitte öelda olematu kvaliteediga blogi. Ja seda küllalt sageli. Blogi ongi see koht kuhu igaüks võib kirjutada ja kuhu asjast huvitatud võivad minna lugema. Blogi jagamine ajalehes oleks ehk õigustatud mõne kriitilise teema puhul...\nBlogisid on sadadel-tuhandetel eri teemadel - autoremondist taimekasvatuseni, kõik nad on ühtmoodi vajalikud või huvitavad....vastavale sihtgrupile.\nNiiet, kui sul lugupeetud huviline on sama vana laps ja tunned äratundmist, siis mine loe seda blogi aga ära eelda, et kõik ajalehelugejad tahavad näha, suure pealkirjana ja esileheuudisena mingi kogemusteta tädi järjekordset eneseabiavastust.\nto sana vana lapse ema/ 10. detsember 2017, 14:53\naga mis ise teed praegu? või arvad, et sinul on kuidagi rohkem õigust halvustavat kommentaari kommentaatorite kohta kirjutada? kui ise oled sama rumaI, nagu see blogipidaja, kes oma lapsele koera nime valis, siis leiad loomulikult sellest blogist äratundmisrõõmu. ja ega meie keelagi sul seda leida - aga käi ja leia seda sealt blogist, ülevabariigilises lehes poleks vaja seda sodi eksponeerida. vaat, näe, nii lihtne see ongi.\ntaff/ 10. detsember 2017, 15:08\nma arvan et sa oled sama loll kui see blogija ja need kommentaarijad siin kokku\nsama vana lapse emale/ 10. detsember 2017, 17:55\nLobisege oma telefonides niipalju kui tahate, aga ärge risustage lehte oma jamadega. Kasvatage oma lapsi nii, kuidas teile meeldib, aga ega teised ei pea seda lugema. See Jurman on tõesti peast segi läinud oma lapsega. Kas ta arvab, et siin maailmas on tema ja ta titt kõige tähtsamad, et neist iga päev peab kõigile teada andma. Oleks kirjutanud üks kord, et sai lapse, oleks kõik tema üle rõõmustanud ja õnne soovinud, kuid praeguseks on see jura juba muutunud ebameeldivaks ja tüütavaks. Isegi ei taha tema jutte lugeda, vastik on.\ninimesele, kes pritsib tatti:/ 11. detsember 2017, 13:39\nKui on ebameeldiv ja tüütav - ära kirjuta seda siin, sest paljudele on meeldiv.\nJa üldsegi palus autor jagada kogemusi, nippe ja mõtteid kõnesoleva olukorraga hakkama saamise kohta. Mitte oma ebaõnnestumisi välja elada.. selleks on teised kohad, näiteks mine jooksma või tõsta kangi.\nOh seda nutiemmet/ 10. detsember 2017, 14:04\nViie aasta pärst jõuad täieliku nutistumiseni!\nTõesti/ 10. detsember 2017, 13:28\nTegele lapsega mitte ära kire päevast päeva fb olin kunagi sinust heal arvamusel nüüd oled minusilmis ümargune null ,ära tee nimodi!\nminu jaoks/ 10. detsember 2017, 14:55\njuba miinuses, kahjuks. ka kunagi pidasin lugu.\nNah/ 10. detsember 2017, 19:28\nHakake endast lugu pidama, ta rääkis tõtt. Tahate öelda , et te ei istugi üldse telefonis oi ei ainult tema onju milline null ikka kohe.\nto nah/ 10. detsember 2017, 19:46\ntahan öelda küll, et oma lapsega mängimise ajast telefoni jaoks küll ei varasta. nii teevad ikka rohkem need ronqemad.\noeh/ 10. detsember 2017, 13:25\noleks pisutki midagi kõrvade vahel, ei kekutaks oma rumalusega lehes, aga ei. täiesti ebaküps emaks. piinlik on tema totakusi lugeda ausalt öeldes.\naga/ 10. detsember 2017, 19:10\nmida ta valesti ütles? jutt ju väga õige...\nWau/ 10. detsember 2017, 19:25\nNo sinu kommentaar oli küll väga totakas hahhaha\nhelge tulevik/ 10. detsember 2017, 13:20\nlapse kasvatus hoidmis äpp näoraamatus


Rahvaliitlane: lugu lõpeb mitte millegagi - Äripäev\nRahvaliitlane: lugu lõpeb mitte millegagi\n12. detsember 2008, 16:05\nRahvaliitlane Jaak Allik usub, et Villu\nReiljani ja Ester Tuiksoo maadevahetuse kriminaalasi võib pigem Rahvaliidu\nmainele hästi mõjuda.\n„No kui lugu lõpeb, nagu arvata võib, mitte millegagi, siis see võib Rahvaliidu mainele pigem kasuks tulla,“ vastas Allik aripaev.ee küsimusele, kas maadevahetuse kriminaalasi Rahvaliidu mainele halba varju heita.\n„Me kõik ju loodame, et maadevahetuse asi jõuab ükskord kohtuni,“ ütles Allik. Tema sõnul on ka Villu Reiljan lootnud sama, et asi võiks ükskord kohtusse jõuda.\nTõsiasja, et prokuratuur soovib Villu Reiljanile ja Ester Tuiksoole süüdistuse esitada, pidas Allik suurepäraseks. "Üks järjekordne etapp on lõppenud on lootust jõuda ükskord ka tõeni," põhjendas ta.\nKas te usute Villu Reiljani ja Ester Tuiksoo süütusesse? „Ma ei ole materjalidega tutvunud, ma ei ole ju jurist. Ma usun sellesse, et kohus mõistab õigust,“ vastas rahvaliitlane.\nAlliku sõnul tuli ju välja, et Rahvaliidu-vastasus oli puhas Reformierakonna tellimus ning tema sõnul on ka Eesti Ekspress avaldanud, et see lugu algas Reformierakonnast. „Kas need asjad ka ette võetakse?“ küsis ta.\n12. detsember 2008, 16:59\nRüütli: ootame kiiret kohtumõistmist 1\n12. detsember 2008, 14:32\nÕiguskantsleril kulub saadikupuutumatuse otsustamiseks aega\nProkuratuur tahab Reiljanile ja Tuiksoole süüdistuse esitada 15\n12. December 2008, 16:59


olen arg ja ei oska midagi teha - lapsemure.ee\nolen arg ja ei oska midagi teha\n02 Dets 2018, 23:48\n#1 Postitas Pahapoiss\nTere olen 15 aastane poiss ja olen olnud umbes kahes suhtes olnud. mõlemas suhtes ma ei ole ise öelnud seda et tydruk mulle meeldib vaid nad on nägu ise kirjutanud ja ise ka flirtinud, aga need olid rohkem kui kaks aastat tagasi ja see oli nägu internetisuhe ka. nüüd olen olnud pikka aega yksi kuni mulle hakkas yks klassiõde meeldima. ma olen kyll arg aga jällegi tema alustas flirtimisega et kannab mu pusa ja istub minu juurde jne. Ta nägu ootaks et mina midagi teeks et nägu ytleks et sa meeldid mulle aga ma olen väga arg ja ei julge seda öelda. nyyd aasta hiljem ta istub ikka minu juurde aga me oleme rohkem nägu sõbrad .ta räägib et mulle meeldib see mulle meeldib teine ja ta koguaeg astub suhtest suhtesse aga mina ikka tahaks teda\nmida teha? kas see on luhta läinid armastus või mul on veel lootust? aga ja ma olen ainult sellise asja peal arg\n03 Dets 2018, 00:15\nRe: olen arg ja ei oska midagi teha\nPraegu oled selline arg, aga aastatega võid muutuda avatumaks ja julgemaks.\nPea meeles, et hirm on lihtsalt üks suur illusioon, pole vaja karta. Võid võtta eesmärgiks näiteks, et järgmise nädala jooksul pead ütlema vähemalt ühe komplimendi. Tekita endale väljakutseid/challengeid.\n03 Dets 2018, 07:17\n#3 Postitas mge\nnägu -> nagu**\n03 Dets 2018, 17:56\nSee tundub üsna tüüpiline käitumine tüdruku poolt, kui talle mõni poiss sümpaatne tundub. Sa kindlasti pakud talle huvi. Mis tasandil see on, on võõrastel raske hinnata.\nMis puudutab seda, et ta räägib sinule sellest, kuidas talle üks või teine poiss meeldib, siis see ei pea tähendama seda, et ta on su kindlasti ära friendzone´inud. Tihti üritavad neiud selliste väljaütlemistega provotseerida poisse ning ootavad mis reaktsioon sinult sellele tuleb. Aga jällegi, raske hinnata kuid mulle tundub sinu jutu põhjal pigem nii.