Commission Européenne - COMMUNIQUES DE PRESSE - Communiqué de presse - Rikkumisvastaste meetmete pakett – peamised otsused juulis\nRikkumisvastaste meetmete pakett – peamised otsused juulis\nRikkumismenetlusi käsitlevate igakuiste otsustega rakendab Euroopa Komisjon õiguslikke meetmeid nende liikmesriikide suhtes, kes ei ole nõuetekohaselt täitnud ELi õigusest tulenevaid kohustusi. Otsused hõlmavad eri valdkondi ning nende eesmärk on tagada Euroopa Liidu õigusaktide nõuetekohane kohaldamine kodanike ja ettevõtjate hüvanguks.\nTäna võttis komisjon vastu 419 otsust, sealhulgas 63 põhjendatud arvamust ja 14 kaebust Euroopa Liidu Kohtule. Järgnevalt on esitatud ülevaade peamistest otsustest. Täiendavat teavet rikkumismenetluse kohta leiate siit: MEMO/12/12.\nLiikmesriikidega seotud olulisemad juhtumid\nÜhtne Euroopa taevas: komisjon kutsub liikmesriike tegema otsustavaid samme ühise õhuruumi juhtimiseks\nKomisjon esitas täna Austriale, Bulgaariale, Hispaaniale, Horvaatiale, Kreekale, Küprosele, Iirimaale, Itaaliale, Leedule, Maltale, Poolale, Portugalile, Rumeeniale, Slovakkiale, Sloveeniale, Tšehhi Vabariigile, Ungarile ja Ühendkuningriigile, mis kuuluvad kuude erinevasse funktsionaalsesse õhuruumiossa, ametliku nõudmise parandada oma õhuruumiosa, mis kujutab endast ühist õhuruumi, mis on moodustatud liiklusvoogude, mitte riigipiiride alusel. Õhuruumiosad kujutavad endast väga olulist etappi Euroopa tõhusama, säästlikuma ja vähem saastava lennundussüsteem kujundamisel.\nTranspordiküsimuste eest vastutav Euroopa Komisjoni asepresident Siim Kallas märkis: „Euroopa õhuruumi küsimustes tuleb meil viimaks riigipiiride küsimus ära lahendada. Õhuruumiosad on ühtse Euroopa taeva väga olulised osad. Praegu on need olemas vaid paberil. Need on ametlikult loodud, kuid veel ei toimi. Kutsun liikmesriike üles seadma kõrgemaid eesmärke ja edendama ühtse taeva elluviimist.”\n(Lisateave: IP/14/818 – H. Kearns – tel +32 229 87638 – mobiil +32 498 98 7638)\nEhitiste energiatõhusus: komisjon kaebab AUSTRIA ja POOLA Euroopa Kohtusse ja nõuab päevase karistusmakse määramist\nEuroopa Komisjon on otsustanud kaevata Austria ja Poola Euroopa Liidu Kohtusse seoses hoonete energiatõhususe direktiivi puuduliku rakendamisega ja on teinud ettepaneku, et kohus määraks Austriale 39 592,80 euro suuruse ja Poolale 96 720 euro suuruse päevase karistusmakse, mida tuleb maksta alates kohtuotsuse kuupäevast kuni ajani, mil direktiiv on täielikult rakendatud. Kavandatava karistusmakse määr peegeldab rikkumise kestust ja tõsidust. Päevase karistusmakse lõpliku summa määrab kindlaks kohus. Direktiivi kohaselt peavad liikmesriigid kõikide hoonete suhtes kehtestama energiatõhususe miinimumnõuded ja neid kohaldama, tagama hoonetele energiamärgise väljastamise ning tagama kütte- ja kliimaseadmete korrapärase ülevaatuse. Lisaks sellele peavad liikmesriigid direktiivi kohaselt 2021. aastaks tagama, et kõik uued hooned oleksid nn liginullenergiahooned. Direktiiv pidi olema liikmesriigi õiguses rakendatud 9. juuliks 2012.\n(Lisateave: IP/14/813 – S. Berger – tel +32 229 92792 – mobiil +32 460 792 792)\nKaupade vaba liikumine: komisjon kaebab TŠEHHI VABARIIGI Euroopa Kohtusse seoses juveeltoodete proovimärgiste eeskirjadega\nEuroopa Komisjon on otsustanud kaevata Tšehhi Vabariigi Euroopa Liidu Kohtusse seoses juveeltoodete proovimärgiste eeskirjadega. Tšehhi Vabariigi proovikoda nõuab, et teistest ELi liikmesriikidest imporditud teatavad juveeltooted peavad olema märgistatud täiendava riikliku proovimärgisega, hoolimata asjaolust, et kõnealused tooted juba on ELis seaduslikult märgistatud ja neid turustatakse seal. Komisjon leiab, et selline nõue on vastuolus ELi aluslepingus sätestatud normidega kaupade vaba liikumise kohta ELi piires ning palus kohtul juhtum lahendada.\n(Lisateave: IP/14/785 – C. Corazza – tel +32 229 51752 – mobiil +32 498 99 2862)\nTubakatooted: komisjon kaebab TAANI Euroopa Kohtusse seetõttu, et Taani ei ole keelanud huuletubaka müüki\nEuroopa Komisjon otsustas täna kaevata Taani Euroopa Liidu Kohtusse, kuna Taani ei ole muutnud oma õigusakte eesmärgiga keelata huuletubaka müük.