TALLINNA ÜLIKOOL HUMANITAARTEADUSTE DISSERTATSIOONID TALLINN UNIVERSITY DISSERTATIONS ON HUMANITIES - PDF\nDownload "TALLINNA ÜLIKOOL HUMANITAARTEADUSTE DISSERTATSIOONID TALLINN UNIVERSITY DISSERTATIONS ON HUMANITIES"\n1 TALLINNA ÜLIKOOL HUMANITAARTEADUSTE DISSERTATSIOONID TALLINN UNIVERSITY DISSERTATIONS ON HUMANITIES 14\n3 TALLINNA ÜLIKOOL HUMANITAARTEADUSTE DISSERTATSIOONID TALLINN UNIVERSITY DISSERTATIONS ON HUMANITIES 14 KEELEKESKKONNA MÕJU EESTI KEELE OMANDAMISELE JA VENE ÕPILASTE INTEGRATSIOONILE EESTIS ÜLLE RANNUT TALLINN\n4 Eesti filoloogia osakond, filoloogiateaduskond, Tallinna Ülikool, Tallinn, Eesti. Dissertatsioon on lubatud kaitsmisele filoloogiadoktori kraadi taotlemiseks keeleteaduse alal Tallinna Ülikooli lingvistika doktorinõukogu poolt. Juhendaja: Oponent: Anu-Reet Hausenberg (TLÜ professor) Silvi Vare (PhD, Eesti Keele Instituudi vanemteadur) Kaitsmine toimub 11. novembril aastal kell Tallinna Ülikooli peahoone ruumis P-223, Narva mnt 25, Tallinn, Eesti. Trükitud: OÜ VALI PRESS trükikoda Pajusi mnt PÕLTSAMAA ISSN (trükis) ISBN (trükis) ISSN (online, PDF) ISBN (online, PDF) Autoriõigus, Ülle Rannut,\n5 SISUKORD DISSERTANDI TEEMAKOHASED PUBLIKATSIOONID...7 EESSÕNA...9 SISSEJUHATUS...10 PROBLEMAATIKA JA AKTUAALSUS...10 EESMÄRGID, HÜPOTEESID JA ÜLESEHITUS...14 UURIMISMATERJAL JA -MEETODID KEELEKESKKOND JA INTEGRATSIOONIMOTIVATSIOON KUI KEELEÕPPETINGIMUS KEELEKESKKONNA MÕISTEST ÜHISKONNA SUHTUMINE IMMIGRANTIDESSE: HAJUTAMINE VÕI SEGREGATSIOON INTEGRATIIVNE MOTIVATSIOON, AFEKTIIVNE FILTER JA VAHEKEELE KIVISTUMINE SÕNAVARA OMANDAMIST MÕJUTAVATEST TEGURITEST PIIRATUD SÕNAVARA KORRAL KASUTATAVATEST STRATEEGIATEST KEELEKESKKOND VENE ÕPILASTE KEELEKASUTUST JA INTEGRATSIOONI MÕJUTAVA TEGURINA EESTI KEELEKESKKONDADE VÕRDLUS TEISTE KEELEKESKKONDADEGA ESIMENE KEELEKESKKOND SUUR IMMIGRANTIDE KONTSENTRATSIOON SUURLINNA ÄÄREALADEL Üldandmed sotsiolingvistilise keskkonna ja koolivaliku kohta Lapsevanemate keeleoskus ja keelekasutus Suhtumine eesti keelde ja koolivaliku motivatsioon Koolieelse ettevalmistuse integratsiooniroll Õpilaste keelekasutust ja integratsiooni mõjutavad tegurid TEINE KEELEKESKKOND VENE KOGUKOND PIIRIÄÄRSEL ALAL Üldandmed sotsiolingvistilise keskkonna ja koolivaliku kohta Lapsevanemate keeleoskus ja keelekasutus Suhtumine eesti keelde ja koolivaliku motivatsioon Õpilaste keelekasutust ja integratsiooni mõjutavad tegurid KOLMAS JA NELJA KEELEKESKKOND IMMIGRANTIDE HAJUTATUS Üldandmed sotsiolingvistilise keskkonna ja koolivaliku kohta Vene lapsevanemate keeleoskus ja keelekasutus Suhtumine eesti keelde ja koolivaliku motivatsioon Õpilaste keelekasutust ja integratsiooni mõjutavad tegurid EESTI KEELEKESKKONDADE VÕRDLUS\n6 3. KOOLI KEELEKESKKONNA MÕJU VENE ÕPILASTE EESTI KEELE SÕNAVARA ARENGULE UURIMISMATERJALI KIRJELDUS SÕNAVARA HULK JA SAGEDUS Substantiivid ja pronoomenid Liht- ja ühendverbid Adjektiivid Muutumatud sõnad Numeraalid LEKSIKAALSETE LÜNKADE ÜLETAMISE STRATEEGIAD Sõnade liigkasutus, kordamine ja tähenduse laiendamine Parafraseerimine, reformuleerimine ja asendamine Ajavõitmine, abkiotsimine ja loobumine KOKKUVÕTTEKS UURIMISTULEMUSTE KOKKUVÕTE JA JÄRELDUSED IMPACT OF THE LANGUAGE ENVIRONMENT ON INTEGRATION AND ESTONIAN LANGUAGE ACQUISITION OF RUSSIAN-SPEAKING CHILDREN IN ESTONIA VIITEALLIKAD LISAD LISA 1. INTERVJUUDE KÜSIMUSTIKUD JA KÜSITLUSLEHED intervjuu küsimustik eesti kooli ja vene kooli õpilasele Интервю с родителями Intervjuu õpetajatega LISA 2. INTERVJUEERITUD ÕPILASTE JA INTERVJUEERIJATE NIMEKIRI I keelekeskkond Tallinn II keelekeskkond Ida-Virumaa III ja IV keelekeskkond Tartu, Valga, teised maakonnalinnad ja maa-asulad LISA 3. TUNNIVAATLUSED Keelekümblusklasside tunnivaatlused: klass Eesti kooli tunnivaatlused: klass Vaatlused eesti ja vene lasteaiarühmades ELULOOKIRJELDUS CURRICULUM VITAE\n7 DISSERTANDI TEEMAKOHASED PUBLIKATSIOONID 1. Ülle Rannut Astu sisse! Uusimmigrandid meie ühiskonnas ja haridussüsteemis. Käsiraamat eesti õppekeelega kooli õpetajatele, koolijuhtidele ja haridusametnikele. Haridus- ja Teadusministeerium. Tallinn: Ilo. 2. Ülle Rannut Muukeelsete laste integratsioon ja eesti keele omandamine lasteaias. M. Rannut, M. Kõivupuu, T. Päeva (toim). Eesti keel: võõrkeelest teiseks keeleks. Tallinna Pedagoogikaülikooli eesti filoloogia osakonna toimetised 1. Tallinn: Tallinna Pedagoogikaülikooli kirjastus, Ülle Rannut Muukeelsete õpilaste integreerimine eesti koolis. Õpik kõrgkoolile ning muukeelsete õpilastega töötavale aine- ja klassiõpetajale. Tallinn: Tallinna Pedagoogikaülikooli kirjastus. 4. Ülle Rannut Impact of the Language Environment on Integration and the Estonian Language Acquisition. Proceedings of Conference Multicultural Estonia, October 24 25, Tallinn: Mitte-eestlaste Integratsiooni Sihtasutus, Ülle Rannut Mitteverbaalsed strateegiad ja keeleline rikastamine teise keele õppes. Tallinn: Tallinna Pedagoogikaülikooli kirjastus. 6. Ülle Rannut Suhtumiste ja hoiakute mõju muukeelsete laste integratsioonile. Toimiv keel I. Töid rakenduslingvistika alalt. Eesti Keele Instituudi toimetised 12. Tallinna Pedagoogikaülikool, Eesti Keele Instituut. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, Ülle Rannut Keelekeskkonna mõju muukeelsete õpilaste integratsioonile. Keel ja Kirjandus, 5, Ülle Rannut Keelekeskkonna ja koolivaliku mõju muukeelse õpilase eesti keele arengule ja integratsioonile. Emakeel ja teised keeled III. Tartu Ülikooli eesti keele (võõrkeelena) õppetooli toimetised I. Tartu: Tartu Ülikooli kirjastus, Ülle Rannut Kuidas õpitakse keeli. Haridus, 2, Ülle Rannut Eesti keele kümblus ja eesti keel kui teine keel 1. klassis. Projekti "Keelekümblus kui integratsioonivõti" väljaanne. Tallinn: Haridusministeerium. 11. Ülle Rannut Lugema õppimine varases keelekümbluses. S. Vare (toim). Keelekümblus kui integratsiooni võti. Projekti "Keelekümblus kui integratsiooni võti" väljaanne. Tallinn: Haridusministeerium, Ülle Rannut Keelekümblus. Keeleameti toimetised 3. Tallinn. 7\n9 EESSÕNA Väitekiri käsitleb sotsiolingvistilise keskkonna mõju vene õpilaste eesti keele arengule Eestis. Töö käigus näidatakse integratiivse motivatsiooni ja sihtkeelt emakeelena kõnelejatega suhtlemise olulisust eesti keele sõnavara arengule. Uurimus põhineb 55-s erinevates Eesti piirkondades asuvas vene ja eesti õppekeelega koolis läbi viidud 434 intervjuul vene õpilaste, nende vanemate ja õpetajatega. Keelekeskkondade analüüsiks on kasutatud olemasolevaid statistilisi andmeid AS Andmevara ja Statistikaameti andmebaasidest. Teoreetiliseks aluseks on USA-s, Euroopas ja Eestis läbi viidud uuringud. Sissejuhatuses antakse ülevaade probleemistikust, eesmärkidest, hüpoteesidest, uurimismeetoditest ja -materjalist ning uurimuse vajalikkusest. Esimeses peatükis tutvustatakse uurimuse teoreetilisi aluseid ja lähtekohti, käsitletakse kõigepealt keelekeskkonna mõistet ja teooriaid, mis puudutavad sotsiaalse keskkonna ja suhtumiste mõju immigrantide integratsioonile ja sihtkeele arengule. Seejärel võetakse vaatluse alla sihtkeele sõnavara arengu ja vahekeele kivistumise küsimused ning võimalikud