\n03 Dets 2018, 23:07\nMa ei tea praegult oled sa ilmselt juba ta käest korvi saanud, aga edaspidi sa peaksid kas võtma lihtsalt julguse kokku ja selle paugu ära ütlema, või mine ole veel intenrenntisuhetes - see tekitaks sulle rohkem enesekndlust ja julgus. Kunagi olin ka sinusugune tolgus kes kartis inimesi (algklassides 1-3) kuid siis mängsisin yhte mängu ning muutusin seal väga julgeks - kõik sõnad mis mulle pähe tulid lasin elavalt lendu ja nüüd olen enese- ja sihikindel kes ei karda suhelda. Oleks ka kolmas võimalus milleks oleks see et hakkad jooma, need 13+ naisoost tolgused vaatavd mehi kes on sellised põhimõteliselt pätid ning see joomine tekitab sulel sellise maine ja lisaks see peksab su ajukeemia nii sodiks, ka kaines olekus et kaotad hirme, igatahes sellel juhul matta ee karsklus maha ja joo.\n20 Dets 2018, 14:36\nNahhui sa seda kuradi ä-d sinna topid? kadakas* kui närvi see millegi pärast ajab.\n20 Dets 2018, 15:03\n20 Dets 2018, 18:50\n#7 Postitas Eiteasamind\nPahapoiss kirjutas: ↑\nKirjuta mulle akki oskab sind aidata ma olen tydruk ja ka sht arg olen kyll ise oelnud et meeldib mulle aga see juhtus kyll nii et ta ise pinnis seda\n20 Dets 2018, 19:08\nTänane kuupäev on 19 Juun 2019, 06:59


Odavad lennupiletid Wyoming - Otsi soodsad lennud | momondo\nLeia odavaid lende suunaga Wyoming\nViiruse COVID-19 (koroonaviirus) levik võib mõjutada reisimist lähtekohast Eesti sihtkohta Wyoming.\nOdavaimad lennud sihtkoha Wyoming linnadesse\nKlõpsa allolevatel linnadel, et näha, millal on odavaim aeg lähtekohast Eesti sihtkohta Wyoming lennata\nLeia lende Cody\nKasulik teave su lennu kohta sihtkohta Wyoming\nSaa ajakohaseid vastuseid enamlevinud küsimustele seoses sihtkohta Wyoming lendamisega\nMis on odavaim lend piirkonda Wyoming reisimiseks?\nKeskmine lend piirkonda Wyoming maksab €1 005 inimese kohta ja odavaim lend piirkonda Wyoming maksab €1 005 inimese kohta. See hind varieerub sõltuvalt paljudest teguritest nagu väljumislennujaam, lennufirma, broneerimise aeg ja periood, mil reisida plaanid.\nMilline lennujaam on sobivaim sihtkoha Cody külastamiseks?\n50% momondo kasutajatest külastavad linna Cody sagedamini kui ühtki teist linna sihtkohas Wyoming. Linna Cody reisimiseks on enamasti kõige mugavam lennujaam Lennujaam Billings.\nMilline on ilm piirkonnas Wyoming?\nTemperatuur piirkonnas Wyoming jääb sõltuvalt aastaajast vahemikku −4 °C–20 °C. Piirkonnas Wyoming on kõige külmem kuu tavaliselt jaanuar ja kõige soojem kuu juuli. Tasub ka märkida, et neile, kes soovivad piirkonda Wyoming reisides vältida sadu või lund, sobivad jaanuar, jaanuar ja jaanuar, kuna siis on saju tõenäosus kõige väiksem.\nKui palju maksavad lennud sihtkohta Wyoming?\nSihtkohta Wyoming leiab lende odava hinnaga alates €1 005 pileti kohta. Meie kasutajad on aga leidnud lennupileteid sihtkohta Wyoming keskmise hinnaga €1 029. Kui otsid sihtkohta Wyoming lennates head pakkumist, siis kaalu broneeringu tegemist juhul, kui leiad piletid hinnaga €1 029 või alla selle.\nKas saan praegu lennata lähtekohast Wyoming sihtkohta Eesti?\nTeave põhineb reisipiirangutel lähtekohast Eesti sihtkohta Wyoming reisimisel\nEnamik külastajaid lähtekohast Eesti saavad siseneda sihtkohta Wyoming ilma piiranguteta.\nKülastajad lähtekohast Eesti ei pea esitama sihtkohta Wyoming saabumisel negatiivset COVID-19 PCR testi ega antikehade testi tulemust.\nLähtekohast Eesti saabuvad külastajad ei pea pärast sihtkohta Wyoming sisenemist karantiinis olema.\nKas saan lennata sihtkohast Wyoming tagasi lähtekohta Eesti?\nSihtkohast Wyoming tagasi lähtekohta Eesti reisimine\nKülastajad lähtekohast Wyoming ei pea esitama sihtkohta Eesti saabumisel negatiivset COVID-19 PCR testi ega antikehade testi tulemust.\nLähtekohast Wyoming saabuvad külastajad ei pea pärast sihtkohta Eesti sisenemist karantiinis olema.\nKui plaanid käesoleval ajal sihtkohta Wyoming reisida, siis on soovitatav end praeguste piirangutega kursis hoida ning avalikes kohtades ohutusnõudeid järgida.\nKas Wyoming on su reisiplaanides? Vaata neid linnu ning tutvu sihtkoha Wyoming populaarseimate huviväärsustega.\nHiljuti leitud lennud populaarsetesse linnadesse sihtkohas Wyoming\nLeia endale lähimast lennujaamast lende neisse sihtkoha Wyoming populaarsetesse linnadesse.\nOdavaimad lennuliinid suunaga Wyoming\nRiigis Eesti leidsid momondo kasutajad kõige odavamaid lende sihtkohta Wyoming nendel marsruutidel\nTallinn Denver 20 t 04 m €1 108\nWyoming: populaarsed marsruudid\nLeia lende riiki Wyoming\nLennud sihtkohta Casper\nLennud sihtkohta Cheyenne\nLennud sihtkohta Cody\nLennud sihtkohta Denver\nLennud sihtkohta Gillette\nLennud sihtkohta Jackson\nLennud sihtkohta Laramie\nLennud sihtkohta Riverton, Wyoming\nLennud sihtkohta Rock Springs\nLennud sihtkohta Worland\nWyoming: pea plaani, kuidas sinna reisida\nLeia hotelle sihtkohas Wyoming\nWyoming ei tundu enam nii kutsuv? Vaata lende teistesse piirkondadesse\nMiks peaksin kasutama saiti momondo, et leida lennupakkumist sihtkohta Wyoming?\nSaidil momondo on lendude leidmine sihtkohta momondo kiire ja lihtne. Me teeme otsingu ja näitame paljusid lennuvalikuid erinevatelt lennufirmadelt ja pakkujatelt. Seejärel saad kasutada meie filtreid, et oma otsingut kitsendada, kuni leiad enda jaoks mugavaima ja sobivaima lennu sihtkohta Wyoming.\nKas saan otsida saidilt momondo paindlike broneerimisreeglitega lende sihtkohta Wyoming?\nPaindlike broneerimisreeglitega lende sihtkohta Wyoming leiab, kui kasutada ülalolevat otsinguvormi ning valida seejärel meie spetsiaalne broneeringufilter, mis toob esile vaid need lennud, kus see reegel kehtib.\nKuidas aitab momondo leida lende sihtkohta Wyoming?\nKui oled teinud lennuotsingu sihtkoha Wyoming jaoks, aitab momondo sul sobivaima lennu leida tänu kasulikele filtritele, millega saad lendude valikut kitsendada. Lende saab filtreerida erinevate näitajate põhjal nagu näiteks lennufirma, lennujaama ja hinna alusel, aga ka muude kriteeriumide järgi, näiteks lennukimudeli ja makseviisi põhjal.\nMa pole valmis kohe praegu broneerima lendu sihtkohta Wyoming. Kas momondo saab mulle märku anda, kui hinnad muutuvad?\nJah, momondo pakub hinnateavitusi lendudele sihtkohta Wyoming. Pärast sellel lehel otsingu tegemist peaksid nägema hinnateavituse lisamise funktsiooni. Sisesta vaid kehtiv meiliaadress ja kui hinnad muutuvad, teavitab momondo sind otsekohe.