\nKuna Taani ei ole täielikult keelanud huuletubaka müüki, nõudis Euroopa Komisjon 25. oktoobril 2012, et Taani teeks kõik vajaliku direktiivi 2001/37/EÜ järgimiseks ning teavitaks kahe kuu jooksul komisjoni vastuvõetud riiklikest meetmetest (vt Euroopa Komisjon MEMO/12/794 - 24/10/2012).\nSiiani ei ole Taani komisjonile teatanud ühestki asjaomasest meetmest ja rikub seega jätkuvalt ELi õigust. Sel põhjusel otsustas komisjon anda juhtumi lahendamiseks Euroopa Liidu Kohtule.\n(Lisateave: IP/14/812 – F. Vincent –tel +32 229 87166 – mobiil +32 498 98 7166)\nRiigihanked: komisjon kaebab KREEKA Euroopa Kohtusse ehitussektori normide täitmata jätmise eest\nEuroopa Komisjon tegi täna otsuse kaevata Kreeka Euroopa Liidu Kohtusse seoses ELi ehitussektori riigihanke-eeskirjade täitmata jätmisega.\nKreeka õigusaktides on kehtestatud kohustuslik registreerimissüsteem, mis hõlmab kõiki heakskiidetud riiklikke ehitusettevõtteid ja mille alusel jaotatakse nad klassidesse. Iga klassi jaoks on ette nähtud konkreetne eelarvevahemik. Riigihanke korral võivad hankijad lubada menetluses osaleda vaid nendel ettevõtjatel, kes on registreeritud nendes klassides, mis vastavad kavandatava lepingu jaoks ettenähtud eelarvevahemikule. Sel viisil on Kreeka õigusaktides kehtestatud süsteem, millega määratakse eelnevalt kindlaks, millistes hankemenetlustes millised ettevõtjad võivad osaleda. Selline kohustuslik registreerimise süsteem jätab ettevõtjad, kes majandusliku, rahalise, erialase ja tehnilise suutlikkuse poolest on võimelised selliseid hankelepinguid täitma, hankemenetlusest välja vaid seetõttu, et nende rahaline suutlikkus on erinev, enamasti parem, kui antud menetluse jaoks ette nähtud konkreetse eelarveklassi puhul. Seetõttu piiravad riiklikud sätted ettevõtjate tegutsemisvõimalusi ning nendevahelist konkurentsi. Komisjon leiab, et selline väga piirav õiguslik kord rikub direktiivi 2004/18/EÜ tingimusi ning võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid, millele ELi riigihanke-eeskirjad tuginevad.\n(Lisateave: IP/14/807 – C. Hughes – tel +32 229 64450 – mobiil +32 498 96 4450)\nKeskkond: komisjon kaebab HISPAANIA Euroopa Kohtusse nõuetele mittevastavate prügilate ja kiirraudteeliini eest\nEuroopa Komisjon kaebab Hispaania kohtusse kahe (erineva) keskkonnaalase õigusakti rikkumise pärast. Esimene on seotud puuduliku jäätmekäitlusega: komisjoni varasematest hoiatustest hoolimata on Hispaanias endiselt käigus prügilad, mis ei vasta ELi prügilaid käsitlevatele õigusaktidele. Teine juhtum on seotud Sevilla ja Almeria vahelise kavandatava raudteeliiniga, mille kohta ei ole tehtud asjakohast keskkonnamõju hindamist. Keskkonnavoliniku Janez Potočniku soovitusel kaebab komisjon Hispaania ELi Kohtusse, et Hispaania kõrvaldaks kõnealused puudused.\n(Lisateave: IP/14/814 – J. Hennon – tel +32 229 53593 – mobiil +32 498 95 3593)\nKomisjon kaebab SOOME Euroopa Kohtusse, kuna riigis ei ole loodud tööhõiveküsimuste lahendamiseks rassilise võrdõiguslikkuse organit\nEuroopa Komisjon otsustas kaevata Soome Euroopa Liidu Kohtusse, kuna Soome võrdõiguslikkuse organ ei suuda täita rassilise võrdõiguslikkusega seotud ülesandeid tööhõive valdkonnas.\nRassilise võrdõiguslikkuse direktiivi (2000/43/EÜ) artikli 13 kohaselt tuleb liikmesriikides luua riiklik võrdõiguslikkuse organ ja määrata talle ametlikult konkreetsed ülesanded, sealhulgas: ohvrite abistamine, sõltumatute uuringute korraldamine, sõltumatute aruannete avaldamine ja diskrimineerimise valdkonnas soovituste andmine. Komisjon jälgib selles osas väga tähelepanelikult direktiivi nõuetekohast rakendamist, kuna need organid on kohapealsed võrdõiguslikkuse järelevalvajad ning seetõttu on neil täita oluline roll rassilise võrdõiguslikkuse direktiivi tulemusliku rakendamise ja kohaldamise tagamisel.\nHoolimata Soomega peetud põhjalikest aruteludest, mis toimusid pärast märgukirja ja põhjendatud arvamuse esitamist, ei ole edasiminekut toimunud.