mõjutavad tegurid. Teises peatükis esitatakse Taani keelekeskkondade ja statistiliste andmete alusel välja töötatud Eesti keelekeskkondade mudelid, milles vaadeldakse segregatiivse ja hajutatud keskkonna mõju vene õpilaste ja lapsevanemate integratiivsele motivatsioonile, koolivalikule ja keelekasutusele. Kolmandas peatükis analüüsitakse segregatiivse ja hajutatud keskkonna mõju vene õpilaste eesti keele arengule koolivaliku tasandil. Seejuures võrreldakse samavanuste Tallinna vene kooli kümblusõpilaste ja eesti koolide vene õpilaste sõnavara rikkust ja kasutust. Siinkohal tahaksin tänada kõiki uurimuses osalenud õpilasi, õpetajaid ja lapsevanemaid ning intervjueerimisel abistanud üliõpilasi, sh magistrante, kes on eraldi ära mainitud väitekirja lõpus toodud lisas. Samuti tänan nõu ja abi eest oma juhendajat professor Anu-Reet Hausenbergi, PhD Raija Kemppaineni (Brigham Youngi Ülikool), kellega koostöö mind uuringu algusetapis märkimisväärselt motiveeris ja abistas, ning professor Anita Romi (Tel Avivi Ülikool) ja teisi õppejõude Iisraelist (MASHAV, Golda Meir Centre), kes mind immigrantide laste sõnavara arengu uurimisel juhendasid. 9\n10 SISSEJUHATUS PROBLEMAATIKA JA AKTUAALSUS Käesolev uurimus on ajendatud mitmetest nii Eestis kui ka mujal Euroopas immigrantide lõimimisel esilekerkinud probleemidest, mis on seotud sihtkeele omandamist mõjutavate teguritega. Viimastel aastakümnetel on selles protsessis selgelt esile tõstetud sotsiaalse keskkonna ning mikro- ja makrotasandil toimuva suhtluse roll, mis mõjutab immigrandi soovi sihtkeelt omandada ja sihtkeele kõnelejatega suhelda. Seetõttu vaatleme ka probleemistikku mikro- ja makrotasanditel, lõimides samal ajal ka suhtumise, keelekasutuse ja keeleõppetulemused. Antud uurimuse seisukohalt jaotasin problemaatika kahte küsimusteringi, millest esimene näitab immigrantide kontsentratsiooni seost integratsioonimotivatsiooni ja keeleõppetulemustega ning teine vaatleb mikrotasandil toimuva suhtluse mõju sihtkeele arengule. Immigrantide suur kontsentratsioon teatud piirkondades mõjutab nende suhtumisi ja keeleoskust Vastavalt aasta rahva- ja eluruumide loendusele moodustab ligi ühe kolmandiku (31,2%) Eesti elanikkonnast venekeelne elanikkond, kellest umbes neljandik (25,6%) on vene rahvusest. Valdav enamik neist või nende vanematest on sündinud väljaspool Eestit. Seega moodustavad nad kõige suurema immigrantide rühma Eestis, kelle integreerimisega on tegeldud Eesti iseseisvumisest alates. Üheks nende lõimimise avaldumisvormiks on eesti õppekeelega keelekümblusklasside avamine järjest kasvaval arvul Ida-Virumaa ja Tallinna vene koolides. Nendesse piirkondadesse on Statistikaameti andmetel (2001) koondunud põhiosa venekeelsest elanikkonnast (Harjumaal ja Tallinnas elab 49% ja Ida-Virumaal 36% üldse Eestis elavatest venelastest). Hoolimata järjest kasvavast õpilaste arvust vene kooli eesti õppekeelega keelekümblusklassides, on Silvi Vare (2004: 15 17) sõnul olnud edasiminek vene elanikkonna integreerimisel aeglane, sest umbes kaks kolmandikku praegustest vene põhikooli ja gümnaasiumi lõpetajaist ei oska enda hinnangul Eestis toimetulekuks vajalikul määral eesti keelt. Eesti Inimarengu Aruande aasta raportis (Phare 2002) väidetakse, et ebapiisava eesti keele oskuse tõttu on mitte-eestlastel võrreldes eestlastega väiksemad šansid läbi lüüa (Vare 2004: 17). Statistika näitab, et vene elanikkonna eesti keele oskus on otseselt seotud nende elus edasijõudmisega. Probleemiks on seega vene elanikkonna suur kontsentratsioon teatud piirkondades, mis mõjutab suhtumisi ja keeleoskust. Kuigi Eesti Inimarengu Aruandes (Phare 2002) tuuakse integratsiooni takistava haridustegurina esile eesti keele õppe ebarahuldavat olukorda venekeelses põhikoolis ja emakeelekõnelejatega suhtlusvõimaluse puudumist Narvas (Vare 2004: 16), toimub vene õpilaste integreerimine siiski segregatiivsete haridusmudelite abil, kus nad on eraldatud eesti keelt emakeelena kõnelejatest. See puudutab ka keelekümblusklasse, mis on rajatud vene koolidesse ja koosnevad ainult vene õpilastest, kes siis omavahel eesti keeles suhtlevad. Niisiis võib Eesti ühiskonnas täheldada venekeelse elanikkonna segregatsiooni nii ühiskonna kui ka koolivaliku tasan- 10\n11 dil, mis aitab neil küll vene keelt säilitada, kuid ei soodusta nende eestikeelsesse ühiskonda lõimumist. Eesti ei ole oma immigrantide hulga poolest maailmas sugugi erandlik nähtus. Näiteks moodustasid aastal 42% Toronto elanikest erinevast rahvusest immigrandid, kelle kasvu ennustati aastaks 54%-ni (Ryan 1999: 9). Olgugi Eestis mitmete teiste Euroopa riikidega võrreldes ligi kümme korda rohkem immigrante, ei erine siiski nende lõimimisega seotud probleemid. Selliseid nähtusi nagu kvalifitseerimata immigranttööjõu koondumine suuremate linnade ümbrusse, mille tulemuseks on segregatsioon, madal sihtkeele oskus ja kuritegevuse suurenemine, on kogenud kõik Euroopa riigid. Näiteks on sarnaselt Tallinnale Stockholmi lõunaosas asuvas elanikuga piirkonnas Botkyrkas kolmandik elanikest muukeelsed. Põhja-Botkyrka koolides moodustavad muukeelsed ehk rootsi keelt mitteoskavad õpilased 40 90% õpilaste üldarvust (Sjögren 1995: ). Üsna tuttavalt kõlab ka Annick Sjögreni kirjeldus türgi immigrantide laste rootsi keele oskusest, kui ta ütleb, et märkimisväärne osa immigrantide lastest saab rootsi keele testides halvasti hakkama. Paljud õpilased, kes on sündinud Rootsis, räägivad rootsi keelt halvemini kui nende 70-ndate aastate immigrantidest vanemad (Sjögren 1995: 315). Mitmed Ameerika Ühendriikide ja Euroopa uurijad on juhtinud tähelepanu tõsiasjale, et immigrantide suur kontsentratsioon piirkonnas vähendab nende soovi integreeruda ja keelt ära õppida (nt Moldenhawer 1995; Ogbu 1987). Suure immigrantide kontsentratsiooniga piirkondades kujunevad sageli integratiivselt vastanduvad ehk opositsioonilised hoiakud, mis väljenduvad enda vastandamises (meie nemad) sihtkeelt emakeelena kõnelevale põhivoolule e. domineerivale rühmale ühiskonnas. Howard Gilesi kohanemisteooria (accommodation theory, Beebe, Giles 1984: 5 32) näitab, et soov samastada end mingi sotsiaalse rühmaga mõjutab immigrantide sihtkeele arengut. Gilesi järgi võtavad inimesed, kes soovivad mingisse rühma sulanduda, omaks vastava rühma kõnestiili; kui nad aga püüavad erineda, kasutavad nad ka erinevat keelt või kõnestiili. Selleks, et samastuda mingi kultuurikogukonnaga, sotsiaalse rühmaga, tuleb tunda selle rühma interaktsiooni- ehk suhtlusnorme ning osata käituda neile vastavalt. Young Yun Kim (1988: 85 92) nimetab seda kommunikatiivseks pädevuseks, mida immigrandid sihtmaal integreerumiseks vajavad. Kui immigrant soovib samastuda põhivooluga, omandab ta emakeelekõnelejatega suheldes vastava kommunikatiivse pädevuse; kui ta soovib aga erineda või vastanduda, rahuldub ta teiste immigrantide eeskujul madalatasemelise vahekeelega, mis aegamööda kivistub nagu pidžin (Schumann 1978: 80 81). Seda kinnitavad ka mitmed teised uuringud, millest mainiksin Stephen Krasheni afektiivse filtri hüpoteesi. Krashen (1982: 28) kirjutab afektiivsete