Fotokogusse saab lisada oma arvutist failide kujul fotosid Kaukaasia eestlastest ja eesti küladest. Samuti saab lisada andmeid fotode kohta, sealhulgas fotodel olijaid nimeliselt märgistada (tarkvaras on selle nimetus „annoteerimine”). Peale selle saab fotosid kommenteerida ja kirja panna fotodega seotud mälestusi.\nFotot võib lugeda üheks vanemaks katseks jäädvustada tehnoloogia abiga mälestus mingist ajahetkest. Kuid foto on mälestus vaid siis, kui selle hetke ja sündmusega seotud isikutel on selle kohta mälestused. Paraku kipuvad need mälestused ajapikku foto juurest kaduma. Kõigepealt kaovad mälestused sündmusest, siis aga ka fotole jäädvustatud inimeste nimedest. Kui fotoga seotud mälestusi edasi ei anta, kaovad need koos inimesega. Arvan, et kõigil meil on vanematelt või vanavanematelt saadud fotosid sündmustest, mille kohta meie enam ei tea, millega on tegu, kus ja millal see toimus, või on fotodel vähemalt mõni inimene, kelle nimi on meile teadmata.\nKaukaasia eestlaste fotokogu on koht, kus saab fotosid ja nendega seotud mälestusi jäädvustada ja loodetavasti mingil määral ühiselt taastada. Fotokogu eesmärk on mälestusi koguda ja hoida. Väärtuslikud fotod ise jäävad omanike kätte edasi ja loodetavasti kannavad omanikud ka edaspidi nende säilimise eest hoolt, milles võib abiks olla muu hulgas see Rahvusarhiivi juhend.\nFotokogusse saab salvestada fotosid tavalise tarbekvaliteediga, mis võimaldab aru saada, kes või mis on fotol. Tarkvara, mis on praegu fotokogu jaoks kasutusel, ei võimalda koguda ega säilitada täppiskvaliteediga digitaalseid koopiaid fotodest. Sellega tuleb tegelda tulevikus eraldi; praegu puuduvad mul selleks vajalikud teadmised, oskused ja vaba aeg. Kuid fotosid puudutavate mälestuste kogumisega ei saa viivitada, sest aeg on nende suhtes halastamatu.\nFotokogu on mõeldud selliste fotode kogumiseks, millel võib olla väärtus Kaukaasia eestlaste ajaloo seisukohast. Pole oluline, mis ajal foto on tehtud: kas 100 või 2 aastat tagasi. Rõõmustav oleks ka see, kui lisatud fotoga kaasneks lugude kogus mälestuskild.\nArvan, et nüüd, kui paljud Kaukaasia eestlased on Kaukaasiast eemal, tunnetame paremini, mis on ajaloos oluline. Tajume näiteks, et igasuguste töödega seotud fotod, mida omal ajal kuigi oluliseks ei peetud, on täna väga väärtuslikud, et selgitada järeltulevatele põlvedele, kuidas neid töid tehti.\nKõige raskem on ilmselt otsustada perekonna fotode suhtes: on see nüüd ajaloo seisukohast oluline, sest sellel on ju ainult minu lähedased? Ent mõelge sellele, mis oleks meie kõigi jaoks Kaukaasia eestlaste ajalugu ilma piltideta peredest banaani-, palmi- või loorberipuu all või uhkete jahitrofeedega. Kuid loomulikult otsustab igaüks ise, kas ta soovib ja milliseid oma fotosid ta soovib teistele näidata, lisades need siia.\nFotokogu jaoks on serveris kasutusel tarkvara Coppermine Photo Gallery. Et fotosid vaadata ja lisada, on vaja eraldi registreeruda fotokogu kasutajaks. Seda on vaja selleks, et saaksime fotosid ja nendega seotud mälestusi üksteisega vahetada. Inimesed on erinevad ja sugugi kõik ei taha jagada kõike kogu internetimaailmaga. Ka nende soovi tuleb arvestada ja sellepärast fotokogu ilma registreerumata vaadata ega kasutada ei saa .\nRegistreerumiseks vajuta ülal paremal linki „Registreerun kasutajaks”. Palun lisa registreerumisvormi kindlasti enda nimi ja lühitutvustus. Sisesta lahrisse "Üldine salasõna" - KaUk2asia. Peale registreerimise vormi ära saatmist laekub postkasti e-kiri, kus on link, kindlasti klikkige sellel, et aktiveerida kasutaja fotokogus, ilma aktiveerimiseta fotokogusse sisse ei saa. Kui oled juba registreerunud kasutaja, vajuta lingile „Sisenen fotokogusse".\nFotokogusse lisatud pildid on jagatud kategooriatesse. Kategooriad on nimetatud olulisemate Kaukaasia eesti külade järgi. Praegu on iga kategooria all üks pildialbum, mis kannab sama küla nime. Kui pilte koguneb rohkem ja tekib vajadus neid omakorda rühmadesse jagada, saab albumeid vastavalt vajadusele juurde teha.\nFotokogus fotode vaatamine\nPilti näidatakse teatavas suuruses, et see tervenisti arvutiekraanile mahuks. Kui albumis olev pilt on sellest suurem, saab pildile klõpsates avada eraldi akna, kus on ainult pilt täissuuruses.\nFotokogus fotodel olevate inimeste märgistamine (ehk foto annoteerimine) ja kommentaride lisamine\nDigitaalsetele fotodele on fotokogus võimalik peale märkida, kes on pildil. Seda tehes saame hoida tuleviku jaoks alles mälestuse sellest, millised olid meie vanemad, vanavanemad, sugulased, naabrid ja teised. Vajaduse korral võime fotodel olijate äratundmiseks paluda endale appi ka vanemaid inimesi, kes ise arvutit ei kasuta.\nPildil saab kastikesega märkida inimese näo ja lisada sellele kastikesele inimese nime. Selleks vali ripploendist „Annoteerimine” selle inimese nimi või kui seda inimest loetelus ei ole, klõpsa nupul „Annoteerimine”. Mõlemal juhul tekib foto ülemisse vasakusse nurka kastike, mis tuleb lohistada nii, et see jääb ümbritsema õige inimese nägu pildil. Kastikese suurust saab kastikese nurkadest muuta; mõnikord näiteks on vaja kasti väiksemaks teha.\nUue nime lisamiseks tuleb see nimi kirjutada pildile tekkinud kastikese juures annoteerimise lahtrisse. Selleks et ühtlustada nimede kirjutamist, lepime kokku, et kirjutame eesnime ja selle järel perekonnanime, näiteks: Leeni Langebraun. Perekonnanime järele võib vajadusel kirjutada sulgudes märksõna, kui peres on samanimelisi isikuid, sünniaasta või kui see pole teada (vanem) ja (noorem). Kui kahtled, kas tegu on ikka kindlasti selle inimesega, kirjuta kõige lõppu sulgudesse: (arvatavasti). Selleks, et oleks võimalik leida ja vaadata kõiki pilte, kus on jäädvustatud sama isik on väga oluline, et iskute nimed oleks annotatsioonis kirjutatud ühtemoodi kõikidel piltidel, seepärast enne uue nime sisestamist, vaadake, kas keegi pole juba varem seda nime sisestanud ja kasutage annoteerimisel juba sisestatud nime. Nime saab otsida sisestades, nime kastikesse, mis on paremal annoteeremine nuppude kõrval. Üritan regulaarselt ühtlustada teie poolt sisestatud nimed, et inimeste otsimine toimiks.\nTeiste kirjutatud annotatsioone muuta ei saa, aga kui oled kellegi lisatud annotatsiooni suhtes eriarvamusel, võid lisada pildile sama inimese näo juurde veel teise annotatsiooni või foto alla kommentaari oma arvamusega.\nKommentaare saab lisada iga foto kohta ja need kirjutatakse foto all olevase lahtrisse „Kommentaar”, salvestamiseks tuleb vajutada nuppu „OK".\nFotode sisestamine arvutisse\nKui tahad oma fotosid teistega fotokogus jagada, kuid neid fotosid ei ole veel arvutis, tuleb teha nendest arvutisse digitaalsed koopiad (failid). Seda saab kõige kvaliteetsemalt teha skanneriga, kuid kuna seda seadet paljudel käepärast pole, sobib ka digifotoaparaat või tänapäevane kaameraga mobiiltelefon.\nKuna fotokogu on mõeldud eelkõige mälestuste kogumiseks, ei ole fotost tehtud faili kvaliteet praegu kõige tähtsam. Ent loomulikult on fotol olevaid inimesi lihtsam ära tunda, kui fotofail on piisavalt kvaliteetne. Sellepärast tasub kaamera või mobiiltelefoniga digitaalkoopia tegemisel läbi mõelda näiteks see, et valgustus oleks piisav ja pildistamise nurk oleks foto suhtes võimalikult otse.\nFotol võib olla huvitav raam või albumileht, kuid need võtavad digitaalsel pildil ruumi ja seetõttu muutuvad inimeste näod arvutiekraanil väiksemaks, nende tuvastamine aga raskemaks. Sellepärast soovitan raamid ja taustaks olevad albumilehed fotokogusse lisatavast failist võimaluse korral välja jätta.\nPiirangud ja tingimused fotodele\nEnne pildifaili fotokogusse lisamist võiks üle vaadata, et foto oleks arvutiekraanil õigetpidi ja veebi jaoks sobivas vormingus (sobivad jpg, jpeg, png või gif). Foto maht (baitides) ja suurus (pikslites) ei tohi ületada ettenähtud piire: fotokogusse on oodatud failid mahuga alla 5 MB ja niisuguse suurusega, mille puhul laius või kõrgus (olenevalt sellest, kumb on suurem) ei ületa 3500 pikslit. Kui üritad lisada fotokogusse faili, mis ei jää nendesse piiridesse, tekib veateade ja fail jääb üles laadimata.\nFotofailile tuleb fotokogus sama nimi nagu arvutis. Need, kes soovivad fotosid süsteemsemalt lisada, võivad võimaluse korral anda failile oma arvutis enne faili fotokogusse üleslaadimist informatiivse nime, mis võimaldab hiljem faile koha ja sisestaja järgi käidelda. Selline failinimi võiks moodustuda nii, et see sisaldab alakriipsudega ( _ ) eraldatuna:\n1) küla nime tähist (5‑kohaline: Sulevi = sulev; Salme = salme; Estonia = eston; Ülem-Linda = ylind; Alam-Linda = alind; Eesti Aiake = estos; Allmäe = allma; Eesti-Haginsk = hagin; Livonia = livon; Uus-Eesti (Novo-Estonovka) = novos; Banatovi = banat; Burna = burna; Uus-Estonia (Kars) = karse; ja muud Kaukaasiaga seotud fotod = muudk);\n2) kasutajanime või selle osa (kuni 10 esimest tähte);\n3) vabalt valitud kombinatsiooni võtmesõnast ja/või aastast (kuni 6 märki).\nFaili nimi ei tohi sisaldada järgmisi sümboleid: $/\_\_:*?"'<>|` &#@\nNäide faili nimest: sulev_leeni_kool1973.jpg.\nKui selline nimetamine tundub liiga keeruline, nimeta failid nii, nagu endale meeldib.\nFotode lisamine fotokogusse\nFotofaili lisamiseks fotokogusse tuleb vajutada nupule „Lisan faili” ning seejärel valida ripploendist „Albumi valimine” see küla või muu asula, millega foto seotud on. Ära lase end häirida, et ripploendis on nimed kaks korda: poolpaksus kirjas on kategooriad ja heledamas kirjas albumid. Kui sobivat asulat nimekirjas ei ole, vali albumiks „Muud Kaukaasia eestlastega seotud kohad ja sündmused”. Kui pildil on inimesi mitmest külast, vali album kas enda küla järgi või selle küla järgi, kust on pildil rohkem inimesi. Järgmiseks vali oma arvutist fail (nupuga „Browse”) ja kirjuta alumistesse lahtritesse, mida selle foto kohta tead. Lahtreid võib ka tühjaks jätta, kuid mida rohkem teavet õnnestub jäädvustada, seda parem.\nLahtrisse „Foto pealkiri” kirjuta kokkuvõttev pildiallkiri (pane pildile nimi).\nLahtrisse „Foto kirjeldus” kirjuta mälestused, mis on sulle selle foto kohta teada.\nLahtrisse „Võtmesõnad” võib kirjutada fotot iseloomustavad sõnad, mille järgi saab sarnaseid fotosid välja otsida. Näiteks: Sulevi, kool jne. Esimese järgi saab foto juures võtmesõnal „Sulevi” klõpsates avada vaate, kus on kõik Sulevi fotod, võtmesõnal „kool” klõpsates saab näha kõiki koolipilte, millele on lisatud see võtmesõna.\nLahtrisse „Pildi originaali asukoht (kelle käest saadud)” kirjuta, kelle käes asub selle foto originaal paberil, kui see on skaneeritud, või kelle käest oled paberfoto või fotofaili saanud. Näiteks: „foto albumist, mille sain [kelle?] käest, kes elab/elas [kus?]”; või: „faili tegi [kes?] [või: fotofaili tegin] albumist, mis asub [kelle?] käes, kes elab [kus?]”.\nLahtrisse „Pildistamise aeg” võiks kirjutada aastaarvu (näiteks 1935) või ka kuupäeva numbritega kujul kuupäev.kuu.aasta (näiteks 21.12.1935). Kui täpne aeg ei ole teada, võib kirjutada näiteks: „1950ndad” või „umbes 1962–1964” jne.\nLahtrisse „Pildistamise koht” võiks kirjutada, kus see foto on tehtud. Näiteks: „Sulevi klubi trepil”.\nLahtrisse „Märkused” võib kirjutada seda, mida polnud mujale võimalik kirjutada. Näiteks: „Foto on halvas seisus”; või: „Sellest fotost on olemas ka negatiiv, mis asub [kus?]” jne\nLõpuks vajuta nupule „Faili üleslaadimine”: siis läheb fail fotokogusse üles.\nKui foto on sisestud fotokogusse mitu korda, mida võib teha, kui on olemas parema kvaliteediga foto, siis jätan fotokogusse parema kvaliteediga foto ja kannan üle kõik annotatsioonid teiselt fotolt, mille ma fotokogust eemaldan.\nFotokogusse pandud failidele lisatakse vesimärk „kaukaasia.ajatunnetus.ee”, mis jääb fotole, kui selle oma arvutisse salvestad, ja näitab, kust see foto võetud on. Failide salvestamine fotokogust oma arvutisse ei ole hetkel takistatud ja loodetavasti ei hakata seda võimalust kuritarvitama. Vajaduse korral on võimalik takistada failide allalaadimist kasutajate arvutitesse.\n"Kuritarvitamise" all pean silmas fotode (ja videote) koopiate avalikku levitamist mujal internetis (sh sotsiaalvõrgustikes) või publikatsioonides ilma foto omaniku loata. Inimesed, kes on oma fotosid siia üles pannud, jäävad fotode omanikeks edasi ja ei pruugi soovida, et neid fotosid mujal kasutatakse. Kui soovite siit võetud fotot mujal avaldada, peaksite küsima selleks foto omanikult luba ja avaldades palun viidake ka foto allikale, et teave Kaukaasia eestlaste mälestuste kogumise kohast jõuaks rohkemate inimesteni.