\n(Lisateave: IP/14/811 - J. Salsby tel +32 2 297 24 59)\nMaksustamine: komisjon kaebab PRANTSUSMAA Euroopa Kohtusse seoses avalikes huvides tegutsevatele välismaistele organisatsioonidele tehtavate annetustega\nKomisjon otsustas kaevata Prantsusmaa Euroopa Liidu Kohtusse seoses Prantsuse maksustamiskorraga, mis puudutab sellistele avalikes huvides tegutsevatele organisatsioonidele tehtavaid annetusi, kelle peakontor asub mõnes muus ELi või EMÜ liikmesriigis.\nPrantsusmaa on vabastanud registreerimismaksust (tasuta üleandmise korral) annetused ja annakud, mis tehakse Prantsusmaal asuvatele avalikele või avalikes huvides tegutsevatele organisatsioonidele, eelkõige heategevusorganisatsioonidele. Need on avalikud või avalikes huvides tegutsevad asutused, kelle rahalised vahendid on suunatud üksnes teadus-, kultuuri-, kunstialasele tegevusele, kultuuriühingutele jne, ning kes tegutsevad Prantsusmaa territooriumil.\n(Lisateave: IP/14/808 - E. Traynor - tel +32 229 21548 - mobiil +32 498 98 3871)\nMaksustamine: komisjon kaebab PORTUGALi Euroopa Kohtusse sigarettide aktsiisimaksu pärast\nEuroopa Komisjon otsustas kaevata Portugali Euroopa Liidu Kohtusse, kuna ta ei ole muutnud sigarettide turustamisega seotud aktsiisimaksueeskirju. Portugalis on sigarettide müügiaja pikkus seotud pakendil oleva maksumärgiga. Maksumärkide kujundust muudetakse Portugalis korrapäraselt ja uut maksumäära kohaldatakse sageli uue märgiga. Sigarette tohib müüa kuni kolm kuud pärast selle aasta lõppu, millal need lubati vabasse ringlusse.\nELi õigusaktide kohaselt (direktiiv 2008/118/EÜ) peab tubakatoodete aktsiisimaks vastama määrale, mida kohaldatakse vabasse ringlusse laskmise kuupäeval. ELi õigusaktides puudub säte, mis lubaks liikmesriikidel lisada täiendava maksu ringlusse lubamise päeval kehtivale maksumäärale või piirata tubakatoodete turustamist maksustamisega seotud põhjustel.\n(Lisateave: IP/14/809 – E. Traynor – tel +32 229 21548 – mobiil +32 498 98 3871)\nKomisjon kaebab PORTUGALI Euroopa Kohtusse seoses heitvee käitlemisega\nEuroopa Komisjon kaebab Portugali Euroopa Kohtusse, kuna ta ei ole taganud väikeste linnastute heitvee nõuetekohast käitlemist. Nõuetekohaseid kogumis- ja ärajuhtimissüsteeme nõutakse alates 2005. aastast ELi õigusaktides väikeste linnastute kohta. Nende puudumine kujutab endast ohtu inimeste tervisele ja sisevetele ning merekeskkonnale. Hoolimata edusammudest, mis tehti pärast seda, kui komisjon saatis Portugalile 2009. aastal teemakohase põhjendatud arvamuse, on praegused märkimisväärsed puudujäägid sundinud komisjoni andma juhtumi keskkonnavoliniku Janez Potočniku soovitusel Euroopa Liidu Kohtusse.\n(Lisateave: IP/14/815 – J. Hennon – tel +32 229 53593 – mobiil +32 498 95 3593)\nMaksustamine: komisjon kaebab ÜHENDKUNINGRIIGI Euroopa Kohtusse erimärgistatud kütuse ELi eeskirjade täitmata jätmise eest\nEuroopa Komisjon otsustas kaevata Ühendkuningriigi Euroopa Liidu Kohtusse kütuse erimärgistamist käsitlevate ELi eeskirjade puuduliku kohaldamise eest.\nELi eeskirjade kohaselt tuleb vähendatud maksumääraga kütus märgistada värvainega. Vähendatud maksumääraga kütust võivad kasutada näiteks kalalaevad, kuid eraisikutele kuuluvad lõbusõidulaevad peavad kasutama tavamääraga maksustatud kütust.\nÜhendkuningriik ei nõua praegu kütusemüüjatelt eraldi mahutite olemasolu, et eristada vähendatud maksumääraga kütust tavamääraga kütusest. Seetõttu on eraisikutest lõbusõidulaeva omanikud sageli olukorras, kus nad saavad osta vaid erimärgistatud kütust. Sellest tulenevalt ei pruugi nad maksta maksu õige määra alusel, kuna nad ostavad kütust, mis on mõeldud kalalaevadele. See ei ole üksnes vastuolus ELi aktsiisieeskirjadega, vaid seab eralaevade omanikud olukorda, kus neid võidakse trahvida, kui reisides teistesse liikmesriikidesse sealsed ametiasutused neid kontrollivad.