tegurite ja integratiivse motivatsiooni mõjust keeleõppetulemustele ning leiab, et teise keele omandamisel on keelelistest ja pedagoogilistest mõjuritest olulisem soov integreeruda ja suhtumine sihtkeele kõnelejatesse. Seega mõjutab keele omandamist ühelt poolt sama keelt kõnelevate immigrantide kontsentratsioon ja teisalt suhtumiste kujunemine. Seost immigrantide kontsentratsiooni, integratiivse motivatsiooni kujunemise ja keelearengu vahel ei ole varem Eestis uuritud. Venekeelse elanikkonna kontsentratsiooni ja integratsiooni seosele on Eestis siiski tähelepanu juhtinud oma sotsioloo- 11\n12 gilistes uuringutes Jüri Tammaru (1997). Vene lapsevanemate kooli õppekeele valiku motivatsioone erinevates keelekeskkondades on koostöös käesoleva väitekirja autoriga uurinud Raija Kemppainen (Kemppainen, Ferrin 2002; Kemppainen, Ferrin, Ward, Hite 2004). Kuna tegemist on haridusprogrammide kavandamise seisukohalt kahtlemata olulise küsimusega, on otstarbekas välja töötada keelekeskkondade mudelid, mis kätkeksid teatud tegurite ehk keeleõppetingimuste koosmõju, oleksid universaalselt ülekantavad nii ühiskonna kui ka kooli tasandil kõikvõimalikes keeleõppesituatsioonides ning aitaksid prognoosida keeleõppetulemusi. Suhtlemine sihtkeelt emakeelena kõnelejatega mõjutab positiivselt keeleõppetulemusi Esimeses probleemide ringis käsitletu põhjal võib eeldada, et kui immigrandid, kes ei tule toime kontaktide loomisel emakeelekõnelejatega, rahulduvad sihtkeele omandamisel madalatasemelise vahekeelega, siis peaks samasugune nähtus iseloomustama ka Eesti vene õpilaste eesti keele omandamist. Seega peaks eesti koolis eestlastega koos õppivate vene laste eesti keel erinema nende vene õpilaste eesti keelest, kes seda küll igapäevases õppetöös kasutavad, kuid suhtlevad ainult vene rahvusest klassikaaslastega ehk eesti keelt teise keelena kõnelejatega. Bernard Spolsky (1989: 3) määratleb teise keele omandamist mõjutavad tegurid, öeldes, et keeleõppe tulemused sõltuvad sellest, kes õpib, mis keelt, kui palju ja missugustel tingimustel. Keeleõppetingimuste all peab ta silmas eelkõige keskkonda kui sotsiaalset konteksti, milles toimub sihtkeele omandamine ning mida mõjutavad ühest küljest soov suhelda ja samastuda sihtkeele kõnelejatega ehk integratiivne motivatsioon ning teisalt keeleõppesituatsioon ehk võimalus kuulda ja kasutada sihtkeelt erinevates kontekstides. Eelpool nimetatud afektiivsed tegurid, mis väljenduvad hoiakutes ja suhtumistes, sisalduvad Spolsky poolt käsitletud keeleõppemotivatsioonis. Kuigi on üldiselt teada, et keeleõppe tulemusi mõjutab veel terve rida muid tegureid, nagu näiteks keeleõppija võimekus ja muud individuaalsed iseärasused, on mitmed kakskeelsuse teoreetikud seisukohal, et isegi samasuguste võimetega lapsed võivad saavutada keeleõppes väga erinevaid tulemusi sõltuvalt keeleõppesituatsioonist ja motivatsioonist (Ellis 1985; Lambert, Gardner 1984; Baker 1995: 84 85, 94 95). Eestis on immigrantide integreerimisel keskendutud peamiselt keeleõppe mahule õppekavas (kes õpib, mis keelt, kui palju) ja unustatud, missugustel tingimustel selle keele omandamine toimub. Seetõttu ei ole pööratud tähelepanu ka sellele, kas eesti keeles kui riigikeeles kommunikatiivse pädevuse omandamiseks piisab lihtsalt eesti keele tundide arvu suurendamisest, kui õppijatel puudub tegelikult soov eestlastega eesti keeles suhelda. Samuti ei ole mõeldud ka sellele, kas keeleõppeprogramme ühest keskkonnast teise üle kandes on võimalik saada samasuguseid tulemusi. Eeldatavasti mõjutab ka Eestis sotsiolingvistiline keskkond keeleõppetulemusi rohkem kui keeletundide maht õppekavas, mistõttu võib saavutada erinevas keskkonnas täiesti erinevaid tulemusi ka sama keeletundide arvu või keeleõppeprogrammi rakendamise korral. Vene õpilasi eesti koolis on intervjueerinud ja nende 12\n13 integratsiooni analüüsinud Triin Vihalemm (1998), kes ei ole siiski võrrelnud eesti ja vene koolis õppivate laste keeleõppetulemusi. Käesoleva väitekirja seisukohalt pean oluliseks ja aastal Hiie Asseri poolt Eesti erinevates piirkondades läbi viidud ulatuslikku vene õpilaste eesti keele sõnavara omandamise uuringut. Eesmärk oli hinnata põhikooli klassi õpilaste eesti keele oskuse arengut sõnavara ja suhtlusoskuste osas. Kuigi aluseks oli siin õpilaste endi hinnang oma keeleoskusele, mitte nende kasutatud sõnavara analüüs, andis see ülevaate Eesti erinevate piirkondade keelekeskkondade ning keeleõppeprogrammide mõjust vene kooli õpilaste eesti keele omandamisele (Asser 1997; vt ka Vare 2003). H. Asser, M. Küppar ja P. Kolk (2002, 2004) on läbi viinud ka ulatuslikke kvantitatiivseid uuringuid, kus võrreldakse keelekümblusõpilaste ja eesti kooli õpilaste eesti keele arengut. Selle uurimuse järgi eristas keelekümblusõpilasi emakeelekõnelejatest eelkõige madalam õigekirja ja eneseväljenduse tase, millest järeldati, et ka nende sõnavara haare on väiksem kui eesti kooli õpilastel (Asser jt 2004). Siinjuures ei võrreldud erinevas keskkonnas õppivaid vene lapsi ega testitud õpilaste suulise ja kirjaliku väljendusoskuse arengut, mistõttu ei ole võimalik teha järeldusi nende sõnavara ja väljendusoskuse arengu kohta. Niisiis ei ole koolivaliku ja suhtluskeskkonna mõju vene õpilaste eesti keele arengule uuritud ning ainsana on sellele Eestis tähelepanu pööranud väitekirja autor (Rannut 2002a,b,c; 2003a,b; 2004a). Seetõttu toetutakse käesolevas väitekirjas peamiselt mujal maailmas tehtud teise keele omandamise uuringutele, mis on näidanud, et emakeelekõnelejatega suhtlemine mõjutab positiivselt keeleõppetulemusi (Hirschler 1994; Wong-Fillmore 1985, 1991; Schumann 1978; Spolsky 1989; Krashen 1982). Sihtkeelt emakeelena kõnelejatega suheldes saab immigrant teadmisi ja kogemusi uuest keelest ja kultuurist, mis aitab tal omandada nii verbaalse kui ka mitteverbaalse suhtluskäitumise reegleid ehk kommunikatiivset pädevust. Emakeelekõnelejatega suhtlemise tähtsust on toonitanud ka mitmed USA ja Kanada keelekümblusuurijad (nt Fred Genesee 1984 ja Jim Cummins 2003), kelle hinnangul saavutavad emakeelekõnelejatega koos õppivad kümblusõpilased kiiremaid ja paremaid tulemusi. Samasuguste järeldusteni on jõudnud ka teised teadlased, kes kinnitavad, et inglise keelt emakeelena kõnelejatega koos õppivad immigrandid saavutavad inglise keeles emakeelekõnelejate taseme suulises väljendusoskuses ja sõnavaras keskmiselt 2 5 aasta jooksul (Hakuta, Butler, Witt 1999). Seega peaks USA-s emakeelekõnelejatega koos õppivate immigrantide sõnavara inglise keeles kümne kuni üheteistkümne aasta vanuselt olema keskmiselt sõna (Takala 1984). Eestis taolised uuringud puuduvad, mistõttu ei saa ka öelda, kui suur on selles vanuses eesti keelt emakeelena kõneleva lapse keskmine sõnavara. Vene keelt emakeelena kõnelevate 11 14aastaste laste kirjaliku keelekasutuse sõnavara suurust on uuritud Tšehhis (Malir 1972), saades kokku 2743 erinevat sõna. Seega tuleb täheldada, et sama emakeelega laste sõnavara arengut erinevas keelekeskkonnas ei ole maailmas eriti palju võrreldud. Ainsateks ligilähedasteks uurimusteks selles valdkonnas on