Saksa, Saksamaa Taani toimetaja Diri Diri Yandi - GERMANX\nTaani toimetaja Diri Diri Yandi\n« : 17. oktoober 2006, kell 08:39:14 »\n"Taani toimetaja põles elusalt"\nTaani ajalehe Jyllands Posten toimetaja põles surnuks, kui tema magamistoas müstiliselt puhkes tulekahju, väidab Saudi ajaleht. Ajalehe andmetel magas toimetaja oma magamistoas, kui tuli tema magamistuba laastas. Tema ja tema ajaleht muutusid vastuoluliseks, kui see oli avaldanud prohvet Muhamedi (PBUH) teotavaid karikatuure. Leht väidab, et Taani valitsus üritab surmauudiseid varjata. Leht lisas, et teda tabas jumalik kättemaks. Moslemid kogu maailmas taunisid seda jumalateotust karmilt ja kõigis moslemiriikides korraldati massilisi proteste.UUDISTE Lauaarvuti\nSaudi ajalehe väite kohaselt põletas Taani ajalehe Jyllands Posten toimetaja leek, mis sisenes magamistoa aknasse, üürile. Uudiste järgi magas toimetaja magamistoas, kui leek sisse tuli. Eelmine toimetaja ja ajaleht Hz. Ta oli tekitanud poleemikat, avaldades multifilme Muhammedist (SAV). Taani valitsust süüdistatakse juhtumi kohta uudiste varjamises pärast seda juhtumit. Ajaleht teatab uudise jätkudes, et see on püha karistus. Moslemid üle kogu maailma norisid tugevalt neid islamiprohveti (SAW) solvanguid.\nRe: Toimetaja Diri Diri Yandi Taanist\n« Vasta #1: 14. novembril 2006 kell 07:41:47 »\nmõned ütlevad, et ta põles elusalt oma maja tulekahju tagajärjel .......\nkuid täpset teavet pole ...\n« Vasta #2: 16. novembril 2006 kell 11:24:46 »\nVõimud väldivad selles küsimuses teabe edastamist ja kinnitust pole, kuid samal ajal oleme erinevates riikides elavate sõprade abiga saanud sama teavet nii USA-st kui ka araabia ajakirjandusest. Kuid ikkagi pole teema selge.


Välisõhu saastatuse taseme määramise kord – Riigi Teataja\nVälisõhu saastatuse taseme määramise kord - sisukord\n§ 3 Saastatuse taseme määramisel saadud andmete kvaliteedinõuded\n§ 4 Mõõtemeetodid\n§ 41 Riigi või kohaliku omavalitsuse tasandil välisõhu seire käigus tehtavate pidevate või pisteliste mõõtmiste tulemuste aastaaruanded\n§ 5 Mõõtmistulemuste aruanne\n§ 6 Õhuproovi võtmisele esitatavad nõuded\n§ 7 Alternatiivsed mõõteseadmed\n§ 8 Saastatuse taseme määramise mudelid ja hajumisarvutusprogrammid\n§ 9 Saasteainete koosmõju\n§ 10 Arvutustulemuse vastavuse hindamise kriteeriumid lubade andmisel\nVälisõhu saastatuse taseme määramise kord1\nVastu võetud 22.09.2004 nr 120\nRTL 2004, 128, 1984\n12.04.2006 RTL 2006, 33, 591 23.04.2006\nMäärus kehtestatakse «Välisõhu kaitse seaduse» § 20 alusel.\n(1) Määrus reguleerib saastatuse taseme määramist maapinnalähedases õhukihis ning sadestise määramist maapinnal.\n(2) Välisõhu saastatuse taseme määramise eesmärk on:\n1) saada välisõhu kvaliteedi ja selle muutumise pikaajalist ülevaadet tiheasustusega piirkondades, muudes piirkondades ning kogu riigi territooriumil;\n2) hinnata välisõhu kvaliteedi vastavust välisõhu saastatuse taseme keskkonnaministri kehtestatud piir- või sihtväärtustele või kaugematele eesmärkidele;\n3) jälgida saasteainetesisalduse häiretasemete või sisaldusest teavitamise taseme võimalikku ületamise esinemist;\n4) teavitada välisõhu kvaliteedist avalikkust;\n5) parandada välisõhu kvaliteeti piirkondades, kus see ei vasta saasteainetele kehtestatud piir-, sihtväärtustele või kaugematele eesmärkidele;\n6) säilitada või veelgi parandada välisõhu kvaliteeti piirkondades, kus see on hea.\n(3) Välisõhu kvaliteedi hindamisel ja seirel riigi, kohaliku omavalitsuse või ettevõtja tasandil saadud andmeid kasutatakse saasteainete heitkoguste vähendamise piirkondlike ning saasteallikate valdajate kavade koostamisel.\n[RTL 2006, 33, 591 - jõust. 23.04.2006]\n(1) Kui on olemas piisavalt pideva seire andmeid, tehaksevääveldioksiidi, lämmastikdioksiidi ning lämmastikoksiidide, tahkete osakeste ja plii sisalduse piirväärtuse protsentides väljendatud hindamispiiri ületamine piirkonnas kindlaks “Välisõhu kaitse seaduse” §-de 24 ja 25 kohaselt eelneva viie aasta sisaldusandmete alusel. Hindamispiir loetakse ületatuks, kui eelneva viie aasta jooksul on seda ületatud vähemalt kolmel aastal. Kui osa viie aasta andmetest puudub võib hindamispiiri ületamise kindlakstegemiseks ühendada saasteainete heitkoguste andmebaasidest ning modelleerimisel saadud andmed ja andmed, mis on saadud oletatavatest kõrgeimat saastatuse taset iseloomustavatest kohtadest ühe ja sama aasta lühematel mõõtmisperioodidel.\n(2) Piirkondades, kus osoonisisaldus on viiest viimasest mõõteaastast ükskõik millisel aastal ületanud kaugema eesmärgi, on pidev mõõtmine kohustuslik. Kui osa viie aasta andmetest puudub võib hindamispiiri ületamise kindlakstegemiseks ühendada saasteainete heitkoguste andmebaasidest ning modelleerimisel saadud andmed ja andmed, mis on saadud oletatavatest kõrgeimat saastatuse taset iseloomustavatest kohtadest ühe ja sama aasta lühematel mõõtmisperioodidel.\n(3) Riigi tasandil tehtava seire käigus tuleb osooni sisalduse mõõtmisel välisõhus määrata lämmastikoksiidide (NO ja NO2) sisaldus.\n(4) Riigi tasandil tehtava osooni sisalduse seire käigus on soovitav mõõta vähemalt ühes riigi territooriumil asuvas mõõtejaamas ka osooni teket soodustavate järgmiste lenduvate orgaaniliste ühendite sisaldust välisõhus:\n31) muude mittemetaansete süsivesinike kogusisaldus.\n(5) Lõikes 4 nimetatud saasteainete sisaldust mõõdetakse paralleelselt lämmastikoksiidide sisalduse mõõtmisega.\n(6) Riigi tasandil tehtava seire käigus benso(a)püreeni sisalduse mõõtmisel välisõhus tuleb pisteliselt määrata järgmiste polütsükliliste aromaatsete süsivesinike sisaldus:\n(7) Vähemalt ühes riigi territooriumil asuvas mõõtejaamas arseeni, kaadmiumi, nikli, summaarse gaasilise elavhõbeda, benso(a)püreeni ja muude lõikes 6 nimetatud polütsükliliste aromaatsete süsivesinike välisõhus sisaldumise seire teostamisel riigi tasandil tuleb määrata ka nende ainete sadestise üldkogus.\n(1) Maapinnalähedane õhukiht on välisõhukiht, mis ulatub kuni 8 m kõrguseni maapinnast.\n(2) Mõõtmiste täpsus on määratletud EVS-ISO 5725-1:2002 standardis «Mõõtmismeetodite ja tulemuste täpsus (tõesus ja täpsus)».\n(3) Andmete minimaalne ajaline kaetus on üks mõõtmine nädalas või 8 mõõtmisnädalat ühtlaselt üle aasta jaotatult.\n(4) Modelleerimise täpsus on mõõtmistulemuste ja arvutustulemuste maksimaalselt lubatav vahe.\n(5) Pistelised mõõtmised on mitteregulaarsed ühekordsed mõõtmised.\n§ 3. Saastatuse taseme määramisel saadud andmete kvaliteedinõuded\n(1) Saastatuse taseme määramisel riigi või kohaliku omavalitsuse tasandil saadavatele andmetele esitatakse kvaliteedinõuded järgmiste esmatähtsate saasteainete osas:\n2) lämmastikdioksiid ja lämmastikoksiidid;\n3) tahkete osakeste kõik fraktsioonid, sealhulgas peened tahked osakesed PM10 ja osakesed PM2,5 , mille aerodünaamiline läbimõõt tahkete osakeste fraktsioonis on alla 10 mikromeetri ja alla 2,5 mikromeetri;\n12) gaasiline elavhõbe;\n13) polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud (välja arvatud benso(a)püreen).\n(2) Lõikes 1 nimetatud saasteainetega välisõhu saastatuse taseme, sealhulgas saasteainete välisõhus sisaldumise ning välisõhust maapinnale sadestumise määramisel saadavate andmete kvaliteedinõuded on esitatud määruse lisas 1.