\n(Lisateave: IP/14/810 – E. Traynor – tel +32 229 21548 – mobiil +32 498 98 3871)\nPatsiendiõigused piiriüleses tervishoius: komisjon kutsub 12 liikmesriiki üles teatama piiriülese tervishoiu eeskirjade täielikust rakendamisest\nEuroopa Komisjon saatis täna Austriale, Belgiale, Bulgaariale, Eestile, Iirimaale, Kreekale, Luksemburgile, Poolale, Prantsusmaale, Saksamaale, Soomele ja Ühendkuningriigile ametliku taotluse teatada piiriülese direktiivi (2011/24/EL) täielikust rakendamisest. Direktiivis täpsustatakse patsiendi õigusi valida ravi teises liikmesriigis ja taotleda selle hüvitamist selle eest koduriigis. Veel nõutakse direktiivis, et tervishoiusüsteemid ja tervishoiuteenuste osutajad peavad tagama, et patsientidele antakse kogu asjaomane teave, mida on vaja teadliku valiku tegemiseks seoses raviga teises liikmesriigis. Austria, Belgia, Bulgaaria, Eesti, Kreeka, Poola, Saksamaa, Soome, Prantsusmaa ja Ühendkuningriik on direktiivi osaliselt rakendanud, kuid selle teatud sätted näivad endiselt üle võtmata. Nende hulgast võib leida näiteks direktiivis kehtestatud eeskirjad välismaal saadud ravi hüvitamise kohta ja riiklike kontaktpunktidele pandud kohustuse aidata üksteisel täpsustada arvete sisu. Iirimaa ja Portugal ei ole teatanud ühestki direktiivi rakendamismeetmetest.\nPraeguseks ei ole eelmainitud liikmesriigid seda direktiivi oma õigusesse üle võtnud või on teinud seda osaliselt, hoolimata sellest, et neile esitati asjaomane nõudmine 25. oktoobril 2013. Nendel riikidel on aega kaks kuud, et teatada komisjonile meetmetest, mis on võetud direktiivi 2011/24/EL rakendamiseks. Kui asjakohastest meetmetest ei teatata, võib komisjon anda asja lahendamiseks Euroopa Liidu Kohtule.\n(Lisateave: F. Vincent – tel +32 229 87166 – mobiil +32 498 98 7166)\nRavimiretseptid: neljal liikmesriigi palutakse kiiremas korras teatada teises liikmesriigis väljakirjutatud retseptide tunnustamise eeskirjade rakendamisest\nTäna saatis Euroopa Komisjon Belgiale, Iirimaale, Luksemburgile ja Portugalile ametliku taotluse tagada direktiivi (millega nähakse ette meetmed, et hõlbustada teises liikmesriigis väljakirjutatud retseptide tunnustamist) täielik rakendamine (2012/52/EL). Direktiivi eesmärk on parandada apteekrite suutlikkust mõista teises liikmesriigis kirjutatud retsepte ning anda piiriülese tervishoiuga seotud õigusi kasutavale patsiendile õige ravim. Selleks on vaja, et liikmesriigid tagavad, et teises liikmesriigis kasutatavas retseptis oleks kirjas teatud andmed, mis on kehtestatud direktiivi lisas.\nPraeguseks ei ole ülalmainitud liikmesriigid seda direktiivi oma õigusesse üle võtnud hoolimata sellest, et neile esitati asjaomane nõudmine 25. oktoobril 2013. Nendel riikidel on aega kaks kuud, et teatada komisjonile meetmetest, millega direktiivi 2012/52/EL rakendatakse. Kui piisavatest meetmetest ei teatata, võib komisjon anda asja lahendamiseks Euroopa Liidu Kohtule.\nKomisjon nõuab, et BULGAARIA, KREEKA ja SLOVEENIA tagaks kalandusalase teabe elektroonilise vahetamise teiste liikmesriikidega\nKomisjon saatis ametliku taotluse Bulgaariale, Kreekale ja Sloveeniale tagada ELi kalanduskontrolli määruse täielik järgimine, eriti seoses kohustustega tagada asjaomase kalandusalase teabe elektrooniline vahetamine teiste liikmesriikidega.\nLiikmesriigid peavad looma asjaomased süsteemid, mis võimaldaks neil elektrooniliselt vahetada kalandusalaseid andmeid. Sellise süsteemi puudumine võib teiste liikmesriikide laevadel takistada nendes kolmes liikmesriigis kasutamast oma õigusi kalastada, lossida ja müüa oma kala nende territooriumil. Samamoodi võidakse Bulgaaria, Kreeka ja Sloveenia lipu all sõitvatel laevadel keelata kalastada väljaspool asjaomase liikmesriigi vett ning lossida ja müüa kala teistes ELi riikides.\nSüsteemi kaudu peaks saama vahetada teavet laevaseiresüsteemi, püügipäeviku, lossimiste ja muude deklaratsioonide kohta. Need nõuded on kõikidele liikmesriikidele kohustuslikud alates 1. jaanuarist 2010. ELi kalanduseeskirjade täielik ja nõuetekohane kohaldamine on komisjoni prioriteet ja selle eesmärk on tagada jätkusuutlik kalastamistegevus.\nKui komisjon ei saa selle kohta rahuldavat vastust kahe kuu jooksul, võib ta need riigid kaevata Euroopa Liidu Kohtusse.