RaadioTuba - Eesti standard-patareivastuvõtja\n1938. a. kevadel kuulutati vabariigi valitsuse algatusel välja Eesti rahvaaparaadi ehk standardvastuvõtja ehitamise konkurss. Odava rahvavastuvõtja idee suureks eeskujuks oli Saksamaa, kus sealne Volksempfänger oli välja töötatud ja tootmises juba 1930ndate aastate algusest. Seda täpselt ühesuguse tehnilise lahendusega vastuvõtjatüüpi valmistasid Saksamaal mitmed suured raadiotehased, aparaat oli lihtne ja odav, kuid seejuures töökindel ning viis raadiokuulamise (sealhulgas muidugi ka natsipropaganda) tõesti massidesse.\nKa Eestis olid pea kõik suuremad raadiotööstused juba 1930ndate aastate keskpaigast püüdnud turule lasta rahvavastuvõtjat, mis oma odava hinnaga vallutaks turu ja meelitaks ligi võimalikult palju ostjaid. Paraku kõik need katsed luhtusid, ühegi tehase odav aparaaditüüp ei saavutanud turul märkimisväärset eelist. Isegi TARTU TELEFONIVABRIKU katse toota 1934/35 hooajal pea täpset koopiat Saksa Volksempfängerist ei andnud soovitud tulemusi, sest selle hind kujunes Eesti oludes liiga kõrgeks. Kuna Saksamaa oli tihedalt kaetud saatjate võrguga, võis sealne rahvaaparaat olla üsna madala tundlikkusega. Eesti oludes aga sooviti kuulata ka välismaiseid saatejaamu, aparaat tuli ehitada tundlikum ja ka hind kujunes seetõttu kõrgemaks.\n1938. aastal otsustati niisiis riiklikul tasemel luua Eesti odav patarei-rahvavastuvõtja. Patareiaparaat valiti seetõttu, et ringhäälingu kuuldavusega oli kõige rohkem probleeme just maal, kus elektrivõrgud polnud veel piisavalt välja arenenud ja ka inimeste ostujõud oli madalam kui linnas.\nProbleemi lahendamiseks kutsuti kokku Eesti raadiotööstuste esindajad ning tutvustati neile esialgseid nõudmisi, millele tulevane rahvaaparaat vastama pidi. Enamik raadiotööstureid polnud Ratsionaliseerimise Komitee esitatud tingimustega rahul. Juulis 1938 saadeti\tmajandusministeeriumile protestikiri, millele olid alla kirjutanud Are, J. Rammuli, Aglo ja Ülo esindajad ning mille oli heaks kiitnud ka Tartu Telefonivabrik (Rahvusarhiiv, ERA.969.4.345):\nLõpuks võtsid pakkumise katsetüübi valmistamiseks vastu vaid kaks tehast - OÜ RET ja AS TARTU TELEFONIVABRIK. Mõlemad tööstused ehitasid ühe prooviaparaadi. Nende vastavust esitatud tingimustele kontrollis Ratsionaliseerimise Komitee (RK), mis oli vabariigi valitsuse poolt ellu kutsutud kõikvõimalikele tööstussaadustele (alates näiteks kõnnitee äärekividest ja ehitusnaeltest) normatiivide ja standardite väljatöötamiseks.\n1938. a. sügiseks oli RK aparaadid põhjalikult üle vaadanud. Leiti, et kumbki eksemplar ei vasta siiski esitatud nõudmistele täielikult, kuigi mõnes osas neid isegi ületati (näiteks selektiivsus oli esialgselt soovitust isegi 100 korda kõrgem). Väiksemate puuduste põhjuseks toodi tehastele konstrueerimiseks jäänud aja nappus.\nRK tähistas tulevast rahvaaparaati tinglikult tähisega 33RP, see pidi olema 3-lambiline, 3 võnkeringiga ja 2 lainealaga patareitoitel otsevastuvõtja permanentdünaamilise valjuhääldiga. Aparaati pidi vastu võtma vähemalt 50-60 jaama (sealhulgas töötama ka lühilainel, et võimaldada meresignaalide kuulamist) ning müügihind ei tohtinud ületada 100 krooni. Lihtsuse mõttes pidid kõik nupud asuma raadio esiküljel ja skaala olema varustatud vähemalt 30 saatjanimega. Tehas pidi aparaadile andma ka aastase ning lampidele kuuekuulise garantii.\nEsialgne kava nägi ette, et rahvavastuvõtja ehitamine antakse vähempakkumise korras ühele raadiotehasele. Aastase produktsioonina sooviti näha vähemalt 3000-4000 aparaati (esimesel aastal umbes 2000, hiljem kuni 5000), mis pidid eranditult olema patareiaparaadid ja turustatama maapiirkonnas. Et võimalikult paljud maainimesed aparaate osta jõuaksid, pidi tehas võimaldama aastase või veelgi pikema järelmaksuperioodi. Samuti pidi muudetama müügisüsteemi. Nimelt moodustas kuni 1/3 raadioaparaadi hinnast reklaam ja agentide ehk edasimüüjate tasu. Odava rahvaaparaadi puhul taheti neid kulutusi täielikult vältida. Seetõttu sooviti, taaskord Saksamaa eeskujul, teha rahvaaparaadi müük kõikidele raadioäridele kohustuslikuks.\nEsmane probleem, mis rahvaaparaadi kohest tootmist takistas, oli finantsiline. Raadiotöösturid leidsid, et üks tööstus rahvaaparaadi ehitamist omavahenditest finantseerida ei jõuaks. Pikaajalise järelmaksu võimaldamine nõudnuks aastas 300 000 - 400 000 krooni investeerimist, mille tagasilaekumine oleks toimunud aga suhteliselt pika aja jooksul. Seega soovisid raadiotöösturid esmalt finantseerimiskeskuse loomist, mis rahvaaparaadi tootmist rahastaks.\nKogu ettevõtmisest oli loomulikult huvitatud ka Riigi Ringhääling, mis rahvaaparaadi valmistamise ja propagerimise toetamiseks eraldas oma 1939. a. eelarvest 15 000 krooni.\nEsialgsel kujul rahvaaparaadi kava lõpuks ei realiseerunudki. RK loobus ideest anda suurtellimus standardvastuvõtja tootmiseks ühele (või paarile) tehasele. Selle asemel töötati 1939. aasta suveks välja tehnilised tingimused (vt allpool), mille alusel võis iga raadiotööstus standardvastuvõtjat tootma hakata. Kõigi nõuete täpsel täitmisel võis tehas nimetada aparaati ametlikult RK poolt standardvastuvõtjaks tunnistatuks.\n1939. a. suveks olid raadiotehased RET, TARTU TELEFONIVABRIK, ARE ja J. RAMMULI STANDARD-RAADIO välja töötanud ja RK-le katsetamiseks esitanud kokku 7 aparaaditüüpi. Ajalehes Uus Eesti avaldati 31.08.1939 lootust, et RK tunnistab lähipäevil iga tehase vähemalt ühe tüübi ametlikult standardaparaadiks.\nRET lasi oma aparaadi mudelinimetuse MARET 5 (tüüp 335P) all turule juba 1939. a. augusti keskpaiku - 18.08.1939 märgiti ajalehes Ühistegelised Uudised, et Karuse Tarvitajateühingu Vatla ühiskaupluses "...viimasel nädalal on müüdud ka odavahinnalisi RET raadiotehase rahvaaparaate "Maret 5"...". Ajalehtedes (Päevaleht ja Uus Eesti) reklaamiti mudelit Maret 5 teadaolevalt esimest korda 26. augustil 1939. Kuna esialgu ei olnud Ratsionaliseerimise Komiteelt saadud veel ametlikku standardvastuvõtja tingimustele vastamise tunnistust, ei kandnud esimesed müüdud aparaadid ka vastavat metallsilti. Millal täpselt RK ametlikult kinnituse andis, pole teada, kuid arvatavasti toimus see septembris 1939.\nRETi Maret 5 müüdi ka eritellimusel valmistatud kaubamärgi ARS all mudelina ARS 2P, mille skaalal oli samuti märge aparaadi RK poolt standardvastuvõtjaks tunnistamise kohta.\nAS ARE turustas 1939/40 hooajal standardvastuvõtjaks tunnistatud 100.- kroonist 3-lambilist patareiaparaati mudelinimetusega STANDARD (reklaamides ka STANDART) 322 40, millest vähemalt üks aparaat on ka säilinud.\nJ. RAMMULI STANDARD-RAADIO Eesti standardvastuvõtja 1939/40 hooajal kandis mudelitähist RP61, kuid valmistada neid ilmselt eriti ei jõutud, sest jaanuaris 1940 märkis J. Rammul standardvastuvõtjaga seoses, et "Minul jäi see töö ära tarvilike materjalide mitte õigel ajal kättesaamise tõttu" (vt allpool Uudisleht 9.01.1940).\nTARTU TELEFONIVABRIKU standardvastuvõtja valmistamise ja müügi kohta andmed puuduvad.\nUudislehes 1. mail 1940 ilmunud artikli põhjal oli RETi ja ARE poolt standard-patareivastuvõtjaid ehk "rahvaaparaate" selleks ajaks valmistatud ja müüdud umbes 1500. Ostjad olevat standardvastuvõtjaga väga rahule jäänud ja läbimüük oleks isegi suurem olnud, kui valmistamisel poleks esinenud sõjast tingitud olulisi takistusi (eriti raskendatud oli näiteks raadiolampide ja anoodpatareide tooraine pruunkivi sissevedu). Samas märgitakse, et väljatöötamisel on uus rahvaaparaadi tüüp, mille turuletulemise tähtaeg on aga lahtine.\nKahjuks jäi Eesti rahvaaparaadi eluiga lühikeseks, seda jõuti valmistada vaid kahel hooajal - 1939/40 ja 1940/41.\nOÜ RET valmistatud standardvastuvõtja MARET 5, Nr 14219, 1939/40\n(Erakogu, fotod: Vello Perk).\nOÜ RET valmistatud standardvastuvõtja MARET 5, Nr 19564, 1940/41?\nAparaadil on "teise põlvkonna" montaazhiplekk (tehasenumber eraldi needitud plekksildil ja erinev säästlüliti).\nOÜ RET valmistatud standardvastuvõtja ARS 2P, Nr 15984(?), 1939/40\n(Omanik: Eesti Jalgrattamuuseum).\nMARET 5 reklaam (Tehnika Põllumajanduses 3/4 1939); MARET 5 kasutusjuhend (Ringhäälingumuuseumi kogust)\nAS ARE valmistatud standardvastuvõtja STANDARD 322 40, Nr 14618, 1939/40\n(Omanik: urti[ät]hot.ee - Raadiomuuseum).\nRATSIONALISEERIMISE KOMITEE STANDARD-PATAREIVASTUVÕTJA TEHNILISED TINGIMUSED\nAvaldatud Kaubandus-Tööstuskoja Teatajas Nr 14/1939\nOtsus nr. 23\nRatsionaliseerimise Komitee poolt 19. juunil 1939. a.\nvastuvõetud ja majandusministri poolt kinnitatud otsus\ntingimusteks avaldatakse teadmiseks ja täitmiseks\nStandard-patareiraadiovastuvõtuaparaat peab vastama\n1. Lainealad: peavad olema vähimalt 200 kuni 575 m\nja 860 kuni 1925 m.\n2. Tundlikkus peab olema laineribal 220 kuni 550 m\nvähimalt 0,75 mV ja laineribal 1000 kuni 1800 m vähi-\nmalt 0,5 mV, kusjuures anoodpinge on 100 V ja välju-\nmisvõimsus 50 mV.\n3. Selektiivsus: + 9 kHz puhul peab pealekeeratud\nlainepikkusel 250 m 16% või vähem\nlainepikkusel 500 m 4% või vähem\nlainepikkusel 1000 m 8% või vähem\nlainepikkusel 1700 m 2% või vähem\n4. Anoodvoolu tarvitus: peab parima helikvaliteedi\n60 V juures maksimaalselt 3,5 mA\n80 V juures maksimaalselt 5,0 mA\n100 V juures maksimaalselt 7,0 mA\n120 V juures maksimaalselt 8,5 mA\nSäästulülitusel peab olema võimalik anoodvoolu tarvi-\ntust vähendada 2/3 peale.\n5. Moonutustegur: Keskmiste helisageduste juures\n(400 kuni 1000 p/s) 400 m lainel sisenduspingega 0,75\nmV, väljumisvõimsuse juures 50 mW peab moonutus-\ntegur väljakeeratud reaktsiooniga olema võimalikult\nväike, mitte üle 10%.\n6. Akustiline kõver: Akustiline kõver peab sagedus-\nribas 100 kuni 4000 p/s olema võimalikult ühtlane,\nvõttes põhinivooks keskmise helisurve 400 ja 1000 p/s\n7. Häirenivoo: Hääletugevuse regulaatori maksimaalses\nasendis, mahakeeratud reaktsiooniga ja ilma antennita\npeavad väljast sissetungivad häired tekitama võimalikult\n8. Käsitamine: peab olema võimalikult lihtne. Voolude\nlülitamine anood- ja kütteringis lüliti abil, mis võimalust\nmööda on liidetud hääle tugevuse regulaatoriga. Voolu-\nallikate ühendamiseks ei tohi olla mitte rohkem kui neli\njuhet. Skaala peab olema varustatud vähimalt 30 jaama\nnimega. Helitugevust peab olema võimalik reguleerida\npraktiliselt nullini ka kohaliku saatja vastuvõtul, kui si-\nsenduspinge ulatub kuni 100 mV. Kõlavärvuse regulaator\npeab olema vähimalt kaheastmeline - kõne ja muusika\njaoks. Käsitamisnuppude all peab olema käsitamist sel-\ngitav silt, mis olgu trükitud kartongile. Lisaks sellele peab\naparaadi juures olema selgitavate joonistega käsitamis-\n9. Üksikosad: Valjuhääldaja peab olema permanent-\ndünaamiline; pöördkondensaator - õhu- ja kõrgekvali-\nteedilise isolatsiooniga; vilgukivi- ja paber-dielektrikuga\nplokk-kondensaatorid - proovipingega vähimalt 750V;\nlainelüliti - lüliti hõbedast või küllaldaselt hõbetatud kon-\ntaktidega; mehaaniliselt vastupidav ja elektriliselt kadu-\nvaene; muud üksikosad - küllaldase mehaanilise ja\nelektrilise tugevuse tagavaraga; kõik üksikosad, peale\nvaljuhääldaja peavad olema monteeritud roostekindlale\n10. Kast: peab olema tugev ja nägus, tehtud saare-,\ntamme- või kasevineerist ja kaetud tselluloidlakiga,\nperforeeritud kasti tagasein olgu lakeeritud papist või\nvineerist. Tagasein peab olema eemaldatav ilma kruvi-\nkeeraja või muu tööriista abita.\n11. Montaazh: Üksikosade monteerimine alusele ja kasti\npeab olema teostatud otstarbekohaselt, et panna vastu\npõrutusele, transpordile ja pikaajalisele aparaadi kasuta-\n12. Pakend: Vastuvõtja peab olema pakitud tugevast\npapist karpi sääraselt, et see kannataks transpordi maan-\nteel ja raudteel.\n13. Garantii: Eeldades käsitamisjuhiste kohast tarvita-\nmist peab tehas garanteerima kogu aparaadi ja selle\nüksikosade eest 1 aasta arvates aparaadi müümise päe-\nvast tarvitajale, välja arvatud lambid, millede eest garan-\nteeritakse 6 kuud. Tehas peab asendama tasuta kõik\nkõlbmatuks muutunud osad ja parandama rikked, kus-\njuures saatekulud tehasesse ja tagasi tasub ostja.\nUus Eesti Nr 293, 25.10.1938 lk 1-2; Teataja Nr 124, 26.10.1938 lk 6 (dea.nlib.ee)\nRahvaaparaat 100 kr. eest.\nEeltööd Vabariigi Valitsuse algatusel odava raadiovastuvõtja ehitamiseks. - Musteraparaadid Ret'ilt ja Tartu telefonivabrikult. - Kolmelambilise patareiaparaadiga kuuleb 50-60 jaama.\nOdavate rahvaaparaatide suur levik Saksamaal on korduvalt põhjustanud nõudmise, et ka meil peaksid tööstused turule laskma niisamasuguse raadiovastuvõtja. Eriti on odavahinnalisest rahvaaparaadist huvitatud maa.