\n(3) Andmete minimaalse hõive ja andmete minimaalse ajalise kaetuse nõuded ei hõlma andmete kadusid, mis on tingitud regulaarsest kalibreerimisest või mõõteriistade tavapärasest hooldusest.\n§ 4. Mõõtemeetodid\n(1) Esmatähtsate saasteainete kontsentratsiooni määramiseks välisõhus kasutatakse järgmisi mõõtemeetodeid, sealhulgas proovivõtu ja mõõtmise etalonmeetodeid ning saasteaine analüüsi etalonmeetodeid:\n1) vääveldioksiid – ultraviolett-fluorestsentsi meetod;\n2) lämmastikdioksiid ja lämmastikoksiidid – kemoluminestsentsi meetod;\n3) tahkete osakeste kõik fraktsioonid – gravimeetria meetod;\n4) peened tahked osakesed PM10 (sealhulgas tahm ja osakesed, mille aerodünaamiline läbimõõt tahkete osakeste fraktsioonis on 10 mikromeetrit) – proovivõtu ja mõõtmise etalonmeetod: EVS- EN 12341:2001;\n5) peened tahked osakesed PM2,5 (osakesed, mille aerodünaamiline läbimõõt tahkete osakeste fraktsioonis on 2,5 mikromeetrit) – beeta-kiirguse absorptsiooni meetod; gravimeetria meetod; proovivõtu ja mõõtmise ajutine standardmeetod Euroopa Komisjoni otsuse (EÜ) nr 2004/470 PM2,5 proovide võtmise ja mõõtmise ajutise standardmeetodi juhise kohta (ELT 160, 30.04.2004, lk 51–55) kohaselt;\n6) plii – aatom-absorptsioonspektroskoopia meetod;\n7) süsinikmonooksiid – infra-punaspektroskoopia meetod;\n8) benseen – gaaskromatograafia meetod;\n9) osoon – ultraviolett-fotomeetria meetod;\n10) arseen, kaadmium ja nikkel – aatom-absorptsioonspektromeetria meetod;\n11) benso(a)püreen ja muud polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud – gaaskromatograafia meetod;\n12) elavhõbe – aatom-absorptsioonspektromeetria meetod; aatom-fluorestsentsspektromeetria meetod.\n(2) Mõõtmistulemused esitatakse standardtingimustel, milleks on temperatuur 293 K ja rõhk 101,3 kPa.\n(3) Lõikes 1 nimetatud saasteaine kontsentratsiooni mõõtmiseks välisõhus võib kasutada rahvusvaheliselt üldtunnustatud muud meetodit, mis annab lõikes 1 esitatud meetodiga samaväärseid tulemusi, või muud meetodit, mille suhtes tõendab selle kasutaja Keskkonnaministeeriumile kirjalikus vormis kasutatava meetodi kindlat seost lõikes 1 esitatud meetodiga.\n(4) Lõikes 1 nimetamata saasteaine kontsentratsiooni mõõtmiseks välisõhus kasutatakse rahvusvaheliselt üldtunnustatud meetodit.\n(5) Saasteaine sadestise määramiseks maapinnal kasutatakse rahvusvaheliselt üldtunnustatud meetodit.\n(6) Benso(a)püreeni ja muude polütsükliliste aromaatsete süsivesinike sisalduse määramiseks õhuproovide võtmisel on nõutav 24-tunnine proovivõtutsükkel. Kuni ühe kuu pikkuse perioodi jooksul võetud üksikproove võib omavahel kombineerida ja analüüsida liitproovina, tingimusel et proovivõtu meetod tagab kõnealuse perioodi jooksul stabiilsed proovid.\n(7) Kui benso(b)fluoranteeni, benso(j)flouranteeni ja benso(k)fluoranteeni on keeruline analüüsi käigus üksteisest eraldada, võib andmed nende kohta esitada summeerituna.\n(8) Arseeni, kaadmiumi ja nikli sisalduse mõõtmisel välisõhus on soovitatav 24-tunnine proovivõtutsükkel. Proovivõtt peab olema ühtlaselt jaotatud nädalapäevadele ja aastale.\n(9) Sadestise väärtuse mõõtmiseks on soovitatav võtta proove kogu aasta jooksul iga kuu või iga nädal.\n(10) Sadestise proovide üldkoguse asemel võib võtta märgsademete sadestise proove, kui erinevus nende vahel jääb 10 % piiridesse.\n(11) Sadestise väärtus väljendatakse mikrogrammides pinna ruutmeetri kohta päevas.\n§ 41. Riigi või kohaliku omavalitsuse tasandil välisõhu seire käigus tehtavate pidevate või pisteliste mõõtmiste tulemuste aastaaruanded\n(1) Vääveldioksiidi, lämmastikdioksiidi ning lämmastikoksiidide, tahkete osakeste PM10 ja PM2,5 ning plii sisalduse mõõtmistulemuste aruanne peab sisaldama järgmisi andmeid:\n1) vääveldioksiidiga saastatuse korral inimese tervise kaitseks rakendatava saastatuse taseme ühe tunni keskmisepiirväärtuse ja 24 tunni keskmise piirväärtuse ning ökosüsteemide kaitseks rakendatava saastatuse taseme kalendriaasta ja talveperioodi (1. oktoobrist 31. märtsini) keskmise piirväärtuse ületamisi;\n2) lämmastikdioksiidi (NO2 ) ja lämmastikoksiididega (NOx ) saastatuse korral inimese tervise kaitseks rakendatava saastatuse taseme ühe tunni keskmise piirväärtuse ja 24 tunni keskmise piirväärtuse ületamisi, nimetatud piirväärtuste ja saastetaluvuse piirmäära summaarseid ületamisi ning taimestiku kaitseks rakendatava saastatuse taseme kalendriaasta keskmise piirväärtuse ületamisi;\n3) tahkete osakestega PM10 saastatuse korral inimese tervise kaitseks rakendatavaI (alates 2005. aasta 1. jaanuarist) ja II (alates 2010. aasta 1. jaanuarist) etapi saastatuse taseme 24 tunni keskmise piirväärtuse ja kalendriaasta keskmise piirväärtuse ületamisi ning nimetatud piirväärtuste ja saastetaluvuse piirmäära summaarseid ületamisi;\n4) pliiga saastatuse korral inimese tervise kaitseks rakendatava saastatuse taseme kalendriaasta keskmise piirväärtuse ületamisi;\n5) vääveldioksiidi, lämmastikdioksiidi ning lämmastikoksiidide, tahkete osakeste PM10 ning plii sisalduse häiretaseme ületamisi.\n(2) Lõikes 1 nimetatud saasteainetega saastatuse taseme keskmiste piirväärtuste ning piirväärtuste ja saastetaluvuse piirmäära summaarsete ületamiste andmed peavad kajastama ületamiste kuupäeva, ületamistundi või ületamistundide arvu kokku, saasteainete sisalduse mõõdetud väärtusi.\n(3) Tahkete osakeste PM2,5 24 tunni keskmise sisalduse mõõtmistulemuste aruanne peab sisaldama järgmisi andmeid osakeste sisalduse kohta väljendatuna mikrogrammides õhu kuupmeetri kohta:\n1) aritmeetilist väärtust;\n2) keskmist väärtust;\n3) 98 protsentiili väärtust;\n4) maksimaalset väärtust.\n(4) Benseeni ja süsinikmonooksiidi sisalduse mõõtmistulemuste aruanne peab sisaldama andmeid nende saasteainetega saastatuse taseme piirväärtuste ületamiste ning piirväärtuste ja saastetaluvuse piirmäära summaarsete ületamiste kohta.\n(5) Osooni sisalduse mõõtmistulemuste aruanne peab sisaldama järgmisi andmeid:\n1) osooniga saastatuse korral inimese tervise kaitseks rakendatavasaastatuse taseme 8 tunni keskmise sihtväärtuse ületamisi ning taimestiku kaitseks rakendatavasaastatuse taseme ühe tunni keskmise sihtväärtuse ületamisi;\n2) inimese tervise kaitseks rakendatava 8 tunni keskmise ning taimestiku kaitseks rakendatavaühe tunni keskmise osoonisisalduse kaugema eesmärgi ületamisi;\n3) ühe tunni keskmise osoonisisalduse teavitamistaseme ületamisi;\n4) ühe tunni keskmise osoonisisalduse häiretaseme ületamisi;\n5) teavitamis- ja/või häiretaseme ületamiste kuupäeva, summaarset ületamistundide arvu, osoonisisalduse suurimaid tunniväärtusi;\n6) käesoleva määruse § 11 lõikes 4 nimetatud osooni teket soodustavate lenduvate orgaaniliste ühendite aasta keskmist sisaldust.\n(6) Arseeni, kaadmiumi, nikli, benso(a)püreeni sisalduse mõõtmistulemuste aruanne peab sisaldama järgmisi andmeid:\n1) nende saasteainetega saastatuse taseme kalendriaasta keskmiste sihtväärtuste ületamisi;\n2) summaarse gaasilise elavhõbeda sisalduse väärtusi;\n3) määruse § 11 lõikes 6 nimetatud polütsükliliste aromaatsete süsivesinike välisõhus sisaldumise väärtusi;\n4) arseeni, kaadmiumi, nikli, summaarse gaasilise elavhõbeda, benso(a)püreeni ja muude määruse § 11 lõikes 6 nimetatud polütsükliliste aromaatsete süsivesinike sadestise üldkogust.