Otsingu tulemus - Raamatud | blogileht.ee, Masons Fat Burner\nMasons Fat Burner, Parimad videod\nRun 1x05 "Jump" See on selline popp, mis mulle istub. Nii on keelpillide seadeid teinud Davide Rossi mees, kes mänginud kitarre ka briti elektroonilise muusika bändis Goldfrapp ja briti muusik, helilooja John Metcalfe, lauluga aitavad Norah Shaqur, Belgiast pärit muusik ja laulja Stromae, Nigeeria lauljatar Tiwa Savage, võrratu briti laulja ja multiinstrumentalist Jacob Collier, London Voice Choir, produtseerimisega on abistanud eelpool manitud Stargate, muusikat teeb suurepärane Palestiina muusikat esitav Le Trio Joubran, Nigeeriast pärit suurepärane saksofonist Femi Kuti jpt.\nRoxette on kindlasti üks Rootsi muusika lipulaevadest, mis esitas suurepärast poppi 30 aastat, sest nad alustasid tegutsemist Ansambel läks siiski laiali ning Fredriksson ja Gessle otsustasid jätkata duona.\nLoomulikult tõusis album plaadimügitabeli esikohale Rootsis, kuid see oli üliedukas ka mujal, sh. Kokku on plaati müüdud üle 10 miljoni eksemplari.\nJuhataja • Sadoun Sales International\nLood, mida mängitakse edukalt raadiojaamades ka täna. Edu jätkus. Ja duo jätkas, ikka edukalt! Kõik sellised laulud, mis on kindlasti osa popmuusika ajaloost.\nEdu saatis plaati Rootsis, kuid mujal maailmas polnud see enam sedavõrd popp. Paljud muusikakriitikud arvasid, et see võib Masons Fat Burner ka superduo lõpp, kuid võta näpust! Duo jätkas, kuid vahepeal juhtus ka palju muud. Terviseprobleemid ja soolokarjäärid Lauljatari opereeriti ja tervis hakkas õnneks siiski paranema. Aastail avaldasid Fredriksson veel ühe sooloplaadi ja Per Gessle veel lausa kaks plaati.\nRoxette jätkab hakati rääkima, et on oodata duo taasühinemist ning nii see läks. Alustati kontserditega Selle üle on kindlasti miljonitel ansambli fännidel siiralt kahju, kuid eelkõige on tähtis tervis Masons Fat Masons Fat Burner seejärel kõik muu.\nJa et fännid väga õnnetud ei ole, siis avaldas Roxette ju Marie Fredrikssoni lahkumine Kurb uudis lauljatari lahkumisest meie hulgast saabus 9. Kurb, aga elu on kord selline. Rasvakahjumi maar keto saab ju taaskord ütelda, et muusika elab edasi, nii paljude teiste meie hulgast lahkunud artistide muusika. See kogumik on suurepärane kuulamine nii head popilikku rokki, kui Masons Fat Burner rokilikku poppi, rääkimata kaunitest ballaadidest.\nTäpselt sama võib öelda ka Rootsi laulja Mans Zelmerlöwi kohta, kes võitis sama võistluse Võib vist öelda, et ega ta siiski kõige-kõigemaks superstaariks saanud ei ole, kuid teda tuntakse ja teatakse, ja tal on ilmunud viimastel aastatel mitu väga head popiplaati. Mans Zelmerlöw sai selle aasta Ta alustas muusikaga juba koolipõlves, kui lõi kaasa koolikooris. Rootsis saavutas ta populaarsust juba Ta saavutas toona selles saates viienda koha. Tegemist oli igati suurepärase popiplaadiga, millel paljud lood olid laulja enda kirjutatud, kuid kaasa lõid Huppa kois rasva poletamiseks paljud reised produtsendid ja laulukirjutajad — Winterlude, Anton Malmberg af Segerstad, Joy Deb, Fredrik Sonefors, Martin Bjelke jt.\nKa selle plaadi laulud oli Zelmerlöwi enda kirjutatud, kuid abiks ka Fredril Sonefors ja Paddy Dalton. Mida öelda Zemerlöw eraelu kohta?\nTalle meeldib jalgpall, tennis ja golf, tal on üks noorem õde. Jällegi on enamus lauludest Zelmerlöwi enda kirjutatud, kuigi kõikides Masons Fat Burner on ka teisi kaasautoreid, uue albumi produtsendid on Peter Hammerton ja Pontus Persson. Muusikakriitikud on tõdenud, et see on Zelmerlöwi karjääri parim album, kuigi müügiedu on olnud kübe väiksem kui eelmiste albumitega. Zelmerlöw on ütelnud uue albumi raamatukese tagakaanel, et kolm pikka aastat on eelmisest albumist möödas ja ta loodab, et fännid on uut albumit oodanund, ja et see ootus on end selle albumiga ära tasunud.\nJames Hillier Blount ehk James Blunton sündinud Laulja, laulukirjutaja, võrratu esitaja, plaadiprodutsent, kes enne muusikasse tulekut oli Briti armee ohvitser Masons Fat Burner liikmena osales Blunt ka Tal on ette näidata kaks Jooksurajal sprints rasva kadu muusikaauhinda, kaks MTV Video Music auhinda ja kaks Ivor Novello auhinda, ta Meeste terviserasva poleti kandideerinud viiel korral ka Grammy-auhinnale.\nJames Blunti tähetund saabus Albumit on tänaseks müüdud maailmas üle Lisaks laulmisele mängib ta ka kitarri, klaverit, orelit, marimbat ja mellotroni. Lihtsad ja kaunid viisid, hingeminevad sõnad on need, mis iseloomustavad James Blunti, kes huvitaval kombel saanud hoopis sõjalise hariduse ning osalenud ka rahuvalvajate töös Kosovos. Aasta pärast sõjaväest lahkumist alustas ta tööd muusikaga ning saavutas kuulsuse väga ruttu.\nPlaate kokku on James Blunt müünud maailmas üle Seal on ka Blunti-nimeline suusalift, seal asub ka suurepärane restoran, mil nimeks La Vache.\nPeen suurte tisside porno\nKui aus olla, siis juba ainuüksi selle nukrameelse kuid fantastilise laulu pärast tasub seda albumit kuulata. Coldplay on võitnud mitmeid Grammy ja briti muusikaauhindu, nende albumeid on müüdud maailmas üle miljoni eksemplari! Coldplay lugu sai alguse Londonis, liikmeteks laulja-pianist-kitarrist Chris Martin, basskitarrist Guy Berryman, soolokitarrist Jon Buckland ja trummar Will Champion.\nBändi esimene EP ilmus Enamuse ülikooliajast veetsid nad sellega, et plaanisid teha oma bändi, ja lõpuks pandi kokku ansambel nimega Pectoralz. Seejärel liitus duoga nende kursavend Guy Berryman, ja Nüüd hakati andma ka kontserte väikesetes klubides Camdenis.\nBDSM seks, karmid karistused ja kõige kõvem porno! - Lehekülg 9\nHarvey õppis antiiki Oxfordi ülikoolis, kusjuures Coldplay peab Harveyd ka täna oma viiendaks liikmeks. Veidi hiljem liitus ansambliga trummar Will Champion, kusjuures Champion oskas sel hetkel mängida klaverit, kitarri, basskitarri, kuid mitte trumme Coldplay liikmed lõpetasid ülikooli ja kevadel oli neil taskus ka plaadistusleping plaadifirmaga Parlophone, kusjuures viie albumi plaadistusleping!\nKolmanda EP salvestamine kulges üsna segastes tingimustes. Chris Martin viskas ansamblist välja Will Championi, kuid palus veidi hiljem tal tagasi tulla. Tundes endas tõsist süüd hakkas Chris Martin jooma.\nRoxette on kindlasti üks Rootsi muusika lipulaevadest, mis esitas suurepärast poppi 30 aastat, sest nad alustasid tegutsemist Ansambel läks siiski laiali ning Fredriksson ja Gessle otsustasid jätkata duona. Loomulikult tõusis album plaadimügitabeli esikohale Rootsis, kuid see oli üliedukas ka mujal, sh. Kokku on plaati müüdud üle 10 miljoni eksemplari. Lood, mida mängitakse edukalt raadiojaamades ka täna.\nÕnneks suutsid bändiliikmed omavahel ära leppida ja pandi paika seadused, mida bäńdis tohib teha, mida mitte. Coldplay on demokraatlik bänd ja kõik sissetulekud jagatakse võrdselt, eeskujuks U2 ja R.\nÜks punkt kokkuleppes oli, et bändist visatakse välja see, kes kasutab narkootikume. Seda lindistati Rockfield-stuudios koos produtsent Ken Nelsoniga. Coldplay esines ka ajakirja NME Carling-turneel, milles tutvustati uus ja huvitavaid ansambleid.\nJuuni on pöördeline hetk Coldplayle.\nRohkem Porno Kategooriad\nPlaadifirma oli ennustanud, et debüütalbumit müüakse Masons Fat Burner eksemplari, kuid juba Coldplay oli Euroopas edu saavutanud, mistõttu pöörati pilk ka Põhja-Ameerikasse.\nDebüütalbum meeldis nii kuulajatele kui ka muusikakriitikutele ning Produtsendiks jällegi Ken Nelson.\nPlaadiga samanimeline kontsertturnee toimus alates juunist kuni septembrini Turnee viis Coldplay viiele mandrile. Plaati müüdi 8,3 miljonit eksemplari, ja see oli ka selle aasta maailma enimmüüdud album.\nHarley Quinn 1x07 "The Line" Big Mouth 3x01 "My Furry Valentine" Big Mouth 3x03 "Cellsea" Big Mouth 3x04 "Obsessed"\nPlaat oli müügitabelite tipus 30 riigis ja sellest sai Suurbritannias kiiremini müüdud album ajaloos. Üks muusikakriitik ühest suurest ajalehest tõdes, et Coldplay on aastakümne kõige vastikum ansambel Coldplayd võrreldi järjest rohkem U2. Vot sedasi. Koerad võivad ju haukuda, karavan liigub ikka edasi.\nAuto Threesome , Gay Clips Club -\nAlbumi produtsendiks palgati legendaarne Brian Eno. Samal ajal Masons Fat Burner Coldplay palju head muusikat ka Lõuna-Ameerika ja Hispaania kirikutes, mainiti sedagi, et uus album tuleb ka veidi ladinaameerika hõnguline. Chris Martin kinnitas, et uus plaat on stiililt täiesti uus Coldplay.\nEsimesi kolme albumit nimetas ta triloogiaks, ja lisas, et edaspidi kasutab ta laulmisel vähem falsetti ja laulab ka madalamalt. Lugu tõusis nii briti kui ka USA singlimüügitabelis esikohale, kusjuures see oli Coldplay esimene laul, mis tõusis sedavõrd kõrgele. Juunis ilmuski uus album, mis Masons Fat Burner briti plaadimüügitabelis esikohale, olles müügil olnud vaid kolm päeva! BBC kinnitas, et see on muusikaloos üks kiiremini müüdud albumeid Suurbritannias.\nJuunis lõpuks oli sellest saanud kõigi aegade enim striimitud album. Aastal oli plaat maailma enimmüüdud album! Martin ja Champion kinnitasid selle plaadi teemadeks on armastus, sõltuvus, sundkäitumine, põgenemine ja töötamine kellegi jaoks, kes sulle ei meeldi. Plaadi esiksingliks oli 3. See album jõudis plaadimüügitabelite tippu 34 riigis, ja Suurbritannias oli see Väsimatud mehed need Coldplay mehed.\nVeidi hiljem, 3. Chris Martin kinnitas pärast selle loo ilmumist, et ta oli saanud inspiratsiooni Katy Perry muusikast. Plaadi ilmumisnädalal müüdi seda Suurbritannias eksemplari ja veidi hiljem oli seda maailmas müüdud juba 2 miljonit plaati! Aastal müüdi seda maailmas üle kolme miljoni eksemplari ja see oli selle aasta neljandaks enimmüüdud album.\nJonny Buckland ja Guy Berryman kinnitasid, et uus plaat on nagu öö kõrval päev. Chris Martin lisas, et selle plaadiga püüti edasi anda midagi värviküllast Masons Fat Burner rõõmsameelset. Brittide muusikaauhindade jagamisel võitis album parima briti albumi tiitli. Loomulikult kaasnes ka selle albumiga suur maailmaturnee, kusjuures ainuüksi Londonis Wembley staadionil anti neli kontserti!\nMasons Fat Burner ilmusid paljudesse linnadesse erineval pool maailmas suured plakatid, millel vanaegne bänd ja kuupäev Veidi hiljem ilmus ka plaati promov videoklipp.


Projekt “Avatud kogemuskeskus” pakub noortele läbi noortekeskuste ja noorsootööasutuste praktika ja töökogemust, mille kaudu suurendada noorte valmisolekut tööeluks ja toetada noorte üleminekut haridusest tööellu, rikastades samal ajal noorsootöö valdkonda kogukonna tasandil uute ideede ja inimestega. Projekti eesmärk on pakkuda noortele mõtestatud ja toetatud õpi teekonda läbi praktilise töökogemuse. Projekti kaudu õpib rohkem inimesi tundma noorsootöö valdkonda, jagatakse kogemusi ja praktikaid, rohkem inimesi siirdub tööle noorsootöösse. Projekti tulemusena on osalevad noored valmis võtma vastutust oma elu karjääri eest, on enesekindlamad ja suudavad enda ideed teostada. Käesolevas projektis ühendavad noortekeskused oma oskused ja jõud, et pakkuda noortele lisaks mitteformaalõppe toele ka praktilist töökogemust. Mitmekülgses tegevuses on kasusaajad nii noorsootöö valdkond, kogukonnad, noortekeskused, noor töötaja, kui ka tegevustes osalevad noored. Projektis osalev noor saab olla toetavaks täiskasvanuks noortele, kes vajavad teistest enam julgustamist, toetust, märkamist ja hoolimist. Projekt mitmekesistab kohalikele noortele pakutavaid tegevusi ning toetab võrdsete võimaluste loomist noortele läbi noortekeskuste või noorsootööasutuste.\nKoit Roots, Rõuge Noorsootöö Keskus\nTeine töönädal on läbi saanud ja olen uue ametiga väga rahul. Ma teadsin, mis mind ees ootab, sest olen olnud vabatahtlik. Kuid igapäevaselt seda tööd teha on veel vingem! Noor kutt noorsootöös läheb noortele omamoodi peale, sest jääb mulje, et nad suhtuvad minusse kui vanemasse venda ja võtavad mind kiirelt omaks. Olen kõrgelt motiveeritud ning valmis uuteks ja huvitavateks väljakutseteks.\nKristiina Akulitš, Mustvee Valla Noortekeskus\nMulle meeldib, et saan noori tegevustesse kaasa haarata ja inspireerida neid ise tegevustega lagedale tulema. Kuna olukord riigis ja üldse maailmas on selline nagu ta on, siis mõnikord ei saa noored kohe oma ideid ellu viia. Ma arvan, et saan kohalike noortega hästi läbi ja tundub, et nemad minuga ka.\nLoe Jaanika kogemust siin.\nLoe Laura kogemust siin.\nMirjam Orav, Saku Valla Noortekeskus\nLoe Mirjami kogemust siin.\nLoe Jane kogemust siin.