\nNüüd ongi Vabariigi Valitsuse algatusel käimas eeltööd rahvaaparaadi ehitamiseks. Vabariigi Valitsus algatas rahvaaparaatide ehitamise mõtte kevadel ja nüüd ollakse nii kaugel, et on valminud esimesed katseaparaadid.\nPaar aastat tagasi üks meie raadiotööstus proovis kopeerida saksa rahvaaparaati, kuid siis selgus, et saksa tüüp meie oludes pole üldse kasutamiskõlbulik. Kuna Saksamaa on kaetud tiheda saatejaamade võrguga, rahvaaparaadi probleem pole Saksas lahendatud mitte vastuvõtjate, vaid saatejaamade abil.\nEestis raadiokuulaja tahab aga kuulata ka paljude välismaiste jaamade saadet, mispärast meie oludes kasutatav rahvaaparaat peab olema mitmekordselt selektiivsem ja tundelisem. See aga muudab aparaadi paratamatult kallimaks. Sellepärast tuli meil kujundada eritüüpi aparaat.\nValitsusringkondade algatusel kutsuti kokku raadiotööstuse esindajad ja esitati nendele nõudmised, millele peab vastama meie tulevane rahvaaparaat. Katsekorras nõustusid sellise rahvaaparaadi ehitamisega RET tehased ja Tartu telefonivabrik. Kumbki tehas valmistas ühe vastuvõtja. Ratsionaliseerimise komitee on nüüd aparaadid üksikasjaliselt läbi vaadanud. Leiti, et aparaadid siiski täiel määral ei vasta ülesseatud nõudmistele. Aparaatide juures ilmnes mõnesuguseid väiksemaid puudusi, mis peamiselt küll olid seletatavad sellega, et tehastel aparaatide ehitamiseks ei jäänud kuigi palju aega. Ka olid ülesseatud nõudmised üsnagi karmid. Teisest küljest katseaparaadid koguni ületasid nõudmised. Näiteks tundelisus osutus koguni 100 korda suuremaks.\nKavatsuste kohaselt antakse rahvaaparaatide ehitamine vähempakkumise korras ühele raadiotööstusele, kuna ei oleks tasuv mitmel tööstusel korraga ehitada seesuguseid odavahinnalisi aparaate.\nPuudused, mis ilmnesid kahe katseaparaadi juures, on kergesti kõrvaldatavad, kuid seni siiski pole saadud rahvaaparaatide ehitamisele asuda. Raadiotööstused leiavad, et rahvaaparaatide ehitamisele võib asuda alles siis, kui luuakse mingisugune keskus nende aparaatide ehitamise finantseerimiseks. Ühel tööstusel läheks rahvaaparaatide ehitamine oma kapitalide varal koormavaks.\nAastas tuleb ehitada 3000-4000 aparaati, ja need tuleb patareivastuvõtjatena eranditult turustada maal. Maa väiksema ostujõu tõttu tuleb aparaate turustada aga aastase või veelgi pikaajalise järelmaksuga, millega ettevõte peab vähemalt aastaks uudsesse üritusse mahutama 300.000-400.000 kr. aeglaselt tagasilaekuvat kapitali.\nRiigi Ringhääling omaltpoolt tahab toetada rahvaaparaatide valmistamist ja propageerimist. Selleks on raadionõukogu järgmise aasta eelarvesse võtnud 15.000 kr.\nKa leitakse, et rahvaaparaatide müügilelaskmisel tuleb muuta praegust müügisüsteemi. Praegu raadioaparaadi hinnast kuluvat kuni kolmandik reklaamiks ja agentide tasuks. Odavahinnalise rahvaaparaadi valmistamine ja müümine on aga üksnes siis mõeldav, kui need kulud ära langevad.\nLeiab pooldamist mõte, et kõik raadioärid on kohustatud müüma rahvaaparaate, nagu on selline kord maksma pandud Saksas.\nKavatsuste järgi tahetakse esimesel aastal valmistada umbes 2000 rahvavastuvõtjat, kuna järgmistel aastatel toodang võiks ulatuda juba 5000 aparaadile.\nRatsionaliseerimise komitee poolt koostatud tingimuste järgi meie tulevane rahvaaparaat, lühidalt nimetatuna 33 RP, on kolme lambiga, kolme võnkeringiga ja kahe lainealaga patareidel töötav otsevastuvõtja, mis on varustatud permanentdünaamilise valjuhääldajaga.\nAparaadiga peab kuulda olema vähemalt 50-60 jaama ja aparaat ei tohi maksta üle 100 kr.\nLeiab ühtlasi pooldamist, et aparaat töötaks ka lühilainel, et võimaldada meresignaalide kuulamist. Ka on püütud selle poole, et rahvaaparaadi käsitamine oleks võimalikult lihtne. Kõik käsitamisnupud on aparaadi esiküljel. Skaala on varustatud vähemalt 30 nimega.\nTulevase rahvaaparaadi kast on tugev ja nägus, valmistatud kasevineerist ja kaetud tselluloidlakiga. Kõik aparaadi üksikosad, peale väljuhääldaja, on monteeritud metallist roostekindlale alusele. Nõutakse ka, et tehas annab rahvaaparaadi eest garantii, mis nii aparaadi kui ka üksikosade eest kestab ühe aasta, kuna lampide garantii kestab kuus kuud.\nUus Eesti Nr 313, 15.11.1938 lk 6 (dea.nlib.ee)\nAnkeediga rahvaaparaadi vajadust selgitama.\nRatsionaliseerimise komitee pöördus ettepanekuga Põllutöökoja poole.\nRatsionaliseerimise komitee on pöördunud Põllutöökoja poole, et Põllutöökoda oma konventide kaudu korraldaks ülemaalise ankeedi odavahinnalise raadiovastuvõtja vajaduse selgitamiseks.\nRatsionaliseerimise komitees ollakse veendel, et meie tööstused on küllalt suutelised ehitama 100-kroonise hinnaga rahvaaparaati, mis vastab komitee poolt üles seatud nõudmistele. Ka ei tekitavat raskusi aparaatide ehitamise finantseerimise korraldamine. Nüüd oleneb rahvaaparaadi edaspidine saatus vaid sellest, kas maa tunneb sellise aparaadi järele vajadust või mitte. Ratsionaliseerimise komitees on kalkuleeritud, kui aastas õnnestuks müüa ka vaid 2000 rahvaaparaati, siis nende ehitamine pole seoses mittetasuvuse riisikoga.\nArvatakse aga, et aparaatide vastuvõetavaks osutumise puhul võib saavutada kuni mitmekordselt suurema läbimüügi, kui arvestada seda, et meil praegu aastas raadiotarvete ostmisel kulutatakse 5 milj. krooni ja raadio levik seisab veel hoogsa tõusu eel, eriti just maal.\nKuna ratsionaliseerimise komiteel endal puudub organisatsiooniline võrk, pöördus komitee ankeedi teostamise ettepanekuga Põllutöökoja poole.\nVahepeal on odavahinnalist aparaati valmistama ja levitama hakatud ka Norras. Seal on rahvaaparaat saavutanud suure leviku ja raadiokuulajate arv on rahvaaparaadi arvel tugevasti tõusnud.\nUus Eesti Nr 49, 19.02.1939 lk 2 (dea.nlib.ee)\n"Uus Eesti" küsib:\nKas algab rahvaaparaadi ehitamine?\nEsitame selle küsimuse Majandusministeeriumi ratsionaliseerimise komitee tegelastele, kes m. aastal algatasid odavahinnalise raadiovastuvõtja ehitamise mõtet.\n"Mõistame küll, et nüüd maal iga raadiohuviline võib endamisi oodata - millal küll hakkab saama rahvaaparaate," jutustatakse vastuseks. "Varem kaheldi, et rahvaaparaat meil ei löö läbi vähese poolehoiu pärast. Kuid nüüd Põllutöökoja ankeet näitas, et maal huvi rahvaaparaadi vastu on eriti suur. Ja kuna meie raadiotööstused prooviaparaatide ehitamisega tõendasid, et nad küllalt on suutelised selliseid aparaate ehitama, siis raadiohuviliste seisukohast tõepoolest enam ei tohiks olla takistusi odavate aparaatide turule laskmiseks."\n"Kuid milles peituvad siis takistused?"\n"Majandusministeeriumis on praegu päevakorral mitmete kiiremate ja tähtsamate küsimuste lahendamine. On arutatud küll ka rahvaaparaatide valmistamise organiseerimist ja siin tehtud mõned põhimõttelised otsused, kuid nendest on vara rääkida."\n"Kas rahvaaparaadi ehitamine toob ka riigile rahalisi kohustusi, s.o. - kas riik peab raadiovabrikuid rahvaaparaatide ehitamise puhul varustama erikrediitidega?"\n"Seda mitte. Sügisel toimunud nõupidamistel selgus, et kui meil õnnestub konstrueerida küllalt vastuvõetav standardaparaat, siis leiduks ehitajaid ja erikrediiti selleks küllalt. Riigil poleks omaltpoolt vaja midagi välja panna."\n"Kui palju rahvaaparaat võiks meie oludes ostjaid leida?"\n"Esimese aasta jooksul oleks võimalik müüa vähemalt 2000 aparaati ja järgmistel aastatel sama palju. Maa on raadioaparaatidest praegu veel üsna tühi. Ja kui rahvaaparaadi turule laskmisega 100 krooniga kätte saadakse aparaat, mille eest praegu nõutakse vähemalt 150 krooni, siis mõistagi, et siis ka ostjaid leidub rohkem kui praegu."\n"Kas rahvaaparaatide ehitamise mõte leiab ka vastuseisu?"\n"Raadiokaupmeeste poolt täiel rindel päris tugevat ja osaliselt ka raadiotöösturite poolt. Kuna praegu raadioaparaadi pealt teenitakse keskmiselt 35 protsenti, rahvaaparaadi turule laskmine viiks vahekasu aga väikeseks, on mõistetav, et raadiokaupmehed ja osalt ka töösturid on pannud käima rattad rahvaaparaatide valmistamise vastu."\n"Oleks ju mõeldav, et mõni tööstus omal käel ja omal algatusel hakkaks rahvaaparaati valmistama?"\n"Siin tööstus põrkaks kokku kaupmeeste organisatsiooniga. Tööstur jääks oma rahvaaparaatide juure istuma, kuna organiseeritud kaupmeeskond ei võtaks müügile rahvaaparaate, millelt vahekasu on väiksem."\nUus Eesti Nr 56, 26.02.1939 lk 8 (dea.nlib.ee)\nKaupmeeskond ei ole rahvaaparaadi vastu.\nAjalehtedes on ilmunud teateid, et ratsionaliseerimise komitee tegelased on avaldanud, et rahvaaparaadi ehitamise mõte leiab vastuseisu raadiokaupmeeste poolt täiel rindel ja osaliselt ka raadiotöösturite poolt.\nÜleriikliku Eesti Muusikakaupmeeste Ühingu juhatus avaldab nüüd, et ratsionaliseerimise komitee need avaldatud andmed ei vasta tõele. Nimetatud organisatsiooni esindajad juba möödunud sügisel avaldasid ratsionaliseerimise komitee esimehele M. Juhkam'ile, et raadiokaupmehed pooldavad raadioaparaati, mille müümine võiks toimuda kergema vaevaga kui seni. Sellel kõnelusel raadiokaupmeeste esindajad juhtisid ratsionaliseerimise komitee tähelepanu raskustele, milles meie maal rahvastiku vähese tiheduse tõttu raadioaparaatide müük peab toimuma ja esitasid oma soovid kaupmehele langeva provisjoni suuruse kohta. Kaupmeeste poolt soovitud provisjonimäär sellel kõnelusel jäi 5 prots. võrra suuremaks kui ratsionaliseerimise komitee esimees M. Juhkam pakkus.\n17. veebruaril k.a. raadiokaupmeeste organisatsiooni sekretär seletas ratsionaliseerimise komitee esimehe M. Juhkam'i sellekohasele küsimusele järgmist: raadiokaupmeeste ja -töösturite keskel avaldub rahvaaparaadi küsimuses kaks voolu. Ühed on optimistid, kes arvavad, et rahvaaparaadil võiks olla loodetav edu, ja teised, pessimistid, kes arvavad, et rahvaaparaadi tõesti massilist levikut võiks oodata ainult siis, kui meie saatjate võrk ümber korraldatakse. Kuid ei leidu ühtegi raadiokaupmeest ja -töösturit, kes põhimõttelikult oleks rahvaaparaadi vastu, nagu on selgunud mitmel kaupmeeste ja töösturite omavahelisel nõupidamisel. Edasi ühingu sekretär seletas, et rahvaaparaadi küsimuse senine käsitamine ajakirjanduses, lubades erakorraliste võimetega aparaati, kuid aparaati ennast ei ole kusagil veel näha, on raskesti häirinud ja kahjustanud kogu meie raadioturgu ja on ässitanud ostjaskonna põhjendamatult üles kaupmeeste vastu. Kaupmeeste seisukohalt on hädavajalik, et rahvaaparaadi küsimus kiiresti nii või teisiti lahendataks, et kõrvaldada meie raadioturult ülimalt häirivad nähted. Sellele seletusele kinnitas ratsionaliseerimise komitee esimees M. Juhkam, et rahvaaparaadi küsimus võetakse nüüd kiiremalt selgitamisele.\nUus Eesti Nr 97, 07.04.1939 lk 2 (dea.nlib.ee)\nAlgatamisel patareivastuvõtjate standardimine.\nRiigi Ringhäälingu abonentide arv on möödunud aastal rekordiliselt suurenenud 17.200 võrra. Sellest hoolimata Ringhäälingus kalkuleeritakse, et 1938. a. raadioaparaatide läbimüük oli 4000-5000 aparaadi võrra väiksem, kui seda oleks võinud tagada loomulikud eeldused, nagu Türi suursaatja tööle asumine ja maa paranenud ostujõud. Läbimüügid on tagasi läinud just odavamahinnaliste maal levitatavate patareivastuvõtjate arvel.\nRinghäälingu arvates on patareivastuvõtjate läbimüügid kahanenud just nn. rahvaaparaadi päevakorrale kerkimise tagajärjel, sest raadiohuvilised maal lükkasid rahavaaparaadi ootel tavaliste aparaatide ostmise edasi. See olukord mõjus häirivalt raadioaparaatide turule ja tagajärgede all kannatasid eestkätt kaupmehed. Algul rahvaaparaadi turule laskmise kavatsus leidis vastuseisu raadiokaupmeeste kui ka -töösturite poolt.\nVahepeal on aga muutunud raadiokaupmeeste ja raadiotöösturite seisukohad, ja raadioturul tekkinud ummikust mõjutatuna on mõlemalt poolt avalikult teatatud, et nad pole rahvaaparaadi turule laskmise vastu. Toonitatakse, et ratsionaliseerimise komitee poolt algatatud rahvaaparaadi küsimus tuleks kiiresti nii või teisiti otsustada, millega raadiokaubanduse turg jällegi muutuks stabiilseks.\nKuna nüüd raadiokaupmehed ja töösturid on deklareerinud, et nendel pole midagi rahvaaparaadi vastu, ja teisest küljest katsetused on näidanud, et meie tööstused on küllalt suutelised rahvaaparaati ehitama, Riigi Ringhääling ja teised asjaomased asutised loodavad, et tekkinud ummik kiiresti lahendatakse. Uue mõttena on ka Riigi Ringhäälingus kaalutud mitte rahvaaparaadi turule laskmist, vaid praegu müüdavate patareivastuvõtjate standardimist. Pooldatakse mõtet, et maal levitatavate aparaatide hulgast tuleks valida odav ja meie tingimustele sobiv tüüp ning katsetuste järele sellisele aparaadile anda riiklik tunnustus või soovitus. See kindlustaks aparaadi hulgalise levimise, ja müügi vahekasude vähendamisega oleks võimalik aparaati müügile lasta sama hinnaga, nagu see oli kavas rahvaaparaadi puhul - kr. 100.