\n(Lisateave: H. Banner – tel +32 229 52407 – mobiil: +32 460 75 2407)\nAutoriõigused: komisjon nõuab, et PRANTSUSMAA, POOLA ja RUMEENIA kohaldaks ELi eeskirju\nEuroopa Komisjon nõudis täna, et Prantsusmaa, Poola ja Rumeenia kohaldaks täielikult Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. septembri 2011. aasta direktiivi 2011/77/EL, millega muudetakse direktiivi 2006/116/EÜ autoriõiguse ja teatavate sellega kaasnevate õiguste kaitse tähtaja kohta. Direktiiviga pikendatakse esitajate ja helisalvestite kaitse tähtaega 50 aastalt 70-le ning direktiivis on esitatud kaasnevad meetmed, nt „võta või jäta”-klauslid, mis tuleb nüüdsest lisada esitaja ja plaadifirma vahel sõlmitavatesse lepingutesse. Selle direktiivi liikmesriigi õigusse ülevõtmise tähtpäev oli 1. november 2013. Kuid Prantsusmaa, Poola ja Rumeenia ei ole siiani komisjonile asjaomastest rakendusmeetmetest teatanud. Komisjon esitab nõude põhjendatud arvamusena (rikkumismenetluse teine etapp). Kui kahe kuu jooksul ei teatata meetmetest, võib komisjon otsustada kaevata Prantsusmaa, Poola ja Rumeenia Euroopa Liidu Kohtusse. Lisateave kaitse tähtaja kohta.\n(Lisateave: C. Hughes – tel +32 2 296 44 50 – mobiil +32 498 964450)\nMaanteetransport: komisjon nõuab, et IIRIMAA, PORTUGAL, SLOVEENIA ja ÜHENDKUNINGRIIK rakendaks ELi eeskirju veoautode teemaksu kohta\nEuroopa Komisjon nõudis, et Iirimaa, Portugal, Sloveenia ja Ühendkuningriik võtaks meetmed, mille abil kohaldada nõuetekohaselt nn eurovignette'i direktiivi (direktiiv (EL) nr 2011/76). Direktiiviga laiendatakse Euroopa teede maksustamise direktiivi reguleerimisala TEN-T võrgustikku kuuluvatelt teedelt Euroopa kõikidele maanteedele. Samuti annab see liikmesriikidele võimaluse maksustada raskeid veokeid lisaks taristumaksudele (teede taristu ehitamine, hooldus ja kasutamine) nn väliste kulude, nt saaste ja müra tekitamise eest. Ebaühtlane kohaldamine ELis võib põhjustada veoettevõtjatele õiguskindlusetust. Õigusaktid oleksid pidanud olema kehtestatud 13. oktoobriks 2013. Kui Iirimaa, Portugal, Sloveenia ja Ühendkuningriik ei tegutse vastavalt, võib komisjon anda asja lahendamiseks Euroopa Liidu Kohtule. Komisjon algatas selles asjas Iirimaa, Portugali, Sloveenia ja Ühendkuningriigi vastu 2013. aasta novembris rikkumismenetluse ja saadab nüüd põhjendatud arvamuse (ELi rikkumismenetluste teine etapp). Iirimaal, Portugalil, Sloveenial ja Ühendkuningriigil on komisjonile vastamiseks aega kaks kuud.\n(Lisateave: H. Kearns, tel +32 229 87638, mobiil +32 498 98 7638)\nKeskkond: komisjon nõuab, et BULGAARIA ja LÄTI vähendaks õhusaastet\nEuroopa Komisjon nõuab, et Bulgaaria ja Läti parandaksid kodanike kaitset tahkete osakeste (PM10) saaste eest. Need osakesed võivad põhjustada astmat, südameprobleeme, kopsuvähki ja enneaegset surma. Osakesed pärinevad tööstus-, liiklus- ja kodukütteheidetest. ELi õigusaktide kohaselt tuleb liikmesriikidel piirata inimeste kokkupuudet selliste osakestega. Kodanikud Bulgaaria kuues piirkonnas ja linnastus (Sofia, Plovdiv, Varna, põhja-, edela- ja kagupiirkond) on puutunud kokku PM10-osakeste ülemäärase saastega alates 2007. aastast. Lätis on üks sarnane piirkond: Riia, kus rikkumised ulatuvad 2007. aastasse. Komisjon leiab, et mõlemal liikmesriigil on juba alates 2007. aastast võtmata meetmed inimeste tervise kaitsmiseks, ning palub neil tegutseda perspektiivitundega, kiiresti ja tõhusalt, et kehtestatud nõuded saaksid võimalikult kiiresti täidetud. Tänane meede, mis esitatakse põhjendatud arvamusena, järgneb 2013. aasta jaanuaris Bulgaariale ja Lätile saadetud märgukirjale (vt IP/13/47). Kui Bulgaaria ja Läti ei tegutse, võib komisjon asja anda lahendamiseks Euroopa Liidu Kohtule.\n(Lisateave: J. Hennon, tel +32 229 53593, mobiil +32 498 95 3593)\nKomisjon kutsub HISPAANIAT ja SLOVEENIAT üles rakendama norme, mis käsitlevat õigust suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses\nEuroopa Komisjonile teeb muret, et Hispaania ja Sloveenia ei ole võtnud piisavalt meetmeid, et rakendada direktiivi 2010/64/EL (õigus suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses). Mõlemalt riigilt päriti käesoleva aasta mais selgitust selle kohta, kuidas on edenenud siseriiklike õigusaktide ettevalmistamine. Direktiiv pidi olema rakendatud 27. oktoobriks 2013.