PIDEV LAHING | World Challenge\nGary WilkersonMarch 9, 2015\nMiks me tunneme, et oleme kui pidevas lahingus? See on otsekui seal multikas, kus Kurat istus ühel õlal ja ingel teisel ning mõlemad püüdsid saada inimese tähelepanu. Meiegi oleme kaasatud lahingusse, kuid mitte päris sellisesse. Paulus viitas meie tõelisele dilemmale kirjas Roomlastele, kus ta ütles: ”Ma tean küll, et Seadus on vaimulik, mina aga lihalik, müüdud patu alla. Ma ei mõista ju, mida ma teen: sest ma ei tee seda, mida tahan, vaid ma teen, mida vihkan…Ma tean ju, et minus - see tähendab minu loomuses - ei ole head. Tahet mul on, aga head teha ma ei suuda“ (Roomlastele 7:14-15, 18). See pole mingi peen sõnade mäng siin, kui Paulus kirjeldab oma seisukorda, öeldes: „Ma olen lihalik. Ma teen pidevalt kurja. Minust pole midagi head.“ Kuid kas selline ongi siis Pauluse põhikirjeldus kristlasest? Ütleb ta tõesti, et kõik meie päevad saavad olema täis taolisi vastuolusid? Üldsegi mitte.\nSamas aga Paulus jätkab ja ütleb: „Niisiis, tahtes teha head, leian seaduse, et mul on kalduvus teha kurja. Sisemise inimese poolest ma rõõmustan Jumala Seaduse üle, oma liikmetes näen aga teist seadust, mis sõdib vastu minu mõistuse seadusele ja aheldab mind patu seadusega, mis on mu liikmetes. Oh mind õnnetut inimest! Kes ostab mu lahti sellest surma ihust?“ (Roomlastele 7:21-24). Paljud kristlased jäävad siia pidama, öeldes: „Just selline ma olengi – päästetud, kuid oma eluga täielik ahervare! Pole mingit võimalustki, et Jumal saaks mind kasutada, kuna veedan iga üleval oldud tunni patuga võitlemiseks.“ Kuid probleem on selles, et need kristlased ei tea, kes nad tegelikult on Kristuses ja see ongi kogu Pauluse jutu tuum. Ta maalib meile täie pildi meie dilemmast, kirjeldades me armetut seisukorda ja küsib siis: „Ons’ üldse sellest mingit väljapääsu? Kuidas ma üldse võiks saada vabaks sellest kõigest? Omaenese jõus on see küll võimatu.“\nÕnneks leidub aga Piiblis ka üks absoluutselt imeline lõik, milles Paulus peegeldab Jumala vastust inimese seisukorrale: ”Aga tänu olgu Jumalale meie Issanda Jeesuse Kristuse läbi!...Nii ei ole nüüd enam mingit hukkamõistu neile, kes on Kristuses Jeesuses. Sest elu Vaimu seadus Kristuses Jeesuses on vabastanud su patu ja surma seadusest” (Roomlastele 7:25, 8:1-2).\nSinu elus kehtib nüüd uus seadus, sest linnal on uus politseiülem! Jeesus, see uus ülem, on tühistanud vana ja korrumpeerunud seaduse – selle su vana, lihaliku loomuse. Sa ei ela enam patu ja surma seaduse all, vaid elu Vaimu seaduse all, mis on teinud sind vabaks Jeesuses Kristuses.


covid-19 | Eesti Antidopingu ja Spordieetika Sihtasutus\nWADA nõuanded sportlastele ja Covid-19 Q&A\n25. veebruaril 2021 toimus Maailma Dopinguvastane agentuuri WADA veebiseminar, mis andis ülevaate Covid-19 pandeemia mõjust maailma dopinguvastasele programmile ja vahetuid nõuandeid sportlastele.\nVeebiseminari juhtisid WADA tegevdirektor Dr. Olivier Rabin, Rahvusvahelise Paralümpiakomitee antidopingu juht James Sclater ning olümpiasportlane ja WADA tervise-, meditsiini-, ja teaduskomitee liige Dr. Lenka Wech.\nArutelul käsitleti mitmeid olulisi küsimusi, sh anti selgitusi WADA poolt koostatud Q&A (küsimused ja vastused) dokumendile. WADA on seisukohal, et teadusuuringutele tuginedes on vaktsineerimine kindlasti soovitatav. Tokyo 2020 mängudel osalevatel sportlastel ja tugipersonalil tuleb tutvuda mängudel osalemisega seotud ohutus- ja käitumisjuhistega – vt Athlete’s Playbook.\nMõned olulisemad teemapüstitused:\nDr. Lenka Wech selgitas põhjalikult, et vaktsineerimine võib tõepoolest põhjustada kõrvaltoimeid (valu süstekohas, kerge palavik, lihasvalu) ning soovitab planeerida vaktsineerimise ajaks madala ja mõõduka intensiivsusega treeningud. Samuti tuleb arvestada võimalusega, kui mõned treeningud on vaja taastumiseks vahele jätta. Sellest hoolimata rõhutatakse, et vaktsineerimise kõrvaltoimed on tõenäolisemalt kergemini talutavamad kui viiruse enese läbipõdemine. Teadaolevalt on juhtumeid, mil koroonaviiruse põdemine on avaldanud pikaajalist mõju tervisele ning sportlastel ei tasuks sellega riskida.\nKoroonaviirusesse haigestunud sportlastel on sümptomite leevendamiseks kõige mõistlikum kasutada hapniku omastamist soodustavaid preparaate (oxygen supplements). Nende kasutamine on lubatud nii võistlussiseselt kui -väliselt. Juhul kui tervenemine nõuab pikaajalisemat ravi, on sportlastel võimalik kasutada võistlusvälisel perioodil teatud glükokortikoide (NB! glükokortikoidid on KEELATUD võistlussiseselt!). Kui sportlane on otsustanud manustada mõnda ravimit ükskõik mis põhjusel, tuleb oma arsti teavitada, et tegu on sportlasega. Keelatud ainete ja keelatud meetodite nimekirja leiab SIIT ning ravimite lubatavust saab kontrollida Ravimiotsingus.\nKas mind võidakse testida koroonaviiruse pandeemia ajal, arvestades hetkel kehtivaid piiranguid (sotsiaalne distantseerumine, karantiininõuded)?\nMilliseid konkreetseid meetmeid võtavad dopinguvastased organisatsioonid kasutusele?\nDopinguvastastel organisatsioonidele on antud mõned soovitused, mida testimise planeerimisel ja läbiviimisel järgida. Näiteks tuleb eelnevalt veenduda, et testitav sportlane ei ole nakatunud ning tunneb ennast tervena. Nakatumisest tuleb informeerida riiklikku dopinguvastast organisatsiooni, vältimaks asukohateabe vääredastamist või edastamata jätmist ja vältimaks dopingukontrolli personali võimalikku nakatumist.\nKas Covid-19 vaktsiin võib mõjutada minu sportlikku sooritust?\nIga vaktsiin võib põhjustada organismis ajutise füsioloogilise reaktsiooni, millega kaasnevad sümptomid (palavik, lihasvalu, valu süstekohas). Küll aga puuduvad tõendid selle kohta, et kasutusloa saanud Covid-19 vaktsiinid põhjustaksid püsivat kehaliste võimete langust. Sealjuures tuleb märkida, et on mõningaid tõendeid selle kohta, et koroonaviiruse põdemine võib põhjustada pikaajalisi või püsivaid terviseprobleeme väikesel protsendil nakatunutest, sh noortel täiskasvanutel.\nWADA avaldas seisukoha Covid-19 vaktsiinide osas\nWADA andis teada, et Covid-19 vaktsiine puudutavat infot jälgitakse äärmise põhjalikkusega ning kohe, kui mõne vaktsiini koostis osutub problemaatiliseks, teavitatakse sellest ka sportlaskonda. Pandeemia ajal on WADA jaoks peamine sportlaste tervise tagamine ning praegune seisukoht on see, et Covid-19 vaktsiinide koostis ei ole vastuolus ausa spordi põhimõtete ega WADA keelatud ainete ja keelatud meetodite nimekirjaga. WADA jätkab tihedat koostööd nii vaktsiinide tootjatega (sh Pfizer) kui ka üldist ravimitööstust esindava organisatsiooniga (International Federation of Pharmaceutical Manufacturers and Associations), teadmaks pakutavate vaktsiinide täpset koostist ning tagamaks uusima info kiire kommunikeerimine sportlastele ja tugipersonalile.\nLoe kogu uudist SIIT.\nKogu Covid-19 puudutav info on kättesaadav WADA kodulehel.\nEestikeelse ülevaate Covid-19 vaktsiiniarendusest leiab Ravimiameti veebilehelt: https://ravimiamet.ee/\nJanne Sepp, janne.sepp@antidoping.ee


Priit Tali: kus peitub Kirjanike Liidu maine tegelikult? - Uued Uudised\nEsilehele » Arvamus » Priit Tali: kus peitub Kirjanike Liidu maine tegelikult?\nPriit Tali: kus peitub Kirjanike Liidu maine tegelikult?\nKirjanike liidu sisehädad.\n„Hetkel toimub üks paljudele ehk märkamatuks jäänud protsess, millel on äärmiselt huvitav ja hariv kõrvalnüanss.\nSee on kirjanike nurin ja protest Peeter Helme jäämise vastu Kirjanike Liidu liikmeks.\nNõnda. Helme mõisteti süüdi, seega on ta oma karistuse kätte saanud. Topelt justkui karistada ei oleks mõtet. Kas Helme isiksus kuidagi muutuks sellest, kui ta Liidust välja löödaks? Eriti ei usu. Kas Kirjanike Liit kuidagi muutuks, kui Helme sealt välja arvataks? Samuti eriti ei usu.\nHelme on kuulunud Liitu väga pikka aega – kas selle aja jooksul oli märgata, et ta sellesse organisatsiooni kuidagi ei sobi? Või kahjustab kuidagi Liitu? Ei ole kuulnud.\nKirjanike Liit on väga spetsiifiline ühing. See ei ole moraalselt puhaste inimeste ühendus, see ei ole kohtulikult karistamata inimeste ühendus, see ei ole nii- või naasuguse orientatsiooniga inimeste ühendus, see ei ole poliitilise kaldega ühendus … See on KIRJANIKE ühendus. Kas Helmet ei saa enam kvalifitseerida kirjanikuna? Kui seni sai, siis selles osas ei ole ju midagi muutunud.\nMiks siis ikkagi teda Liidust välja tahetakse puksida?\nJutt maine kahjustamisest on bullshit. Maine on miski, mis on suunatud väljapoole. Mina olen väljapool, ma ei ole kirjanik ega kuulu Kirjanike Liitu. Seega olen mina nö sihtgrupis, millele see maine peaks toimima. Ma võin teile rääkida, millest see maine minu jaoks koosneb.\nLoogiline – väga spetsiifilise ühingu maine koosneb väga spetsiifilistest teguritest. Siis kuuluvad eelkõige Liidu liikmete kirjutised, olgu need siis romaanid või haikud. Kui Liitu kuuluvate naiste-meeste looming minu silmis küünlaid väärib, siis suhtun ma sümpaatiaga ka tervesse ühendusse. Kui nende poolt kirjapandu tundub mulle saastana, siis ei saa ka ühing tervikuna mulle meeldida.\nSedasorti inimeste ja ka ühingute esimene ning ülejäänutest mäekõrguselt üle olev hinnangukriteerium on LOOMING. Loometegevus on ülepea loomeliitude olemasolu ainuke õigustus!\nLoomingu hindamisel ei huvita mind kuigi palju, kas looja on alkohoolik, vaimsete häiretega, impotent või hüperseksuaalne, taimetoitlane või lamemaalane. Kui tema looming on saast, siis on see saast. Kui tema looming pakub mulle naudingut, siis pakub see mulle naudingut.\nSeega saab kirjaniku ja ka Kirjanike Liidu mainet minu silmis kahjustada ainult looming. Või siis olukord, kus kirjanikud kollektiivselt ehk EKL juriidilise isikuna saaks hakkama mingi suuremat sorti sigadusega.\nKirjandusse mittepuutuv üksiku liikme kuitahes kole toimetamine ei löö sellesse mainesse küll mingit mõra.\nMiks krt nad siis ikkagi Helmet oma pundist välja ajavad?\nMuidugi ei tea ma, milles täpselt seisneb selle Liidu korraldav või suunav vm tegevus, kuid olen üpris kindel, et Helme liikmeksolek seda tegevust kuidagi ei takistaks. Või äkki mõjutaks ülejäänud kirjanike loomingut asjaolu, et liikmeskonnas on ka Helme? Kahtlen ka selles sügavalt.\nMis see põhjus siis on?\nPõhjus on lihtne ja minu jaoks täiel määral mõistetav. Ning puhtalt emotsionaalne, seega sügavalt inimlik ja loomulik.\nSee on teema kuuluvusest ja samastamisest. Inimesed tahavad kuhugi kuuluda ning samastuvad selle institutsiooniga, kuhu kuuluvad. Täiesti tunnete tasandil tajuvad nad endi kollektiivset võrdsust ning vastastikust väärtuste ülekannet. „Ma tahan olla osa sellest institutsioonist just seepärast, et see institutsioon on selline nagu ta on.“\nSellisel suhtumisel ei ole midagi pistmist loogikaga, see on juurteni ebapraktiline ning mittepragmaatiline. Ometi on see nii mõistetav, nii loomupärane, nii omane sellisele emotsionaalsele olevusele nagu homo sapiens. Ka mulle.\nJa kui olemasolevas institutsioonis toimub mingi muutus (antud juhtumil „ebasoositud“ liikme näol), siis ei tundu see institutsioon enam sama. Olla osake sellest muutunud institutsioonist ei paku enam senist emotsionaalset rahuldust. Ning lahvatabki kaitse, et säilitada (taastada) institutsioon sellisena, nagu see oli, „puhtana“ ja endisena, et liikmed saaksid tagasi selle sisemise rahulduse, mille nimel nad kunagi institutsiooniga liitusid ja mis on neile ääretult oluline.\nKuigi loogiliselt mõttetu, on see väga, väga loomulik.\nSest TÄPSELT samadel alustel toimub ühiskonnas üks teine protsess ka. Kirjanikest kordades rohkem on meie seas inimesi, kelle jaoks on abielu institutsioon ääretult tähtis. Ka siin ei ole palju tegemist loogika ega pragmaatikaga. Ka siin kehtivad kõik ülalpool läbi heietatud nüansid.\nMe vajame seda institutsiooni oma emotsionaalse, eluliselt tarviliku rahulolutunde saamiseks. Ja kui seda institutsiooni üritatakse muutma hakata, siis me tõuseme kaitsele.\nSellest võiksid aru saada (läbi iseendi kogemuse ja tunnete) ka need 40 EKL liiget, kes Helme vastasele pöördumisele allkirja andsid. Ning kaitsta TÄPSELT samalaadseid emotsionaalseid vajadusi ka laiemalt.“\nTeemad: kirjanike liit kuum Priit Tali


Vaata, mis seekord näosaates juhtuma hakkab! - Tele/kino - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\nVaata, mis seekord näosaates juhtuma hakkab!\n19. oktoober 2018, 15:46\n«Su nägu kõlab tuttavalt» kuldne hooaeg. Foto: Madis Sinivee\nPopulaarne TV3 meelelahutussaade «Su nägu kõlab tuttavalt» jõuab sel pühapäeval 3. osani ja taas saab kaasa elada läbi aegade kõige meeldejäävamatele osalejatele. Vaata järele, mis laulud seekord esitusele tulevad!\nNäosaate kuldsel hooajal astuvad lavale imekaunis Liis Lemsalu, legendaarne Tanel Padar, võluv Saara Kadak, humoorikas Sepo Seeman, armastatud Nele-Liis Vaiksoo, sarmikas Ott Lepland, särav Marta Laan ja alati rõõmsameelne Lauri Liiv. Kes kelleks sel pühapäeval kehastub ja mis lood tulevad esitusele?\nLiis Lemsalu – Donna Lewis «I Love You Always Forever»\nSepo Seeman – Birgit Sarrap «Ma tean, et sa tead»\nNele-Liis Vaiksoo – Enrique Iglesias «Hero»\nMarta Laan – Siiri Känd «Bananas»\nOtt Lepland – Michael Jackson «You Are Not Alone»\nTanel Padar – Annie Lennox «No More I Love You's»\nLauri Liiv – Märt Sults «Lootus»\nSepo Seeman kehastub pühapäevases saates Birgit Sarrapiks. Foto: TV3 promo\nHetkel juhib tabeliseisu Ott Lepland 101 punktiga, tema kannul on Sepo Seeman 90 punktiga. Saara Kadak on auväärsel kolmandal kohal 77 punktiga ning Lauri Liiv neljandal 68 punktiga. Tabelit pea peale pöörama valmistuvad Liis Lemsalu 66 punktiga, Nele-Liis Vaiksoo 58 punktiga, Marta Laan 57 punktiga ja Tanel Padar 51 punktiga.\n«Su nägu kõlab tuttavalt» kuldne hooaeg on eetris pühapäeviti kell 19.30.