\nEt raadioaparaatide standardimisega on võimalik raadioturgu ja aparaatide kvaliteeti parandada, seda näitavad kogemused anoodpatareide standardimisega. Tehniliste normide koostamine ja aparaatide katsetamine võiks jääda ratsionaliseerimise komitee ülesandeks.\nSelliselt kavatsetavas standardaparaadi ehitamist ei taheta teha ühe tööstuse monopoliks. Aparaate võiksid ehitada kõik kodumaa tööstused ja levitamiseks soovitatud standardaparaatideks võiks tunnustada kõiki aparaate, mis vastavad ülesseatud tehnilistele normidele.\nMõned raadioala ettevõtted avaldavad lootust, et sellise standardaparaadina 100-kroonise hinna juures aparaadi suurema leviku ja teistsuguse müügi organiseerimisega oleks võimalik turule lasta aparaaditüüpe, mis praegu maksavad 150 krooni. Kui arvestada, et 150-kr. hinnaklassiga aparaate meil praegu aastas müüakse umbes 4000 tükki, siis tähendaks hinna allaviimine 100 kroonile aastas enam kui 200.000 kr. kokkuhoidu ostjaile.\nRaadioaparaatide standardimine leiab Riigi Ringhäälingus täiel rindel pooldamist. Loodetakse, et standardaparaadi müügile ilmumine suuresti paisutab raadiokuulajate peret ja kõrvaldab raadioturult praeguse häiriva olukorra.\nPostimees Nr 119, 04.05.1939 lk 4 (dea.nlib.ee)\nKüsimus Ratsionaliseerimise Komitees kaalumisel\nRatsionaliseerimise Komitee viimati peetud koosoleku kohta informatsiooni andmisel selgitas Komitee nõunik M. Juhkam eile ajakirjanduse esindajate sellekohasel soovil muuseas ka raadioaparaatide standardiseerimise küsimust. Nagu nõunik Juhkam teatas, tuleb see küsimus Komitees uuesti arutusele.\nMöödunud aasta suvel töötati välja tehnilised tingimused selle kohta, missugustele nõuetele peaks vastama standard-raadioaparaat. Seejuures võeti aluseks väiksem tüüp, millest eeskätt on huvitatud maainimesed. Lähtuti ka seisukohast, et tavaline ostja ei oma mingit ülevaadet aparaadi kvaliteedi kohta ja seetõttu oleks vajaline teatud kindlama tüübi olemasolu. Ka asuti seisukohale, et aparaadi hind võiks olla odavam, kuna praegune levitamise viis peamiselt agentide kaudu teeb aparaadi kallimaks. Vastavalt ülesseatud tingimustele läinud aasta sügisel 3 firmat valmistasid prooviaparaate, mis aga ükski täies ulatuses ei vastanud neile tingimustele.\nRaadioaparaatide standardiseerimisküsimus leidis ka vastuseisu ja toodi ette, et küsimus oleks lahendatav ka teisiti. Soovitati ühelt poolt kollektiiv-kuulamise moodust, nii nagu see näiteks on läbi viidud Nõukogude-Venes, mis arvati tulevat odavam. Teise moodusena soovitati mitme saatejaama (abisaatejaamade) süsteemi. Nende ettepanekute kaalumiseks moodustati komisjon, kes küsimust kaalus väga põhjalikult. Kõiki kalkulatsioone arvesse võttes jõudis komisjon otsusele, et abisaatejaamade küsimus ei ole majanduslik. tasuv ja vastuvõtmatu on ka kollektiivse kuulamise moodus; seda esiteks seepärast, et see piirab raadiokuulamise valikuvabadust ja teiseks - hõredamalt asustatud keskustes ei anna see ka majanduslikult end põhjendada.\nKomisjoni seisukohad tehti teatavaks majandusministeeriumile, kus ametlikult nende kohta veel otsust ei ole tehtud. Eraviisiliselt on aga kuulda, et ministeerium ühineb nende seisukohtadega ja tema poolt ei ole takistusi, kui raadioaparaatide standardiseerimise küsimust edasi arendatakse.\nNagu nõunik Juhkam teatas, töötatakse nüüd välja uued tehnilised tingimused standardaparaatide kohta, mis on veidi avaramad kui endised. Seejärel tuleb juba kokku raadiotöösturite ja müüjate esindajate koosolek. Aparaatide standardiseerimise sihiks on odavamahinnaliste aparaatide hinda alla viia. Kui praegu näiteks 3-lambilise aparaadi hind on umbkaudselt 160-170 krooni, siis peaks hind alla minema 100 kroonile. Standardiseerimine puudutab loomulikult ainult odavamahinnalisi aparaate. Peaks olema kindel, et hinna allaviimine tõstab läbimüüki.\nRahvaleht Nr 144, 21.06.1939 lk 8 (dea.nlib.ee)\nMaa saab odava raadiovastuvõtja.\nProoviaparaadid hiljemalt 1. augustiks neljalt vabrikult. - Standardaparaadi hinna kinnitab majandusminister.\nEhitusnaeltele ja pliidiplaatidele ühtlased mõõdud.\nEsmaspäeval oli majandusministeeriumis koos ratsionaliseerimiskomitee, mille päevakorras seekord oli kolm ettepanekut standardimissektsioonilt ja informatsioon üldsektsiooni tegevuse kohta. Koosolekut juhatas majandusminister L. Sepp.\nEsimese ettepanekuna standardimissektsioonilt komitee kinnitas ehitusnaelte normimise kava. See määrab kindlaks rauast valmistatud ehitusnaelte sortide arvu 30-le senise 58-60 sordi asemel, kusjuures eraldi on normitud neljakandilised naelad, ümmargused papinaelad, ümmargused plekinaelad ja neljakandilised konksud. Normimisel on peetud silmas, et tarvitaja saaks küllalt tugevaid ja tehniliselt sobivaid naelu.\nTeise ettepanekuna komitee kinnitas pliidiplaatide normid. Pliidiplaadid on normitud vastavalt rõngaste mõõtudele, kusjuures ühe auguga pliidiplaate on kuues suuruses, kahe auguga raudu kuues suuruses ja üks suurus kolme auguga pliidiraua jaoks. Igal plaadil on kindlaks määratud ainult välised ja augu mõõdud, kuna kõik muud mõõdud on vabad konstruktsioonimõõdud, peale nende, mis seoses on rõngaste mõõtudega. Plaadid võivad olla siledad või ribistatud, malmist või terasest, mis igakord tingib eri konstruktsioonimõõte.\nJärgmise päevakorrapunkti all tuli arutlusele standardimissektsiooni ettepanek standard-patareiraadio-vastuvõtuaparaadi tehnilisteks tingimusteks.\nNagu nõunik M. Juhkami seletusest järgnes, on pärast pikemaid kaalumisi loobutud rahvaaparaadi mõttest, nagu seda võiks kujutleda ühele või paarile vabrikule suure riikliku tellimise andmise näol. Esialgu oli nimelt kavatsus välja töötada kindel rahvaaparaadi tüüp, mida oleksid siis valmistama asunud prooviaparaatide kontrollkatsestusel paremaiks osutunud vabrikud. See kava jäeti aga ebasobivana kõrvale.\nRahvaaparaadi kindla tüübi väljatöötamise asemel on püstitatud minimaalsed tehnilised tingimused, millistele vastavad aparaadid saavad standardaparaadi tunnustuse. Need tingimused on välja töötatud riigi ringhäälingu ja vastavate eriteadlaste poolt ning võetud vastu nelja suurema raadiotööstuse ja üleriikliku muusikariistade kaupmeeste ühingu poolt. Pärast tehniliste tingimuste vastuvõtmist ja kinnitamist majandusministri poolt võib iga raadiotööstus nende järele raadioaparaate valmistama hakata ja, kui vastav eriteadlaste komisjon leiab nad olevat tingimustele vastavad, standardaparaadi tunnustuse saada.\nPraegu maksavad niisuguse kvaliteediga aparaadid, nagu seda kirjutavad ette standardimissektsiooni poolt välja töötatud tehnilised tingimused, 150-170 kr. Arvestades sellega, et standardimise järele standardaparaatide müük suureneb ja müügikulud vähenevad, võib viia standardaparaadi hinda alla 100 kroonile. Võimalik, et 100-kroonise aparaadi hinna sisse saab kalkuleerida ka vooluallikad. Kui tingimused kinnitamist leiavad, võib oodata neljalt vabrikult prooviaparaate hiljemalt 1. augustiks.\nMinister L. Sepp oma sõnavõtus märkis täiendavalt, et möödunud aastal lähtuti peamiselt aparaadi hinnast ja loodeti seda hinda tugevasti alla viia sel teel, et riik annaks tellimise ühele vabrikule ja levitaks neid aparaate mingisuguse riikliku organisatsiooni, näit. postkontorite kaudu. Sellele mõttele asusid vastu raadiokaupmehed, ja nagu hiljem selgus, osutus sel teel võimatuks ka nii tunduv hinna alandamine, et see oleks annud suuremat efekti. Leiti, et küsimuse lahendamine sel kujul pole pole sobiv. Kui valitsus oleks sellesse üritusse end sisse lülitanud, siis ainult sellisel juhul, et kuulajail oleks olnud võimalus kuulata ainult kodumaist saatekava, sest valitsusel poleks olnud mõtet toetada seda üritust, kui nende aparaatidega poleks siiski kuulatud mitte Eesti, vaid välismaist raadiokava. Neil põhjustel tuldi välja abisaatejaamade kavaga, et siis võiks levitada väikesi vastuvõtuaparaate, millistega võimalduks kuulata ainult kodumaisi saatjaid. Kuna aga seegi kava osutus liig kalliks, tuli sobivamaks pidada praegust lahendusviisi, kus üldiselt jäädakse endise seisukorra juure, kuid saavutatakse aparaaditüüp, millist võib soovitada ja mis ka hinnalt on maakuulajaile vastuvõetav.\nKomitee liige K. Erenurm tähendas, et maarahvas tahab ühte head, temale garanteeritud kvaliteediga aparaati ja lepib seejuures 100-kroonise hinnaga. Maarahvas on tõsiselt tüdinenud agentidest.\nKomitee liikme H. Uuemõisa arvates ringhääling võiks kaaluda standardaparaatidelt esimese aasta kuulamismaksu ärajätmist. Siis oleks nende levik maal täiesti kindlustatud.\nPärast eeltoodud sõnavõtte ratsionaliseerimiskomitee otsustas standardimissektsiooni ettepaneku standard-patareivastuvõtuaparaadi tehniliste tingimuste kohta vastu võtta. Standardaparaadi lõpliku hinna kinnitab prooviaparaatide kontrolli teostamise järel majandusminister.\nPäevakorra viimase punkti all üldsektsiooni juhataja k.-t. V. Erit informeeris komitee liikmeid üldsektsiooni tegevusest.\nÜldsektsioonil on kavas kõigepealt paberitööstuse ratsionaliseerimise ülesanne, mille esimene osa, paberi hinna alandamine, on peale komitee arvamise avaldamist antud läbiviimiseks majandusministeeriumi tööstusosakonnale. Paberitööstuse ratsionaliseerimiseks rahvamajanduslikus ulatuses on esialgu käimas tehnilised uurimused Türi ja Johansoni paberivabrikutes.\nTeise ülesandena on tulnud üldsektsioonile majandusministrilt standardimissektsiooni kaudu maa tulekindlate ehituste riikliku soodustamise viisi otstarbekuse küsimus. Kogemused näitavad, et praegune soodustuse alus, juuremaks telliskivile, ei ole kõige tulemusrikkam. Selle ülesande lahendamiseks on eeltööd juba käimas.\nKolmanda probleemina on üldsektsiooni töökavas uue vineerivabriku asukoha küsimus. Kuna a.-s. "Eesti Metsatööstus" Pärnusse vabrikut ehitada ei soovi ja on olemas eragrupp, kes on valmis vineerivabrikut ehitama mujale, siis andis majandusminister vineerivabriku rahvamajanduslikult kõige otstarbekohasema asukoha probleemi selgitamise ratsionaliseerimiskomitee üldsektsioonile.\nUus Eesti Nr 205, 1.08.1939 lk 7 (dea.nlib.ee)\nNeli tööstust odavaid aparaate ehitama.\nTänase päevaga lõpeb tähtaeg odavahinnaliste standardraadioaparaatide katsetamisele esitamiseks Majandusministeeriumi ratsionaliseerimise komiteele. Standardaparaatide ehitamise vastu on huvi tundnud "Ret", "Are", Tartu telefonivabriku ja Rammuli raadiotööstused. Mainitud tööstustel on prooviaparaadid juba valminud ja sel nädalal algab ratsionaliseerimise komitee korraldusel aparaatide katsetamine riigi ringhäälingu laboratooriumis. Hiljem tehakse aparaatidega maal mitmes kohas kuuldavuse proove. Tööstustele, mille aparaadid katsetamisel vastavad ülesseatud tehnilistele tingimustele, antakse luba ametliku soovitusega varustatud standardraadioaparaatide turustamiseks.\nAsjaga kaasa läinud tööstustelt kuuldub, et standardaparaadid lastakse turule sügisel. Esialgu on kavas valmistada vähemalt paar tuhat aparaati. Tööstused on omavahel kokku leppinud aparaatide ühtlase hinna ja välimuse suhtes. Majandusministeeriumil on kindlaks sooviks, et aparaatide hind ei ulatuks üle 100 krooni.\nUus Eesti Nr 212, 8.08.1939 lk 4 (dea.nlib.ee)\n100-kroonine raadioaparaat ei ole rahvaaparaat.\nNeil päevil läbis ajalehti sõnum, et standardraadioaparaatide ehk n.n. rahvaaparaatide küsimuses on proovitüüpide valmistamisega jõutud juba õige konkreetsete tulemusteni ja et pärast sellekohaseid katsetamisi Riigi Ringhäälingu laboratooriumis ja pärast tegelikke kuuldavuseproove tahetakse asuda väljavalitud rahvaaparaadi-tüübi massilisele tootmisele. Seesugustele aparaatidele kavatsetakse ühtlasi kaasa anda ametlik soovitus ja Majandusministeerium on seadnud tingimuseks, et nende väljamüügihind ei tohi olla üle 100 krooni.\nJuba siis, kui rahvaaparaadi mõte läinud sügisel meil tõsisemalt kerkis päevakorrale, juhiti mitmelt poolt tähelepanu sellele, et asjaomaste asutuste lähtekoht rahvaaparaadi küsimuse lahendamiseks ei ole valitud õieti. Seda aitas omalt poolt kinnitada fakt, et mõnede tehaste poolt esitatud pakkumiste saabumisel ratsionaliseerimise komitees ja erapooletute asjatundjate poolt asja arenemine esialgu pandi seisma, peamiselt põhjusel, et veelgi lähemalt selgitada, milline ja kui kallis õieti võib olla tõeline rahvaaparaat.