\nEhkki vastuvõtmismenetlus edeneb, on arutelud õigust tõlkele käsitleva seaduseelnõu üle mõlemas riigis veel käimas.\n(Lisateave: J. Salsby Tel. +32 2 297 24 59)\nKomisjon nõuab, et ITAALIA ja HISPAANIA võtaks vastu Vahemere kalanduse majandamiskavad\nKomisjon saatis Itaaliale ja Hispaaniale ametliku taotluse tagada vastavus Vahemeres kalastamist käsitlevate ELi eeskirjadega. Nn Vahemere kalavarusid käsitleva määruse kohaselt peavad liikmesriigid võtma vastu nende territoriaalvetes traalnootade, seinnootade, kaldanootade, haardnootade ja tragidega teostatava püügi riiklikud majandamiskavad.\nNimetatud majandamiskavad oleksid pidanud olema vastu võetud 31. detsembriks 2007. Määruse nõuete vastaselt ei ole Itaalia ja Hispaania ikka veel võtnud vastu tragidega teostatava püügi majandamiskavasid. Nõutud riiklikud majandamiskavad on väga olulised vahendid, et tagada kalavarude säästev kasutamine Vahemeres, kus tavapärast kvootidele tuginevat kalavarude majandamist ei toimu.\nKui komisjon ei saa selle kohta rahuldavat vastust kahe kuu jooksul, võib ta Itaalia ja Hispaania kaevata Euroopa Liidu Kohtusse.\nBussisõitjate õigused: komisjon nõuab, et ITAALIA ja POOLA tagaks eeskirjade täitmise\nEuroopa Komisjon nõudis, et Itaalia ja Poola võtaks vastu meetmed bussisõitjate õiguste nõuetekohaseks kohaldamiseks (määrus (EL) nr 181/2011). Eeskirjade tulemusliku kohaldamise tagamiseks määratud riiklikud ametid ei suuda praegu nende täitmist tagada. Kummaski liikmesriigis ei ole kehtestatud sanktsioone, mille abil tagada määruse täielik järgimine. Lisaks ei ole nad saatnud nende bussijaamade nimekirja, kus puudega või piiratud liikumisvõimega reisijal on võimalik saada asjakohast abi. Määruses on kehtestatud ELi piires bussiga reisivate isikute õigused ning seda tuleb kohaldada alates 1. märtsist 2013. Liikmesriikidele on seadusega pandud kohustus need ülesanded täita. Nõuded on esitatud ELi rikkumismenetluse kohase põhjendatud arvamusena. Itaalial ja Poolal on aega kaks kuud, et anda komisjonile teada meetmetest, mis on võetud määruse nõuetekohaseks kohaldamiseks. Vastasel juhul võib komisjon Itaalia ja Poola kaevata Euroopa Liidu Kohtusse.\nRaudteetransport: komisjon nõuab, et LUKSEMBURG ja LEEDU rakendaks täielikult ELi õigusakte raudteeohutuse kohta\nEuroopa Komisjon palus Leedul ja Luksemburgil viia kõik riigisisesed normid vastavusse direktiiviga 2004/49/EÜ, et tagada järjepidevalt ELi kõikide raudteevõrkude ohutuse kõrge tase. Nii Leedu kui ka Luksemburgi puhul on see seotud eelkõige uurimisorgani sõltumatusega. Luksemburgis on lisaks see seotud ohutuse juhtimissüsteemi, ohutussertifikaatide kehtivuse ning ohutusasutuse sõltumatuse, ülesannete ja otsustusprotsessiga. ELi õigusaktide eesmärk on töötada välja ühine lähenemine raudteeohutusele, eelkõige kehtestades raudteesüsteemile ohutusnõuded, sealhulgas taristu ja liikluskorralduse ohutu juhtimine, raudteeveo- ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ülesanded ja vastutus ning nende omavaheline suhtlemine, ühine ohutuse õigusraamistik, reguleerimine, juhtimine ja järelevalve ning õnnetusjuhtumite sõltumatu uurimine. Õigusaktid oleksid pidanud olema kehtestatud 30. aprilliks 2006. Kui Leedu ja Luksemburg ei tegutse vastavalt, võib komisjon anda asja lahendamiseks Euroopa Liidu Kohtule. Komisjon algatas selles asjas Leedu ja Luksemburgi suhtes 2013. aasta septembris rikkumismenetluse ja saadab nüüd põhjendatud arvamuse (ELi rikkumismenetluste teine etapp). Mõlemal riigil on komisjonile vastamiseks aega kaks kuud.