Kirjete näitamine siltide järgi: veinifestival\nEsmaspäev, 22 Mai 2017 13:00\nTuleval sügisel on taas toimumas maailma ühes kauneimas pealinnas suurim veinisündmus Kesk- ja Ida-Euroopas: 26. Budapest International Wine Festival!\nBudapesti veinifestival toimub kuupäevadel 07.09 - 10.09.2017, Mainor Meelis on kokku pannud juba mitmendat aastat järjest grupireisi Budapesti.\nGrupireis Budapesti veinifestivalile 07.09 - 10.09.2017 (3 ööd kohapeal)\nReisipaketi maksumus 645 EUR/reisija (lennud, transfeer, majutus 3 ööd disain hotellis, eestikeelne linnatuur).\n07. september Tallinnast kl 08:25, Helsinkis kl 08:55\n07. september Helsinkist kl 09:30, Budapestis kl 10:50\n10. september Budapestist kl 19:00, Helsinkis kl 22:20\n10. september Helsinkist kl 23:45, Tallinnas kl 00:20+1\nMajutus Budapesti kesklinnas, jalutuskäigu kaugusel veinifestivalist:\nVäga hea taseme ja asukohaga hotell veinifestivali külastuseks, asub Buda lossi jalamil (festivali toimumiskoht), Doonau jõe kaldal ning kiviviske kaugusel Budapesti kesklinnast. Hotellist avalduvad imelised vaated linnale.\nNB! Standard toad on vaatega Buda lossile või Doonau jõele.\nReisipaketi hind alates 645 EUR/reisija.\nära antav pagas kuni 23kg\nterve päevane linnaekskursioon eestikeelse giidiga, Eda Pomozi


Ruudu Rahumaru : June 2014\nveel mõned hetked Solstitsiumilt\nPosted by Ruudu Rahumaru at 4:35 PM No comments:\nÜks hetk. Solstitium 2014\nPosted by Ruudu Rahumaru at 3:42 PM No comments:\nKollaazhid on insipireeritud maagilisest pööripäeva ergastusest.\nPildid on spetsiaalselt loodud Solstitium 2014 päikseseisaku tähistamise erakordistamiseks.\nNautige seda maagilist rännakut...\nPeol rippusid pildid ka vabasõhus festivalikülastajatele uurimiseks, dokumentatsioon endal paraku puudub :)\nPidu oli aga fantastiline! Aitäh kõiksusele!\nPosted by Ruudu Rahumaru at 3:24 PM No comments:\nA Mulher salvagem e sombra\nSee pildiseeria on sündinud mu pikaaegsest kaaslasest „Naised, kes jooksevad huntidega. Müüte ja pajatusi ürgnaise arhetüübist“, mille kirjutas minu ja paljude teiste naiste elude jaoks Clarissa Pinkola Estés, pikaaegne psühhoterapeut ja jutustuste koguja ja nende tähenduste uurija. Kusjuures keskendudes algsetele ja ürgsetele jutustustele, mis on mahendamata ja ilustamata, ehk pisut võikadki oma algkujul.\nSee seeria on alateadlikult inspireeritud jutustusest „Kontnaine“, mis on ka selle raamatu läbiv arhetüüp- see ürgne isedus, pidev võitlus ja naise vägevust täis potentsiaal ja Jõud. Kõige kummastav minu jaoks on see, et kuni selle hetkeni, kui ma näitasin ühele sõbrale juba väljatrükitud fotosid, ei suutnud ma sellele seeriale seda pealkirja panna, kuid tema ütles selle seose välja ja uue pilguga nii lugu kui ka pilte vaadates- justnimelt see see on. Küllap Kontnaine ise on siinkohal enda kohalolu ilmutanud!\nSelles jutustes püüab üks üksildane kalur tormleval merel enda võrku pere poolt hüljatud Kontnaise. Kondiklibu jälitas teda kuni mehe igluni, ning öösel, kui mees uinus, jõi Kontnaine ära ta pisara, kogus sellest elujõudu, rebis välja ka mehe trummeldava südame ning kasvatas sellest endale liha luudele. Hommikuks oli hirmutavast kondihunnikust saanud naine mehe kõrval.\nNende piltide peal justnimelt see juhtubki- kõhetu ja sünge naisterahvaga, kes rebib lahti ennast itkest, köidikutest ja süngest olekust, kogub ja koondab iseenda jõu, väetantsus paneb oma vere keema. Ta astub vastu oma hinge varjutajale, mis on surunud ta eemale ta ürgnaiselikust loomusest ja jõust. Kontnaise jutustus lõpeb küll sellega, et nad elasid õnnelikult elu lõpuni. Kuid võitluses naise ja varju vahel pole ühekordset võitu. Maailm taasloob end igapäevastel alustel ning seda tantsu tuleb tantsida igakord kui vere pulbitsemist soontes hakkab varjutama, miski tume vari.\nPosted by Ruudu Rahumaru at 5:41 AM No comments:\nUrban Shaman- The artist


Tallinna parimaid burgerirestorane hakkab pakkuma pardi- ja kalkuniliha burgereid - Oma Maitse - Delfi Lood\n15. aprill 2016 2 min.\nTallinna parimaid burgerirestorane hakkab pakkuma pardi- ja kalkuniliha burgereid\nKalkuniburger Ragne Värk\nTänavagurmee restorani Uulitsa ühe asutaja Artur Parmu sõnul on viimaste aastatega tänavatoidukultuur Eestis hüppeliselt arenenud ja inimesed ootavad tänavatoidult uusi maitseid ja põnevaid elamusi.\n”Grilltoitude puhul on klassikaline valik veiseliha, kuid pardi- või kalkunilihaga saab tänavagurmee jaoks kombineerida erinevaid lisandeid ning pakkuda väga põnevaid uusi maitsekombinatsioone. Part näiteks jääb grillides mahlane, kuid samas kerge – just see, mida paljud kevadel ja suvel grilliroogadest ootavad. Linnuliha kombineerituna värskete lisanditega muudab burgeri tõeliseks fitness-burgeriks,” selgitab burgerikokk\nParm lisas, et värskele ja kvaliteetsele toorainele, nagu ka uudsetele ja põnevatele maitsenüanssidele, pannakse menüü koostamisel suurt rõhku.\nRannamõisa brändijuhi David Pärnametsa sõnul on Uulitsa restoran hea näide, kuidas tänavatoit ei ole pelgalt kiirtoit, vaid kvaliteetsest toorainest valmistatud tervislik gurmeeroog. Ka Rannamõisa on alati pööranud tähelepanu tervislikule toitumisele.\n“Hea meel on toetada edukaid noori ja anda seeläbi oma panus ka tänavatoidukultuuri arendamisse Eestis,” leiab Pärnmets.\nPärnametsa sõnul näeb mujal maailmas reisides väga mitmekesist tänavagurmeekultuuri ning on tore, et see ka Eestis jõudsalt areneb.\n“Näiteks USAs on see trend inimeste seas väga populaarne ja lisaks looma- ja linnulihale kasutatakse tänavatoidus palju kalafileed,” selgitab Pärnmets.\nRannamõisa linnulihast valmistatud tänavagurmeed leiab Uulitsa menüüst alates aprillist, valikus on näiteks pardifilee-wrap ingveri-apelsini kastmega, kalkunifileeburger peedipesto ja grillitud spargliga ja Caesari wrap broilerifileega.


Kose kiriku kroonika: May 2016\nJutlus Kolmainupühal. 22.mai 2016.a.\nJh 3: 1-15\n„Aga variseride hulgas oli inimene nimega Nikodeemos, üks juutide ülemaid. Ta tuli ühel ööl Jeesuse juurde ja ütles talle: „Rabi, me teame, et sa oled Jumala juurest tulnud Õpetaja, sest keegi ei suudaks teha neid tunnustähti, mida sina teed, kui temaga ei oleks Jumal.“\nJeesus vastas talle: „Tõesti, tõesti, ma ütlen sulle, kes ei sünni ülalt, ei või näha Jumala riiki.““ ...\nLääne kristlikus traditsioonis määrati 1334 . aastal, et nelipühale järgnevat pühapäeva tuleb tähistada püha Kolmainsuse päevana (ld. Trinitatis). Pühapäeva sõnumis võetakse kokku õpetus Jumala kolmainsusest. Kolmainupüha on usutunnistuse päev. Piiblilugemised kõnelevad Jumala varjatud olemusest, mis ületab kogu inimese mõistmise. Jumal on üks, aga Ta ilmutab end meile Isana ja Pojana ja Püha Vaimuna. Ta tegutseb Loojana, Lunastajana ja Pühitsejana.\nTänane kirjakoht räägib meile variseride ülemast Nikodeemosest. Nikodeemos oli hea haridusega ja juutide silmis lugupeetud mees. Ta kuulus Rahvusliku Nõukogu liikmete hulka. Nii nagu paljusid teisi, olid ka teda Jeesuse õpetused sügavalt liigutanud.\nSellest ajast alates, kui Nikodeemos oli kuulnud Jeesuse imetegudest ja Tema otsustavast käitumisest templi puhastamisel, oli ta innukalt uurinud Messia kohta käivaid prohvetikuulutusi. Nikodeemostki oli kurvastanud templi rüvetamine. Nüüd oli ta näinud pealt, kuidas Jeesus ajas välja ostjad ja müüjad. Ta jälgis jumaliku väe imelist avaldumist ning ta ei saanud kahelda, et Jeesus Naatsaretist oli Jumala Läkitatu.\nNikodeemos otsib Jeesuse üles öösel. Selleks võis olla kaks põhjust. Öösel ei ole Jeesus inimestest ümbritsetud ja Temaga on võimalik segamatult mõtteid vahetada. Oli teinegi põhjus. Juuda ülemana kartis ta kohtuda Jeesusega avalikult. Templi puhastamisega oli Jeesus pälvinud preestrite ja ülemate viha. Kui sellest külaskäigust oleks nüüd kuulnud Sünedrion, oleks ta tõmmanud enesele nende põlguse ja hukkamõistu.\nNikodeemosel oli Jeesusele tõsiseid küsimusi esitada. Ta otsis vastuseid küsimustele, mis teda vaevasid. Ja mitte ainult teda. Paljud tolleaegsed usklikud esitasid endale küsimusi: kes Sa, Jeesus, tõeliselt oled? Kas Sa oled tõotatud Messias?\nJeesus vastas tema küsimustele: „Tõesti, tõesti, ma ütlen sulle, kes ei sünni ülalt, ei või näha Jumala riiki.“ Nikodeemos ja teisedki variserid arvasid, et nad mõistavad ja teavad täpselt jumalariigi asju. Variseridena teadsid nad Jumala tahet ja elasid selle järgi. Jeesus aga viitab nende eksiarvamusele, sest Jumala tee ja tahte mõistmiseks puudusid neil eeldused. Jeesus annab mõista, et Nikodeemosele ei ole vaja teoreetilisi teadmisi, vaid vaimulikku uuestisündi.\nNikodeemos oli kuulnud Ristija Johannese jutlust meeleparandusest ja ristimisest. Jutlust, mis palus rahvast otsida Teda, kes ristib Püha Vaimuga. Nikodeemos tunnetas, et juutidel jäi palju puudu vaimulikkusest. Nad olid suuresti välise vormi ja ilmaliku ahnuse võimuses. Ta kandis hinges lootust, et Messia tulekul olukord paraneb. Ometi ei olnud Ristija Johannese kuulutus saanud tuua teda patutundmisele. Ta oli range variser, kes oli uhke oma heade tegude üle. Ta oli teadlik oma lugupeetusest heategijana ja templiteenistuse heldekäelise toetajana ning oli kindel jumala heakskiidus. Ja nüüd jahmatas teda mõte, et tema polegi valmis astuma Jumala riiki!\nVäljend uuestisünd, mida Jeesus kasutas, ei olnud Nikodeemosele võõras. Paganlusest Iisraeli usku pöördunuid võrreldi sageli vastsündinud lastega. Seepärast mõistis ta, et Jeesus rääkis ülekantud tähenduses. Kuid tema, kes oli sünni poolest iisraellane, pidas enesestmõistetavaks, et tal oli koht Jumala riigis. Tema meelest polnud enam midagi vaja. Sellepärast üllatasid teda Jeesuse sõnad.\nSelleks, et inimene võiks Jumalat ja Tema riiki näha ning mõista, peab ta oma olemust radikaalselt muutma. Et mõista, kes Jeesus tegelikult on, peab ka Nikodeemoses toimuma olemuslik muutus.\nNikodeemos vastab Jeesusele, et see mida too räägib on võimatu: „ Kuidas saab inimene sündida, kui ta on vana? Ega ta saa ju minna tagasi oma ema üska ja teist korda sündida?“\nÕp. Albert Soosaar on öelnud, et me täheldame Nikodeemose ütluses igatsust, mis tema arvates iialgi täituda ei või. Igatsust oma elu uuesti alata, hoopis targemini ja õnnelikumalt, kui on elatud. Inimesele antud võimaluste juures on seda võimatu teha.\nJeesus jääb oma vastusele kindlaks. Mitte ainult Jumala ja Tema riigi nägemiseks ei pea inimene uuesti sündima, vaid ka selleks, et ta võiks ise Jumala riiki pääseda.\nJeesus räägib uuestisündimise olemusest. Kui keegi ei sünni veest ja Vaimust, ei või ta Jumala riiki pääseda. Ta nimetab esmalt vett. Aga ainult maise veega ei saa puhtaks. Sellele pidi lisanduma Vaim ülevalt. Lihast sündinu, ütleb Jeesus, on sündinud elamiseks siin kaduvas maailmas. Mõiste liha tähendab Piiblis Jumalast lahutatud, rüvedat ja kaduvat inimest. See liha ei või Jumala riiki pärida ega selles elada. Igavese elav Jumalaga saab ühenduse ainult ülevalt, veest ja vaimust uueks sünnitatud uus inimene. Seda ütleb Jeesus nii mulle kui ka sulle!\nVestluses Nikodeemosega avas Jeesus lunastusplaani ja oma maise missiooni. Nikodeemos igatses oma elu uuesti alata. Mis inimesel võimatu, on Jumalal võimalik. Tema võib ja tahab inimest uueks luua. Ja see ime on teostunud paljude inimeste ja sugupõlvede juures. Jumala armu läbi, Jeesuse kannatamise ja surma läbi, Jumala Püha Vaimu kestva ja kannatliku töö läbi on sündinud, et inimese olemus radikaalselt muutub. Kui me avame oma südamed, siis toimub see muutus ka meie juures. Siis jääb jumalatu elu minevikku. Reaalseks saab Püha Vaimu läbi uuendatud elu. Siis on võimalik Jumala au ja Tema riiki mitte ainult näha, vaid ka sinna pääseda. Aamen.\nPosted by EELK Kose Püha Nikolause kogudus at 11:00 AM No comments:\nEspoos Kauklahti kabeli sünnipäeval\nNelipühal tähistas meie sõpruskogudus Espoost Kauklahti kabeli 10-ndat aastapäeva. Tiidul ja Reinul oli au olla neid õnnitlemas. Pühapäev, kristliku kiriku sünnipäev, algas jumalateenistusega. Teenistuse viis läbi ja jutluse pidas õpetaja Ari Kunnamo. Oma kõnes puudutas ta ka kahe sõpruskoguduse sidemeid. Kaasa teenis naabruses asuva kooli muusikaansambel. Korjandus tehti Kose koguduse heaks. Seejärel istuti kohvilauas. Sünnipäevapidu oli meeliülendav. Sõnavõtud vaheldusid muusikaliste vahepaladega. Erilist naudingut pakkus Tansaania päritolu ansambel, kes laulis kolm suahiilikeelset laulu. Ühe laulja süles oli mõnekuune laps, kes hakkas laulu ajal emme rinna vastu rütmi lööma. Uskumatu vaatepilt ühele põhjamaalasele! Eestlane pidi ka musikaalne olema, saab kohe aru kui muusika mängib.\nTegime meiegi oma tervituse. Kahro oli eelnevalt tõlkinud kõne soome keelde ja Rein kandis selle peaaegu arusaadavalt (?) ette. See kõne on ka allpool toodud. Kingituseks viisime eestikeelse eriköites Piibli. Sellele luges saatesõnad kaasa Tiit.\nPäev jätkus lõunasöögiga Pirjo ja Elmo külalislahkes peres. Meiega ühines ka praeguseks pensionile jäänud õpetaja, kuid ka Kose rahvale tuttav Marja Liisa . Tema oli Kauklahti kabeli rajamise juures. Lõunalauas jätkus juttu ja meenutamisi. Uudistasime veel pere aias, kus kohtusime rahumeelse nastikuga (pere püsielanik!). Seal ta elab ja ajab nahka, et ikka suuremaks kasvada.\nPäev lõppes väikese ekskursiga pealinnas ja lahkumisembustega (Katakanoka) sadamas.\nSünnipäevatervitus Kauklahti kabelile\nArmsad sõbrad. Meie koguduste sõprussidemed ulatuvad aastasse 1992. Eesti oli taasiseseisvunud. 50 a. võõrvõimu oli jätnud sügava jälje Eesti arengusse. Eriliselt kannatas meie kirik. Oleme teile ääretult tänulikud, kes te tulite meile sellel raskel ajal appi. Esimese sammu tegite teie, tulite otsima Tallinnast üht kogudust, kellele ulatada sõbrakäsi. Jumala tahtmine oli see, et saite kokku ühe maakogudusega-Kose kogudusega.\nEsimeseks ühiseks tööks oli Kose kiriku siseruumide värvimine-lupjamine. Teisel aastal tõrvasime tornikiivri ( kõrgus ca 60 m) ja lupjasime torni... Nii kestsid ühised talgutööd 20 aastat.\nEga me ainult tööd teinud. Õhtuti istusime koos osaduses, õppimise teineteise keelt, laulsime, tutvusime ümbruskonnaga. Enamik talgulisi elas peredes, see lähendas meid veelgi.\nMeie sidemed ei piirdunud ainult ühiste töödega. Suurt abi said meie pühapäevakooli õpetajad. Käisime siin koolitustel, osalesime leerilaagrites.\nKiriku töötegijate põlvkonnad on vahetunud või vahetumas. Mitmed algusaastate kiriku töötegijad on läinud igavikuteele. Kuid meie sidemed ei ole katkenud.Viimastel aastatel on pigem uut hoogu saanud. Möödunud aastal käis metsaistutustalgutel 26 talgulist Espoost ja Hollolast.\nOleme siin, Kauklahti kabelis, palju kordi koos olnud ja lugenud neid linde siin seina peal. Iga kord oleme saanud erineva arvu! 10 a. tagasi käis kabeli avamisel Kose Kiriku Pasunakoor\nKahro juhatamisel. Siin on nad mänginud muudelgi aegadel. Ja teinud seda alati rõõmuga. Kahro oleks tahtnud tänagi siin olla, kuid Nelipüha on meil Koselgi vaimulikele ja organistidele väga töine aeg. Kell 17.00 peaksime täna koos Kahroga olema Tallinna Toomkirikus tänujumalateenistusel. (Kahro tõenäoliselt on.)\nOma mõtetes on Kose kogudus täna teiega. Õpetaja Tauno Kibur võttis tänasel Kose jumalateenistusel teie koguduse eestpalvesse. Soovime jätkuvaid kordaminekuid!\nÕpetaja Tauno Kiburi ja juhatuse nimel, diakon Rein Keskpaik