Rosselli (2000) ning K. Hakuta jt (1999) poolt USA immigrantidega läbi viidud uuringud, kus muuhulgas võrreldi ka eraldi keelekümblusklassis ja inglise keelt emakeelena kõnelevate õpilastega koos õppivate laste tulemusi. Kümblusuuringutest tuleks mainida B. Harley (Harley 1992; Harley, King 1989) uuringuid, mis võrdlevad erinevas vanuses keelekümblusõpilaste sõna- 13\n14 vara arengut emakeelekõnelejatega nii kirjalike tööde (vt Harley, King 1989) kui ka suuliste intervjuude (Harley 1992) põhjal. Emakeelekõnelejate puudumises nähakse üldiselt faktorit, mis piirab segregatiivsetes klassides õppivate prantsuse keelekümblusõpilaste sihtkeele arengut ja toob kaasa madalad tulemused produktiivsetes oskustes (nt piiratud sõnavara ja leksikaalse interferentsi) (Bernhardt 1992: 99; Harley 1992). Käsitletud problemaatikat ja uuringuid silmas pidades on piisavalt alust arvata, et immigrantide efektiivseks integreerumiseks vajalikke haridusprogramme kavandades tuleb keelekeskkonda vaadelda ühe olulisema keeleõppetingimusena. Et seda õigesti hinnata ja mitte alahinnata, on vaja vastavat teaduslikku uurimust, mis siiani Eestis puudub, kui mitte arvestada autori enda poolt doktoritöö käigus viimastel aastatel avaldatud publikatsioone. Integreerumine Euroopasse on lisanud Eesti immigrantide problemaatikasse uue aspekti, mis puudutab eelkõige eesti õppekeelega kooli. Uusimmigrantide integreerimine asetab eesti kooli, mis senini on olnud eestlaste etnilise ja keelelise identiteedi kandjaks, hoopis uude valgusse. Nimelt on mitmetes rahvusvahelise õiguse dokumentides, sealhulgas Euroopa Liidu direktiivis 77/486/EEC, deklareeritud immigrante vastuvõtva maa kohustus tagada immigrantide lastele riigikeele õpetamine ja riigikeelse hariduse andmine (vt Kroon 2004: 18; Rannut 2004: 86; Haridus- ja Teadusministeeriumi kodulehekülg võõrtööliste laste hariduskorraldus Eestis). Seega ei saa eesti kooli puhul enam rääkida üksnes etnilistele eestlastele mõeldud koolist, mis peaks säilitama puhast eestikeelsust, vaid kui riigikeelset haridust võimaldavast koolist, mis peaks olema mõeldud ja kättesaadav igale õpilasele sõltumata rahvusest, keelest, usulistest tõekspidamistest ja rassist. EESMÄRGID, HÜPOTEESID JA ÜLESEHITUS Käesoleva doktoritöö eesmärk on kirjeldada ja analüüsida erineva sotsiolingvistilise keskkonna mõju vene õpilaste eesti keele kasutusele ja arengule ning näidata integratiivse motivatsiooni ja sihtkeelt emakeelena kõnelejatega suhtlemise olulisust teise keele omandamisel. Keelekeskkonda käsitlen eelkõige kui lapse keele arenguks vajalikku sotsiaalset keskkonda või konteksti, milles toimub teise keele omandamine. Seejuures vaatlen õpilast ümbritsevat sotsiolingvistilist keskkonda ühest küljest ühiskonna ja kodu tasandil ning teisalt koolivaliku tasandil. Mõlemas kontekstis on vaatluse all ka suhtumised ja hoiakud kui keeleõppetulemusi mõjutavad afektiivsed tegurid. Sellega seoses uurin järgmisi küsimusi: missugused seosed valitsevad vene õpilaste ja nende vanemate eesti keele kasutuse ning suhtumiste (eelkõige integratiivse ja instrumentaalse motivatsiooni) kujunemise vahel erineva suurusega venekeelse kogukonnaga piirkondades (erinevates keelekeskkondades); kuidas on eesti õppekeelega kooli ja vene kooli keelekümblusklassi valik seotud vene lapsevanemate keelekasutuse ning integratiivse ja instrumentaalse motivatsiooniga; 14\n15 kuidas mõjutab koolivalik vene õpilaste suhtluskeskkonna kujunemist, keelevalikut ja eesti keele arengut (sõnavara rikkust ja selle piiratuse korral kasutatavaid strateegiaid). Töö on jaotatud kolmeks osaks. Esimeses peatükis käsitlen uurimuse aluseks olevaid USA, Kanada ja Euroopa teadlaste uuringuid ja teooriaid, millele toetudes olen välja töötanud peamised hüpoteesid. Hüpoteesid on järgmised: 1. Suhtlemine sihtkeelt emakeelena kõnelejatega mõjutab positiivselt keeleõppe tulemusi. Keelekümblusklassis, kus emakeelekõnelejatega suhtlusvõimalus puudub, on õpilaste sihtkeele sõnavara ka piiratud, mistõttu väljendusraskuste korral kasutatakse rohkem madalatasemelise vahekeele strateegiaid. Sihtkeelt emakeelena kõnelevate lastega koos õppivad vene lapsed saavutavad emakeelekõneleja sõnavara taseme ja kasutusoskuse viiendaks klassiks. 2. Integratiivse motivatsiooni olemasolu viib paremate keeleõppetulemusteni kui instrumentaalne motivatsioon, kuna esimene on seotud positiivse suhtumisega sihtkeelde ja selle kõnelejatesse ning sooviga suhelda. 3. Immigrantide suur kontsentratsioon piirkonnas mõjutab integratsioonimotivatsiooni kujunemist ning sellest lähtuvalt sihtkeele omandamisel saavutatavat taset. Teises peatükis kirjeldan hüpoteeside kontrollimiseks läbi viidud uuringu tulemusi etappide kaupa. Alguses esitan Eesti keelekeskkondade mudelid, mis on välja töötatud teiste maade keelekeskkondi ja Eesti statistilisi andmeid aluseks võttes. Seejärel kirjeldan keelekeskkondade kaupa õpilaste ja nende vanemate integratiivse motivatsiooni kujunemist ja mõju keeleoskusele ja -kasutusele. Kolmandas peatükis analüüsin kooli keelekeskkonna mõju vene õpilaste eesti keele arengule, võttes vaatluse alla samavanuste Tallinna vene kooli keelekümblusõpilaste ja eesti koolide vene õpilaste intervjuudest kogutud sõnavara. UURIMISMATERJAL JA -MEETODID Uurimus koosneb kahest osast: esimeses osas analüüsin keelekeskkonna ja integratsioonimotivatsiooni kujunemist ning mõju ühiskonna ja koolivaliku tasandil, teises osas aga võrdlen sama õppekeele, kuid erineva keelekeskkonnaga kooli mõju vene õpilaste eesti keele sõnavara omandamise ja kasutuse erinevustele. Uurimismaterjal Oma uurimuses lähtun USA, Põhjamaade ja Eesti senistest integratsiooniuuringutest. Uurimismaterjal on kogutud vastavalt keelekeskkondade mudelitele Eestimaa erinevatest piirkondadest. Selleks intervjueeriti eesti (164) ja vene (60) koolide vene õpilasi, nende vanemaid (177) ja õpetajaid (32) kokku viiekümne viiest koolist. Peamiseks uurimis-objektiks olid erinevas keelekeskkonnas eesti koolides õppivad vene lapsed teisest kuni kaheteistkümnenda klassini. Võrdluseks küsitleti vene koo- 15\n16 lide õpilasi eesti (keelekümblus-) ja vene õppekeelega klassides. Taustinformatsiooni saamiseks küsitlesin kolmes koolis vene õpilaste eesti keelt emakeelena kõnelevaid klassikaaslasi (kokku 32 õpilast). Osa küsitlusi viidi läbi kirjalikult, kuna kõiki lapsevanemaid ei olnud võimalik suuliselt intervjueerida. Kirjalikku küsitlust kasutasin ka siis, kui samast koolist oli vaja saada lisaks suuliselt intervjueeritutele suuremat õpilaste arvu (vt Lisa 2). Valimi suurus on määratud uurimismeetodile vastavalt saturatsiooni põhimõttel, mis suurenes, kuni see tulemuste erinevust enam ei mõjutanud (Milroy, Gordon 2003). Ülevaate informantidest annab tabel 1, täpsemalt aga lisa 2. Tabel 1. Ülevaade informantidest Küsitletud 1. mudel 2. mudel 3. ja 4. mudel Kokku Eesti kooli vene õpilasi Vene kooli vene õpilasi, s.h. kümblusõpilasi Lapsevanemaid, s.h. eesti koolist 23 (14) 45 (23) 25 (7) 73 (35) 12 (1) 59 (47) 60 (22) 177 (105) Koole Õpetajaid 12 eesti vene Keelekeskkondade mudelite väljatöötamine