\nParaku tuleb aga ka nüüd konstateerida, et kuigi vahepeal on tehtud nähtavasti õige intensiivselt konkreetset tööd sel alal, on kogu selle meie rahva kõige laiemate hulkade seisukohast nii tähtsa probleemi lahendamise lähtekoht ometi jäänud endiselt ekslikuks. Ekslikuks just seepärast, et rahvaaparaati tahetakse hakata tootma tavaliste äripõhimõtete kohaselt ning et ka kavatsetud aparaaditüübi konstruktsioon on tegelikult ikkagi ainult suuremate ja kallimate raadiovastuvõtjate väiksem, odavam ning suhteliselt õige piiratud võimetega ja võib-olla ka vanem väljaanne. Selle tulemuseks aga on vastuvõtja liiga kõrge hind, sest meie laiemate kihtide ostujõu juures ei saa raadioaparaati, mille eest tuleb välja anda tervelt 100 krooni, kuidagi pidada rahvaaparaadiks selle mõiste tõelises tähenduses.\nMeie kandejõu kohane rahvaaparaat peaks nii oma konstruktsioonilt kui ka hinnalt olema klass omaette, võimalikult täiesti eraldatud tavaliste raadiovastuvõtjate tootmis- ja müügisektorist, seega ka eraldatud harilikkudest kommertshuvidest ja - kalkulatsioonidest.\nRahvavastuvõtja tehniline konstruktsioon peaks olema selline, et ta loomutruu ülekande, lihtsa ehitusviisi ja kõige minimaalsema voolutarvituse juures võimaldab peale kolme Eesti saatja jälgida veel 2—3 paremakuuldavusega ja meil kõige populaarsemat välisjaama (näiteks Stokholm, Helsingi). Selline moodus, kus aparaat alaliselt on häälestatud teatavate kindlate jaamade peale, teeb konstruktsiooni võrratult lihtsamaks ja odavamaks, sest suurem osa viimaseaja raadiovastuvõtjate hinnast on puht väliste luksusefektide kõrval oluliselt kulutatud just vähegi talutava selektiivsuse - eraldumisvõime saavutamiseks ülepeakaela täiskiilutud lainealadel, kus näiteks kesklainele (2OO—6OO mtr.) mahub raadiojaamu tegelikult kõige rohkem 100, tõeliselt töötab üle 150 saatejaama. Ja kui veel vähegi tähelepanu pöörata sellele otse kaljukindlale tõsiasjale, et kaugelt enamik meie raadiokuulajaist üldse ei kuluta oma närve nende kümnete ja kümnete jaamade otsimisele, mis suurema osa aastast ka kõige tundlikumate 400—500-krooniste aparaatidega on nii halvasti kuulda, vaid rahulduvad täielikult kodumaa ja 3—4 parema ja lähema välissaatjaga, siis tundub peale muu võrdlemisi eluvõõrana ja isegi arusaamatuna ka ratsionaliseerimise komitee poolt püstitatud nõue, et rahvavastuvõtjaga peab saama kuulata 50—60 jaama. Sest n.n. nupupööramisepalavikku põevad tõeliselt ainult vähesed verivastsed aparaadiomanikud ning sedagi ainult mõned esimesed päevad.\nSeesuguse konstruktsiooniga rahvaaparaat, mis muide ei ole mingi fantaasia, vaid on ka meil amatööride poolt juba mõned üksikud valmistatud ja heade tulemustega katsetatud, ei vaja ehitamisel suuremal arvul eriteadjaid, vaid on monteeritav lihttöölistega paari asjatundja juhtimisel. Ka ei vaja selline aparaat komplitseeritud ega kallist antenniseadist ning on oma üheainsa nupu juures äärmiselt lihtne käsitada. Samuti ei ole sellisel vastuvõtjal peale lampide õieti midagi rikki minna.\nSäärane rahvaaparaat läheb meil praegu, kui ainult üks ehitada, ühes kastiga maksma mitte üle 50 krooni. Massilise tootmise juures ja kasutades välismaiste vabrikute poolt tavaliselt rahvaaparaatide jaoks antavaid erilisi kaugeleulatuvaid hinnasoodustusi lampidelt, valjuhääldajatelt ja teistelt meil mitte-valmistatavatelt üksikosadelt, võib seesuguse aparaadi väljamüügi hinna viia alla kuni 35 kroonini. Seejuures veel nende levitamise vahekasu võiks väga hästi piirduda 15%-ga, sest jäävad ju täiesti ära keerulised ja kulukad aparaatide demonstreerimised ning tülikad tassimised majast majja.\nÜlalkirjeldatud alustel rahvavastuvõtjaid tootes ja levitades ei oleks kuigi tunduvalt riivatud ka eramajanduse huvid, mis aga teisel juhul, kui riik oma toetusega hakkab tootma ja levitama harilikke raadioaparaate väljaspool minimaalseidki ärilisi kalkulatsioone, tooks endaga kaasa õige vägivaldseid ja pealegi täiesti asjatuid tagajärgi meie raadiotööstusele ja -kaubandusele. Rahvaaparaat on ju määratud nende jaoks, kel oma sissetulekute tõttu ei ole võimalik muretseda suuremaid ja kallimaid supervastuvõtjaid. Sest kas rahvaaparaat turule ilmub või ei, vähem-jõukas osa meie kodanikkonnast nagunii neid "supereid" ega ka seda 100-kroonist standardvastuvõtjat osta ei suuda. Kirjeldatud 35-kroonine vastuvõtja aga, mis oma hääletugevuse ja -puhtuse poolest millegagi ei erine harilikust vastuvõtjast, ning kuigi temaga on võimalik kuulata ainult teatud kindlaid jaamu, suudaks kindlasti rahuldada neid nõudeid, mida rahvaaparaadile tavaliselt esitatakse. Võiks isegi kõne alla tulla rahvaaparaadi levitamise andmine mõne suure üldkasuliku organisatsiooni, näiteks kaitseliidu kätte.\nNeid mõtteid avaldades olgu lõpuks veelkord rõhutatud, et ratsionaliseerimise komitee poolt kavatsetud 100-kroonine raadiovastuvõtja oma hinnalt ja konstruktsioonilt ei ole rahvaaparaat, ei ole see, mis mitmes välisriigis juba sadades tuhandetes ja miljonites eksemplarides on tee murdnud rahva sekka ning millest kui rõõmu ja vahelduse toojast ka meil kümned tuhanded kodud juba ammu on unistanud. See 100-kroonine aparaat on tegelikult vaid harilik standardiseeritud raadioaparaadi tüüp, millel rahvaaparaadi kõrval muidugi võib olla oma iseseisev koht. Rahvaaparaadi aktuaalse probleemi lahendamiseks tuleb küll lähtuda hoopis teistelt alustelt.\nUus Eesti Nr 224, 20.08.1939 lk 4 (dea.nlib.ee)\nKas standardvastuvõtja või rahvaaparaat?\nIlmub mõttevahetuse korras. Toim.\nMõned päevad tagasi ilmus käesoleva ajalehe veergudel "Spectatori" artikkel "100-kroonine raadioaparaat ei ole rahvaaparaat". Peab rõõmustama, et huvi meie maa-raadioprobleemi lahendamise kohta ei vaibu.\nPeab nõustuma täiel määral "Spectatori" arvamusega, et ratsionaliseerimise komitee poolt väljatöötatav raadiovastuvõtja ei ole rahvaaparaat selles mõttes, nagu seda on mõistetud senini mõningate välismaiste sarnaste ürituste eeskujul. Mäletatavasti püüti küll möödunud aastal lahendada probleemi nn. "rahvaaparaadi" väljalaskmisega, kuid paljudel asjaoludel osutus see meie oludes võimatuks. On selge, et siin on ratsionaliseerimise komitee poolt tegemist samasuguse standardimisega, nagu see on toimunud juba paljudel teistelgi aladel. Tuleb kindlasti loota, et standardimisega on probleemi püütud lähendada meie oludele võimalikult vastuvõetavalt. See standardvastuvõtja oleks esimeseks sammuks meie nn. "rahvaaparaadi" väljakujunemisel. Peetagu meeles, et ka mujal maailmas on "rahvaaparaadi" küsimus olnud pikemaajalise arengu tulemus.\nRatsionaliseerimise komitee poolt väljatöötatud standard-patareivastuvõtja tehnilistest tingimustest selgub, et vastuvõtja, mis nende tingimuste järele ehitatakse, peab olema küllalt kõrgekvaliteediline, sest isegi meie turul praegu leiduvad 150—170-kroonised patareivastuvõtjadki ei suudaks neid tingimusi täita igas punktis. Väljatöötatud tehnilised tingimused püstitavad sellele standardvastuvõtjale säärased nõuded, et ta rahuldaks täiel määral maa-raadiokuulajate nõudeid meie praeguste kuulamistingimuste juures. Tehnilisi tingimusi välja töötades on siin arvestatud Riigi Ringhäälingu poolt teostatud välitugevuse mõõtmiste ja Türi saatja kuuldavuse kohta korraldatud ankeeti.\nNagu teada, oli läinud talvel vastavate eriteadlaste poolt kaalumisel meie kodumaiste saatjate võimsuse tõstmise ja abisaatjate ehitamise küsimus, et siis vastavalt paranenud kuulamistingimustele töötada välja lihtsam ja odavam aparaat. Eriteadlaste poolt aga selgitati, et Türi saatja võimsuse tõstmine ei parandaks kuulamistingimusi otsustavalt, vaid selleks tuleks ehitada 4—5 abisaatjat, millised tuleks ehitada ühislaineil töötavatena, kuna meil puuduvad vabad lainepikkused. Ühislaineil töötavate saatjate sisseseaded on aga eriti kallid, ja kuna neid tuleks saatekeskusega ühendada kaabelliinide teel, siis osutus see võimalus meie oludes lahendamatuks. Tuli seega arvestada praegusi kuulamistingimusi ja isegi nende võimalikku halvenemist, kuna igal aastal ehitatakse rida uusi saatjaid ja tõstetakse nende võimet. Vastavalt sellele on töötatud välja tehnilised tingimused, millistele peaks vastama meie oludes rahuldav vastuvõtja, st. säärane vastuvõtja, mis kogu riigi piirides võimaldab eeskätt kodumaise saatja täiesti korralikku vastuvõttu ja peale selle võimaldab vastu võtta ka teatava arvu välissaatjaid.\nNagu selgub, pole standardvastuvõtja tehnilistes tingimustes ette kirjutatud mingisugust kindlat konstruksiooni. Konstruktsioon on jäetud täiesti vabaks. Nõutakse ainult, et aparaat vastaks teatud tehnilistele tingimustele, milliste aluseks on, nagu ma juba eelpool mainisin, meie praegused kuulamistingimused. Viga seisabki selles, et pole leidunud veel ühtki nii osavat konstruktorit, kes oleks suutnud konstrueerida sellise vastuvõtja, et ta loomutruu ülekande, lihtsa ehitusviisi ja kõige minimaalsema voolutarvituse juures võimaldab peale kolme Eesti saatja jälgida veel 2—3 parema kuuldavusega ja meile kõige populaarsemat välisjaama, kusjuures selle aparaadi hind peaks olema veel kr. 35.—.\nSäärase lihtsa ja odava vastuvõtjaga, nagu seda "Spectator" soovitab, muutub kindlasti võimatuks kogu riigi piirides kodumaise saatja rahuldav vastuvõtt. "Spectator" eksib, ka kui ta arvab, et moodus, kus aparaat on häälestatud teatavate kindlate jaamade peale, teeb konstruktsiooni lihtsamaks ja odavamaks. Säärane moodus võib küll lihtsamaks teha supervastuvõtja konstruktsiooni, kuid teeb märgatavalt raskemaks ja kallimaks lihtsa otsevõimendusega vastuvõtja. Nimetatud moodus omab veel suure pahe asjaolus, et saatjate lainepikkust teatud vaheaegade järele muudetakse, mis nõuab siis igakordset aparaadi ümberehitamist. Nagu standardvastuvõtja tehnilistest tingimustest selgub, ei nõuta 50—60 saatejaama vastuvõttu, vaid üksnes 30 jaama märkimist skaalale.\nKui on tõesti juba mõningate konstruktorite poolt konstrueeritud säärane "klass omaette" aparaat ja see "Spectatori" andmeil polevat enam fantaasia, siis jääb vaid arusaamatuks, miks pole asutud säärase aparaadi tootmisele. On selge, et aparaati, milline võimaldaks valmishäälestatult kõigi 3 Eesti saatja ja peale selle veel 2—3 välissaatja loomutruud vastuvõttu lihtsa konstruktsioonilise antenniga ja minimaalse voolutarvituse juures, peaks kindlasti võimalik olema turule lasta ka puht ärilistel kaalutlustel ca 60 krooniga, kuna ainult üksiku aparaadi ehitamine minevat "Spectatori" andmeil maksma kr. 50.-. Massilise tootmise juures oleks ettevõtja kasu kindlasti suurem. Viga peitubki selles, et säärased aparaadid pole meie kuulamistingimustele sobivad ja pole leidnud levikut, kuigi mõnede raadiotehaste poolt on neid püütud levitada, neid isegi reklaamides "rahvavastuvõtjatena". Meie asetseme hoopis teistes kuulamistingimustes kui Lääne-Euroopa riigid, kus kuulaja on piiratud terve rea võimsate 100 kw saatjatega, millised levitavad erisaatekavu, võimaldades kuulajal alati endale sobiva ja meeldiva saate valimist. Sääraste suursaatjate piirkonnas võib vägagi lihtsa konstruktsioonilise vastuvõtjaga saavutada täiesti rahuldavat 10—15 saatja vastuvõttu.\nKui "Spectator" üheltpoolt näib mitte arvestavat meie erilisi kuulamistingimusi, siis teiseltpoolt jätab ta arvestamata ka meie erilised tootmistingimused. Tuletatagu vaid meelde, et meie raadiotööstuses tarvitatavad üksikosad ja toorained on enamikus välismaise päritoluga ja maksustatavad tollidega. Teiseks arvestatagu asjaolu, et masstootmisel, kus toodetakse sadu tuhandeid kuni miljoneid aparaate, on võimalik tootmiskulusid tunduvalt vähendada, milline võimalus aga meil maksimaalse 6000—7000-aparaadilise toodangu juures kindlasti puudub.\nKerkib üles küsimus, kas võime endale üldse kunagi saada "rahvaaparaati" selles mõttes, nagu seda on näiteks praegu Saksamaal ehitatavad vastuvõtjad. Peame siin veelkord arvestama meie erilisi kuulamis- ja tootmistingimusi, sest ainult neist väljudes võime lahendada oma nn. "rahvaaparaadi" probleemi, aga mitte välismaad eeskujuks võttes, kus, nagu "Spectatorgi" seda teab, levitatakse neid aparaate "sadades tuhandetes ja miljonites eksemplarides". Meie peame käima oma iseseisvat ja meie oludele vastavat teed ja selles suhtes on täiesti õige ratsionaliseerimise komitee lähtekoht maa-raadioprobleemi lahendamisel püüda töötada esmajoones välja standardvastuvõtja, milline oleks eelkõige sobiv meie oludes ja ka oma hinnalt kättesaadavam, kui praegu turul levinenud meie maaraadiokuulaja nõudeid rahuldavad vastuvõtjad. Võib-olla ei lahendata küll oodatava standardvastuvõtjaga kogu probleemi, kuib siiski on see tähelepanu vääriv etapp edasi meie maa-raabioprobleemi lahendamisel.\nRatsionaliseerimise komitee sekretär.