Köler Prize 2015. Nominentide näitus\n2015. aasta Köler Prize’i nominentideks on Kristiina Hansen, Edith Karlson, Tanel Rander, Anu Vahtra, Ivar Veermäe. Näitus on avatud Eesti Kaasaegse Kunsti Muuseumis 25.aprillist kuni 14.juunini. Köler Prize on 2011. aastal Eesti Kaasaegse Kunsti Muuseumi poolt asutatud kunstiauhind, mille eesmärgiks on populariseerida kaasaegset kunsti ning tõsta esile kohalikul kunstiväljal olulisi kunstnikke ja rühmitusi. Igal aastal nomineeritakse Köler Prize’ile viis eesti päritolu või Eestis alaliselt resideerivat kunstnikku või kunstirühmitust viimase kolme aasta loomingu põhjal.\nKunstnikud esitavad omal valikul näitusele kaks teost – ühe juba varem eksponeeritud, soovitavalt viimase kolme aasta loomingust, mida võiks ka teatud mõttes pidada kunstniku loomingut defineerivaks teoseks, ning teise spetsiaalselt Köler Prize’ile valminud või Eestis varem eksponeerimata, uue teose. Köler Prize’i võitja valib rahvusvaheline žürii näitusel esitatud tööde ning kunstnike portfoolio põhjal. Žüriisse kuuluvad: briti päritolu kuraator Annie Fletcher, Eindhoveni Van Abbemuseumi näituste kuraator ja DeAppeli kuraatoriprogrammi juhendaja; Kestutis Kuizinas, Vilniuse Kaasaegse Kunsti keskuse juhataja; Solvita Krese, Läti Kaasaegse Kunsti keskuse juhataja; Karin Laansoo, Eesti Kaasaegse Kunsti Arenduskeskuse direktor ja Max Ryynänen, soome teoreetik, Aalto Ülikooli Visuaalse Kultuuri ja Kaasaegse Kunsti Magistriprogrammi juht. Ka publikul on näitusel võimalik valida oma lemmik. Publikuhääletus kestab kuni 28. maini. Nii peaauhind kui ka publikuauhind kuulutatakse välja galal, mis toimub reedel, 29. mail. Seejärel jääb näitus veel mõneks nädalaks lahti. Nominentide näitus võimaldab korraga esile tõsta rohkem kunstnikke kui üksnes auhinnasaaja. See on ka EKKMi poolne soovitus, et edaspidi just nende kunstnike loomingut ja käekäiku tähelepanelikumalt jälgida. Näitusega kaasneb nii kataloog (toimetaja Anneli Porri, kujundaja Indrek Sirkel) kui ka nominentide loomingut tutvustav dok. film “Ekraaniproovid Köler Prize`ile 2015”. (filmi tegid Anders Härm, Reimo Võsa-Tangsoo, Raul Tõnurist ning Jevgeni Berežovski, inglise keelde tõlkis Pearu Helenurm). Filmi saab vaadata näitusesaalis või omandada DVD kujul kaasaandena kataloogi vahel. Laupäeval, 26. aprillil kell 22.40 ja esmaspäeval, 19. mail kell 21:30 näitab filmi ka ETV2. Köler Prize’i teeb kohalikus kontekstis eriliseks kindlasti ka see, et preemiaga kaasneb nominentide näitus ning auhinnasaaja otsustatakse paljuski eduka esinemise põhjal sel näitusel. Väheoluline pole seik, et auhinnaraha paneb välja kunstisõbralik erakapital. Nii nagu ka eelnevatel aastatel toetab Köler Prize’i Smarten Logistics AS. Publikuauhinna paneb taaskord välja SALTO AB. Käesoleval aastal antakse Köler Prize’i välja juba viiendat korda. 2011. aastal võitis peaauhinna Jevgeni Zolotko ning publikuauhinna Tõnis Saadoja. 2012. aastal võitis nii pea- kui ka publikupreemia Flo Kasearu. Žürii pidas samas erilise äramärkimise vääriliseks ka Marge Monko loomingut. 2013. aastal võitis peaauhinna ja publikupreemia Jaanus Samma ning 2014. aastal võitis peapreemia Jass Kaselaan ja publikupreemia Johannes Säre. Pressiteate koostas Anders Härm EKKMi juhatuse liige 2015. aasta Köler Prize’i nominentideks on Kristiina Hansen, Edith Karlson, Tanel Rander, Anu Vahtra, Ivar Veermäe. Näitus on avatud Eesti Kaasaegse Kunsti Muuseumis 25.aprillist kuni 14.juunini. Köler Prize on 2011. aastal Eesti Kaasaegse Kunsti Muuseumi poolt asutatud kunstiauhind, mille eesmärgiks on populariseerida kaasaegset kunsti ning tõsta esile kohalikul kunstiväljal olulisi kunstnikke ja rühmitusi. Igal aastal nomineeritakse Köler Prize’ile viis eesti päritolu või Eestis alaliselt resideerivat kunstnikku või kunstirühmitust viimase kolme aasta loomingu põhjal.\n15. mail 2015\n2015. aasta Köler Prize’i nominentideks on Kristiina Hansen, Edith Karlson, Tanel Rander, Anu Vahtra, Ivar Veermäe.\nNäitus on avatud Eesti Kaasaegse Kunsti Muuseumis 25.aprillist kuni 14.juunini.\nKöler Prize on 2011. aastal Eesti Kaasaegse Kunsti Muuseumi poolt asutatud kunstiauhind, mille eesmärgiks on populariseerida kaasaegset kunsti ning tõsta esile kohalikul kunstiväljal olulisi kunstnikke ja rühmitusi. Igal aastal nomineeritakse Köler Prize’ile viis eesti päritolu või Eestis alaliselt resideerivat kunstnikku või kunstirühmitust viimase kolme aasta loomingu põhjal.\nKunstnikud esitavad omal valikul näitusele kaks teost – ühe juba varem eksponeeritud, soovitavalt viimase kolme aasta loomingust, mida võiks ka teatud mõttes pidada kunstniku loomingut defineerivaks teoseks, ning teise spetsiaalselt Köler Prize’ile valminud või Eestis varem eksponeerimata, uue teose. Köler Prize’i võitja valib rahvusvaheline žürii näitusel esitatud tööde ning kunstnike portfoolio põhjal. Žüriisse kuuluvad: briti päritolu kuraator Annie Fletcher, Eindhoveni Van Abbemuseumi näituste kuraator ja DeAppeli kuraatoriprogrammi juhendaja; Kestutis Kuizinas, Vilniuse Kaasaegse Kunsti keskuse juhataja; Solvita Krese, Läti Kaasaegse Kunsti keskuse juhataja; Karin Laansoo, Eesti Kaasaegse Kunsti Arenduskeskuse direktor ja Max Ryynänen, soome teoreetik, Aalto Ülikooli Visuaalse Kultuuri ja Kaasaegse Kunsti Magistriprogrammi juht.\nKa publikul on näitusel võimalik valida oma lemmik. Publikuhääletus kestab kuni 28. maini. Nii peaauhind kui ka publikuauhind kuulutatakse välja galal, mis toimub reedel, 29. mail. Seejärel jääb näitus veel mõneks nädalaks lahti.\nNominentide näitus võimaldab korraga esile tõsta rohkem kunstnikke kui üksnes auhinnasaaja. See on ka EKKMi poolne soovitus, et edaspidi just nende kunstnike loomingut ja käekäiku tähelepanelikumalt jälgida. Näitusega kaasneb nii kataloog (toimetaja Anneli Porri, kujundaja Indrek Sirkel) kui ka nominentide loomingut tutvustav dok. film “Ekraaniproovid Köler Prize`ile 2015”. (filmi tegid Anders Härm, Reimo Võsa-Tangsoo, Raul Tõnurist ning Jevgeni Berežovski, inglise keelde tõlkis Pearu Helenurm). Filmi saab vaadata näitusesaalis või omandada DVD kujul kaasaandena kataloogi vahel. Laupäeval, 26. aprillil kell 22.40 ja esmaspäeval, 19. mail kell 21:30 näitab filmi ka ETV2.\nKöler Prize’i teeb kohalikus kontekstis eriliseks kindlasti ka see, et preemiaga kaasneb nominentide näitus ning auhinnasaaja otsustatakse paljuski eduka esinemise põhjal sel näitusel. Väheoluline pole seik, et auhinnaraha paneb välja kunstisõbralik erakapital. Nii nagu ka eelnevatel aastatel toetab Köler Prize’i Smarten Logistics AS. Publikuauhinna paneb taaskord välja SALTO AB.\nKäesoleval aastal antakse Köler Prize’i välja juba viiendat korda. 2011. aastal võitis peaauhinna Jevgeni Zolotko ning publikuauhinna Tõnis Saadoja. 2012. aastal võitis nii pea- kui ka publikupreemia Flo Kasearu. Žürii pidas samas erilise äramärkimise vääriliseks ka Marge Monko loomingut. 2013. aastal võitis peaauhinna ja publikupreemia Jaanus Samma ning 2014. aastal võitis peapreemia Jass Kaselaan ja publikupreemia Johannes Säre.\nEKKMi juhatuse liige\nAvaleht > Uudised > Köler Prize 2015. Nominentide näitus