\n(7) Saasteainete sisalduse mõõtmistulemuste aruanded peavad sisaldama teavet iga saasteaine sisalduse piirväärtuse või sihtväärtuse protsentides väljendatud hindamispiiri ületamise kohta “Välisõhu kaitse seaduse” §-de 24 ja 25 kohaselt ning teavet iga saasteaine sisalduse määramiseks kasutatud meetodi kohta.\n§ 5. Mõõtmistulemuste aruanne\nSaasteaine kontsentratsiooni pisteliste mõõtmiste tegija koostab mõõtmistulemuste aruande vastavalt selle määruse lisale 2 kahes eksemplaris, millest üks säilitatakse mõõtmiste tegija ja teine tellija juures vähemalt viis aastat.\n§ 6. Õhuproovi võtmisele esitatavad nõuded\n(1) õhuproovi võtmisel välisõhu saastatuse taseme mõõtmiseks tuleb arvestada järgmiste nõuetega:\n1) proovivõtuotsik peab asuma 1,5–4 m kõrgusel maapinnast;\n2) proovivõtuotsik ei tohi asuda saasteallika vahetus läheduses, et vältida välisõhuga segunemata saasteainete sisseimemist;\n3) proovivõtuotsiku läheduses ei tohi olla segavaid objekte ja otsik peab asuma olenevalt mõõtmistingimustest ja kasutatavast aparatuurist mõne meetri kaugusel hoonete seinast, puudest ja muudest takistustest;\n4) analüsaatori läbinud gaasid tuleb suunata proovivõtuotsikust eemale, et vältida analüüsitava õhu retsirkulatsiooni;\n5) tuleb määrata ilmastikutingimused, näiteks tuulte suund ja kiirus, välisõhu temperatuur, rõhk ja niiskus, mis võivad omada tähtsust proovide võtmisel.\n(2) Saasteaine kontsentratsiooni mõõtmiseks saasteallika suitsukoonla mõjupiirkonnas paigutatakse mõõtejaam orienteeruvalt määratud punkti, kus võib tekkida saasteaine maksimaalne kontsentratsioon, arvestades saasteaine väljumiskõrgust maapinnast, ilmastikutingimusi, sealhulgas valdavate tuulte suunda. Selles punktis määratakse saasteaine ühe tunni keskmine kontsentratsioon.\n(3) Saasteallika valdaja peab välisõhu saastatuse taseme mõõtmisel jälgima, et kõik automaatsed proovivõtuseadmed ja mõõteriistad toimiksid tehnoloogiliste seadmete töö ajal pidevalt, välja arvatud hooldamise ja kalibreerimise aeg.\n(4) Vahetult peale õhuproovi võtmist koostab proovivõtja protokolli õhuproovi võtmise kohta.\n(5) Protokoll õhuproovi võtmise kohta sisaldab:\n1) proovivõtja nime, aadressi ja kontaktandmeid;\n2) proovivõtukoha asukohta ja geograafilisi koordinaate;\n3) proovivõtmise kellaaega;\n4) proovivõtmise viisi kirjeldust;\n5) proovivõtmisel olnud ilmastikutingimusi;\n6) proovivõtmisel osalenud isikute nimesid, allkirju, ametikohti ja kontaktandmeid.\n(6) Õhuproovi võtmise kohta koostatud protokoll lisatakse pisteliste mõõtmistulemuste aruande juurde.\n§ 7. Alternatiivsed mõõteseadmed\nKui paiksed mõõteseadmed ei ole töökorras, peab saasteallika valdaja sellest välisõhu saasteloa või keskkonnakompleksloa või jäätmepõletusloa andjat teavitama ning rakendama tööle alternatiivsed mõõteseadmed.\n§ 8. Saastatuse taseme määramise mudelid ja hajumisarvutusprogrammid\n(1) Välisõhu saastatuse taseme määramiseks piirkonnas kasutatakse järgmisi mudeleid:\n1) Gaussi difusioonivõrrandi mudel;\n2) Euleri advektsioon-difusioonivõrrandi mudel;\n(2) Saasteainete hajumisarvutuseks on lubatud kasutada arvutiprogramme, mis on koostatud lõikes 1 nimetatud mudelil põhineva või määruse lisas 3 esitatud arvutusmetoodikal põhineva mudeli alusel.\n(3) Saasteainete hajumisarvutuseks kasutatav arvutiprogramm peab võimaldama arvestada piirkonna saasteainete hajumistingimusi mõjutavaid geograafia- ja kliimaandmeid (näiteks välisõhu temperatuurid, tuule suunad).\n§ 9. Saasteainete koosmõju\n(1) Iga saasteaine suhtes saasteallika poolt tekitatava välisõhu saastatuse taseme arvutuslikul määramisel võetakse arvesse kõik tootmisterritooriumil asuvad saasteallikad.\n(2) Saasteainete koosmõju, näiteks tahkete osakeste või lenduvate orgaaniliste ühendite (süsivesinike) summaarse hulga korral kasutatakse maapinnalähedases õhukihis tekkiva saasteainete maksimaalse kontsentratsiooni arvutamisel kõigi gruppi (aldehüüdid, alifaatsed süsivesinikud, aromaatsed süsivesinikud, atsetaadid ja muud) kuuluvate ainete maksimaalsete hetkeliste heitkoguste summat.\n§ 10. Arvutustulemuse vastavuse hindamise kriteeriumid lubade andmisel\n(1) Hajumisarvutustulemust võrreldakse inimese tervise kaitseks kehtestatud saastatuse taseme ühe tunni keskmise piirväärtusega. Kui välisõhu saastatuse taseme ühe tunni keskmist piirväärtust saasteaine suhtes ei ole kehtestatud, kasutatakse võrdlemisel 8 tunni, 24 tunni, aasta keskmist piirväärtust või saasteaine sisalduse orienteerivat ohutut taset.\n(2) Välisõhu saasteloas või keskkonnakompleksloas või jäätmepõletamist käsitlevas jäätmeloas (edaspidi keskkonnaluba) esitatud kõigist tootmisterritooriumil asuvatest saasteallikatest eralduva saasteaine maksimaalsed hetkelised heitkogused summaarselt ei tohi ületada väärtust, mis võiks põhjustada lõikes 1 nimetatud piirväärtuse ületamist tootmisterritooriumi piiril.\n(3) Keskkonnaloa andja nõudmisel arvestatakse välisõhu saastatuse taseme arvutamisel saasteallika mõjupiirkonnas pideva õhuseire tulemusi või samalaadsete saasteallikate koosmõju hindamisel saadud fooniandmeid.\n(4) Lõikes 2 nimetatud andmeid annab saasteallika valdajale keskkonnaloa andja.\n1EL Nõukogu direktiiv 96/62/EÜ välisõhu kvaliteedi hindamise ja kontrolli kohta (Euroopa Liidu Teataja L 296, 21/11/96, lk 55–63); EL Nõukogu direktiiv 1999/30/EÜ välisõhus vääveldioksiidi, lämmastikdioksiidi, lämmastikoksiidide, tahkete osakeste ja plii kontsentratsioonide piirväärtuste kohta (Euroopa Liidu Teataja L 163, 29/6/1999, lk 41–60); Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiiv 2000/69/EÜ välisõhus sisalduva benseeni ja süsinikmonooksiidi piirväärtuste kohta (Euroopa Liidu Teataja L 313, 13/12/2000, lk 12–21); Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiiv 2002/3/EÜ välisõhu osooni kohta (Euroopa Liidu Teataja L 67, 9/3/2002, lk 14–30).Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/107/EÜ arseeni, kaadmiumi, elavhõbeda, nikli ja polütsükliliste aromaatsete süsivesinike sisalduse kohta välisõhus (EÜT L 23, 26.01.2005, lk 3–16); Euroopa Komisjoni otsus 2001/744/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 1999/30/EÜ vääveldioksiidi, lämmastikdioksiidi ning lämmastikoksiidide, tahkete osakeste ja plii piirtasemete kohta välisõhus V lisa (EÜT L 278, 23.10.2001, lk 35–36); Euroopa Komisjoni otsus 2004/279/EÜ, mis käsitleb juhendit, kuidas rakendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/3/EÜ osoonisisalduse kohta (EÜTL 87, 25.03.2004, lk 50–59);Euroopa Komisjoni otsus 2004/461/EÜ, millega sätestatakse välisõhu kvaliteedi hindamist käsitleva aastaaruande koostamisel kasutatav küsimustik vastavalt nõukogu direktiividele 96/62/EÜ ja 1999/30/EÜ ning vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiividele 2000/69/EÜ ja 2002/3/EÜ (EÜTL 156, 30.04.2004, lk 84–134);Euroopa Komisjoni otsus 2004/470/EÜ osakeste PM2,5 proovide võtmise ja mõõtmise ajutise standardmeetodi juhise kohta (EÜTL 160, 30.04.2004, lk 51–55).