\nJärelmärkus: ülaltoodud kirjutise autor kõneleb ikkagi ainult standardraadioaparaadist, millega peab võimalik olema kuulata mitukümmend saatejaama ja mis on tegelikult vaid tööstuste arvel 20—30 krooni odavamaks tüübiks, lisaks tavalise raadioturu senistele tüüpidele. Meie poolt 8. skp. toodud artiklis aga kõneldi rahvavastuvõtjast, millega oleks võimalik kuulata ainult 3—4 raadiojaama ja mis ei ostjaskonna ega ka hinna poolest üldse ei riiva tavalist raadioturgu. Sellest seisukohast ei ole Eestis veel rahvaaparaadi küsimusele lähenetud. Kuid 100-kroonist standardaparaati kõige laiemad kodanikehulgad ei suuda osta, jõukamad aga võtavad siis juba paremad 200-kroonised aparaadid. Seda tõendavad ka andmed raadioturult, kus 130—150-krooniste aparaatide läbimüük võrreldes suurematega on vähepoolne.\nKa ülaltoodud artikli teistes osades arendatud väited on mõistetavad ikkagi ainult sellest seisukohast, millest lähtudes meil seni on püütud saavutada tulemusi, ja ei lükka seetõttu ümber õieti ühtegi meie poolt näidatud seisukohtadest. Küll aga kinnitab tänane artikkel veel kord, et standardvastuvõtja on kavatsetud ikkagi hoopis teiselt lähtekohalt ning ei lahenda rahvaaparaadi probleemi, mida autor artikli lõpus isegi osaliselt tunnistab.\nUus Eesti Nr 235, 31.08.1939 lk 6 (dea.nlib.ee)\nStandardraadioaparaat tuleb müügile.\nLõppesid ametlikud katsetamised. - Välispoliitiline ärevus pidurdab Eesti raadiotööstust.\nOdavahinnaline standardraadioaparaat tõotab müügile ilmuda juba õige peatselt. Eile lõppes Riigi Ringhäälingu laboratooriumides katsetamiseks esitatud aparaatide proovimine, mida toimetasid Majandusministeeriumi ratsionaliseerimise komitee asjatundjad. Katsetamiste lõplikud tulemused on veel kokku võtmata, kuid juba enne ametlike kokkuvõtete valmimist ollakse kindel, et enamik aparaate vastab ratsionaliseerimise komitee poolt esitatud tehnilistele normidele. Igal asjaomasel raadiotööstusel õnnestub vähemalt ühele aparaaditüübile saada ametliku standardaparaadi tunnustust.\nKatsetamisel oli seitse raadioaparaati, mis erinevate tüüpidena olid esitatud Tartu telefonivabriku, RET, ARE ja Rammuli raadiotööstuste poolt. Vastuvõetavaks osutunud aparaatide kohta antakse tööstustele lähemail päevil ametlik standardaparaadi tunnustus. Selle saamisel võivad tööstused neid aparaate juba turustada standardaparaatidena. Majandusministeeriumi ratsionaliseeirmise komitee teostab ka hiljem müügile lastud standardaparaatide väärtuse ja võimete kontrolli, et turule ei satuks halvem kaup kui see oli esitatud prooviaparaatidena.\nStandardraadioaparaat patareivastuvõtjana on määratud maal elavaile raadiokuulajaile ja maksab 100 krooni.\nOmal algatusel on üks mainitud raadiotööstustest juba müügile lasknud sajakroonise aparaadi. Seda sarja esindav aparaaditüüp oli ka tulevase standardaparaadina katsetamisel.\nRaadiotööstustelt kuuldub, et standardaparaadi tootmine ei valmista raskusi. Normaalse olukorra kestmisel suudavad tööstused aastas turule lasta 5000 ja enamgi standardaparaati. Viimased päevad on neid võimalusi küll vähendamas. Inglise laevade tagasitõmbumisega Balti mere liinidelt on takistatud raadiotööstuse tarvete saamine Inglismaalt. Seetõttu tööstused on elavast nõudmisest hoolimata sunnitud aparaatide tootmist aeglustama.\nUudisleht Nr 7, 9.01.1940 lk 3 (dea.nlib.ee)\nRaadiotööstusel suuri muresid\nPöördusime raadiotöökoja omaniku Joh. Rammuli poole mõningate küsimustega raadiotööstuse seisukorra kohta.\n"Olukord on praegu niisugune, et töötame silmapilgul täielikus teadmatuses. Ei tea kunagi, missugust materjali ja kunas saab."\n"Millest raadiotööstusel puudus?"\n"Sellest materjalist, mida ei saa. Aga mida ei saa, seda ei tea meie isegi. Tellimisi on antud kõigeks tarvisminevaks. Mis kaup õigeks ajaks kohale jõuab, on teadmata. Teinekord võib kõige pisemgi asjake olla töötakistuse põhjuseks. Sõja ajal antud tellimisist on kõik veel täitmata."\n"Kuidas on olukord ratsionaliseerimise komitee poolt propageeritud standardaparaatide valmistamisega?"\n"Minu teada üks tüüp tehti, kiideti heaks, kuid kui palju aparaate on tegelikult valmistatud ja müüdud, seda ma ei saa öelda. Vististi üks firma neid praegu teeb. Minul jäi see töö ära tarvilike materjalide mitte õigel ajal kättesaamise tõttu. Ei saa aga arvata, et selliste aparaatide levik saaks olla suur. Maainimesed ei taha olla praegu enam "ühe lauaga löödud". Igaüks katsub ikka, et saada teisest paremat aparaati majja, olenevalt muidugi, kuivõrd lubavad majanduslikud eeldused."\nUudisleht Nr 114, 01.05.1940 lk 4 (dea.nlib.ee)\n1500 "rahvaaparaati" rahva käes\nStandard-raadioaparaatide ehitamisele teeb raskusi tooraine küsimus - Eesti jõudis raadiokuulamises Lätist ette\nSoome sõda tõstis järsku raadiolevikut\nLäinud sügisel võeti Ratsionaliseerimise komitee poolt vastu raadio standard-patareivastuvõtuaparaadi tehnilised tingimused ning varsti selle järele asuti ka standardaparaatide või n.n. rahvaaparaatide valmistamisele kahe tehase, o.-ü. "Ret'i" ja a.-s. "Are" poolt.\nVastavatel andmetel on meil seni valmistatud ja turustatud umbes 1500 rahvaaparaati.\nTarbijad on seni jäänud standardaparaadi kvaliteediga väga rahule, kuna Ratsionaliseerimise Komitee poolt püstitatud nõuded on küllalt kõrged. - Standardaparaatide müük oleks võinud olla veelgi suurem, nagu kuuleme müüjatelt, kui valmistamisel poleks olulisi takistusi.\nKa meie raadiotehased ja -turustajad peaksid olema huvitatud odavate raadioaparaatide valmistamisest, sest see võimaldab hoopis uute ostjasringide avastamist ja seega ka raadiokuulamise senisest suuremat levikut, kuna rahvaaparaadi hind on suhteliselt odav võrreldes aparaadi kvaliteediga.\nKõige olulisem puudus rahvaaparaadi levitamisel on aga asjaolu, et praeguses sõjaolukorras on takistatud aparaatide valmistamiseks vajalike materjalide, eriti lampide sissevedu. Olgu muuseas märgitud, et Riigi Ringhääling on rahvaaparaatidele lubanud tasuta reklaami, kuid et niikuinii ei suudeta nõudmisi rahuldada, on ülearune ka reklaam. Oluliseks takistuseks lisandub aparaatide valmistamisel, et raske on saada anoodpatareide valmistamiseks toorainet - pruunkivi. Pruunkivi tarvitatakse praegu lõhkeainete valmistamiseks, mistõttu sisseveoks võimalusi näib olevat väga vähe.\nTähelepandav on ühtlasi raadio vastuvõtuaparaatide kiire levik viimastel kuudel. Kui 1. jaan. 1939. a. 1000 elaniku kohta tuli 58 aparaati ning tänavu jaanuaris 77 aparaati, on märtsiks aparaatide arv kasvanud 81 tuhande elaniku kohta.\nKuni jaanuarini s.a. olime vastuvõtuaparaatide poolest Lätist veel järel, kuid märtsiks läksime juba mööda. Lätis tuli 1. märtsiks 1000 el. kohta 79 vastuvõtjat.\nEestis on praegu võrkvastuvõtjaid 48.287 ja patareivastuvõtjaid 38.580. Raadioaparaatide levikut viimastel kuudel olla aidanud palju kiirendada Soome sõjasündmused, kuna see on meelitanud inimesi aparaatide ostmisele, et kuulda lähemat sõjasündmustest.\nVõrreldes maad ja linna, on raadiolevik maal veel siiski üsna tagasihoidlik, mille üheks puuduseks on olnud maale sobiva aparaaditüübi puudumine.\nTüüpide rohkus on omakorda mõjunud hinna kõrgusele. Maal peaks aparaadi hind olema vastuvõetavalt odav, kuna keskmiselt on maaelaniku tulu väiksem kui linnaelanikul.\nÜldiselt, võrreldes teiste kultuurriikidega, on raadioaparaatide levik meil siiski üsna tagasihoidlik. Käepärast on võrdlusarvud 1. jaanuari s.a. kohta. Neist selgub, et näit. USA-s tuleb iga 1000 elaniku kohta 215 aparaati, edasi Taanis 206, Rootsis 195, Inglismaal 193, Belgias 134, Hollandis 133, Saksas 133, Shveitsis 131, Islandis 131, Norras 126, Prantsusmaal 112, Soomes 78, Lätis 69, Eestis 58 (tänavused arvud Läti ja Eesti suhtes, nagu toodud eespool, on muutunud meie kasuks), Iiris 50, Ungaris 47, Itaalias 23, Leedus 23, Rumeenias 14, Portugalis 11 jne.\nEeldades tarbijate nõudlust rahvaaparaatidele tohiks loota neile senisest suuremat levikut. Olgu lõpuks tähendatud, et väljatöötamisel on uus rahvaaparaadi tüüp, mille turuletulemise aeg aga veel lahtine. Tahetakse võtta kasutamisele mõningaid selliseid osi, mis meil lootust väljast saada.


Lihula muinaslinnus oli muinaseestlaste 11. ja 13. sajandil eksisteerinud linnus, mis tänapäevase haldusjaotuse järgi asunuks Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Lihulas aadressil Linnuse tee 3. See asus kõrgel paeneemikul põhjapoolsel küljel, seal ...\nLinnutaja linnamägi on linnamägi ja oos Jõgevamaal Mustvee vallas Tarakvere küla lähistel. Oos on osa Tarakvere oosisüsteemist. Oos on arvele võetud ürglooduse objektina. Ühtlasi on ta muinsus- ja looduskaitse all. Mäel asus Kalevipoja sängi tüüp ...\nLipa linnus asus nüüdisaegses Rapla maakonnas Rapla vallas Lipa külas Jürasoo talu maal. Linnuse koht eraldub 3300 m 2 suuruse kandilis-ovaalse alana suhteliselt tasasel kohal. Linnuseõue pikkus on 80 m, laius ulatub kuni 55 meetrini. Ümber kogu ...\nLohu II linnus on linnus, mis asub Lohu külas Kohila vallas Rapla maakonnas Keila jõe läänekaldal. Lohus asub kaks linnust, mida lahutavad teineteisest vaid Keila jõgi ja paarisajameetrine vahemaa. Suuremat Lohu linnust tuntakse ka Lohu Jaanilinn ...\nLohu Jaanilinn ehk Loone linnamägi on linnamägi Lohu külas Kohila vallas Rapla maakonnas Keila jõe idakaldal. Lohus asus kaks linnust, mida lahutavad teineteisest vaid Keila jõgi ja paarisajameetrine vahemaa. Väiksemat ja vanemat Lohu linnust tun ...\nLõhavere linnamägi on muinaseesti linnamägi Viljandimaal Põhja-Sakala vallas Lõhavere külas. Linnamägi on registreeritud riikliku arheoloogiamälestisena. Eesti muinasvanema Lembitu linnuseks peetud Lõhavere on üks põhjalikumaid uuritud linnamäges ...\nVäike linnus asus neemiku harjal. Edela poolt on linnuseala ülejäänud kõrgendikust eraldatud kividest laotud otsavalliga. Valli kõrgus siseküljel 1.5 m ja välisküljel 3.7 m. Õueala pikkus on 34 m ja laius 28 m, pindalaga 600 ruutmeetrit.\nLinnus asetseb ühtlaselt järskude nõlvadega neemikul. Linnuseõu on põhja pool jätkuvast seljakust eraldatud valliga, mille kõrgus sisenõlvalt on 2.5 m ja välisnõlvalt 4 m. Valli välisjalamil on ligikaudu 1 m sügavune kraavnõgu. Lõuna suunas lõpeb ...\nMaianpata linnus on Henriku Liivimaa kroonikas mainitud linnus Läänemaal. Kroonika mainib linnust kaks korda. 1226. aastal, pärast Läänemaa minekut paavsti võimu alla, saatis paavsti legaat Modena Wilhelm Läänemaale ristima preester Petrus Kaikew ...\nJärsunõlvalisel 10 m kõrgusel kolmnurkselt kitseneva pealispinnaga künkal asuva õueala pikkus on 20 m ja laius 13 m. Võimalik, et juba enne kalmistu rajamist on mäe pealispinda inimtekkeliselt tasandatud ja lühiajaliselt kindlustatud elukohana. M ...\nTasasele maale rajatud, ümarovaalse põhiplaaniga, kultuurkihi vaese õueala läbimõõt on 55-65 m, pindala 2500 ruutmeetrit. Linnuseõue ümbritses ~8-10 m lai ja ~0.8-1 m kõrgune vall. Vall koosnes paeplaatidest, osaliselt ka raudkividest. Kirde- ja ...\nLinnamägi on lamedanõlvaline 7–8 m kõrgune küngas, mille 30 m pikkune ja 10 m laiune keskosa tõuseb 1–1.5 m kõrguse astanguna ülejäänud künkast kõrgemale. Selgemad jäljed kaitseehitiste olemasolust puuduvad. Kuna linnamägi on maastikuliselt erist ...\nMuhu maalinn oli linnus, mis asus Saare maakonnas Muhu valla edelaosas Linnuse küla tasasel põllul. Linnamäel ümmargust õue umbes 3500 ruutmeetrit ümbritsenud ringvallist veeti suurem osa Väikese väina tammi ehitusmaterjaliks, säilinud valli osad ...\nLinnus asus tõenäoliselt Mõniste järve läänekaldal Eesti Vabadussõja ajal hävinud Mõniste mõisa peahoone kõrval, kus praegu asetseb mõisa park. Põhja poolt voolab järvest oja lääne pool voolavasse Mustjõkke. Kunagise Tartu piiskopkonna lõunaosas ...\nMädara linnamägi asub Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Mädara külas. Järsunõlvalist linnamäge on kutsutud ka Kirikumäeks ja Punamäeks. Linnus oli üks muistse Alempoisi väikemaakonna kahest linnusest.\n2010. aastal Andres Vindi avastatud ja 2011. aastal arheoloogiliste kaevamiste käigus läbi uuritud linnamägi asub järskude nõlvadega künkal. Muinaslinnus oli kaitstud 25 m pikkuse liivast valliga ja puitkonstruktsioonidega. Kultuurikihi puudumine ...\nNaanu linnamägi on linnamägi Viljandi maakonnas Viljandi vallas Saarepeedi külas. Muinasajal oli seal neemiklinnuse tüüpi linnus.\n15-20 m kõrgune korrapäraselt ovaalne, kumeralt langeva õueala on ida- lääne suunas 80 m, põhja-lõuna suunas 65 m. Põhjanõlva ülaservast ligikaudu 5 m madalamale on kaevatud astang. Väravakoht asub linnuseõue idaotsas. Linnamäel on ebaühtlase pak ...