⓵ Ovulatsioonitest positiivne\nHnrk-s on 6145,6 m2 pinda, millest rohkem kui 1000 m2 on aktiivseteks tegevusteks. Aina põldma kasutab Facebooki. Haapsalu kaubamajas tegutsevas lillepoes, flamingo.\nKaks hotelli, veekeskus kogu perele, spaa hoolitsused, iluteenused. Koera keskmine kehatemperatuur on sellest 41 kraadi võrra kõrgem.\nKuidas võtad koera temperatuur? Köha lapsel esineb mitmesugustel põhjustel ja mitte alati on see allergiline looduses.\nHome » Tugevus » Ovulatsioonitest positiivne\nAastatega on viirustega seotud kahju kasutajale). Kaitse eestis: ei kuulu eestis kaitstavate liikide nimekirja. 1 väiksem hakitud sibul. 7) šveits (13) Belgia (7) Horvaatia (6) saksamaa (15) Ühendkuningriik (22) Eesti (31) poola (1) Sloveenia (1) Ungari (17) eu (17). Karu katus oü-na tegutsetakse 2000. Hind soodne ja paindlik. Hoovis, restorani ees EP5 parklas, kahe koka külalistele 2h tasuta parkimist, vastavalt parkimisjuhendile, mille leiate parklast. Jalgrattad, jalgrataste mük, meeste ja naiste jalgratas, laste jalgrattad, linnarattad. Kust Osta rohelised Kohvioad.\nKuldsete 1930te ja nostalgilise nõukaaja 1980-te menü maitsmise kõrval saab osa elamuslikust haridusprogrammist. Heiki nabi ja mybody. Hnrk asub aadressil Sadama 16 haapsalus. Algus aastatel oli meie põhi tegevusalaks ii sordi kutsikad pleki (jägi) mümine. Klienditeeninduse telefoninumbrid üle maailma. Kõrgeim temperatuur: Al'aziziyah, viirpuu liibüa » 57,8C (13. Aina põldma está en Facebook. Ei teeks siin aga väga suuri üldistusi).\nmitte ainult maastikurattad ja lasterattad, vaid ka hübriidrattad, bmx rattad ja linnarattad. Jalgrataste mük toimub jalgrattapoes või veebis. Kõik väikelastele iseloomustab aeg-ajalt köha, eriti hommikul pärast ärm köhib kuni 10 korda päevas. Flamingo, lillepood, põlva, estonia.\nKreatiin on lämmastikku sisaldav orgaaniline hape, mida looduslikult esineb selgroogsete organismis. Kui ette tuleb võtta pannkookide valmistamine, siis pean siinkohal kahjuks tunnistama, et minu jaoks on selliste õhukeste krepi tüpi pannkookide valmistamine). 1188 annab mitu kaldojade telefoninumbrit Jõgevamaal Visustis. Btb is spread by cattle not badgers". Apollo raamatupood haapsalus : Tallinna mnt 1 90507 diski haapsalu : 6336020. Hnrk asub aadressil Sadama 16 haapsalus. Emily porter on 21-aastane noor naine, kes otsustab loobuda oma senistest mälestustest ja alustada elu kuidas n-ö puhtalt lehelt. Kabinet tötaja nimi telefon E-postiaadress; Registratuur (kab. Kuidas võtad koera temperatuur? Broneerida saab telefoni või e-maili teel. Haapsalu kaubamajas tegustevas lillepoes, flamingo tötanud Erika kleeman avas kaubamaja tallinna maantee poolses otsas, oma lillepoe. Ee tegevusalaks on jalgrataste mük.\nAvantra Trade oü on 2005. Katus, katused, katusetöd, katuseplekk, lillepood plekkkatus ja vihmaveesüsteemid! Korditseps m jutab otseselt neeru ja kopse, alumist ja lemist organit. Kokkuvõttes teeme ühe suure kummarudse oma pulma tegijatele!\nKoostö sujus nendega õlitatult ja julgeme soojalt. 27) Krista kõrge: 472 5800: Registratuur (kab. Kodulehele võta meiega ühendust. 2014 orgaaniline keemia francis. Kodulehek lje valmistamine - sinu ettev tte m gik eluiga ibe, maine ning tuntuse suurendamine kodulehe lahenduste.\nErisoodustusmaks - kuidas seda arvutada? Kõigepealt mine ja avage oma iphone'i WhatsApp.\nFacebook annab inimestele võimaluse. Järgige samme, mida me allpool paneme. 1 liiter vett 2-3 spl soola 3-5 spl suhkurut 1 leht loorberit (3 tera vürtsi) (3 tera nelki) 3 tera musta pipart (tükike kaneelikoort) 2 sibulat 2 porgandit 2-3 spl.\nEi teeks siin aga väga suuri üldistusi). Abelia lillesalong, lillerand- lillepood haapsalus. Kalkun porgandi ja riisiga?\nKuna Apple mac viiruseid levitatakse ka võlts-turvaprogrammide ja võlts- viirusetõrjete näol (Rogue security software mida pahatahtlikud veebilehed jagavad, siis tuleb kindlasti järgida reeglit, et turvaprogrammid tuleb tirida arvutisse vaid viirusetõrjete kodulehelt, mitte suvaliselt internetist leitud. Katusematerjalide mük, katusematerjalid vastavalt vajadusele jo soovile. E-pood plekk-katused: Katuse- ja katteprofiile kasutatakse hoonete ja rajatiste katuste ja seinte katmiseks. Ja telefoninumbrid sästa kuni. Haapsalus » - lihulas ».\n33:47 Tallinna mnt 1, haapsalu, läne county. Keskeaks loetakse vanust.60. Kadaka tee 4, tallinn. Jardini e-lillepood on täiendanud ja täiendab järjest veelgi kingituste valikut. Eesti ainus mineraalveeallikatel kuurort, kus on tõhusad raviprotseduurid ja lõgastav puhkus. Ettevõtted, kes vastavad otsingule lillekuller haapsalu : Lillepood, flamingo, kastani lilleäri. Aina põldma täiskasvanul kasutab Facebooki. Kaire 11:43: tölepingu peatamine tls ei tunne tl peatamist, kuid leidsin teemal alloleva artikli. Imepisikese kirjaga kodulehekülg ütleb, et teevad küll pruudikimpe, autosid kaunistavad. Hetkel käib uue kodulehe ja e-poe loomine.\nHaabersti tervisekeskus: Kopli polikliinik: Merimetsa polikliinik: Meremeeste polikliinik: Mustamäe tervisekeskus/naistenõuandla: Nõmme tervisekeskus. 8 visitors have checked.\nKõrgeim temperatuur: Al'aziziyah, liibüa » 57,8C (13. Facebook da a la gente el poder. Eluiga on umbes 1 öpäev, kuid "heas ja soodsas keskkonnas" umbes 2-3 öpäeva!\nAlgus aastatel oli meie põhi tegevusalaks ii sordi pleki (jägi) mümine. Kaubamaja juures Tallinna mnt.\nKogu kaup on laos olemas ja ei vaja ettetellimist. Firmadelt sai küsitud, kuid need üritasid ikkagi sellele vastamist. (1) Tasu võetakse pangakontoris sissemakstud summalt, mis ületab ühe kalendrikuu jooksul 100. Asume põlvas Edu keskuses. En Now that image is permanently etched into my retinas. E-pood ei ole hetkel avatud! Klienditeeninduse telefoninumbrid üle maailma. Kõrvapõletik, sümptomid, põhjused, ravi, ennetamine. Et ühel palgalehel programm maksuvaba ei arvestaks, võib tulumaksu summa ka käsitsi välja arvutada ja sisestada.\nKirurgiakliiniku juhataja on dr jaak lind, telefon: 331 1002, e-post. Kõik reisid ühes kohas. 50e70b53a71c34da0a /.56994.937363.56958. Aina põldma está en Facebook. Geschichte zum Erleben mit Stammbäumen der kanafilee örtlichen Adelsgeschlechter! Algklassikud, lillepood öis sikupilli, lillepood.\nEriarsti külastusele palume tulla 15 min enne vastuvõtuaega, et vajadusel vormistada registratuuris ambula- toorne kaart ja maksta visiiditasu. Kui töandja alles soovib tölepingu nimetatud alusel üles öelda (ei ole veel ülesütlemisavaldust esitatud siis ehk aitab ülesütlemist vältida. Köha lapsel - tavalisem põhjus suurenenud ärevus aaegu alati on see märk a ärge unustage, et terve laps on mõnikord köha, vabastades oma hingamisteede välismaa. 27) Irina Fjodorova: 472 5800: Vastutav õde. Kaks hotelli, veekeskus kogu perele, spaa hoolitsused, iluteenused. Kuldsete 1930te ja nostalgilise nõukaaja 1980-te menü maitsmise kõrval saab osa elamuslikust haridusprogrammist. Jalgrataste ostusoovijaid on iga päevaga järjest rohkem. Kaasasündinud juhtudel on kahjustunud aju, nägemisnärv või silma võrkkest.\nBewertungen für die Nachricht ovulatsioonitest positiivne\nBawule hij schrijft:\nEt täpselt märata, milline temperatuur on normaalne oma tõugu koer, tuleks viidata, et meditsiinilist kirjandust. E-pood: Tere tulemast katusematerjalide e-poodi!\nMabigo hij schrijft:\nKui keskmine kuu sissetulek on kuni 1200 eurot on maksuvabastus. Ettevõttest tooted teenused tehtud töd tule töle!


Nephrocare - Patsiendile - Dialüüs välismaal - Info riikide kohta - Sloveenia\nPatsiendileDialüüs välismaalInfo riikide kohtaSloveenia\nÜllatav Sloveenia: Alpide atmosfäärist Vahemere elegantsini.\nPopulatsiooniga vaid 2 miljonit, on Sloveenia üks Euroopa väiksemaid, kuid see-eest ka üks selle kõige kaunemaid ja rikkalikuimaid riike. Endise Jugoslaavia Vabariigi piiririikideks on Austria, Itaalia, Ungari ja Horvaatia ning seega asub ta saksa, ladina, ungari ja slaavi kultuuri ristmikul. Riigi maastik on uskumatult mitmekesine ja ulatub Alpide, Vahemere ja Pannoonia tasandiku ja Dinaari mäestikuni. Ja parim asi Sloveeniasse reisimise puhul? Tänu selle kompaktsele suurusele on võimalik avastada kogu riiki ühe puhkuse ajal.\nSloveeniat külastab igal aastal üle miljoni turisti, peamiselt Austriast, Itaaliast, Saksamaalt, ÜKst ja muudest endise Jugoslaavia riikidest.\nRiigi rahvusvahelisusele suunatuse tõttu räägivad peaaegu kõik sloveenlased inglise keelt. Riigi valuuta on euro. Kuna pealinn Ljubljana asub otse riigi keskel, on igasse punkti võimalik jõuda vaid mõne tunniga.\nAjaloolise Carniola piirkonna pealinn Ljubljana on üks Euroopa väikseimaid pealinnasid ja sellega jõuab tutvuda ka ühe päevaga. Paljude linna kõige ilusamate ehitiste looja on arhitekt Jože Plečnik, kes andis linnale selle modernse välimuse ning töötas ka Praha lossis ja mitmete Viini ning Belgradi ehitiste juures.\nLinna keskpunktiks on Prešereni väljak, suur avalik väljak, millelt avaneb vaade barokkstiilis frantsiskaani kirikule ning mis renoveeriti 2007. aastal. Prešereni väljaku lõunaküljel asub linna peamine maamärk, kuulus Kolmiksild, mille autoriks on samuti Plečnik. See kolmest külluslikust jalakäijasillast koosnev Ljubljanica jõge ületav sild on ühendusteeks Prešereni väljaku ja jõe lõunakaldal asuva vanalinna vahel.\nPaljude traditsiooniliste restoranide kõrval on siinsete vaatamisväärsuste hulgas Ljubljana loss, mis istub künkal linna kohal, ning võluv, sagiv linnaturg – midagi, mida peab iga külastaja nägema.\nJärved ja mäed loodes\nLjubljanast lahkudes ja loodesse suundudes muutub maastik kiiresti mägiseks – seda osa Sloveeniast iseloomustavad Julia Alpid. Piirkonna peamine turismisihtkoht Bled hiilgab rabava maastikuga. Bledi loss, Sloveenia vanim keskaegne loss, asub kõrgel kaljul, kust avaneb vaade Bledi järve kirevale sinisele veele. Järve keskel on Bledi saar (Blejski otok), mis on Sloveenia ainuke looduslik saar, ja sellel asub neitsi Maarja taevaminekule pühendatud 17. sajandi barokkstiilis kirik. Saare kirik on populaarne pulmade sihtkoht. Bledis on palju hotelle ja see on populaarsust võitnud kuumaveeallikate ja spaade, ujumisbasseinide, spordiasutuste ja muidugi ka oma kasiino poolest.\nBledi järve lähistel asub Sloveenia suurim järv, Bohinji järv, mis asub sügava oru lõpus ja on kolmelt poolt ümbritsetud mägedega. Suviti on siin muusika- ja ilutulestikufestivalid ning org on populaarne naabermaade turistide hulgas. Loode-Sloveenia põhilistel linnadel Kranjil ja Škofja Lokal on hästi säilinud ajaloolised keskused, samas kui Julia Alpide südameks olev kuurortlinn Kranjska Gora on populaarseks turismisihtkohaks talviti suusatajatele ja suviti matkajatele. See on suurepäraseks alguskohaks matkamiseks Triglavi rahvuspargis, kus asub Triglav, riigi kõrgeim mägi.\nLoode-Sloveenias asub ka Čedca, riigi kõrgeim, 130-meetrine kosk.\nKaljud, koopad ja kaunid rannikud\nPostojna koobas on üks Sloveenia peamiseid vaatamisväärsuseid. Üle viie kilomeetri koopasüsteeme on inimeste jaoks avatud, mistõttu on Postojna maailma pikima avaliku juurdepääsuga koopasüsteem – sellel on isegi omaenda elektrirong. Koobastel on oma ökosüsteem ja need on koduks Kagu-Euroopa looduslikule endeemilisele liigile, salamandritele, keda kutsutakse olmiks ehk „inimkalaks“, mis on nime saanud heledavärvilise naha järgi. Kohalik legend räägib, et salamandrid on laps-draakonid, kuid tegelikult on nende lähimaks sugulaseks Põhja-Ameerika Necturus maculosus. Kohanenud eluga pimeduses, on olm pime ja pigmenditu, kuid tema lõhnataju ja kuulmine on kõrgelt arenenud. Ükski Postojna külastus ei ole täiuslik, nägemata lähedalasuvaid Škocjani koopaid, mis on UNESCO maailmapärandi objektiks.\nSloveenia lühikest Aadria rannikujoont iseloomustab Itaalia elegants ja tõepoolest, Trieste linn ei ole kaugel ning kogu piirkonnas räägitakse itaalia keelt. Peamised rannikulinnad on Piran, Portorož ja Koper, mida iseloomustab tüüpiline keskaegne Vahemere arhitektuuriline stiil. Pirani maastikuala hõlmab rabavaid Strunjani kaljusid ja Strunjani looduskaitseala. Kaugemal sisemaal on piirkonna üheks peamiseks vaatamisväärsuseks Lipica hobusekasvatus, kus aretatakse kuulsaid Viini ratsakooli valgeid Lipizzaneri hobuseid. Külastajad saavad ringi käia muuseumis, nautida kaarikusõitu, võtta osa ratsutamiskursustest ja vaadata hobuste esinemist ning nende treenimist.\nVein ja Austria-Ungari elegants\nSuur osa Loode-Sloveeniast asub ajaloolises Stüüria piirkonnas ja omab ühist ajalugu Austriaga. Piirkonnas asub riigi suuruselt teine linn, Maribor, mis on Austria linnast Grazist auto või rongiga vaid tunni kaugusel. Ptuj, Sloveenia vanim linn, asub samuti lähedal. Kaugemal kirdes Ungari piiril asuv Prekmurje piirkond on kultuurselt muust riigist väga erinev ja iseloomult oluliselt rohkem Ungari moodi. Osana Pannoonia madalikust on Prekmurjes hulk spakuurorte ja allikaid ning seal on ka Sloveenia suurim, viinapuudega kaetud päikesepaisteliste küngastega põllumajanduslik piirkond.\nSiin räägitaval dialektil on suur Ungari mõju ja ülejäänud riigi sloveenlastel on väga raske keelest aru saada.\nKülastamist väärt lossid selles riigi osas on näiteks Sobota loss ja Gradi loss.\nMäed ja lossid\nKünklik maapiirkond metsade ja viinamarjaistandustega on see, mis iseloomustab Kagu-Sloveeniat. Just siin algab Dinaari mäestik, mis ulatub kõrvalasuvasse Horvaatiasse. Maastik on ideaalne rattaga sõitmiseks ja matkamiseks ning seal on palju losse ja kuurortlinnasid ning samuti ka koopaid, mida iidses Kočevski Rogi metsas uurida. Piirkonnas asub Sloveenia ainuke saareloss, Otočeci loss, ja ka maalilised Žužemberki ning Ribnica lossid. Sellest riigi osast on samuti võimalik teha päevareise ajaloolistesse Horvaatia linnadesse, nagu näiteks Zagrebi, Sombori ja Varaždini.\nFresenius Medical Care alustas tegevust Sloveenias 1992. aastal. Kui planeerite puhkust Sloveenias, võtke ühendust oma NephroCare’i meeskonnaga! Me planeerime teile meelsasti dialüüsiseansid meie keskustes – kuhu iganes te riigis otsustate minna!