Toast granaatõun seemnest: kuidas kasvatada viljapuud - Maitsetaimed 2021\nHeaolu sümbol: granaatõuna kasvatamine seemnest kodus\nMillist eksootikat lillekasvatust harrastavate inimeste aknalaudadel ei leia - mandariinid, banaanid, sidrunid. Kuid kindlasti ei mõelnud iga taimesõber võimalusele kodus seemnest granaatõuna kasvatada. Selle hämmastava taime kasvatamisest pole palju teada, sest puuviljade kuningas kasvab ainult sooja kliimaga. Kuid nagu selgus, tunneb granaatõun kodus hästi. Ja lopsaka õitsva puu eest hoolitsemine pole üldse keeruline.\nGranaatõun on igas mõttes hämmastav taim. Alustage sellest, et see õitseb pikka aega: suve algusest sügiseni. Pärast õitsevaid lilli ilmub üha uusi. Need, kes nägid õitsevat granaatõuna, ei unusta seda hämmastavat vaatepilti kunagi. Rohelise lehestiku taustal näevad lilled vapustavalt ilusad - erkoranžpunase värvusega ja ebatavalise kellakujulised - ning katavad taime rikkalikult. Üllatav on ka see, et granaatõunal saab üheaegselt jälgida nii õitsemist kui ka puuviljakomplekti..\nGranaatõunal saate samaaegselt jälgida lilli ja puuviljakomplekti\nIdas on seda taime pikka aega peetud puuviljade kuningaks. Granaatõuna õied ja puuviljad sümboliseerivad pikaealisust, viljakust, rikkust ja arvukust. Paljud piibliteadlased usuvad, et "taevane õun" oli tegelikult granaatõun. Samuti on veendumus, et puuvilja tupplehtede kuju ajendas inimesi looma krooni. Noh, puuviljade eelistest ei maksa rääkida. Kõik ilmselt teavad, kui palju mikroelemente, vitamiine ja orgaanilisi aineid selles puuviljas sisaldub..\nSeepali kuju sarnaneb krooniga, ilmselt seetõttu kutsutakse granaatõuna kuninglikuks viljaks\nTeine üllatav fakt on see, et granaatõuna saab kodus lihtsalt seemnest kasvatada. Kui looduses kasvab taim kuni 6 m, siis sisetingimustes ületab puu harva kahemeetrise taseme. Tänu sellele saab siseruumides kasutatav granaatõun kaunistada korteri mis tahes nurka ning tuua majja rõõmu ja heaolu. Üldiselt kasvab kääbusgranaatõun kõige paremini sisetingimustes. See on dekoratiivne, sellel on miniatuurne suurus ja see kohandub kergesti elutingimustega. Seob vähe puuvilju ja need on väikesed - umbes 5 cm läbimõõduga. Kuid need maitsevad hästi ja on mahlased..\nKõik ostetud seemned on hübriidtaimed, mis on kohandatud spetsiaalselt sisetingimustele. Kuid paljud amatöörid idandavad ostetud puuviljadest ka seemneid. Tõsi, kõige parem on külvimaterjali koguda mitte imporditud granaatõunadest, vaid kodumaistest. Venemaal on vähe kohti, kus see eksootiline puuvili kasvab, kuid need on olemas - Krimm, Krasnodari territoorium, Põhja-Kaukaasia.\nToas olev granaatõun on väike, kuid väga ilus taim\nNiisiis, seemneid saab osta poest või ise koguda. Seemnete ettevalmistamine istutamiseks on väga lihtne:\nPeate ostma kõige ilusama ja küpsema puuvilja (pole vaja valida suurt, suurus pole oluline). Ei tohiks olla märke lagunemisest, hallitusest, mõlkidest, kriimustustest jne..\nSeemne kogumiseks peate valima küpsed puuviljad\nEnne külvi kontrollige seemnete idanemist\nSeemne idanemise kiirendamiseks soovitavad paljud allikad järgmist protseduuri:\nKüüneviiliga hõõruge luu pinda kergelt. See aitab idandil kõvast kestast kiiremini lahti saada..\nSeejärel torgi kest terava nõelaga läbi ja immuta seeme. Selleks pange valitud seemnematerjal alustassile ja valage veidi vett, nii et vedelik katab ainult pool seemneid. Võite seemne lihtsalt mähkida niiske lapiga, seda perioodiliselt niisutades. Seemned peaksid selles seisundis olema 3 päeva, kuid vett tuleks vahetada iga 12 tunni järel. Ärge oodake idude koorumist: seemned idanevad alles substraati sattudes.\nGranaatõuna seemnete idanemise kiirendamiseks võite need mähkida niiske lapiga\nSeemikute pinnasena peate valima kerge ja viljaka substraadi. Kaupluse universaalne pinnas sobib, kuid segu saate ise valmistada. Valikuid on mitu:\nsegada võrdsetes osades nõmm turvast ja liiva;\nvõrdsetes osades võtke muru ja lehtmuld, liiv ja lisage pool huumusest.\nIdanemispotid peaksid olema laiad, vähemalt 10 cm kõrged, drenaažiavadega. Materjal, millest pott on valmistatud, pole oluline. Mahuti põhja asetage kindlasti kiht paisutatud savi, ostetud drenaaž või vahtplastist tükid nii, et see kataks täielikult poti põhja. Seejärel täitke muld.\nValige granaatõunaseemnete tärkamiseks lai pott\nSeemnete külvamine ja idanemistingimused\nParimad eksootiliste taimede seemnete külvamise kuud on november ja veebruar. Kuid on teavet, et neid saab kevadel külvata..\nNiisutage mulda pihustuspudeliga\nTehke sellesse 1 või 1,5 cm süvendid. Asetage luule ja piserdage kuiva mullaga. Ärge tampige! Jätke seemnete vahe vähemalt 3 cm, nii et juured ei põimuks tulevikus.\nIdeaalis ilmuvad esimesed võrsed kiiresti - 2 nädala pärast. Kuid kui istutate valel ajal, võib võrsete ootus kesta kuni kuu. Kui seemned pole tärganud kuue kuu pärast, siis nad tõenäoliselt ei idane..\nSügav granaatõuna seemned mitte rohkem kui 1,5 cm\nKui võrsed ilmuvad, peate potti kõige kergema akna ümber korraldama. Ideaalne koht on lõunapoolne aknalaud. Võtke aga paki eemaldamiseks aega. Kõigepealt peate seemikud kõvaks tegema. Tehke seda järk-järgult, eemaldage esmalt kate tunniks, seejärel pikendage aega järk-järgult..\nVõrsete ilmnemisel eemaldatakse peavarju järk-järgult\nVesi vastavalt vajadusele - ära täida üle, aga ära lase ka mullal liiga palju kuivada. Võite pihustada, kuid ärge üle pingutage.\nTähtis. Granaatõunade kastmiseks ja pihustamiseks kasutage ainult settinud vett, mille temperatuur on toatemperatuurist 2-3 ° C kõrgem.\nTemperatuuri ruumis, kus väike granaatõun kasvab ja tugevneb, on soovitatav hoida vahemikus 18 kuni 25 ° C. Ruumi tuleb perioodiliselt ventileerida, kuid selle aja jooksul tuleb granaadid süvisest eemaldada.\nGranaatõuna seemikud kasvavad väga kiiresti, kui nad on mugavates tingimustes.\nKorjamine toimub pärast seda, kui seemikule ilmub 3-4 pärislehte. Protseduuri jaoks valige ainult kõige tugevamad taimed. Nõrkadest ei saa tervislikke puid kasvatada. Korjamise ajal võib seemiku keskmist juurt veidi näpistada. See võimaldab taimel kasvatada rohkem vaakumi külgjuuri, mille tõttu suureneb toitainete ja niiskuse imendumise võime..\nSukeldumise ajal saate juure veidi näpistada\nKas granaatõun kannab vilja\nLuust kasvanud granaatõuna võib nimetada metsikuks. Kuid korraliku hoolduse korral õitseb see ja kannab vilja. Sõltuvalt sellest, millist seemnematerjali kasutatakse, on viljaperioodi sisenemise aeg erinev. Kui istutada hübriidseemneid, siis vilja saab 2-3 aasta pärast. Ja kui te idandate ostetud suure granaatõuna seemneid, siis tuleb täielikku õitsemist ja vastavalt esimest saaki oodata kaua, mõnikord kuni 7 aastat.