Keelekeskkondade mudeleid välja töötades toetusin Statistikaameti rahvaloendusandmetele (2002) ja AS Andmevara andmekogudele (2005). Mudelite koostamiseks võtsin vaatluse alla võimalikult suure hulga erinevaid keelekeskkondi, koole ja õpilasi, et tagada väljatöötatud mudelite ja teiste uurimistulemuste usutavus. Intervjuud on läbi viidud aastast 2001 kuni aastani 2004 (Rannut 2002a,b; 2003a,b; 2004a,b,c), mistõttu on mõnda õpilast intervjueeritud kaks korda erineval ajal (näiteks kattuvad mõned 2. ja 4. klassi keelekümblusõpilased). Usutavuse suurendamise eesmärgil kasutasin tulemuste võrdluseks ka teisi Eestis läbi viidud kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete uuringute andmeid. Nendest tõstaksin esile Tammaru (1997) ja Pavelsoni (1998; 2002), Vassiltšenko, Pedastsaare, Solli, Kala ja Kera (1998), Asseri (1997; Asser, Küppar, Kolk 2002, 2004), Vare (2004), M. Rannuti (2002), Vihalemma (1998) ja Kemppaise (Kemppainen, Ferrin 2002) uuringuid ja artikleid. Intervjuu küsimustiku koostamine, läbiviimine ja andmetöötlus Uurimismeetodina kasutasin intervjuud kui sotsiolingvistilise uuringu läbiviimiseks sobivat andmekogumismeetodit (Selltiz, Wrightsman, Cook 1976; Milroy, Gordon 2003). Intervjuu struktureeriti teemavaldkondadena, mis sisaldasid uurimuse seisu- 16\n17 kohalt olulisi teemasid ja võimaldasid luua teemadevahelisi seoseid (Milroy, Gordon 2003: 58 59). Teemavaldkonnad: etniline ja keeleline taust, keelekasutus kodus, koolis/ tööl ja koduümbruses (küsimused hõlmasid nii ema-isa, õdesid-vendi, vanaemasid-vanaisasid kui ka naabreid, tuttavaid, sõpru ja klassikaaslasi); suhtumine eesti keelde ja eestlastesse, emakeelde ja kultuuri, koolivaliku motivatsioon; koolieelne ettevalmistus, koolivalikuga rahulolu, enesehinnang ja toimetulek, suhted klassikaaslastega; lugemisharjumused ja meediakeel, ema- ja sihtkultuuri tundmine. Küsimustike koostamisel võtsin aluseks struktureeritud intervjuu (vt Lisa ). Küsimuste esitamine täpselt samas järjekorras ja sõnastuses võimaldas vastuseid paremini liigendada ja võrrelda. Küsimustike koostamisel lähtusin teemamoodulitest ja alljärgnevatest põhimõtetest: küsimused pidid olema formuleeritud lühidalt ja selgelt, et vajadusel parafraseerida suurema selguse huvides; eelmise mooduli viimane küsimus juhatas sisse uue mooduli teema; küsimustega loodi moodulitevahelisi seoseid, liikudes moodulite vahel edasitagasi, kontrollides ja täiendades teistes moodulites öeldut; küsimused võisid intervjueeritavate puhul erineda vastavalt esilekerkivate teemade olulisusele. Keele analüüsiks kasutatavates intervjuudes asetati suurt rõhku õpilase iseseisva jutustuse stimuleerimisele, ergutades teda mitmesuguste küsimustega oma lugusid jutustama või raamatutest loetut kirjeldama; suurt tähelepanu pöörati avatud küsimustele, kus vastaja pidi selgitama või põhjendama öeldut, näiteks miks ta üht- või teistmoodi arvab või tunneb. Sellega suurendati andmete ehtsust 1 ning välditi tõlgenduse võimalikku subjektiivsust olukorras, kus vastus oli ühesõnaline. Kuna lapsevanemad võivad anda meile unikaalset informatsiooni lapse arengu ja käitumise ning seda mõjutavate tegurite kohta, mis ei tule esile lapse ja õpetaja intervjuus ega tunnivaatluses (nt suhtumiste mõju lapse keele arengule) (Dinnebeil, Rule 1994), viisin läbi ka küsitluse lapsevanemate seas. Kombineerides lapsevanemate küsitluse laste arengu uurimisega, suurendasin uurimisprotsessi efektiivsust, saades rohkem informatsiooni perekonna sotsiaalse tausta, keelekasutuse, väärtushinnangute ning teiste võimalike lapse keelearengut mõjutavate tegurite kohta. Kuna kõiki lapsevanemaid ei olnud siiski võimalik individuaalselt intervjueerida, koostasin intervjuu eeskujul vastava kirjaliku küsimustiku, kus neil oli võimalus end ka pikemalt väljendada ja oma seisukohti põhjendada. Nii õpilase kui ka lapsevanema küsimustiku ülesehitus pidi andma võrreldavaid tulemusi erinevate keelekeskkondade ja koolivalikute korral, et määratleda erineva sotsiolingvistilise keskkonna ja suhtumiste ehk laiemalt võttes afektiivsete tegurite mõju lapse eesti keele 1 Ehtsus näitab, kas uurija on uuritavate vaatlemisel erapooletu, kas andmete kogumisel ja uurimistulemuste tõlgendamisel on arvestatud kõikide uuritavate erinevaid vaatenurki. 17\n18 arengule. Intervjuu küsimustik koostati lapsevanemate jaoks vene keeles. Vene koolide õpilaste jaoks tõlgiti emakeelena kõnelevate intervjueerijate poolt intervjuud vene keelde, eesti kooli vene õpilasi ja vene koolide keelekümblusklasside õpilasi küsitleti vastavalt õppekeelele eesti keeles. Kuna tegemist oli intervjuu, mitte ankeetküsitlusega, pidid küsimused olema identsed ja võrreldavad sisuliselt, mitte keeleliselt. Õpetajad osalesid kirjalikes ankeetküsitlustes ja vabas vormis intervjuudes erineval teemal, andes vajalikku taustainformatsiooni kooli ja uuritavate õpilaste kohta. Õpetajate küsitlus oli koostatud eelkõige eesti koolidele ning seal keskenduti järgmistele küsimustele: õpetaja hinnag keelekeskkonnale ja seda mõjutavatele teguritele koolis ja väljaspool kooli; õpetaja suhtumine sellesse, et vene lapsed õpivad eesti koolis; eesti kooli astuvate vene laste ettevalmistamine: ettevalmistusprogrammid, vastuvõtukatsed; eesti koolis õppivate vene laste toimetulek eesti keeles õppides, võrdlus emakeeles õppivate klassikaaslastega; õpetajate ja klassikaaslaste suhtumine muukeelsetesse õpilastesse, muukeelsete õpilaste enesehinnang ja rahulolu. Kood Intervjuud translitereeriti, märkides ära ka olulisemad mitteverbaalsed tegurid ja õpetajatelt saadud taustainformatsiooni. Iga intervjueeritavat tähistas kood, mis sisaldas keelekeskkonna numbrit ja tunnuseid (nt 1TA Tallinn, 2NA Narva, 3SI Sindi), kooli õppekeele tunnust (V vene, E eesti, K keelekümblus), klassi, sugu ja järjekorranumbrit. Seega sai näiteks esimesena intervjueeritud Tallinna vene kooli neljandas keelekümblus-klassis õppiv tütarlaps tunnuseks (1TAK4T-1). Eesti kooli vene õpilaste eestlastest klassikaaslastele on koodi lisatud täiendav E-täht, et eristada neid eesti kooli vene õpilastest (nt 1TAEE4T-5); teistest rahvustest, kuid eesti keelt ühe emakeelena kõnelevatele uusimmigrantidele on lisatud vastav tähis UI (1TAE4T-1UI). Lapsevanemate ja pedagoogide kood sisaldas sarnaselt õpilastele keelekeskkonna tunnuseid, kooli õppekeele tähist, järjekorranumbit ja vajadusel sulgudes märgitud tunnust (lapsevanem või pedagoog), mistõttu näiteks Maardus asuva Kallavere Keskkooli direktori kood on 1MAE-1, millele on sulgudes lisatud (pedagoog) vaid juhul, kui tekstis selle kohta selgitus puudub. Intervjuude töötlus toimus Exceli abil, mis võimaldas õpilaste vastustesse individuaalselt süveneda ja neid teemade ja küsimuste kaupa liigitada. Vastuste kategoriseerimisel lähtus autor küsimuse esituse vormist ja vastuse tähendusest antud kontekstis. Sorteeritud andmed on esitatud töös erinevate tabelite ja diagrammide kujul. Küsimuste korral, kus intervjueeritav jäi vastuse võlgu või vastus ei sisaldanud vajalikku informatsiooni, märgiti see eraldi vastuse puudumisena. 