Aasta ema: nugisepojad üles kasvatanud emakass Mäura otsib endale kodu - Lemmikloom\nAprillikuus hoolitses kassiabiorganisatsiooni MTÜ Kassivari hoole all olnud emakass Mäura nugisepoegade eest. Nädalavanused nugisepojad olid oma ema kaotanud ja Mäura võttis nad kohe omaks. Nüüd on nugisepojad juba suuremad, kuid Mäura vajab abi.\n"Maailma suurima südamega kiisu ja kõige hoolivam nurrumootor" otsib endale uut kodu. Kass Mäura on kassiabiorganisatsiooni MTÜ Kassivari hoole all ning ootab oma imelist inimest. Mäura kohta saab lisa küsida MTÜ Kassivari vabatahtlikelt.\nKäss Mäura on tänulik annetuste eest:\nvõi Eesti Metsloomaühing MTÜ pangakontole EE952200221067573100\nKassi hoole alla sattunud nugisepoegadest loe lähemalt SIIT.\nPisikese Mesi mure on mäekõrgune: nunnu võid ju olla, aga kliinikuarve tasumisel sellest ei...


Päev, mil tahtsin end hullumajja sisse kirjutada. Või lihtsalt metsa röökima minna. | Lilli blogi | Filtrita\nPäev, mil tahtsin end hullumajja sisse kirjutada. Või lihtsalt metsa röökima minna.\nseptember 29, 2016 veebruar 9, 2017 ~ Lilli\nEile oli nii pikk ja närvihaige päev, et õhtuks mõtlesin – issand jumal, ma jäin ellu.\nOlgu öeldud, et ma olen lapse saamisega täiesti närvihaigeks läinud – absoluutselt stressi ei kannata, st täiesti nii närvi võin minna suhteliselt tavalise olukorra peale, et silme eest must ja käed värisevad. Raudselt on see täielikust üleväsimusest, see pole normaalne. Eilne oli ehe näide sellest.\nVäsimusest ka nii palju, et enne rasedust ja rasedana ähvardati koguaeg, et oii, sa oled väsinud siis kui lapse saad jne. Mõtlesin, et ahh, mida inimesed ka teavad, mida ma suudan kannatada – ise eluaegne ületundide tegija, öösiti õppisin, varavalges sättisin tööle, misiganes, elan kõik üle. Aga no see väsimus. See on midagi täiesti teist – sa ei näe selgelt, silmad lahti justkui magaksid, lauseid ritta ei suuda ajada, sõnu ei leia, pea on tühi. Nüüd saan aru küll, mida need emad on ähvardanud ja hoiatanud. Pole niisama nõrgukesed vingatsid. Ok, need emad, kelle lapsed on olnud rahulikud magajad ja üsna kiired graafikuhoidjad jne, nende hulgas on tõesti arvajaid, et teised on veidi saamatud oma lastega, et milles probleem, kui vahel üles ärkab ja vahel joriseb, ela üle. Igatahes!\nEile oli Johanil arstiaeg ja titega kuskile kella peale minemine on paras peavalu ja lisastress niigi. LISAstress ehk siis igapäevaselt on niikuinii stress, isegi, kui teadlikult ei mõtle, siis selline teatav pinge on koguaeg, sest enam ei ole ühtegi hetke, kus ma mõtlen AINULT endale, isegi siis, kui lapsega tegeleb Jaanus või jalutab temaga väljas.\nJohani “graafik” on selline, et ärkab üldiselt 8-9 paiku, 12-13 paiku jääb magama, eriti siis, kui olen selleks ajaks end õue sättinud ja ta võib magada mitu tundi jutti, ärgata kuskil 16-17 isegi. Ma ei ärata teda üles ka, et sööta või midagi, sest söömise ja kaaluga probleeme ei ole, öise unega ka enamasti mitte – õhtul kell 21-23 vahel on üldiselt magama minek, esimese satsi magab mitu tundi 3-4ni ja siis hakkab mingi tunniste vahedega jauramine. Ta ise meelega ei jaura, aga siis hakkab oma hädasi vist punnitama – sipleb ja ägab seal.\nEile ta ärkas 7 või isegi enne seda. Siis sõi ja vaikselt ootasin, et ehk teeb ikka enne arstile minekut väikese uinaku veel. Arst oli 13.10. Ei teinud ja sinnani ei teinud. Tahtis magama jääda, kui hakkasime uksest välja minema, aga siis pidin teda juba riidesse toppima ja mähkmeid vahetama. Enne magamist on suuremat sorti jauramine, kuna ta on väsinud. Niisiis, üks suur jauramine käis. Muide, see efekt on mul ka seoses stressiga, et kui ta hakkab jaurama midagi, siis mul kohe higi voolab, kuidagi nii mõjub.\nÜhesõnaga, sain lapse riidesse, ennast ka, higi voolas, närv sees, et krt kell kukub, me jääme hiljaks. Just siis, kui hakkasime välja minema, tuli Jaanusel tähtis tööasi, pidi paar klikki tegema või rida kirjutama, väike asi. Aga mida mina tegin? Ma läksin niiiii närvi! Et ok, aitab, mind ei huvita, mis selle paari klikiga kaasneb, aga arstiaeg on olnud paigas sada aastat ja on teada olnud, et täna see kell peame uksest välja saama, nii et kõik teised saagu tunnike omadega ise hakkama. Ja ma närvitsesin täiega, käed värisesid, terve keha kihises ja õhetas, pea käis ringi, oksendada oleksin tahtnud – vot nii närvis! Ok, saime uksest välja, lähme alla garaaži – laps autosse, Jaanus keerab süüdet – mitte muhvigi!\nEhk siis mina, kes ma olin juba täiesti segi peast, kuna oht on hiljaks jääda, st minutipealt jõuda ja parkida vaja jne, mina olin vist šokeerivas eituses, et ei, see auto läheb nüüd ja kohe käima. Kuigi ise häälest kuulsin, et aku on tühi. Igaks juhuks kordan, ma ei ole muidu selline närvihaige, aga viimasel ajal ajavad asjad kordades rohkem närvi, st stressiolukorrad, nagu hilinemine või auto mittekäivitumine.\nEriti närvi ajas see, et mina olin eelmisel õhtul veel öelnud, et uks jäi lahti, aga Jaanus mõtles, et savi. Ta arvas, et salongituled ei jäänud põlema, kuna tal oli pikalt selliste sätete peal, et kui uks lahti, siis tuli ei põle. Aga mingi aeg muutis korraks ära, inimene on harjumuste ori – arvas, et ahh, aku tühjaks ei lähe, kui see uks jäi lõpuni kinni panemata.\nMinu närvitsemine on sellega seoses, et nüüd on vastutus Johani eest ja kui ma/me ei suuda aega planeeridagi, siis on selline läbikukkuja tunne, et mis krdi vanemad need on. Oleks see minu arstiaeg olnud, oleks mul sügavalt ükskõik – helistaks arstile, lepiks uue aja kokku ja kõik. Aga Johani aeg, siis oli närv nii must kui must.\nJaanusel on suurem auto, ma ei tea, kuidas neid nimetatakse, millel on 3 rida istmeid, mahtuniversaal? Misiganes, suurem auto, mida käima lükata. Johan oli pahas tujus magamatusest+minu närvitsemisest ja jauras, Jaanus hakkas autoga sahmima, mina ägasin niisama seal, et krt tellime takso, hakkame minema. Jaanus üritas garaažis autot käima lükata, ÜKSI! Ehk siis enda parkimiskohalt oli vaja ära lükata (õnneks päevane aeg, garaaž tühi) ja lükkas selle sinna, kus on pikem sõiduriba. Noh ja lükkas, aga ei saanud nii suurt hoogu üksi selle väikese maa peale sisse, et auto käivituks. Selleks ajaks, võite arvata, et ma olin täiesti peast segi, mis krdi auto käima lükkamine, MEIL EI OLE AEGA! Võtame takso, mitte ei raiska aega, kuna sul on põhimõtte pärast vaja see just nüüd ja ise käima saada. Üritasin teda aidata ka, aga samas Johan röökis ja sinna kulus ka minu tähelepanu. Nii, et täielik jura.\nHelistasin arstile, kuna aeg oli juba kätte jõudmas, ütlesin, et meie ei jõua, autoga on probleemid, Olin täiesti valmis selleks, et ta paneb uue aja kuskile kaugele ja ise hädaldades, sest registratuurides tavaliselt nii käitutakse. Aga see vastas, et millal te jõuaksite, vastasin 20-30 min (sest kavatsesin takso tellida) ja ütles, et pole hullu, tulge, millal jõuate ja võetakse vahele. Ohh! Aitäh!\nNonii, Jaanus! Davai, aitab, tellin takso! Siis tuli just garaaži üks mees, kelle poole Jaanus pöördus, et ehk aitab autot lükata, saab kiirema hoo ja käima. Mees oli kohe nõus, esimese lükkamise peale said nad auto käima ja mina ei pidanud taksot tellima. JESSSS!\nMa ei taha üldistada, aga see mees, kes absoluutselt kohe nõus oli, oli üks vene mees. Venelased on nii soojad ja abivalmid, et davai, käed külge (endal ilmselgelt kallid, korralikud riided jne asjad seljas). Päris paljud eestlased, seevastu, on esialgu hädaldama hakanud, et noh tegelt on mul päris kiire ja määrin käed ära jne, aga ok tulen, kui häda käes ja mõni pole isegi tulnud. Selliseid vastuseid on tulnud, kui millegagi nende poole pöörduda. Ma kordan, ei taha üldistada ja mingit nn rassismihõngulist juttu ajada, aga pole vene mehed veel abi osutamata jätnud.\nNii, hingasin kergendunult, läksime arsti juurde samade minutite jooksul, mida telefonis lubasin. Õnneks rahunes Johan autos maha ja mina ka. Suht.\nJa mida üks ürgema ikka teeb, kui laps on rahulik ja tahab omas mullis olla – pilti! Isegi, kui see on udune telefonipilt ja kui taolisi on vist igast jumala autosõidust, suva.\nArsti juures saime teada, et endiselt on asjad väga ok, laps on päris suur ja tugev. 2 kuune ja kaalub 6940 g, pikkus 63-64 cm (seda ta ei tahtnud väga mõõta lasta, seetõttu ebatäpne), pea 42 cm (sündides 36 cm)\nSaime saatelehed neuroloogi ja ortopeedi juurde, kus tuleb 3 kuuselt kindlasti ära käia. Ja lasime rotaviiruse vaktsiini esimese doosi ka ära teha.\nNoh, arstiaja lõpuks oli tuju juba hea, sest laps käitus mõnusalt, arstid nunnutasid ja kiitsid, kõik oli korras, kasvult suur ja tugev – mulle see kõik meeldib. Et ok, endiselt teeme mingeid asju ikka õigesti.\nSiis kiiruga koju, sest Jaanusel oli vaja ikka mingi tööasi lõpetada ja siis oli vaja varsti uuesti välja end sättida, kuna õhtuks oli meid kutsutud Laura’s Kitchenisse (Vabriku tn) Jaanuse sõbra poja sünnale, kes sai kaheseks.\nNoh, jälle, kella peale minek, mina juba vaikselt hakkasin närvi minema, Johan polnud ikka veel maganud sel päeval, kuigi kell oli juba 17. Ja jorises juba parajalt. Kui hakkasime lõpuks liikuma, siis mina olin jälle millestiganes end täiesti närvi suutnud ajada. Vist terve see päev ja ma olin nii väsinud, vaimselt kuidagi väga läbi. Autos Johan röökis terve tee. Ma olin juba valmis selleks, et ok, ma ei piina last, ei lähe lärmakasse keskkonda niigi närvilise lapsega. Endal oli ka nutt kurgus, no niiiiii kopp oli ees sellest päevast, et vajuks kuskile maa alla. Aga mõtlesin, et krt, kui me oleme juba välja tulnud ja lubanud minna, siis lähme ka. Sest niigi pole 2 kuud ja rohkem veel kuskile jõudnud. Oli see tunne, et kui ma nüüd ei jõua, siis ei jõua ma mitte kunagi kuskile. Mingi missioonitunne, et ma pean selle olukorra ümber keerama, mitte närvihaigelt päeva lõpetama. Või siis see, et nii pea, kui koju tagasi saan, hakkan pillima, aga enne käin sünnal ära.\nJõudsime kohale, just siis jäi lõpuks magama. See hetk, kui ta magas, isegi läbi päris suure lärmi magas, ja kui me seal Jaanusega istusime, sõime nänni ja nägime tuttavaid, oli tõsine pinge langus, nagu pool võitlust võidetud, sest hetk tagasi oli mul nutt kurgus olnud, et krt kuskile ma ei jõua. Aga jõudsime. Kohe oli halb tuju läinud. Ise olime parajalt tühjaks pigistatud sidrunid, aga samas see kõik ajas naerma.\nNo, olime vist tunnikese seal, võib-olla rohkem, siis hakkas Johanil seal palav ja paha – laste lärmi täis. Läksime koju, mind ajasid igasugused asjad juba naerma, sest kõik on kuidagi tragikoomika.\nRiided vahetatud ja kõik hakkasid üksteise järel langema. Kõigepealt kustus Jaanus, siis üsna kiirelt Johan. Ja siis istusin mina köögi laua taga ja mõtlesin, et issand, kas ma tõesti jäin ellu ja äkki peaksin hullarisse minema, et ma niiiii närvi võin minna. Mõtlesin, et kirjutan selle loo kohe blogisse, sest sellistel hetkedel ON vaja see tore päev kokku võtta ja mõelda, et ok, mis häda mul on! Aga tegin läpaka lahti ja panin klõps kinni tagasi – mine, Lilli, magama!\nAga pole halba ilma heata – päev oli tegus, loodetavasti õpetlik, alla ei andnud ja nuttes voodisse ei langenud, kuigi tahtsin seda teha vist iga poole tunni tagant, igale poole me jõudsime, hoolimata sellest, et ma ei tahtnud kuskile enam jõuda, peretülid jäid ära ja naersime endi üle veidi – natuke võitja tunne tuli õhtuks, et läbi ussim*nni küll, aga hakkama saime.\nUni oli öösel kõigil eriti pikk ja sügav, jah, ka Johanil, mis tähendab, et ka minul, kõigest üks kord ärkas. Ja täna ärkasin päris mõnusalt puhanuna. Phh.\nPosted in Beebiblogi\thilineminekaosnärvitseminestress\n< Previous Laps nr. 2 on tulemas?\nNext > Johan – kuidas temal üldse läinud on?\n23 thoughts on “Päev, mil tahtsin end hullumajja sisse kirjutada. Või lihtsalt metsa röökima minna.”\nseptember 29, 2016, 4:46 p.l.\nKas ta tõesti ei magagi päeval?\nseptember 29, 2016, 5:10 p.l.\nMina ikka lugesin, et tavaliselt magab..:) mingi 4-5ndas lõigus oli kirjas 😉\nseptember 29, 2016, 5:20 p.l.\nMeil sama teema praegu.Alates eilsest lihtsalt üks jäuramine käib,magada ei taha ja punnib vastu ja lōpuks pistab röökima.Ega muud üle ei jää,kui autole hääled sisse,eile sōitsime lihtsalt paar tundi ringi ja tundub,et täna ōhtul sama teema 🙂 Päeval käisin kaks korda käruga väljas ja vahepeal nutt kurgus,kui jälle röökima hakkab.Kōige rohkem ajab närvi,kui suva inimesed lihtsalt vahivad ja kommenteerivad,et oj miks ta küll nutab,mis tal viga on jne .\nseptember 29, 2016, 6:08 p.l.\nOi jah, mõistan seda väsimuse teemat. Mu ülehomme kuu vanuseks saav kutt ärkab juba umbes nädal aega terve öö iga tund, et süüa. Ma siiralt loodan et see režiim päris selliseks ei jää. Isegi paar-kolm tundi und järjest tundub praegu nagu puhkus 😀\nseptember 29, 2016, 6:31 p.l.\nTundub,et see poisteteema 😀\nMeil ka enne kuu aega tahtis öösel iga tund süüa ja päeval ka aga siis mingi aeg rahunes maha ja läks iga 2h peale.Praegu 2kuune ja sööb suht iga 3-3,5h tagant ja ööse 4 vōi vahepeal isegi 5h tagant.See kord tunnis toitmine oli ikka päris kurnav 😦\nseptember 29, 2016, 6:53 p.l.\nMul oli täna selline päev, kus mõtlesin, et kui selle üle elan siis elan ka kõik muu. Pidin oma kahe lapsega üksi lendama ja siis mingeid dokumente korda ajama päev otsa, 3 kuune on mul selline, kes üle 2 h järjest üleval olla ei suuda ja kui kohe kui väsinud magama ei saa siis on täielik maalima lõpp ja neid maalima lõppe oli meil täna palju. Lisaks oli meil vaja hommikul kell 5 ärgata, et lennule jõuda ja lõpuks suutis lennutama meie vankri ka veel ära kaotada. Lisaks algas beebil meeletu nohu. Praegu lapsed magama läinud ja istun diivanil ja mõtlen, et oli ikka päev aga näed ellu jäin.\nseptember 29, 2016, 7:03 p.l.\nKõik õudus tuleb meelde 😀 Esimesed pool aastat laps nuttis pidevalt, sain suure hädaga (aega läks 2-3 tundi) 30-40 minutiks magama, vankris ärgates hakkas kohe röökima, öösel ärkas iga 1-2 tunni tagant. Siis hakkas vaikselt kergemaks minema, hakkas 1-2 tundi järjest magama, öösel 2-4 tundi järjest. Öö läbi ei maga ta tegelikult siiamaani (2-aastane tüdruk), aga no need 1-2 äratust on kukepea võrreldes eelnevate röökimismaratonidega.\nHetkel ootan teist last 😛\nseptember 29, 2016, 7:06 p.l.\n* St päeval hakkas 1-2 tundi järjest magama, öösel 2-4 tundi järjest.\nKusjuures ma käisin samal ajal koolis ja tööl ka. Enam nii ei tee, olen sajaga kodune uue vanemapuhkuse ajal. Ime, et mehest lahku ei läinud.\nseptember 29, 2016, 8:14 p.l.\nJust, ta ikka magab, aga on neid päevi, mis mööduvad nii, et üldse ei maga või max pool tundi. Üldiselt päevase unega ei ole tal sünnist saati hästi olnud. Samas ei pruugi nutta ega niisama joriseda ka, vaid lihtsalt ärkvel. Pikalt magab siis, kui olen lõuna paiku temaga õue läinud, siis magab 16ni kindlasti. Kui on sel ajal muud plaanid, siis ei maga ka väga hästi.\nseptember 29, 2016, 8:29 p.l.\nno meie käruga väljaskäimine oli täna selline, et natuke tukkus ja siis kisa lahti, ainult süles tahtis edasi liikuda ja nii oligi 😀 aga ma arvan, et asi on kasvuspurtides, mis algul päris tihedalt esinevad. St nii ma seda asja põhjendan ja on kergem kõike taluda 😀\nseptember 29, 2016, 8:36 p.l.\njaa, mul on ka selline periood olnud, aga see pidigi normaalne sellises vanuses olema. kuigi ikka niiiii läbi võtab!\nseptember 29, 2016, 8:37 p.l.\nOiijeerum, sa oled superkangelane!\nseptember 29, 2016, 8:38 p.l.\nmina oleksingi hullaris siis vist!\nseptember 30, 2016, 11:07 e.l.\nEnnetavalt ütlen, et ma tean, et laste unevajadus on erinev ja ma olen ainult kõrvaltvaataja jne. Aga sellises vanuses laps peaks magama kolm korda päevas, no minimaalselt kaks, ja neljatunnine ülevalolek hommikul on pigem ligi aastase lapse norm. Paraku nii pisikestel ei ole eneserahustamisvõimet ega oskust ise suvalises kohas uinuda. Selleks, et ta talle tegelikult sobival ajal magama jääks, on vaja ta õigel ajal magama panna (mitte oodata, et ise jääks). Muidu väsib ta üle, jaurab ja lõpuks kustub lihtsalt kurnatusest ära. Lapsele, eriti kehvale magajale, on uinumiseks vaja rutiine, mille üks osa on kindel päevakava. Kui vanker ei ole sõber, siis kandelina/kõhukott on paljude beebide lemmikud. Või lutt või rind, mis iganes aitab. Jõudu!\noktoober 1, 2016, 6:28 e.l.\nSul tuleb nõuandeid küll aknast ja uksest, aga ütlen ka väikse kommentaari eelnevaga seoses:\nüks ameerika lastearst kirjutas raamatu laste unest, milles soovitab, et esimesel eluaastal võiks beebi esimese uinaku teha 1-2 tundi pärast hommikust ärkamist. Kõlab jaburalt – esimene tund läheb ju nii kiiresti, ärkamine, pusserdamine, söök, mähkuvahetus ja siis juba magama?! Aga onu väidab, et niimoodi võiks ööund natuke pikendada. Lisab veel, et tegu ei ole tema arvamuse, vaid 100000 lapse peal tõestatud meetodiga. Tagasihoidlik mees, onju? 🙂\nOleme perekonnas kõikide laste peal seda nippi kasutanud ja toimib. Mingil hetkel oli ainuke raudpolt asi meie päevaplaanis. Laps ärkas kell 6 ja kell 7 või pool 8 (mida vanemaks sai, seda hiljem) panin rõdule magama. Magas vähemalt 1-2 tundi ja jäi väga kiiresti unele, sest polnud veel üle väsinud. Pluss hommikukohv üksinduses!!! 🙂\nOnu teine väide on, et beebi ei jaksa rohkem kui 2 tundi ärkvel olla. Mis seal siis on, väsid ära, siis jää magama laps nohh! Aga paljud beebid ei oska ise magama jääda ja siis hoopis väsivad üle ja neid on võimatu unne saada. Olen enda laste pealt seda palju märganud – kui õigel ajal saan jaole, läheb magamapanek väga ruttu, aga kui juba viriseb ja hõõrub silmi, siis läheb tõesti sada aastat enne kui läbi nutu magama jäävad.\nVõib-olla Johanile ka sobiks selline plaan? 1000000 miljoni lapse peal tõestatud ikkagi 😉\noktoober 1, 2016, 6:39 e.l.\nTäpselt! Alguses läks mul ka laps tund pärast ärkamist esimesse unne, siis 1,5 tunni pärast jne. Eriti kehtib ööunne panekul, siis on üleväsinud last eriti raske magama saada.\noktoober 1, 2016, 7:59 e.l.\nKui sa ise nii närviline oled, miks siis laps peaks rahulikuks jääma? Katsu ise rahulikum olla, siis muutub ka laps rahulikumaks. Ta ju peegeldab sind.\noktoober 1, 2016, 8:35 e.l.\nAitäh nõuannete eest! Ideaalne päev ongi selline, et 7-8 ärkab, 9-10 teeb lühikese uinaku, 12-13 on pikk uni. Siis jääb ta õhtul ka ilusti magama. Aga kui uneaeg vahele jääb voi üle läheb, siis täitsa jama – ei saagi magama, võitleb unega, aga magama ei suuda jääda ja üritame tõesti teda kindlatel aegadel magama saada. See päev oli lihtsalt selline, et uneajal pidime arstil hoopis olema ja nii ta läks. Ja minu erakordne närvilisus sel päeval väga kaasa ei aidanud! 😛\noktoober 1, 2016, 8:41 e.l.\nLoomulikult õige! Ega ma ei ole ikka pidevalt selline, see oli kohe eriti närviline päev miskipärast. Vahel tuleb ette, et ei oska kuidagi stressiga toime tulla ja nõrkus peal, eks neid päevi ja hetki tuleb kõigil ette. Aga selline päev ei ole reegel, pigem erand. Mida aeg edasi, seda enam erand. Ja eelkõige mõtlengi Johanile – minu emotsioonid tõesti mõjuvad talle ka, siis annan võimalusel lapse Jaanusele, lähen närvitsen oma nurgas ära kui vaja, võtan end kokku. Ma ei taha, et Johan minu närvitsemist peaks taluma. Üldjuhul olen ma temaga päris nunnu! 🙂\noktoober 1, 2016, 8:46 e.l.\nEmaks olemine ongi üks suur kannatlikkuse treening, onju? Kõlab küll klišeena, aga ise kasvad ka lapse kõrval (appi, kui juustune lause :D)\nKord on lapsele ülioluline, kuigi mõnikord tundub, et kas tõesti nii karmilt peab graafikust kinni pidama, siis tegelikult teeme hoopis beebile teene. Teab ise juba, mida oodata, puhkab välja ja on rõõmus.\nAga veel olulisem on last palju armastada ja selle järgi, kuidas Johanist nii ülistavalt räägid ja temast vaimustuses oled võib aru saada, et seda teete väga hästi 🙂\nMuide, kui laste iseloomud just eriliselt rasked ei ole, siis kahe lapsega on kergem 🙂\noktoober 1, 2016, 9:33 e.l.\nJuustune lause, aga täiesti õige – ma pole mitte iial nii palju ennast nii uuest küljest tundma õppinud, kui raseduse ja nüüd emana. Ja see ongi tõsi, et laps arendab mind/meid samamoodi nagu meie teda üritame arendada. Graafik on oluline, nii raske kui seda ka jälgida ei ole, või meie puhul – tekitada, sest oleme veel selles faasis, kus see kujuneb ja üritame rütmi säilitada. Ja armastuse puudust meil ka ei ole – ülistame teda ikka nii, et vähe pole! Järjekordne juustune lause – ta on parim asi, mis on meiega “juhtunud”! 😀\nPingback: Korralik reede õhtu – oli sööki, jooki, muusikat, möllu ja peksu | Lilli blogi | Filtrita\nPingback: Korralik reede õhtu – oli sööki, jooki, muusikat, möllu ja peksu - Blog24