\nVaba liikumine: komisjon nõuab, et AUSTRIA järgiks suusakoole käsitlevaid ELi eeskirju\nEuroopa Komisjon nõudis täna, et Austria peaks kinni ELi eeskirjadest töötajate vaba liikumise, asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse kohta vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 45, 49 ja 56. ELi õiguse vastaselt on Austria suusakoolidel Tirooli liidumaal võimalik seaduse alusel keelata teiste liikmesriikide suusainstruktoritel õpetada Tiroolist pärit või seal juba olevaid õpilasi. Nad võivad õpetada vaid teistest liikmesriikidest pärit õpilasi. ELi õiguse ja ELi kohtupraktika vastaselt nõutakse Steiermargi liidumaa piirkondlike õigusaktide alusel suusakoolides alati mäesuusainstruktori laiapõhjalist kvalifikatsiooni ning ei tunnustata teistes liikmesriikides omandatud kitsamat kutsekvalifikatsiooni, näiteks telemargi suusainstruktor, suusainstruktor puuetega inimestele või murdmaa suusainstruktor, ja seega ei võimaldata ka osalist juurdepääsu sellele ametile asjaomasel liidumaal. Kuna Austria ei ole tühistanud kahel liidumaal kehtivaid piiranguid, palub komisjon põhjendatud arvamuse vormis Austrial võtta meetmed ELi õiguse täielikuks järgimiseks. Kui Austria ametiasutused ei saada kahe kuu jooksul rahuldavat vastust, võib komisjon anda asja lahendamiseks Euroopa Liidu Kohtule. Lisateave: http://ec.europa.eu/internal_market/qualifications/index_en.htm\nEuroopa Komisjon nõudis täna, et Austria järgiks ELi riigihanke-eeskirju seoses mitmete ametlike dokumentide trükkimisega. Komisjon palus Austrial muuta õigussätteid, mille kohaselt peavad riigiasutused teatud dokumentide turvatrükkimiseks sõlmima lepingu ilma hankemenetluseta Austria riikliku trükikojaga. Alates 2000. aastast on Austria hankijad sõlminud ilma hankemenetluseta lepingu mitmete ametlike dokumentide, sealhulgas passide ja juhilubade trükkimiseks eraettevõtja Österreichische Staatsdruckereiga. Nad ei ole neid teenuseid avanud riigihankemenetluse kaudu üleeuroopalisesele konkurentsile. Austria ei ole esitanud piisavaid põhjendusi, millega õigustada, miks nende dokumentide trükkimisel ei peaks järgima üleeuroopalisi konkurentsieeskirju, mille eesmärk on tagada, et Austria kodanikele pakutakse teenuseid parima hinnaga. Euroopa Komisjon leiab seega, et Austria ei ole täitnud oma kohustusi, mis tulenevad Euroopa riigihanke eeskirjadest, eelkõige direktiivist 2004/18/EÜ. Komisjon esitab nõude põhjendatud arvamusena (rikkumismenetluste teine etapp). Kui kahe kuu jooksul ei teatata ELi õiguse sätete rikkumise peatamiseks võetavatest meetmetest, võib komisjon otsustada kaevata Austria Euroopa Liidu Kohtusse. Lisateave: riigihanked.\nKomisjon nõuab, et BELGIA suurendaks raudtee rahastamisel läbipaistvust\nEuroopa Komisjon esitas ametliku nõude, et Belgia tegutseks läbipaistvalt riiklike vahendite kasutamisel raudteetranspordi teenuste rahastamisel, nagu on nõutud direktiivis 2012/34/EL. Raamatupidamisarvestuse läbipaistvus on ainus võimalus jälgida riigi raha kasutamist ja saada teada, kas seda on kasutatud ettenähtud eesmärgil. Kuna läbipaistvus on hetkel puudulik, siis ei ole välistatud, et avalike teenuste osutamise kohustuse raames reisijateveoteenuse osutamiseks makstud riiklikke vahendeid kasutatakse muude transporditeenuste ristsubsideerimiseks. See on vastuolus ELi eeskirjadega, mille eesmärk on luua ELis tõhus, moonutamata ja konkurentsivõimeline raudteetranspordi siseturg, kus kõikidel transporditeenuse osutajatel on võrdsed võimalused. Kui komisjon ei saa selle kohta rahuldavat vastust kahe kuu jooksul, võib ta Belgia kaevata Euroopa Liidu Kohtusse.\nTarbijaohutuse tugevdamine: komisjon kutsub BULGAARIAT üles rakendama uut ELi direktiivi\nEuroopa Komisjonile teeb muret, et Bulgaaria ei ole tarbijaõiguste direktiivi (MEMO/13/1144) ikka veel oma riigi õiguses rakendanud. Direktiivi rakendamise tähtpäev oli 13. detsember 2013 ja riigisiseselt oleks tulnud seda kohaldama hakata alates 13. juunist 2014. Tarbijaõiguste direktiiv sisaldab põhilisi õigusi, mis on suurendanud tarbijate kaitset kogu ELis. Nende hulgas on suurem hindade läbipaistvus, keeld võtta lisatasu krediitkaardi ja klienditelefoninumbril helistamise eest ja keeld kasutada internetis eelnevalt märgistatud kastikesi (näiteks lennupiletite ostmisel) ning samuti ostulepingust ülesütlemise perioodi pikendamine (7-lt päevalt 14-le päevale) (vt tarbijaõiguste teabeleht). Need õigused on siiski tarbijate jaoks tähtsusetud, kui liikmesriigid ei võta neid üle oma riigi õigusaktidesse, et need jõustada. See on veelgi olulisem liikmesriikides, kus viimase tarbijate tulemustabeli kohaselt on teadlikkus tarbijaõigustest väike. Bulgaaria on nende kaheksa ELi riigi seas, kus selline olukord valitseb, ning seetõttu korraldab komisjon seal praegu tarbijaõiguste kampaaniat, et kasvatada tarbijate teadlikkust oma õigustest (MEMO/14/191).