18\n19 Sõnavara uuring ja andmetöötlus Sõnavara võrdluse aluseks valisin välja 8 eesti kooli vene õpilase ja 8 keelekümblusõpilase intervjuud (kokku 16 intervjuud). Valitud intervjuudest selekteerisin välja keskmiselt lauset intervjuu kohta vastavalt õpilaste jutukusele. Lausete arvu määras sõnavara hulk lauses, mis pidi andma mõlema rühma uuritavaks sõnavarahulgaks 2500 sõna ja sõnavormi (kokku 5000). Kui arvestada, et Kirkpatricki, Termani ja Childes'i järgi peaks lapse sõnavara emakeeles ulatuma sõnani (Takala 1984: 50) ja Maliri (1972) järgi oli vene õpilastel kokku 2743 erinevat sõna, katab uuritav sõnavara hulk peamise osa sellevanuse õpilase keskmisest sõnavarast. Lisaks moodustab Paul Nationi (2001: 11) järgi 2000 sagedamini esinevat sõna 80% kasutatavast sõnavarast. Sõnavara analüüsiks ja statistiliseks töötluseks kasutasin abivahenditena vastavalt WordSmithi ja Excelit. Erinevate sõnade liigituse aluseks oli nende sõnaliigiline kuuluvus lausekontekstis, milles toetusin Paul Nationi (2001: 7) eeskujule 2. Vaatlusinfo Nii koolis kui ka lasteaedades kasutati uurimismeetodina ka vaatlust, mis võimaldas koguda andmeid lapse keelearengut mõjutava keskkonna kohta ja saada vajalikku lisainformatsiooni, mis ei tulnud esile intervjuudes (Miller 1996: ). Eesti ja vene lasteaedades vaatlesid üliõpilased autori juhendamisel vene lapsi kokku kuueteistkümnes rühmas. Lasteaiad asusid erinevates keelekeskkondades (Tallinnas, Kohtla- Järvel, Narvas, Toilas ja Viljandis), mis võimaldas teha tähelepanekuid ka vene elanikkonna kontsentratsiooni mõjust antud piirkonnas. Eesti lasteaia rühmad sisaldasid erineval arvul vene lapsi, mis võimaldas uurida suhtlusvõrgustiku ja integratiivse motivatsiooni kujunemist rühmas. Igas rühmas vaadeldi nii õpetajaid kui ka mitte-eestlastest lapsi (1 2 last igast rühmast), keda jälgiti kolme tunni jooksul (kokku 48 vaatlustundi). Täpsemad loetelud ja nimekirjad on toodud Lisas 3, vaatlustulemusi on eelnevalt käsitletud eraldi artiklis (Rannut 2004a). Kümnes eesti õppekeelega koolis vaadeldi kokku 38 ainetundi ja üheteistkümnes vene koolis 33 tundi, mis toimusid keelekümblusklassides. Vaatlejateks olid töö autor Ülle Rannut, dotsent Mart Rannut ja nende poolt juhendatud eesti keele kui võõrkeele üliõpilased ja kraadiõppurid. Vaatlejad pöörasid tähelepanu ka õpilaste keelekasutusele mitteformaalsetes tunnivälistes situatsioonides, märkides üles õpilaste omavahelise keelekasutuse jmt. Tunnivaatlused lindistati ja osaliselt ka filmiti (1 eesti koolis, 1 eesti lasteaias, 2 keelekümblusklassis), mis võimaldas koguda informatsiooni õpetaja ja õpilaste kohta väljaspool intervjuud toimuvates tegevustes. Tunnivaatlusi töös eraldi ei analüüsita. Kuna nende eesmärk oli pakkuda lisainformatsiooni lapse keele arengut mõjutavatest teguritest, kasutatakse neid vaid vajadusel täiendava materjalina. 2 "If we see the same word again we do not count it again. So the sentence of 8 tokens "It is not easy to say it correctly" consists 7 different words. The same form used as a different part of speech (e.g. walk as a noun and walk as a verb) are not included as part of the same lemma but as two different words. 19\n20 Uurimus täidab lüngad mitmes valdkonnas, mis immigrantide laste eesti keele omandamist ja integratsiooni kavandades on äärmiselt olulised ja siiani uurimata jäänud. Kuna tegemist on sotsiolingvistilise uuringuga, siis ühendab see keelelised ja sotsiaal-psühholoogilised aspektid, mis aitavad anda tervikpilti võimalikest mõjutavatest keskkonnateguritest ja tagajärgedest. Keelekeskkondade kirjeldus mudelite kaupa võimaldab saada ülevaadet integratsiooni mõjutavatest protsessidest Eesti ühiskonnas ja erinevate tegurite koosmõju tagajärgedest, mida on võimalik vaadelda nii ühiskonna kui ka kooli tasandil. Haridusprogrammide kavandamisel tõstab selline teadmine haridustöötajate tegevuse efektiivsust ja viib otsuste langetamise teaduslikele alustele. Uurimuses saadud tulemused peaksid aitama üldiselt senist integratsiooni ja keeleõppe kavandamist efektiivsemaks muuta ning samuti ümber hinnata eesti kooli kui riigikeelse hariduse rolli meie muutunud vajadustega ühiskonnas. 1. KEELEKESKKOND JA INTEGRATSIOONIMOTIVATSIOON KUI KEELEÕPPETINGIMUS 1.1. KEELEKESKKONNA MÕISTE Käesolevas uurimistöös mõistetakse keelekeskkonna all eelkõige sotsiolingvistilist konteksti, milles toimub sihtkeele omandamine ja kasutamine (Spolsky 1989: 3). Siinjuures vaadeldakse keelekeskkonda ühest küljest ühiskonna tasandil kui sotsiolingvistilist keskkonda või teatud kahe keele kooseksisteerimise situatsiooni, teisest küljest aga kui immigrandi keele arenguks vajalikku sotsiaalset konteksti, milles toimub teise keele omandamine (Kim 1998: 106). Keelekeskkonna moodustavad ühest küljest reaalne keskkond, milleks on linn, küla, kool või klass, ning teisest küljest inimesed kui keele kõnelejad (nt perekond, sugulased, naabrid, teenindajad, inimesed tänaval, klassikaaslased, õpetajad, ametnikud). Seega on meil tegemist suhtlusvõrgustiku kujunemisega kahel tasandil (Kim 1988: 106) mikro- ja makrotasandil. Mikrotasandil on tegemist isikutevahelise kommunikatsiooni ehk kitsama suhtlusvõrgustikuga, mis kujutab endast suhtlust sõprade, perekonna, naabrite või klassikaaslastega ning kus keskkonnaks on alati lähem ümbrus (kodu, klass, kogukonna või sõprade koosviibimine vmt). Makrotasandil toimub massikommunikatsioon, mis hõlmab laiemat suhtlusvõrgustikku, kus kontekstiks on ajalehed, televisioon, filmid jmt. Nii inimestevahelise suhtluse kui ka massikommunikatsiooni vahendusel saab immigrant teadmisi ja kogemusi ehk sisendeid sihtkeelest ja -kultuurist, mis loovad aluse uues keskkonnas kohanemiseks. Samas võib see mõlemal tasandil erinevates 20\n21 kontekstides tähendada ka immigrandi emakeelset või lähtemaal õpitud-kasutatud keeles toimuvat suhtlust. Fishmani (1972; vt ka Baker 1995; Rannut 2003a) järgi võivad kõrge ja madala staatusega keeled ühiskonnas erinevates funktsioonides varieeruda, seega võib immigrant kasutada kõrge staatusega riigikeelt tööl, ametiasutustes või koolis ning emakeelt kodus või sama keelt kõnelevate teiste immigrantidega suheldes. Ka makrotasandil võib keelekasutus erineda vastavalt individuaalsetele eelistustele, kättesaadavusele ning suhtumistele (nt meediakeele valikul). Nii keelekasutus kui ka sihtkeele õppimine toimub seega sotsiaalsetes kontekstides, mis erinevad üksteisest ulatuse, suhtumiste ja eesmärkide poolest (vt ka Baker 1995: 239; Rannut 2003a: 13). Ühiskond ja kogukond. Esimeseks tasandiks on ühiskonna ja lapse emakeelse kogukonna keelelised suhted, mis on tingitud keele ja võimu suhetest ühiskonnas: kas on tegemist rahvusriigiga või multikultuurse ühiskonnaga; missugune on diglossiasituatsioon; mis on ühiskonna eesmärgid immigrantide suhtes (assimilatsioon, integratsioon, separatsioon); kuidas suhtub ühiskonna põhivool ehk enamus (mainstream) keelelistesse ja kultuurilistesse erinevustesse jmt. Perekond. Teiseks tasandiks on keelekasutus ja keelelised hoiakud lapse perekonnas ja lähemas suhtlusringkonnas: mis on kodune