Jääger-online jahindus foorum • Vaata teemat - hulkuvate probleem\nPostituse pealkiri: hulkuvate probleem\nPostitatud: P Dets 08, 2019 4:44 pm\nTere , kelle poole peaks pöörduma ( keskkonnaamet või valda) hulkuvatest koertest. Koerte omanikega räägitud korduvalt.( Oma kohus ei ole lahendus.)\nPostituse pealkiri: Re: hulkuvate probleem\nPostitatud: P Dets 08, 2019 6:02 pm\nEsmalt valda. Kui on palju kaebusi siis peab vald tegutsema.Oma kogemused näitavad,et keskonnaamet ei suuda isegi siis midagi teha,kui hulkuv peni murrab kitse.\nPostitatud: P Dets 08, 2019 6:58 pm\nSa tee ka fotod juurde kuupäevaliselt ja kellaajaliselt. See võib vallas paremini toimida. Üldiselt vald ei taha olla "paha" ja koeraomanikke karistada. Lihtsalt pead nõudma.\nPostitatud: P Dets 08, 2019 7:23 pm\nPostitatud: K Jaan 01, 2020 6:39 pm\nOi, oi, juhtusin ka kogemata sellist postitust lugema ja miks Sinu poolt üldse selline rumal küsimus? Oled ju ise seksiooni esimees ja peaksid seadust ka tundma ja kui ei tunne, siis võta ühendust koeratapjaga......\nPostitatud: K Jaan 01, 2020 7:13 pm\nSaid raketiga eile vastu pead või.....päris napakas vastus teema algatajale.\nPostitatud: N Jaan 02, 2020 8:34 am\nTäiskuu juba järgmisel nädalal.\nRannalinna restoranis unises ja uhkes\nüle mitme-setme aasta lõbus lööming puhkeb.\nPostitatud: N Jaan 02, 2020 10:04 am\nSeksooni esimeheks saades ei saa keegi kohe maailmas kõige targemaks!\nOli kirjas ju OMAKOHUS EI OLE LAHENDUS.\nVallas käidud, sellise probleemiga kegeleb vallas (keskkonna) heakorraspetsialist


Trump sihib Gruusia kinnisvara - Kinnisvarauudised\nTeisipäeval kohtub maailmakuulus miljardär Donald J. Trump New Yorgis Gruusia presidendi Mihhail Saakašviliga, et arutada võimalikku investeerimist "luksuslikku kinnisvarasse" Tbilisis.\n"Tingimused on salastatud, kuid kui asjad edenevad hästi, siis võime me tõenäoliselt üsna pea oodata Trumpi kinnisvaraostu Tbilisis," ütles Trump Organizationi asepresident Michael D. Cohen Bloombergile.\nCohen külastas alles juulis Tbilisi ja Adjara regiooni Musta mere rannikul. Siis keeldus mees Trumpi investeeringu edasisest kommenteerimisest, öeldes vaid, et USA miljardär on "valmis investeerima, kui ta leiab midagi, mis talle meeldib".\nSaakašvili viibib sel nädalal New Yorgis, et võtta osa Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni üldkogust, teatas presidendi pressiesindaja Bloombergile.