\nTartu piiskopi linnus valmis Otepääl esialgsel kujul aastal 1225. See oli esimene kivikindlus Eestis. Samal aastal külastas Otepääd paavsti legaat katoliku kirikupea volinik välisriigis Modena Wilhelm, kes märkis seal tugeva linnuse ja kahe kirik ...\nPaadrema vasallilinnus oli Läänemaal Hanila kihelkonnas kunagises Saare-Lääne piiskopkonnas asunud kindlustatud mõisamaja. Praegu jääb linnusekoht 1.5 km Paadrema külast edelasse.\nPada II linnus ehk Pada väike linnus on neemiklinnuse tüüpi linnamägi Pada jõe idakaldal. Linnus asub Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Pada külas.\nPada linnus on neemiklinnuse tüüpi linnamägi, mis asub Pada jõe idakaldal jõe ja kirdest suubuva orundi vahel. Halduslikult jääb mägi Lääne-Viru maakonda Viru-Nigula valda.\nPadise klooster oli 14. sajandil Padisele ehitatud tsistertslaste klooster, mille rajasid Dünamündest pärit mungad. Klooster on esimene Harjumaa arhitektuurimälestis, mis taasiseseisvunud Eestis vastava tähise sai. Padise klooster on suure tähtsu ...\nLinnus asub Harjumaal Padise kloostri varemetest ligikaudu 1 km lõunas Kloostri jõe parempoolsel kõrgel kaldaneemikul. Trapetsikujulise siseõue pindala on 3300 m². Linnamägi on idapoolses nurgas piiratud liivast otsavalliga ja välisjalamil 2.5 m ...\nPaehalle linnus on Henriku Liivimaa kroonikas mainitud linnus Läänemaal. Kroonika kohaselt saatis paavsti legaat Modena Wilhelm 1226. aastal, pärast Läänemaa minekut paavsti võimu alla, sinna ristima preester Petrus Kaikewalde oma kaasvennaga. Na ...\nPalivere linnamägi on muinaseestlaste linnamägi. Linnamägi asub Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Palivere suusahüppemäel, Piirsalu metskonnas 53.\nPaluküla Hiiemägi on hiiemägi, mis asub Rapla ja Juuru kihelkonna piiril ajaloolisel Lõuna-Harjumaal. Tänapäevaste kaartide järgi leiab hiiemäe Rapla maakonna kagusopist Kehtna valla maadelt vana Paluküla küla südamest. Aastal 2009 said Paluküla ...\nPorkuni piiskopilinnus oli Tallinna piiskopile kuulunud linnus Virumaal. Nüüdisajal jäävad piiskopilinnuse varemed Tapa valla territooriumile.\nNeemiklinnuse nõlvad on jõepoolsel küljel 19 m ja idaküljel 8 m kõrged ning ülejäänud külgedel laugjamad. Õueala on täies ulatuses ringvalliga ümbritsetud. Valli keskmine kõrgus on 2 m. Kõige võimsam vallilõik jääb loodenurka. Vanimat valli toeta ...\nPurtse vasallilinnus asub Lüganuse vallas Purtse jõe idakaldal. Purtse vasallilinnus on omapärane kindlusehitis, mis kätkeb endas elemente arhailisest majalinnusest, keskaegsest kantsist ja ehitusajal populaarses renessanss-stiilis lossist. Linnu ...\nPäälda maalinn ehk Päelda maalinn asub Saare maakonnas Muhu saarel. Linnuse madal ringvall, mis paikneb küla taga põllul, oli algselt 3 m lai ja üle meetri kõrge. Ovaalne linnuseõu on 70 m pikk ja 50 m lai, selle pindala on umbes 2800 m 2. Välise ...\n1637 – Rayküll; XV sajandi lõpp – Raykull, Reykoll; XVIII sajandi lõpp – Wärse mõis; 1216 – Raigele; 1732 – Wärse Fersenite järgi; XVI sajandi I pool – Reckull, Reküll, Reykell, Rekell; XIX sajandi I pool – Waerse M. oder Raikülla.\nLinnus asetses põhja–lõunasuunalise pika mäeseljaku Rakke mägi itta ulatuval kõrgemal neemikul 133 m kõrgusel. Neemiklinnus oli kaitstud järskude looduslike nõlvadega. Läänes on linnuseplatoo ülejäänud seljakust eraldatud kaarja 30 m pikkuse ja 1 ...\nOrduajal oli linnus Rakvere foogtkonna keskus, mida juhtis foogt. Tema käes oli piirkonnas kõrgeim sõjaline-, kohtu- ja haldusvõim. Sõja korral pidi foogt koguma oma väesalka kohalikud aadlikud ning minema nendega orduväkke, ta juhtis Virumaa mee ...\nRannu vasallilinnus oli Tartu piiskopkonnas asunud vasallilinnus, mis tänapäeval on hävinud. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asuks linnus Tartu maakonnas Elva vallas Rannu alevikus, endisest Rannu mõisa häärberist 200 m lõunas Kantsimäel.\nRiole linnus on Henriku Liivimaa kroonikas mainitud Vaigas asunud linnus. Kroonika nimetab linnust seoses preestrite Petrus Kaikewalde ja Henriku 1220. aasta ristimisretkega Riia piiskopkonnale allutatud Eestimaa aladel. Riole, mis olevat olnud V ...\nRoela linnamägi on muinaseesti neemiklinnuse tüüpi linnamägi Jõgeva maakonna Mustvee valla Voore külas Linnamäe talu maadel, endisest Roela mõisast kilomeetri kaugusel kagus. Kullavere jõgi kaldal asuv loode-kagusuunalise linnamäe jõepoolse nõlva ...\nTegemist on kaheosalise muinaslinnusega, mis koosneb ulatuslikust lõunaplatoost ning on põhjaplatoost kolm korda väiksema pindalaga. Vallide ja kraavide paiknemise järgi tundub, et linnuse lõunapoolne osa on olnud kaitstud mõlemast otsast, põhjap ...\nLinnus asetses Rõngu jõe 12 m kõrgusel põhjakaldal, põhja-lõunasuunalise ovaalse Lossimäe künka lõunatipus. Merepinnast jääb linnus u. 73 m kõrgusele. Linnus kaitses teederisti, kus Tartust tulev maantee hargnes seal Viljandisse ja Riiga minevaks ...\nRõuge linnamägi asub Rõuge vallas Tindi külas, Võru linnast umbes 16 km edelas ja vahetult Rõuge aleviku kõrval. Liinjärve ja Ööbikuoru vahelise seljaku läänepoolsel otsal asus muinasajal neemiklinnuse tüüpi muinaslinn. See väike neemiklinnus on ...\nSaadjärve linnamägi on Kalevipoja sängi tüüpi linnus, mis asub Saadjärve mõisasüdamest 2 kilomeetrit idas Salu külas. Linnamäge nimetatakse ka Kalevipoja sängiks. See on Jogentagana ainus teadaolev muinasaja lõpul kasutusel olnud linnus.\nKalevipoja sängi tüüpi linnamäe 15 m kõrgused nõlvad on ühtlaselt järsud ja kunstlikult järsustatud. Õueala pindala on 5000 ruutmeetrit. Vallide laius 4 m ja kõrgus 1.5 m.\nSinialliku linnamägi on linnamägi Viljandi maakonnas Viljandi vallas Sinialliku järve ääres. Hinnanguliselt 11. sajandi teisel poolel rajati sinna Kalevipoja sängi tüüpi linnus, mille kasutamise osas 13. sajandi alguse ristisõjas lähevad aga uuri ...\nSomelinde linnus on Henriku Liivimaa kroonikas mainitud Vaigas asunud linnus. Kroonika järgi peatus selle juures kolmeks päevaks rüüsteretkel olnud ristisõdijate, orduvendade, liivlaste ja latgalite vägi. Linnuse täpne asukoht pole teada. Nimede ...\nSoontagana maalinn paikneb Lääneranna vallas Pärnumaal suure Avaste soo lõunapoolses osas Maalinna soosaarel. Alates 1981. aastast jääb see 5226 ha suurusele Avaste looduskaitsealale. Soosaare lõunapoolsel ümara lameda kupli taolisel osal asus ka ...\nSõmerpalu vasallilinnus oli Kursellide aadliperekonnale kuulunud vasallilinnus Tartu piiskopkonnas, mis asus Urvaste kihelkonnas hilisemal Võrumaal. Tänapäeval jääb see Võrumaale, Võru valda, Sõmerpalu aleviku territooriumile ja paikneb Võhandu j ...\nTammiku linnamägi ehk Rahaaugumägi on linnamägi Lääne-Viru maakond, Väike-Maarja vald, Tammiku külas Tammiku mäel, Tammiku järvedest veidi ida pool endisest Tammiku mõisast umbes 1 km idas.\nLinnus püstitati 13. sajandi keskel, pärast Tartu muinaslinnuse vallutamist ristisõdijate poolt 1224. aastal, millega lõppes Mandri-Eestis muistne vabadusvõitlus. Tõenäoliselt alustati ehitustöid juba 1224–25, ehitis valmis 1230. aastaiks. Tartu ...


* Järva vallas Ahula külas on viimasel ajal põhjustanud suur ärevust hundid, kelle ohvriks langes hiljuti ka ühe pere koer. Nüüd on kohalike hundikartus läinud niikaugele, et pimedal ajal ei julgeta enam isegi koeraga õue minna. Ahula küla Facebooki grupis väitis üks elanik, et hundid liiguvad majade vahel ringi ja tema on näinud hunti lausa oma koduhoovis. Paljud on kuulnud jutte seitsmepealisest näljasest hundikarjast, kes ümbruskonnas ringi luusivat.\n* Eelmisel kolmapäeval käis politseinik vestlemas Viisu maaomaniku Ilmar Kotselaineniga, kes tõi kaks nädalat tagasi avalikkuse ette Paide linnavalitsuse asjaajamise puudujäägid kergliiklustee ehituse alla jäävate maade omanikega. Lisaks külastanud politseinik päev hiljem ka Paide linnavalitsust. «Kell 14 oli Kotselainenil ülekuulamine,» teadis järgmisel päeval üks Viisu küla elanik öelda. Väikses kohas liiguvad uudised kiiresti. Ilmar Kotselainen ütles, et politseinik oli Tallinnast. «Lubasin politseile, et ei räägi kellelegi vestluse üksikasjadest, aga no eks me mööda teed Viisu poole vaatasime,» sõnas Kotselainen.\n* Paide-Türi rahvajooks ja selle kavva esimest korda võetud viie kilomeetri pikkune Türi linnajooks jäi ametlikult ära. Ent neid, kes eelistasid pühapäeval siiski sportlikult aega veeta, leidus omajagu.\n* Laupäeval kogunesid Sargvere kandi inimesed ajaloolisse mõisaparki talgutele, sest nii mõnigi tegemata töö oli riivanud juba pikemat aega silma. Talgute eestvedaja, Sargvere mõisas tegutseva Toidutoa perenaine Kadi Truus ütles, et üleskutse peale tuli kohale üle paarkümne kätepaari. «Mõni kohalik tegi tööjärjega algust juba päev-paar varemgi,» sõnas ta. Truus lisas, et paljaste kätega saab küll peenraid rohida ja peenemaid oksi korjata, kuid kevadsuvistest tormidest jäänud tuulemurruga tegelemiseks on vaja siiski tehnikat.\n* Järvamaal ei avatud sel õppeaastal enam ühtegi vene õppekeelega klassi. Viimasena seda võimalust pakkunud Paide Hillar Hanssoo põhikoolis õpivad nüüd kõik muukeelsed lapsed eesti õppekeelega klassides, saades lõimumisel tuge abiõpetajatelt.\n* Et Paide-Türi rahvajooks jääb tänavu ära ja siinsed suusavõistlused, kui neid ilma tõttu pidada saabki, pole enam aastaid osalejarohked, siis kujuneski laupäeval olnud Valgehobusemäe rattamaraton Järvamaa spordiaasta suurimaks ettevõtmiseks.


– 20/12/2013Rubriik: Arvamus\nOlen kaheaastasest saadik invaliid. Kahjuks jäi minu tööstaaž alla 20 aasta. Mõni kuu tagasi jäin vanaduspensionile. Oh häda, kui siis esimese vanaduspensioni ja puuete raha kätte sain, avastasin, et pension on peaaegu sama, aga puuete raha läks 19 eurot vähemaks. Käisin siis pensioniametist küsimas, milles asi. Öeldi, et tööstaaži on vähe. Kuidas oleksin saanud tööstaaži kokku, kui ei saa kõiki töid teha? See on ikka jultumus. Elu läheb iga päevaga kallimaks – siis keegi läheb veel invaliidi raha kallale.\nTahan teada, kes see nii “vaene” on, kellel sellist jultumust jätkub? Kas rahakott on veel liiga õhuke? Kas see on sotsiaalministri käsk või on keegi ise pensionikomisjonis seadusi tegema hakanud?\nVastab Elve Tonts, SKA kommunikatsiooninõunik:\nVäga raske on vastata küsimusele konkreetselt, sest inimene on andmeid andnud väga napilt. Siiski näib, et probleem on puudetoetuse vähenemises alates ajast, kui küsija jäi vanaduspensionile. Saame vastata üldiselt ja selgitada, kuidas erinevad puuetega inimeste sotsiaaltoetused tööealisel inimesel ja vanaduspensionäril.\nPuuetega inimeste sotsiaaltoetused määratakse ajaks, mil isik vastab seaduses sätestatud toetuste saamise tingimustele. Puudega tööealise inimese toetust makstakse tööealisele inimesele puudest tingitud lisakulude hüvitamiseks ja see on mõnevõrra suurem kui pensioniealise inimese sotsiaaltoetus. Toetust makstakse igakuiselt vastavalt lisakuludele, kuid mitte vähem kui 65% sotsiaaltoetuste määrast (2013. aastal 16,62 eurot) ja mitte rohkem kui 210% sotsiaaltoetuste määrast (2013. aastal 53,70 eurot) kuus.\nKui inimene jõuab vanaduspensioniikka ja ühtlasi on tal korduvalt tuvastatud puude raskusaste, siis viiakse ta üle puudega vanaduspensioniealise inimese toetuse liigile.\nPuuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse kohaselt makstakse puudega vanaduspensioniealise inimese toetust igakuiselt keskmise, raske või sügava puudega vanaduspensioniealisele inimesele puudest tingitud lisakulude hüvitamiseks ja rehabilitatsiooniplaani olemasolu korral selles ettenähtud tegevusteks, välja arvatud ravikindlustuse ja riigieelarve muudest vahenditest finantseeritavateks tegevusteks.\nPuudega vanaduspensioniealise inimese toetuse suurused on: keskmise puude korral 12,79 €; raske puude korral 26,85 €; sügava puude korral 40,91 €.\nSeega on tõenäoline, et lugejakirja autori igakuine toetus on vähenenud seoses tema vanaduspensioniikka jõudmisega ning ta on puudega tööealise inimese toetuselt üle viidud puudega vanaduspensioniealise inimese toetuse liigile.\nOma pensioni ja sotsiaaltoetuse suuruse kohta täpsemate selgituste saamiseks võib alati pöörduda sotsiaalkindlustusameti klienditeenindusse või helistada infoteeninduse lühinumbril 16106. Vt ka: http://www.ensib.ee/sotsiaaltoetused-puuetega-inimestele/.\nLisatud: 20.12.2013 / 09:41\nJah ega mina ka neid kuramusi seaduse ei tea,aga kui olin 13 a teise grupi peal ja pensionile minnes pole see raha tõusnud,see aeg mil olid grupi peal ei ole üldse läinud tööaastateks ja ka osa aastaid ei läinud aasta aastale kuna palk ei olnud suur.Vot sellised on meie riigi seadused,tulge kõrged ülemused maa peale ja andke inimestel võimalus oma vanaduspõlve nautida.