keel; millises ulatuses on lapsevanemad kakskeelsed ja kakskultuurilised; kuidas nad suhtuvad kakskeelsusesse ja kakskeelsesse haridusse ning sihtkultuuri ja sihtkeele kõnelejatesse; mil määral nad väärtustavad oma emakeelt ja kultuuri ning missugused on nende suhted oma emakeelse ja sihtkeelse kogukonnaga; missugune on nende sotsiaalne taust. Kool ja klass. Kolmandaks keelekeskkonna tasandiks on keelekasutus koolis ja klassis, mis väljendab ühelt poolt keele ja võimu suhteid ühiskonnas ning teisalt lapsevanemate suhtumist oma emakeelde ja sihtkeelde: missuguse koolivalikuga on tegemist ning mis on kooli õppekeel; kuidas suhtutakse muukeelsete õpilaste emakeelde ja kultuuri; kas õppekava eesmärk on ükskeelsus ja -kultuurilisus või kakskeelsus ja -kultuurilisus; kas on tegemist homogeense või multikultuurilise klassiga, aditiivse ehk rikastava või subtraktiivse ehk emakeelt väljatõrjuva keeleõppesituatsiooniga (Rannut 2004: 13 94, 113). Meediakeel. Lisaks moodustab keelekeskkonna ühe olulise komponendi ka meediakeel ehk keelekeskkond, milleks on ajalehed, ajakirjad, raadio, televisioon ja internet. Siin on keelelised eelistused määratletud keelekeskkonnas kasutatavate keelte staatusega, oluline osa on keele valikul ka perekonna eelistustel ja lapse kooli õppekeele valikul. Keelekeskkond ei ole staatiline tingimuste kogum, vaid muutub pidevalt mitmete poliitiliste, sotsiaalsete, demograafiliste, kultuuriliste ja keeleliste tegurite mõjul, kujundades erinevaid individuaalseid suhtlusvõrgustikke mikro- ja makrotasandil (vt Baker 1995: 43 45). Olgu siinkohal välja toodud mõned poliitilised, sotsiaalsed ja demograafilised mõjurid. Kõigepealt mõjutab keelekeskkonda sama keelt kõnelevate ning samas piirkonnas elavate immigrantide kontsentratsioon või nende hajutatus põhivoolus. Mida rohkem on immigrant ümbritsetud lähtekultuurist, seda väiksem on tema 21\n22 22 motivatsioon integreerumiseks ja sihtkeele omandamiseks ning seda suurema tõenäosusega säilitab ta oma keele ja kultuuri. Samuti säilitab pidev sama keelt kõnelevate immigrantide juurdevool nende emakeelt ja kultuuri, mis võib avalduda näiteks abielutraditsioonide kaudu türklastel, kes otsivad partnereid sageli Türgist. Immigrantide keelt ja kultuuri aitab säilitada ka lähtemaa lähedus ja kontaktide tihedus. Seevastu immigrantide pikaajaline ja püsiv asumine põhirahvuse keskel soodustab nende integratsiooni ja sihtkeelele üleminekut. Tähtis tegur on immigratsioonimotivatsioon kui immigrantidel on soov kodumaale tagasi pöörduda, säilitavad nad oma keele ja kultuuri; kui nad aga seda ei soovi, siis on nad rohkem motiveeritud sihtmaal integreeruma ja sihtkeelt omandama. Keelekeskkonda mõjutab ka töökoha/kooli suhtluskeel ja immigrantide emakeelsete institutsioonide olemasolu või puudumine (nt lasteaed, kool, meedia, kolmas sektor, meelelahutus). Kui igapäevane suhtlus toimub emakeeles, on üsna tõenäoline, et sihtkeele tase jääb madalaks ja motivatsioon sihtkeeles emakeelekõnelejatega suhtlemiseks puudub. Emakeele kasutus töökohal näitab immigrantide madalat sotsiaalset ja majanduslikku mobiilsust, kuna sel juhul on tegemist segregatiivse keskkonnaga, mis tähendab, et immigrant ei tule väljaspool seda keskkonda sihtkeele vähese oskuse tõttu toime. Lisaks mõjutavad keelekeskkonda mitmesugused keelelised ja kultuurilised mõjurid, mis on seotud immigrantide endi ja neid ümbritseva ühiskonna hoiakute ja suhtumistega. Kõigepealt mõjutab emakeele kasutust immigrantide lojaalsus oma emakeelele ja oma etnilise identiteedi väärtustamine. Kui immigrandid ei väärtusta oma emakeelt ja kultuuri, lähevad nad kergemini sihtkeelele üle ka kodus suheldes ega püüa anda oma lastele teadmisi lähtekultuurist. Teiseks võib immigrantide keel ja kultuur erineda märgatavalt põhivoolu ehk enamuse keelest ja kultuurist, mis samuti raskendab integreerumist ja soodustab emakeelset suhtlust. Kui immigrantide emakeeleks on normeeritud kirjakeel ning emakeelse kirjaoskuse aluseks on tähestik, mis sobib trükkimiseks ja kirjaoskuse omandamiseks, säilitavad nad emakeele kergemini kui siis, kui nende emakeel esineb põhiliselt suulise vernakulaarina ning emakeelse kirjaoskuse aluseks on süsteem, mida on raske õppida ja trükkida. Integratsiooni takistavaks ja samas oma emakeele kasutust suurendavaks asjaoluks võib olla immigrandi emakeele kõrge rahvusvaheline staatus ja prestiiž. Näiteks säilitavad inglise keelt emakeelena kõnelevad immigrandid suurema tõenäosusega oma emakeele kui vähemuskeelte või madalama rahvusvahelise prestiižiga keelte kõnelejad. Immigrandi sihtkeele omandamine sõltub suures osas sellest, missugune keskkond teda ümbritseb ja missuguse keele kõneleja ta ise on. Kui immigranti ümbritseb segregatiivne keskkond, kus ta puutub kokku üksnes oma lähtemaa kultuuri või teiste immigrantidega, siis toimub ka sotsiaalne kommunikatsioon suures osas tema emakeeles ning kannab kas siis tema või teiste immigrantide lähtemaa kultuuri (nt türgi-\n23 keelsed või venekeelsed immigrantide kogukonnad suurlinnade äärealadel). Kui immigrandid on hajutatud ühiskonna põhivoolu sekka (nt väikelinnades, maa-asulates või piirkondades, kus ei ole samast riigist pärit immigrante), toimub suhtlus peamiselt sihtkeelt emakeelena kõnelejatega ÜHISKONNA SUHTUMINE IMMIGRANTIDESSE: HAJUTAMINE VÕI SEGREGATSIOON Young Yun Kim (1988: ) räägib mitmetest keelekeskkonna tingimustest, mis mõjutavad immigrandi integratsiooni ja sihtkeele omandamist. Esimeseks tingimuseks on sihtmaal immigrante ümbritseva ühiskonna valmisolek neid vastu võtta. Reaalne elu näitab, et hoolimata samasugustest probleemidest immigrantide lõimimisel, ei ole Euroopa maades ühtset immigratsiooni- ja integratsioonipoliitikat. Eri maad on välja arendanud omaenda poliitika, mis põhineb nende immigrante puudutavatel vaadetel, uskumustel ja suhtumistel need ulatuvad assimilatsioonist (igatsusest, soovist, tungivast nõudest või sunnist, et immigrandid võtaks täielikult omaks vastuvõtva maa kultuuri ja kohaldaks ennast sellele) pluralismini (uutele rahvastikurühmadele antud vabaduseni säilitada nende enda kultuur). Ühiskonnad ja rühmad erinevad suhtumistelt immigrantidesse, andes neile või võttes neilt võimaluse ühiskonnas integreerumiseks. See avaldub interaktsioonipotentsiaalina (Kim 1988: 129) mikro- ja makrotasandil toimuvas verbaalses ja mitteverbaalses suhtluskäitumises. Seetõttu saab vastuvõtlikkust vaadelda kui suhtumisi ja hoiakuid, mida väljendatakse sõnades eksplitsiitselt, kuid samas võidakse negatiivset suhtumist väljendada ka implitsiitselt kehakeele või paralingvistiliste märkide abil (nt eemaletõmbumine, pea ärapööramine, põlglik hääletoon või näoilme jmt). Kui ühiskonnas on kujunenud positiivne või negatiivne atmosfäär immigrantide suhtes, väljendub see ka igal tasandil. Näiteks võib see avalduda immigrantide segregatsiooni näol. Kui põhivool ei soovi elada immigrantidega samas rajoonis, hakkavad nad sealt välja kolima. Selle tagajärjel kujunevad kõrge immigrantide kontsentratsiooniga äärelinna-alad, mida Euroopa ja USA suurlinnades tavatsetakse nimetada getodeks või slummideks (Moldenhawer 1995). Üldiselt on tähele pandud, et mitmekultuurilistes piirkondades, kus immigrantide määr ulatub 30 protsendini, kujuneb tunne, et piirkond koosneb peaaegu täielikult immigrantidest. Jeroen Aarssen (2004: 10) nimetab sellist nähtust külma tuule indeksiks (wind chill index), mis võeti algselt kasutusele Antarktika teadlaste poolt ja tähendas seda, et teadmine, milline on temperatuur, ei anna veel ammendavat vastust selle kohta, kui külm kellelgi subjektiivselt on. Teised tingimused, nagu tuulekiirus, suhteline õhuniiskus ja päikesepaiste, mängivad selles samuti olulist osa. Ka immigrantide puhul hakkab mõjutama asjaolu, et igal pool võib kuulda mingisugust teist keelt, kaupluste sildid muutuvad kakskeelseteks ja varustatus immigrantide kultuurile ja maitsele vastavalt, tänavapildis muutub inimeste riietus, kerkivad mošeed jmt. Sellises keskkonnas võib immigrant suhteliselt hästi toime tulla ka siis, kui ta sihtkeelt ei oska ega sihtkultuurist midagi ei tea, mistõttu ta ei tunneta ka vajadust integreeruda. 