\nHübriidsed granaatõunasordid saavad vilja 2-3 aasta pärast\nKuidas saavutada rikkalik õitsemine ja viljakas granaatõun\nGranaatõuna rikkalik õitsemine on selle viljakuse tagatis. Tuleb märkida, et granaatõun õitseb meelsasti siseruumides. Ja kui tal on mugav, siis võivad esimesed lilled ilmuda 10 kuu vanusele puule. Kui puuvili on seotud, tuleb need kohe eemaldada ja selline halastamatu protseduur tuleks läbi viia 2-3 aastat. Alles pärast seda perioodi, kui puu tugevneb, võite loota tavalisele saagile. Õitsemise stimuleerimiseks tuleb jälgida mitmeid tingimusi..\nMuide, enamik granaatõunaõitest on steriilsed. Nad kukuvad maha ilma munasarja moodustamata.\nLõunapoolsel aknalaual tuleb hoida kasvava puuga potti. See on valgusküllus, mis mõjutab granaatõuna õitsemist ja vilja. Kuid suvel, et mitte provotseerida lehepõletust, peaks taim kõige suurema päikese aktiivsuse ajal olema veidi varjutatud. Varjus kasvav granaatõun on nõrk ja valus.\nValgusküllus on granaatõuna hea arengu võti\nLilled ja seega ka viljad moodustuvad jooksva aasta tugevate võrsete otstes ja 2–3-aastaselt. Ja see tähendab, et taim peab olema moodustatud. Pügamine toimub vahetult pärast koristamist või enne ärkamist - veebruari lõpus.\nKui noor granaatõun ei ole hargnemist alustanud, olles jõudnud 50 cm kõrgusele, peate teda aitama. Selleks lihtsalt näpistage ülaosa. Nii saab granaatõunast puu. Kuid võite moodustada ka põõsavormi. Selleks pigistatakse noore taime tipp 15 cm kõrgusele.\nGranaatõunapuu tuleb kujundada, et see saaks aja jooksul ilusa võra kuju\nOmatehtud granaatõunapuu lõikamisel on oluline järgida mõnda põhireeglit:\nkodusele granaatõunale võib jätta kuni 5 luustikuoksa;\npügamine toimub väljapoole kasvava punga kohal;\nkroon ei tohiks olla väga paksenenud. Kõik õhukesed võrsed ja oksad, mis on vanemad kui 4 aastat, eemaldatakse;\nalt kasvav alusmetsa eemaldatakse.\nSiseruumides oleval granaatõunal on üks omadus - okste ja võrsete lehestik ei pruugi samal ajal ärgata. Kui granaatõun on peaaegu kõik kaetud lehestikuga, kuid seal on endiselt paljad oksad, ärge kiirustage neist lahti saama. Kõigepealt kriimustage koort kergelt ja kontrollige, kas haru on elus või mitte. Alles pärast seda, kui olete veendunud, et haru on kuiv, saate selle ohutult eemaldada.\nKevadel ilmuvad granaatõuna rohelised lehed ebaühtlaselt\nGranaatõun sobib väga hästi kujundamiseks. Eksootilisele taimele veelgi dekoratiivsema efekti andmiseks võite punuda noored pagasiruumid. Selleks istutage sukeldumise ajal ühte potti 3 tugevamat seemikut. Pärast nende kohandamist alustage punumist otse uues konteineris. Ärge pingutage varsi väga tihedalt, ka juhtmeid ei pea kinnitama - oksad hoiavad varsi koos. Punutise alternatiivina võite pagasiruumid keerata spiraaliks.\nGranaatõunast saab suurepärase bonsai. Selleks kasvatatakse puu ühes harus, andes talle traadi abil õige asendi ja suuna. Kujundage valitud kõrgus ja kuju.\nGranaatõun sobib hästi pügamiseks ja kujundamiseks, mis tähendab, et oskuslikes kätes saab puust tõeline meistriteos\nGranaatõunal moodustub 2 tüüpi lilli - lühikese ja pikkaga. Just teisel moodustuvad viljad. Kuid selleks tuleb lille tolmeldada. Protseduuri saab hõlpsalt teha puuvillase tampooniga. Tore oleks, kui aknalaual või rõdul oleks 2 granaati üksteise kõrval.\nToas hübriidsortidel on juba kindel protsent isetolmlevaid õisi. See näitaja jääb vahemikku 5–20%. Kuid kui tolmeldate kunstlikult lilli, saab nende arvu suurendada..\nGranaatõun on lehttaim. Ja kui teie nägus mees hakkas sügise lõpus äkki lehti loopima, ärge muretsege. See on loomulik protsess, mille käigus eksootika vihjab teile, et on kätte jõudnud puhkeaeg. Selleks, et talv mööduks ohutult ja kevadel õitseks teie lemmikloom uue hooga, andke taimele vajalikud tingimused:\npuhkeperioodil vajavad granaatõunad jahedust. Ideaalis tuleks taim asetada klaasitud lodžale või rõdule, kus temperatuur isegi kõige külmemal talvekuul ei lange alla 5 ° C. Noh, kõige mugavam temperatuur talvel on umbes 7 ° С;\nkastmine on äärmiselt haruldane. Määratud temperatuurirežiimi järgimisel kuivab pinnas väga aeglaselt ja jootmine toimub ainult siis, kui mulla pealmine kiht on täielikult kuivanud. Niisutamise sagedus on keskmiselt üks kord iga kahe nädala tagant (või võib-olla isegi harvem, kuna lehestiku kaotanud granaatõun praktiliselt ei aurusta niiskust). Kastmine peaks olema mõõdukas, granaatõuna ei tohiks sel perioodil valada;\npihustamist ei toimu;\npuhkavaid granaatõunu söödetakse alles veebruaris.\nKõik ülaltoodud elemendid kehtivad ainult jahedale talvitamisele. Kui jätate taime sooja ruumi, kasvab see edasi ja vastavalt sellele peate selle eest hoolitsema. Kuid soojast talvitamisest pole granaadile kasu.\nTäielikuks puhkamiseks heidab granaatõun oma lehed\nSee on granaatõuna, eriti noore jaoks oluline protseduur. Esimese viie kasvuaasta jooksul siirdatakse noor taim igal aastal. Täiskasvanud granaatõun - üks kord 3-4 aasta jooksul.\nValige uus mahuti laiem, kuid mitte väga sügav, kuna koduse granaatõuna juurestik kasvab rohkem laiuses kui sügavuses. Näiteks siirdatakse 5-6-aastaselt granaatõun 3-liitrisesse mahutisse. Liiga suur pott mõjutab negatiivselt õitsemist ja vilja. Paljud kogenud aednikud soovitavad valida savinõusid. Drenaažiavade olemasolu potis on kohustuslik sõltumata valmistamise materjalist!\nPinnaseseguga ei pea kaua nutikas olema. Ostetud universaalset mulda saate ohutult kasutada, lisades sellele lõtvuse jaoks vermikuliiti või jäme liiva.\nPange kiht paisutatud savi uude potti, nii et see kataks põhja täielikult.\nEemaldage granaatõun vanast anumast (kui taim on terve, proovige mullast tükki mitte hävitada), paigaldage see uude.\nPüüdke mitte hävitada maapalli liiga palju, et mitte vigastada juuri.\nPärast ümberistutamist tihendage muld veidi\nVannis kasvavat granaatõuna on raske siirdada. Seega, et puu ja ennast mitte piinata, võite 2–3 cm pikkuse mulla värske ja toitevama mullaga asendada kord aastas..\nVanni granaatõuna on raske ümber istutada, seepärast muutke maa pealmine kiht värskeks ja toitvaks\nGranaatõuna hooldamine toa tingimustes\nKodus kasvatatud granaatõun on tagasihoidlik. Kuid isegi tema kõige tagasihoidlikumate vajaduste arvestamiseks on see vajalik.\nGranaatõunade kastmine on vajalik harva, kuid rikkalikult. Eksootilise taime keskmine niiskusesisaldus on üks kord nädalas. Kuid kui see on väga kuum, suureneb jootmise sagedus. Selleks, et teada saada, kas peate granaatõuna niisutama või mitte, kontrollige pealmist mulda. Kui muld on kuivanud kahe cm sügavusele, tuleb taime kasta. Niisutamiseks kasutage toatemperatuuril settinud vett.\nParim on tühjendada pannile voolanud niiskus, et juured ei kannataks liigse kastmise all..\nSiseruumides granaatõuna kastmiseks on mugav kasutada pika õhukese tila abil kastekannu, nii et vesi satuks pinnasesse, mitte pagasiruumi\nSelleks, et granaatõun ei meeldiks mitte ainult dekoratiivsusega, vaid ka viljadega, tuleb seda toita 1-2 korda kuus. Selleks kasutage toataimede jaoks universaalseid vedelaid väetisi. Kuid ikkagi on parem omandada teatud kompositsioonid, mis toetavad granaatõuna selle kasvu erinevates faasides. Kevadel peaks pealmine kaste sisaldama rohkem lämmastikku, et taimel oleks jõudu rohelise massi kogumiseks. Granaatõun vajab õitsemise ajal fosforit. Puuviljade küpsemise ajal ja talveks valmistumisel - kaalium.