Euroopa Regionaalarengu Fondx\nELi õigus (4007)\nELi väljaanded (617)\nEuroopa Parlament (3589)\nEsialgsed andmed (1040)\nRegionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat (429)\ninglise keel (1147)\nprantsuse keel (777)\neesti keel (635)\nsaksa keel (383)\nkreeka keel (365)\nÜldised uuringud (339)\nandis 4529 otsingutulemus(t)\nTeema: assotsiatsioonileping, audit, EAFRD, Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Sotsiaalfond, rakenduskava, Ühtekuuluvusfond\nTeema: abistamissüsteem, ELi rahastamine, Euroopa Komisjon, Euroopa Regionaalarengu Fond, fond (EL), rajatis, Sitsiilia, tõukefond, tühistamishagi (EL)\nEuroopa Parlamendi resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (KOM(2004)0492 - 2004/0163(AVC))\nTeema: Euroopa Liidu laienemine, Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Sotsiaalfond, majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus, mitmeaastane finantsraamistik, Ühtekuuluvusfond\nTeema: elamumajanduspoliitika, Euroopa Regionaalarengu Fond, institutsioonide pädevus (EL), institutsioonide tegevus, marginaliseerumine, regionaalabi\nLiidetud kohtuasjad: T-314/04 ja T-414/04: Esimese Astme Kohtu 14. detsembri 2006. aasta otsus — Saksamaa versus komisjon (Euroopa Regionaalarengu fond — Rahalise abi vähendamine — Tühistamishagi — Toiming, mille peale saab esitada hagi — Ettevalmistav toiming — Vastuvõetamatus)\nTeema: Euroopa Komisjon, Euroopa Regionaalarengu Fond, Nordrhein-Westfalen, rahastamiskava, Saksamaa, tühistamishagi (EL)\nKirjalik küsimus E-5033/09, mille on esitanud Salvador Garriga Polledo (PPE) komisjonile. Struktuurifondide haldus- ja kontrollisüsteemi loomise olukord Hispaanias\nTeema: ELi programm, Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Sotsiaalfond, Hispaania, juhtimisaudit, Ühtekuuluvusfond\nKirjalik küsimus E-005281/11 Patrizia Toia (S&D) komisjonile. Verbania kommuuni projekt Centro Eventi – kooskõla Euroopa Regionaalarengu Fondi eesmärkidega\nTeema: Euroopa Regionaalarengu Fond, Itaalia, Itaalia piirkonnad, kaasfinantseerimine, konkurentsivõime, linnastumine, majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus, rakenduskava, regionaalabi\nKirjalik küsimus E-004875/11 Willy Meyer (GUE/NGL) komisjonile. Bobadilla testraudtee Antequera omavalitsuses (Andaluusia, Hispaania). Tõsised majanduslikud, keskkonnaalased ja sotsiaalsed tagajärjed\nTeema: Andaluusia, Euroopa Regionaalarengu Fond, Hispaania, kaasfinantseerimine, keskkonnamõju, kiirtransport, looduskaitseala, mõju uuring, müra, raudteevõrk\nKirjalik küsimus E-008427/11 Nikolaos Chountis (GUE/NGL) komisjonile. Viivitused ettevõtluse fondi eraldiste kasutamisel\nTeema: ettevõtlustoetus, Euroopa Regionaalarengu Fond, finantseerimisasutus, kaasfinantseerimine, reflatsioon, riiklik rahastamine, tegevusharu\nTeema: EAFRD, ELi programm, ELi rahaliste vahendite jaotus, Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Sotsiaalfond, FIFG, finantsabi, Kreeka, majanduslangus, Ühtekuuluvusfond


2013. aasta detsembrikuu päevade ekstreemumid | ilm.pri.ee\n2013. aasta detsembrikuu päevade ekstreemumid\n10.12.13 5,5°C 22 Ristna -3,86°C -15,1°C 4 Jõhvi 10.12. 23:50\n09.12.13 0,5°C 0 Sõrve -3,87°C -9,9°C 0 Väike-Maarja 09.12. 23:50\n08.12.13 1,3°C 0 Kunda -1,88°C -8,8°C 23 Väike-Maarja 08.12. 23:50\n07.12.13 2,6°C 3 Vilsandi -0,60°C -8,0°C 22 Jõhvi 07.12. 23:50\n14.12.13 3,1°C 0 Vilsandi -1,92°C -7,6°C 9 Lääne-Nigula 14.12. 23:50\n04.12.13 6,8°C 0 Ruhnu 2,47°C -6,2°C 21 Jõhvi 04.12. 23:50\n15.12.13 5,6°C 21 Ristna -0,13°C -5,8°C 0 Narva-Jõesuu 15.12. 23:50\n05.12.13 6,0°C 13 Vilsandi 1,48°C -5,4°C 2 Jõhvi 05.12. 23:50\n02.12.13 5,6°C 22 Ristna -0,48°C -5,1°C 16 Väike-Maarja 02.12. 23:50\n01.12.13 6,9°C 14 Sõrve 1,77°C -4,2°C 2 Väike-Maarja 01.12. 23:50\n11.12.13 6,2°C 23 Ruhnu 3,05°C -4,0°C 0 Võru 11.12. 23:50\n13.12.13 7,8°C 4 Heltermaa 3,49°C -3,0°C 23 Tooma 13.12. 23:50\n06.12.13 3,8°C 6 Kihnu 0,84°C -2,9°C 23 Jõhvi 06.12. 23:50\n31.12.13 5,7°C 0 Ristna 3,16°C -1,8°C 23 Valga 31.12. 23:50\n03.12.13 6,9°C 21 Ruhnu 4,42°C -1,6°C 0 Jõhvi 03.12. 23:50\n16.12.13 6,0°C 2 Vilsandi 3,62°C -1,6°C 0 Narva-Jõesuu 16.12. 23:50\n18.12.13 5,7°C 0 Vilsandi 3,55°C -1,3°C 20 Jõhvi 18.12. 23:50\n19.12.13 5,0°C 1 Ristna 1,94°C -0,6°C 16 Väike-Maarja 19.12. 23:50\n20.12.13 5,6°C 8 Vilsandi 2,75°C 0,0°C 10 Väike-Maarja 20.12. 23:50\n26.12.13 5,7°C 0 Vilsandi 3,35°C 0,5°C 6 Jõhvi 26.12. 23:50\n21.12.13 6,1°C 23 Vilsandi 3,78°C 0,9°C 3 Valga 21.12. 23:50\n24.12.13 6,8°C 23 Vilsandi 3,98°C 1,1°C 8 Valga 24.12. 23:50\n30.12.13 5,9°C 8 Vilsandi 4,32°C 1,1°C 23 Pärnu (Sauga) 30.12. 23:50\n27.12.13 5,7°C 14 Vilsandi 3,98°C 1,6°C 1 Tiirikoja 27.12. 23:50\n12.12.13 7,3°C 23 Ristna 4,75°C 2,0°C 0 Jõhvi 12.12. 23:50\n22.12.13 6,8°C 5 Kunda 4,98°C 2,2°C 16 Võru 22.12. 23:50\n25.12.13 6,6°C 0 Ristna 4,75°C 2,4°C 21 Jõhvi 25.12. 23:50\n23.12.13 6,2°C 5 Roomassaare 4,79°C 2,5°C 22 Väike-Maarja 23.12. 23:50\n17.12.13 8,0°C 6 Heltermaa 5,26°C 2,7°C 22 Võru 17.12. 23:50\n29.12.13 6,8°C 0 Kunda 4,99°C 3,4°C 23 Väike-Maarja 29.12. 23:50\n28.12.13 7,3°C 13 Kunda 5,63°C 3,7°C 5 Jõhvi 28.12. 23:50\n01.12.13 29,7 m/s 23 Vilsandi 4,2 mm/h 11 Tallinn (Harku) 01.12. 23:50\n02.12.13 29,1 m/s 1 Vilsandi 0,2 mm/h 0 Lääne-Nigula 02.12. 23:50\n03.12.13 19,2 m/s 3 Pakri 0,6 mm/h 15 Võru 03.12. 23:50\n04.12.13 13,6 m/s 15 Ruhnu 2,5 mm/h 11 Tallinn (Harku) 04.12. 23:50\n05.12.13 23,8 m/s 23 Vilsandi 2,4 mm/h 22 Roomassaare 05.12. 23:50\n06.12.13 22,2 m/s 0 Vilsandi 2,0 mm/h 6 Vilsandi 06.12. 23:50\n07.12.13 15,9 m/s 16 Vilsandi 2,1 mm/h 7 Tiirikoja 07.12. 23:50\n08.12.13 15,9 m/s 0 Vilsandi 2,8 mm/h 21 Kunda 08.12. 23:50\n09.12.13 14,1 m/s 7 Pakri 1,2 mm/h 3 Ruhnu 09.12. 23:50\n10.12.13 18,2 m/s 15 Vilsandi 1,5 mm/h 20 Lääne-Nigula 10.12. 23:50\n11.12.13 15,1 m/s 5 Sõrve 0,8 mm/h 2 Türi 11.12. 23:50\n12.12.13 23,5 m/s 23 Pakri 0,3 mm/h 7 Vilsandi 12.12. 23:50\n13.12.13 31,5 m/s 5 Pakri 0,6 mm/h 11 Narva-Jõesuu 13.12. 23:50\n14.12.13 14,2 m/s 1 Narva-Jõesuu 14.12. 23:50\n15.12.13 16,1 m/s 10 Kihnu 2,1 mm/h 11 Pakri 15.12. 23:50\n16.12.13 21,7 m/s 19 Vilsandi 1,8 mm/h 17 Vilsandi 16.12. 23:50\n17.12.13 19,4 m/s 7 Kunda 1,3 mm/h 20 Võru 17.12. 23:50\n18.12.13 14,5 m/s 0 Kunda 18.12. 23:50\n19.12.13 14,2 m/s 23 Ruhnu 0,4 mm/h 17 Tooma 19.12. 23:50\n20.12.13 15,6 m/s 2 Kihnu 1,7 mm/h 7 Lääne-Nigula 20.12. 23:50\n21.12.13 20,7 m/s 17 Sõrve 1,3 mm/h 3 Lääne-Nigula 21.12. 23:50\n22.12.13 21,2 m/s 10 Vilsandi 0,8 mm/h 10 Kihnu 22.12. 23:50\n23.12.13 20,6 m/s 16 Pakri 2,3 mm/h 5 Lääne-Nigula 23.12. 23:50\n24.12.13 19,8 m/s 17 Vilsandi 1,6 mm/h 13 Kihnu 24.12. 23:50\n25.12.13 18,5 m/s 0 Vilsandi 0,3 mm/h 6 Tallinn (Harku) 25.12. 23:50\n26.12.13 17,8 m/s 5 Kihnu 2,2 mm/h 3 Heltermaa 26.12. 23:50\n27.12.13 17,6 m/s 16 Sõrve 1,8 mm/h 2 Pärnu (Sauga) 27.12. 23:50\n28.12.13 20,2 m/s 1 Vilsandi 0,4 mm/h 23 Ristna 28.12. 23:50\n29.12.13 16,6 m/s 1 Kunda 2,6 mm/h 3 Kihnu 29.12. 23:50\n30.12.13 18,0 m/s 5 Sõrve 2,5 mm/h 15 Tiirikoja 30.12. 23:50\n31.12.13 18,1 m/s 13 Vilsandi 0,5 mm/h 7 Tartu (Tõravere) 31.12. 23:50\n06.12.13 985,6 hPa 0 Võru 966,1 hPa 6 Vilsandi 06.12. 23:50\n05.12.13 1 002,1 hPa 1 Ruhnu 974,8 hPa 23 Vilsandi 05.12. 23:50\n07.12.13 1 002,3 hPa 23 Ristna 980,4 hPa 0 Valga 07.12. 23:50\n01.12.13 1 008,8 hPa 0 Sõrve 985,0 hPa 14 Narva-Jõesuu 01.12. 23:50\n13.12.13 1 022,5 hPa 23 Sõrve 990,4 hPa 5 Narva-Jõesuu 13.12. 23:50\n25.12.13 1 005,7 hPa 11 Võru 995,0 hPa 20 Ristna 25.12. 23:50\n23.12.13 1 007,5 hPa 23 Sõrve 995,3 hPa 6 Pakri 23.12. 23:50\n02.12.13 1 028,1 hPa 17 Sõrve 995,5 hPa 0 Narva-Jõesuu 02.12. 23:50\n04.12.13 1 011,7 hPa 0 Ruhnu 995,8 hPa 19 Võru 04.12. 23:50\n26.12.13 1 009,5 hPa 23 Võru 996,4 hPa 1 Ristna 26.12. 23:50\n24.12.13 1 011,3 hPa 8 Võru 996,6 hPa 20 Ristna 24.12. 23:50\n12.12.13 1 021,1 hPa 0 Valga 997,6 hPa 23 Kunda 12.12. 23:50\n08.12.13 1 012,0 hPa 15 Sõrve 998,9 hPa 0 Võru 08.12. 23:50\n22.12.13 1 011,6 hPa 0 Valga 999,1 hPa 20 Pakri 22.12. 23:50\n27.12.13 1 009,8 hPa 23 Võru 999,4 hPa 14 Ristna 27.12. 23:50\n28.12.13 1 010,1 hPa 1 Võru 999,7 hPa 19 Ristna 28.12. 23:50\n29.12.13 1 008,5 hPa 23 Ruhnu 1 000,4 hPa 0 Ristna 29.12. 23:50\n21.12.13 1 017,8 hPa 0 Võru 1 004,9 hPa 23 Kunda 21.12. 23:50\n30.12.13 1 021,6 hPa 23 Ruhnu 1 005,5 hPa 0 Pakri 30.12. 23:50\n03.12.13 1 024,1 hPa 0 Ruhnu 1 005,9 hPa 16 Kunda 03.12. 23:50\n17.12.13 1 018,1 hPa 23 Sõrve 1 006,6 hPa 6 Kunda 17.12. 23:50\n20.12.13 1 019,8 hPa 18 Võru 1 007,7 hPa 5 Ristna 20.12. 23:50\n09.12.13 1 029,3 hPa 23 Ristna 1 007,8 hPa 0 Sõrve 09.12. 23:50\n19.12.13 1 023,3 hPa 0 Võru 1 008,4 hPa 22 Vilsandi 19.12. 23:50\n16.12.13 1 022,0 hPa 11 Valga 1 010,1 hPa 23 Pakri 16.12. 23:50\n18.12.13 1 023,6 hPa 20 Valga 1 012,2 hPa 0 Narva-Jõesuu 18.12. 23:50\n15.12.13 1 027,9 hPa 0 Võru 1 015,4 hPa 20 Ristna 15.12. 23:50\n11.12.13 1 025,4 hPa 0 Valga 1 016,8 hPa 22 Kunda 11.12. 23:50\n31.12.13 1 024,8 hPa 10 Võru 1 017,6 hPa 0 Kunda 31.12. 23:50\n14.12.13 1 027,9 hPa 23 Võru 1 018,1 hPa 0 Narva-Jõesuu 14.12. 23:50\n10.12.13 1 035,0 hPa 11 Valga 1 020,5 hPa 23 Tallinn (Harku) 10.12. 23:50\n26.01. 21:28 Ruhnu 1,8°C 5,9 (8,9) m/s Tuul0,1 mm/h Sademed1 005,8 hPa Õhurõhk99% Õhuniiskus25 km Nähtavus65 cm Veetase (Amsterdami)1,1ºC Veetemperatuur26.01. 21:30 Allikas: Ilmateenistus Muuda lemmikut\n27.01. 00:00 Võhma -1°C3,4 m/s Tuul0,5 mm Sademed1 005,6 hPa Õhurõhk Nädala prognoos Allikas: yr.no Muuda lemmikut\n31,4% on kuu nähtav.\n026.01. 21:20 Allikas: Ilmateenistus


Svenska på nätet: 2010\nhuvitavaid linke rootsi keele õppimiseks\nROOTSI KEEL VEEBIS\n1. Stockholmi ülikooli lehekülg rootsi keele õppimiseks. Grammatika, hääldus, harjutused\n2. Matemaatika rootsi keeles lehekülg\n3. Rootsi laste mängud hästi lihtsad\n4. Rootsi raadio tehtud lastemängude lehed\n5. Programm sisserännanutele sisaldab kõike algajale, kõige parem kursus mis leidsin hetkel\n6. Kerged laste sõnademängud koos hääldusega\n7. Kerge grammatika ülesannetega kiire kursus.\n9. mängud laste raamatukogus\n10. häälega ja e-raamatute laenutus lastele\n11.Laste muinasjutud veebis\n12. Laste TV ja raadio programmid\n13. Sagornas Europa Euroopa muinasjutud\n14. televisooni lasteleht mängudega\n15. Lastesaated viipekeeles ja lihtsas rootsi keeles\n16. Lastesaade kus õpetab meisterdama\n17. Lihtsalt seletatud uudised\nNyheter förklarat på ett enkelt sätt\n18. Rootsi sünonüümid\n19. Mõistete selgitused\n20. Inglise Rootsi sõnaraamat ja palju muud online\n21. Riimise lehekülg\n22. Kirjutamise kursus koos väikse grammatika osaga\n23. Loovuspedagoogika lehekülg rootsi keele linkidega\n24. Matemaatika rootsi keeles algusest peale\n25. Rootsi keele harjutused üpris algelised\n26. Pikk grammatika test\n27. litteratur och språk palju linke erinevatele lehtedele ja kogudele\n28. Põhjalikumad grammatika reeglid ja selgitused nt kirjavahemärgid jne edasijõunutele\n29. Mol õpiku harjutused veebis väga head koos õpikuga\nLabels: länkar, linke rootsi keele õppimiseks veebis