23\nHX2UKAND3A V', * V \_ Eesti Õpetajate Keskühingu häälekandja BÜLLETÄÄN Nr. 27 Bulletin of the Estonian Teachers Association in exile Stokholm 1979 SISUKORD 1. Kalevipoja missioonist Felix Oinas 3 2. Vancouveri\nTõnis Vilu ÖKOKRIITILISE ANALÜÜSI VÕIMALUSTEST UKU MASINGU LOODUSTEKSTI MÄLESTUSI TAIMEDEST NÄITEL. Magistritöö\nTARTU ÜLIKOOL FILOSOOFIATEADUSKOND Kultuuriteaduste ja kunstide instituut Kirjanduse ja teatriteaduse osakond Tõnis Vilu ÖKOKRIITILISE ANALÜÜSI VÕIMALUSTEST UKU MASINGU LOODUSTEKSTI MÄLESTUSI TAIMEDEST\nVäline kvaliteedi kontroll- milline oleks optimaalne valik? Agnes Ivanov Tartu Ülikooli Kliinikum, Ühendlabor\nVäline kvaliteedi kontroll- milline oleks optimaalne valik? Agnes Ivanov Tartu Ülikooli Kliinikum, Ühendlabor PT ülevaade, USA 2008 1946- New Jersey, Pennsylvania ja Delaware laboritevaheline võrdluskatse\nKrediidi kulukuse määr aitab teha keerulisi valikuid krediidimaailmas\nKrediidi kulukuse määr aitab teha keerulisi valikuid krediidimaailmas Helen Korju-Kuul Rahandusministeeriumi finantsturgude poliitika osakonna peaspetsialist Krediidi võtmine on muutunud aina keerukamaks,\nMAJANDUSE SEKTORAALNE STRUKTUUR JA SELLE TRENDID OECD RIIKIDES\nTartu Ülikool Majandusteaduskond Rahvamajanduse instituut Jürgen Joamets MAJANDUSE SEKTORAALNE STRUKTUUR JA SELLE TRENDID OECD RIIKIDES Bakalaureusetöö Juhendaja: prof. Jüri Sepp Tartu 2014 Soovitan suunata\nOlulisemad sõlmed mägironimise harrastamiseks\nOlulisemad sõlmed mägironimise harrastamiseks Erinevaid sõlmesid on sadu, iga sõlm kannab endaga erinevat eesmärki ja situatsiooni kuhu sobilik on. Vaatamata sõlmede paljususele on vaid vähesed sõlmed,\nLoomemajandusest Euroopas KEA 2006 uuringu põhjal. Imre Mürk Ees, Arengufond 2009\nLoomemajandusest Euroopas KEA 2006 uuringu põhjal Imre Mürk Ees, Arengufond 2009 Loov majandus (crea=ve economy) Põhjalikud teadmised Tahe, motiiv Loovus Kujutlusvõime Innovat sioon See on kontseptsioon,\nEttevõtlusõppe programm Edu ja Tegu SEIRE ARUANNE aasta koondtulemused seisuga\nEttevõtlusõppe programm Edu ja Tegu SEIRE ARUANNE 2016. aasta koondtulemused 31.12.16 seisuga Aruande koostaja: Margit Partei Tartu 2017 Sisukord Eessõna... 4 Ettevõtlusõppe programmi taust, ülesehitus\nkeskkonnavastutuse direktiivi rakendamise praktikast ja kasutatud metoodikatest Euroopa Liidu liikmesriikides\nSA Säästva Eesti Instituut/ Stockholmi Keskkonnainstituudi Tallinna keskus ÜLEVAADE keskkonnavastutuse direktiivi rakendamise praktikast ja kasutatud metoodikatest Euroopa Liidu liikmesriikides Koostaja:\nRÜMBA TAILIHASISALDUSE ERINEVATE MÄÄRAMISMEETODITE VÕRDLUS SIGADEL\nRÜMBA TAILIHASISALDUSE ERINEVATE MÄÄRAMISMEETODITE VÕRDLUS SIGADEL A. Põldvere, K. Eilart Sissejuhatus Eesti suuremates lihakombinaatides (AS Valga Liha- ja Konservitööstus, AS Rakvere Lihakombinaat, AS\nARUANNE KULTUURIPOLIITIKA PÕHIALUSED AASTANI 2020 AASTA 2016 TÄITMISE KOHTA\nARUANNE KULTUURIPOLIITIKA PÕHIALUSED AASTANI 2020 AASTA 2016 TÄITMISE KOHTA Kultuuriministeerium 2017 Sisukord Sisukord... 2 Sissejuhatus... 3 I Kultuuripoliitika eesmärk... 4 II Kultuuripoliitika kujundamise\nET ELi toetus inimkaubandusvastasele võitlusele Lõuna-ja Kagu-Aasias. Eriaruanne\nET 2017 nr 09 Eriaruanne ELi toetus inimkaubandusvastasele võitlusele Lõuna-ja Kagu-Aasias (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 teisele lõigule) 1977-2017 Auditirühm Kontrollikoja\nKÄSIRAAMAT. Euroopa võrdse kohtlemise õiguse käsiraamat\nKÄSIRAAMAT Euroopa võrdse kohtlemise õiguse käsiraamat Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet, 2010. Euroopa Nõukogu, 2010. Käsikiri jõudis lõpule juulis 2010. Reprodutseerimine on lubatud mitteärilistel eesmärkidel,\nEUROOPA KOMISJON Brüssel, 3.2.2017 COM(2017) 63 final KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE ELi keskkonnapoliitika rakendamise\nEESTI STANDARD EVS-EN 45544-4:2000 Workplace atmospheres - Electrical apparatus used for the direct detection and direct concentration measurement of toxic gases and vapours - Part 4: Guide for selection,\nDiagrammid ja nende kasutamine Excel 2016 näitel\nTallinna Ülikool Digitehnoloogiate Instituut Diagrammid ja nende kasutamine Excel 2016 näitel Seminaritöö Autor: Delvis Ramot Juhendaja: Kairi Osula Tallinn 2015 Autorideklaratsioon Deklareerin, et käesolev\nMindsensors arvuti kontrolleri kasutamine koolirobootika komplektiga\nTartu Ülikool MATEMAATIKA-INFORMAATIKATEADUSKOND Arvutiteaduse instituut Infotehnoloogia eriala Tambet Artma Mindsensors arvuti kontrolleri kasutamine koolirobootika komplektiga Bakalaureusetöö (6 EAP)\nROCKWOOL International TOOTE KESKKONNATEATIS ROCKWOOL välisseinte ja kaldkatuste soojusisolatsioon Vastavalt standarditele EN 15804 ja ISO 14025 Tootja: ROCKWOOL International A/S Tõendamine: Teatise omanik:\nTARTU ÜLIKOOL ÕIGUSTEADUSKOND Avaliku õiguse instituut. Kristine Kase\nTARTU ÜLIKOOL ÕIGUSTEADUSKOND Avaliku õiguse instituut Kristine Kase Üksikhange, üksikhanke osadeks jaotamise luba ja keeld ning õiguskaitsevahendite kasutamise võimalikkus üksikhanke õigusvastase osadeks\nTARTU ÜLIKOOL Kehakultuuriteaduskond. Spordipedagoogika ja treeninguõpetuse instituut. Siim Pruus KARATEKA VÕIMED JA NENDE ARENDAMINE\nTARTU ÜLIKOOL Kehakultuuriteaduskond Spordipedagoogika ja treeninguõpetuse instituut Siim Pruus KARATEKA VÕIMED JA NENDE ARENDAMINE Bakalaureusetöö Kehalise kasvatuse ja spordi õppekava Juhendaja: dotsent\nET ELi noortegarantii: esimesed sammud on tehtud, kuid ees ootavad rakendamisega seotud riskid. Eriaruanne EUROOPA KONTROLLIKODA\nET 2015 nr 03 Eriaruanne ELi noortegarantii: esimesed sammud on tehtud, kuid ees ootavad rakendamisega seotud riskid EUROOPA KONTROLLIKODA EUROOPA KONTROLLIKODA 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg\nJUSTIITSMINISTEERIUM TÖÖSTUSOMANDI APELLATSIOONIKOMISJON. OTSUS nr 1655-o\nJUSTIITSMINISTEERIUM TÖÖSTUSOMANDI APELLATSIOONIKOMISJON OTSUS nr 1655-o Tallinnas 31. oktoobril 2016 Tööstusomandi apellatsioonikomisjon koosseisus Harri-Koit Lahek (eesistuja), Tanel Kalmet ja Rein Laaneots