\nKui kasvatate granaatõuna ainult puuviljade pärast, siis tuleks mineraalväetised asendada orgaaniliste ainetega. Näiteks puuviljade täitmise perioodil võite kasutada kana sõnnikut. Kastmislahus peaks olema nõrk - 1:25.\nIgasugust väetist tuleks kasutada alles pärast jootmist, et juured ei kõrbeks..\nKui kasvatate granaatõuna ainult puuviljade söömise huvides, siis pärast munasarja moodustumist söödake taime orgaaniliste ainetega\nGranaatõun armastab niisket õhku, eriti kuumadel perioodidel. Peate pihustama toatemperatuuril pehme veega. Tavaperioodil pihustatakse 2-3 korda nädalas. Kuuma ilmaga - sagedamini.\nÄrge kunagi pihustage granaatõuna suvel lõuna ajal, eriti kui see asub lõunapoolsel aknal või rõdul otsese päikesevalguse käes. See võib lehti põletada. Parim on taime üle pihustada varahommikul või õhtul..\nGranaatõun pole niiskuse suhtes eriti valiv, kuid kuumal perioodil on ta kerge dušši eest tänulik.\nKus on parim koht granaadi asetamiseks\nMuidugi lõunapoolse akna lähedal, kuna taimel on valgustusvajadus väga suur. Suvel peavad rõdude ja lodžade omanikud poti eksootikaga kindlasti värske õhu kätte saama. Kuid mitte otsese päikesevalguse käes, vaid hajutatud varjus. Noh, kui teil on eramaja, siis granaatõuna koht aias, kus granaatõun rõõmustab teid uskumatu õitsemisega.\nKui teie korteri aknad on suunatud põhja poole, siis tõenäoliselt puudub teie granaatõunal valgustus ja see ei kasva hästi. Täiendage taime kindlasti ja see tänab teid kohe roheliste lehtede ja ilusate lillede massiga.\nSuvel on kõige parem võtta granaatõunad rõdule.\nKoduse granaatõuna haigused ja kahjurid\nKodus korraliku hoolduse korral granaatõunad praktiliselt ei haigestu. Kuid liigne niisutamine võib põhjustada soovimatuid tagajärgi..\nSee muudab taime loidaks, justkui vajaks kastmist. See on haiguse salakavalus. Inimene, kellel pole taimede hooldamisel piisavalt kogemusi, hakkab kohe granaatõuna niisutama, põhjustades taimele veelgi suuremat kahju. Kuid peate käituma teisiti. Lõpetage kastmine täielikult, kuni muld kuivab korralikult. Kui on vaja viivitamatut tegutsemist, on kõige parem eemaldada taim koos juurepalliga potist ja pakkida see ajalehte, mis neelab koheselt liigniiskuse. Kui taim pärast mulla kuivatamist ei taastu, tuleks see siirdada värskesse pinnasesse..\nHaiguse lõplikuks toimetulekuks peaksite valmistama Trichodermini lahuse - 10 g pulbrit 1 liitri vee kohta ja valama sellega mulla. Ja taime ennast saab Tiramiga pihustada (küpseta rangelt vastavalt juhistele).\nSiirdamise ajal peate eemaldama kõik juure kahjustatud osad ja puistama haavad purustatud aktiivsöega\nLehtedele, õitele ja puuviljadele ilmub valge pulbriline kate. Haigus viib esialgu lehtede deformatsioonini, seejärel kuivab ja mureneb lehelaba. Lilled kukuvad ära õitsemata. Võrsed hakkavad kiduraks jääma.\nHaiguse viivitamatu avastamise korral aitab sellega toime tulla soodalahus (5 g 1 liitri vee kohta). Parema haardumise saavutamiseks lehe pinnaga võite lahusele lisada väikese pesuseepi..\nUnarusse jäetud haigust tuleb ravida ühe fungitsiidiga:\nJahukaste püüab kohe silma lehtede valkja katte tõttu\nPärast ebaõnnestunud pügamist või mehaanilisi kahjustusi, kuigi harva, võib haru vähk siiski esineda. See avaldub haavade kujul, mille servad on paistes. Oks kuivab, pärast seda võib kogu puu surra. Külmakahjustuse korral võib tekkida sama vaevus. Haigus on väga salakaval ja kahjuks pole selle vastu mingeid ravimeid. Isegi kui eemaldate kahjustatud haru ja töötlete lõike aiapigi abil, võib granaatõun surra..\nSelleks, et granaatõun ei saaks oksavähki surra, proovige kärpida terava tööriistaga ja pärast protseduuri töötle lõige aiapigi\nEbapiisava õhuniiskuse korral võivad granaatõunad kahjurite käes kannatada. Eriti häirivad taime valgekärbsed ja lehetäid. Kui kahjurite arv on väike, saate seda käsitsi käsitseda. Selleks valmistage seebilahus (20 g seebilaastu 1 liitri vee kohta). Potis olevat mulda saab enne harimist kilekotiga kaitsta. Leota käsna lahuses ning pühkige oksad ja lehed maha.\nTäiustatud juhtudel on kõige parem kasutada kemikaale:\nValgeliblikas ja lehetäide mõjutavad granaatõuna tõenäolisemalt kui teisi kahjureid.\nIlus ja tagasihoidlik granaatõun ei kaunista ainult ruumi ja ravida puuviljadega (isegi väikestega) - see on ida poolt omaks võetud heaolu ja pikaealisuse sümbol. Pealegi on seda soojust armastavat taime korteris väga lihtne kasvatada. Natuke tähelepanu ja hoolt ning nüüd imetlete juba uhkeid lilli! Ja seal, näete, ja mitte kaugel saagist.


Peamiseks erinevuseks on risk, et käitumine, tegevus või tegevus põhjustab kahju, soovimatu tulemuse või kahju. Risk on võimalik oht või oht, mis võib või ei pruugi juhtuda, samas kui oht on asi või olukord, mis võib põhjustada kahju, soovimatut tulemust või kahju. Siiski ei ole see tõenäoliselt ilma stimulandi või käitumiseta.\nRisk ja oht on kaks omavahel seotud mõistet. Nii palju, et paljud inimesed segavad neid sama asja eest. Neid kasutatakse siiski erinevalt ja seostatakse erinevate asjadega.\nOht on asi või olukord, mis võib põhjustada kahju või kahju. See võib olla bioloogiline, keemiline, mehaaniline, keskkonna- või füüsiline aine. Siiski, kui sellel on võimalus või kahju inimestele, organismile või keskkonnale, nimetatakse seda ohuks.\nSiiski on ohul lihtsalt võimalus või kahju tekitada, see ei põhjusta praegu kahju ja ei põhjusta tõenäoliselt kahjustavat toimeainet kahjustavat toimet. Näiteks: pleegitamine on ohtlik. Kui seda kasutatakse ja säilitatakse nõuetekohaselt, ei põhjusta see mingit kahju. Kui aga seda kasutatakse vääralt või öeldes jõi, siis see tekitab kahju. Seda võimalust, et see kahjustab, nimetatakse riskiks.\nVaatame veel ühte näidet: Mürgine keemiline koostisosa on ohtlik, kuid see on ohutult ladustatud kaitsekonteineris, mis eitab selle mõju. Kuid kui see konteiner avatakse, on oht kõigile kemikaalide koostisosade läheduses asuvale. Seega muutub ohtu käitumise tõttu oht.\nPõhimõtteliselt on risk see hinnang, mis näitab tõenäosust, et keegi kannatab ohuga. Reiting on tavaliselt kõrge, keskmine või madal. Selline nagu mägipiirkonna ronimine võib olla ohtlik; aga kui olete haritud mägironija, siis on ronimine teie jaoks vähem riskantne võrreldes algajaga, kellele trek on väga riskantne.\nRisk on põhimõtteliselt potentsiaal, et käitumine, tegevus või tegevus põhjustab kahju, soovimatu tulemuse või kahju. Risk on võimalik oht või oht, mis võib või ei pruugi juhtuda, samas kui oht on asi või olukord, mis võib põhjustada kahju, soovimatut tulemust või kahju. Siiski ei ole see tõenäoliselt ilma stimulandi või käitumiseta.