Life Hotel Valle Sagrado - Urubamba - Hotels.com\nCarretera Principal, Paradero Nro, 7 Sec, Rinconada, Urubamba, 8660 Cusco PER\nExclusive sviit, Voodeid on mitu, vaade orgu - Tuba\nStandard ühetuba, 1 kahevoodi, vaade orgu - Tuba\nExclusive sviit, Voodeid on mitu, vaade orgu - Vannituba\nStandard ühetuba, 1 kahevoodi, vaade orgu - Vannitoa sisustus\nStandard kolmetuba, vaade orgu - Matkamine\nStandard kolmetuba, vaade orgu - Vaade mägedele\nExclusive sviit, Voodeid on mitu, vaade orgu - Vaade toast\nExclusive sviit, Voodeid on mitu, vaade orgu - Köök\nStandard ühetuba, 1 kahevoodi, vaade orgu - Vannituba\nSuperior kahetuba, 1 kahevoodi, vaade orgu - Toas olemas\nStandard kolmetuba, vaade orgu - Toas olemas\nStandard ühetuba, 1 kahevoodi, vaade orgu - Toas olemas\nStandard ühetuba, 1 kahevoodi, vaade orgu - Minibaar\nStandard tuba, 2 laia voodit - Minibaar\nStandard ühetuba, 1 kahevoodi, vaade orgu - Seif toas\n1 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Hotelli territoorium\n2 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Standard tuba, 2 laia voodit, Tuba\n3 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Standard kolmetuba, vaade orgu, Tuba\n4 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Standard kolmetuba, vaade orgu, Tuba\n5 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Exclusive sviit, Voodeid on mitu, vaade orgu, Tuba\n6 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Standard ühetuba, 1 kahevoodi, vaade orgu, Tuba\n7 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Exclusive sviit, Voodeid on mitu, vaade orgu, Vannituba\n8 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Standard ühetuba, 1 kahevoodi, vaade orgu, Vannitoa sisustus\n9 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Fassaad õhtul/öösel\n10 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Fassaad õhtul/öösel\n11 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Sissepääs\n12 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Hotelli baar\n13 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Hotelli baar\n14 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Rootsi laud\n15 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Rootsi laud\n16 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Rootsi laud\n17 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Fuajee\n18 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Fuajee\n19 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Puhkeala fuajees\n20 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Fuajee\n21 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Standard kolmetuba, vaade orgu, Matkamine\n22 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Jõusaal\n23 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Treeningsaal\n24 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Treeningsaal\n25 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Interjööri detail\n26 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Hotelli interjöör\n27 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Banketisaal\n28 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Vaade õhust\n29 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Standard kolmetuba, vaade orgu, Vaade mägedele\n30 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Standard ühetuba, 1 kahevoodi, vaade orgu, Tuba\n31 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Superior kahetuba, 1 kahevoodi, vaade orgu, Tuba\n32 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Superior kahetuba, 1 kahevoodi, vaade orgu, Tuba\n33 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Standard tuba, 2 laia voodit, Tuba\n34 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Exclusive sviit, Voodeid on mitu, vaade orgu, Vaade toast\n35 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Standard tuba, 2 laia voodit, Vannituba\n36 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Exclusive sviit, Voodeid on mitu, vaade orgu, Vannituba\n37 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Fassaad\n38 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Terrass\n39 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Välisdetail\n40 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Hotelli baar\n41 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Hotelli baar\n42 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Perede toitlustamine\n43 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Söögiplats\n44 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Rootsi laud\n45 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Puhkeala fuajees\n46 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Fuajee\n47 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Peauks\n48 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Vastuvõtuala\n49 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Hotelli interjöör\n50 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Kaugtööruum\n51 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Interjööri detail\n52 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Exclusive sviit, Voodeid on mitu, vaade orgu, Tuba\n53 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Exclusive sviit, Voodeid on mitu, vaade orgu, Tuba\n54 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Exclusive sviit, Voodeid on mitu, vaade orgu, Tuba\n55 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Standard ühetuba, 1 kahevoodi, vaade orgu, Tuba\n56 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Exclusive sviit, Voodeid on mitu, vaade orgu, Tuba\n57 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Standard kolmetuba, vaade orgu, Vannituba\n58 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Superior kahetuba, 1 kahevoodi, vaade orgu, Vannituba\n59 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Hotelli baar\n60 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Hotelli baar\n61 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Restoran\n62 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Restoran\n63 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Perede toitlustamine\n64 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Peauks\n65 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Fuajee\n66 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Puhkeala fuajees\n67 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Fuajee\n68 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Hotelli interjöör\n69 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Hotelli interjöör\n70 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Hotelli interjöör\n71 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Standard tuba, 2 laia voodit, Toas olemas\n72 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Standard tuba, 2 laia voodit, Tuba\n73 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Exclusive sviit, Voodeid on mitu, vaade orgu, Köök\n74 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Superior kahetuba, 1 kahevoodi, vaade orgu, Tuba\n75 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Standard kolmetuba, vaade orgu, Tuba\n76 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Standard ühetuba, 1 kahevoodi, vaade orgu, Vannituba\n77 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Standard kolmetuba, vaade orgu, Vannituba\n78 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Rootsi laud\n79 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Restoran\n80 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Restoran\n81 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Fuajee\n82 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Vastuvõtuala\n83 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Puhkeala fuajees\n84 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Fuajee\n85 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Trepp\n86 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Hotelli interjöör\n87 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Interjööri detail\n88 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Superior kahetuba, 1 kahevoodi, vaade orgu, Toas olemas\n89 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Standard kolmetuba, vaade orgu, Toas olemas\n90 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Standard ühetuba, 1 kahevoodi, vaade orgu, Toas olemas\n91 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Exclusive sviit, Voodeid on mitu, vaade orgu, Tuba\n92 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Standard kolmetuba, vaade orgu, Tuba\n93 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Standard kolmetuba, vaade orgu, Vannituba\n94 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Standard ühetuba, 1 kahevoodi, vaade orgu, Vannituba\n95 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Restoran\n96 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Restoran\n97 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Vastuvõtuala\n98 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Vastuvõtuala\n99 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Vastuvõtuala\n100 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Vastuvõtuala\n101 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Hotelli interjöör\n102 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Hotelli interjöör\n103 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Interjööri detail\n104 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Standard ühetuba, 1 kahevoodi, vaade orgu, Minibaar\n105 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Standard tuba, 2 laia voodit, Minibaar\n106 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Superior kahetuba, 1 kahevoodi, vaade orgu, Tuba\n107 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Standard ühetuba, 1 kahevoodi, vaade orgu, Seif toas\n108 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Standard tuba, 2 laia voodit, Toas olemas\n109 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Vastuvõtuala\n110 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Interjööri detail\n111 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Interjööri detail\n112 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Hotelli interjöör\n114 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba, Hommikusöök Rootsi lauas\n115 - Life Hotel Valle Sagrado, Urubamba\nCerro Ajojasa – 2,9 km\nPlaza de Armas – 9,3 km\nOllantaytambo väljakaevamiste ala – 9,4 km\nPinkuylluna Mountain Granaries – 9,6 km\nSenor de Torrechayoci kabel – 9,6 km\nPlaza de Armas – 9,6 km\nUrubamba kirik – 10,2 km\nUrubamba staadion – 10,8 km\nCerro Pinculluna – 12,6 km\nChoquebamba – 13,7 km\nGreat quiet location even with construction going on nearby it was an oasis. After a Aya… 21. jaan 2020\nProperty was away from the buzz in a very quiet space The Manager Dan was very attentive… 13. okt 2019\nStandard ühetuba, 1 kahevoodi, vaade orgu\nExclusive sviit, Voodeid on mitu, vaade orgu\nLife Hotel Valle Sagrado ümbruskond\nOllantaytambo raudteejaam – 10 min transpordivahendiga\nPoroy raudteejaam – 45 min transpordivahendiga\nLife Hotel Valle Sagrado – joonealune jutt\nLife Hotel Valle Sagrado – KKK\nKas Life Hotel Valle Sagrado võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, Life Hotel Valle Sagrado pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nMida võtab Life Hotel Valle Sagrado ette tervisekaitse ja hügieeni tagamiseks?\nKas Life Hotel Valle Sagrado pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nKas Life Hotel Valle Sagrado lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on Life Hotel Valle Sagrado kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nSisseregistreeumine toimub 10.00 kuni 24.00. Väljaregistreerumine toimub 11.00. Saadaval on kontaktivaba sisseregistreerimine ja väljaregistreerimine.\nJah, kohapeal on olemas söögikoht.Lähiümbruse söögikohti: Muña Restaurante (6,2 km majutuskohast), Wayra (8 km majutuskohast), La Esquina (9,1 km majutuskohast).\nKas Life Hotel Valle Sagrado pakub oma transpordiühendust lennujaamaga?


Vabatahtlik ülevõtmispakkumine Norilsk Nickel aktsiate müügiks | SEB\nKorporatiivsündmused - 3. oktoober 2011 08:32\nVabatahtlik ülevõtmispakkumine Norilsk Nickel aktsiate müügiks\nVälisdepositooriumist laekunud informatsiooni kohaselt on Norilsk Nickel (ISIN: RU0007288411) investoritele tehtud vabatahtlik ülevõtmispakkumine müüa Norilsk Nickel aktsiad.\nPakutav hind on 306 USA dollarit aktsia kohta.\nKorraldust aktsiate müügiks saab esitada läbi internetipanga postkasti (vabas vormis pangateatena) või pangakontoris, vormistades väärtpaberitehingu korralduse (tehingu liik - aktsiate müük) hiljemalt\n18. oktoobril 2011 kell 17. Juhul, kui investor otsustab pakkumises osaleda, blokeeritakse tema müügiks kuuluv aktsiate kogus kuni pakkumise aegumiseni. Kui müügitehing õnnestub, laekub raha kliendi arvelduskontole peale 28. oktoobrit 2011.\nAktsiate müügikorralduse esitamise teenustasu on 43,14 eurot + võimalikud lisakulud.\nLisainfo telefonil 665 5100 või aadressil info [at] seb [dot] ee\nOLULINE INFO! AS-i SEB Pank poolt ülal avaldatud teavet korporatiivse sündmuse kohta ei saa tõlgendada AS-i SEB Pank poolt väärtpaberite pakkumisena, investeerimisnõustamise, -soovituse ega kohustusena osta või müüa väärtpabereid või teha mis tahes muid tehinguid. Enne mis tahes otsuse tegemist käesoleva teabe põhjal, sh enne korralduse andmist, soovitame tutvuda põhjalikult kõigi pakkumist puudutavate materjalidega ja vajadusel konsulteerida asjatundjaga. AS SEB Pank ei vastuta mis tahes tagajärgede eest, mis võivad kaasneda Teie poolt korralduse andmisega vaid ülaltoodud teabele tuginedes. Muuhulgas juhul, kui Teie osalemine korporatiivses sündmuses on pakkumise tingimuste kohaselt keelatud või sõltub teatud eeltingimuste täitmisest Teie poolt või kui Te edastate ülaltoodud teabe sellistele kolmandatele isikutele, kelle osalemine korporatiivses sündmuses on keelatud või sõltub teatud eeltingimuste täitmisest.\n17. juuni 2013\tMaksete liikumine 21. kuni 24. juunini 2013\t14. juuni 2013\tMajanduskasv nõrk ja heitlik\t14. juuni 2013\tNii SEB kui Sertifitseerimiskeskus teevad pühapäeval IT-alaseid hooldustöid\t14. juuni 2013\tSEB pangakontorite lahtiolek pühade ajal\t13. juuni 2013\tSEB esitleb homme Baltimaade varimajanduse ja ärikultuuri uuringut\t12. juuni 2013\tTehingud fondidega 2013. a. juunis\t12. juuni 2013\tSEB töötajate lapsed saavad täna finantsharidust\t7. juuni 2013\tSuurenevad kohalikud hinnad 3. juuni 2013\tTeade SEB Eastern Europe Small Cap Fund aktsionäridele\t31. mai 2013\tAprillis majandus pisut tugevam kui aasta alguses\tNäita veel