\nMaksustamine: komisjon nõuab, et KÜPROS kohandaks maksueeskirju, et võtta arvesse Horvaatia ühinemist ELiga\nKomisjon nõudis täna ametlikult, et Küpros rakendaks ELi maksustamiseeskirjade kohandusi, et võtta arvesse Horvaatia ühinemist ELiga. Direktiiviga 2013/13/EL kohandatakse teatavaid maksustamise valdkonda reguleerivaid direktiive, et võtta arvesse Horvaatia ühinemist. Kohandatud õigusaktide hulgas on ema- ja tütarettevõtjate direktiiv, ühinemisdirektiiv ning intresside ja litsentsitasude direktiiv – kõik need on mõeldud topeltmaksustamise vältimiseks ühtsel turul. Liikmesriikidelt nõuti muudatuste rakendamist ajaks, kui Horvaatia ühines ELiga 1. juulil 2013. Kuid Küpros ei ole komisjonile teatanud ühestki sellekohasest meetmest. Komisjoni nõudmine on esitatud põhjendatud arvamuse vormis. Kui kahe kuu jooksul ei saada rahuldavat vastust, võib komisjon kaevata Küprose Euroopa Liidu Kohtusse. (Dokumendi viide: 2013/0346)\n(Lisateave: E. Traynor, tel +32 229 21548, mobiil +32 498 98 3871)\nKeskkond: komisjon kutsub SAKSAMAAD üles võtma täiendavaid meetmeid vee nitraadireostuse tõkestamiseks\nEuroopa Komisjon kutsub Saksamaad üles võtma mõjusamaid meetmeid nitraatide põhjustatud veesaastatuse vastu. Viimased andmed, mis Saksamaa 2012. aastal esitas, näitasid, et põhja- ja pinnavee nitraadireostus suureneb ja ranniku- ja merevesi eutrofeerub eelkõige Läänemeres. Hoolimata halvenevast olukorrast ei ole Saksamaa võtnud piisavalt täiendavaid meetmeid, et vähendada ja vältida nitraadireostust vastavalt ELi õigusaktidele. Nitraadid on taimekasvuks olulised ja neid kasutatakse laialdaselt väetistes, kuid nende ülemäärane kogus võib kahjustada magevee- ja merekeskkonda, soodustades vetikate ülemäärast vohamist ning kahjustades sel moel teisi eluvorme. Seda protsessi nimetatakse eutrofeerumiseks. Joogiveest üleliigse nitraadi eelmaldamine on ka väga kulukas. Keskkonnavoliniku Janez Potočniku soovitusel saadab komisjon Saksamaale põhjendatud arvamuse, et paluda Saksamaal järgida ELi selle valdkonna õigusakte. Kui kahe kuu jooksul meetmeid ei võeta, võib komisjon anda asja lahendamiseks Euroopa Liidu Kohtule.\nKomisjon nõuab, et HISPAANIA lõpetaks koolibussiteenuse pakkujate ebavõrdse kohtlemise Castille's ja Leónis\nEuroopa Komisjon esitas Hispaaniale ametliku taotluse parandada Castile ja Leóni õigusakte seoses koolibussiteenuse pakkumisega. Kehtivate õigusaktide kohaselt soositakse koolibussiteenuste hangete korraldamisel ettevõtjaid, kes juba pakuvad bussiga ühistransporditeenust. Selline eelistamine rikub selgelt hankemenetluses osalevate pakkujate mittediskrimineerimise ja võrdse kohtlemise põhimõtet ja on vastuolus direktiiviga 2004/18/EÜ riigihankelepingute kohta ja määrusega (EÜ) nr 1370/07, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist maanteel. Hankelepingu sõlmimise tingimuste järgi tuleb valida majanduslikult soodsaim pakkumine või madalaim hind, sõltumata teistest kehtivatest transporditeenuse lepingutest. Kui õigusakte ei muudeta kahe kuu jooksul, võib komisjoni kaevata Hispaania Euroopa Liidu Kohtusse.\nKeskkond: komisjon nõuab, et SOOME kehtestaks eeskirjad teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise ja pakendijäätmete kohta ning muudaks suplusvee eeskirju\nEuroopa Komisjon saadab Soomele kolm põhjendatud arvamust keskkonnaalaste õigusaktide kohta. Euroopa Komisjon kutsub Soomet üles saatma üksikasjad selle kohta, kuidas Soome on rakendanud ELi tehnilisi eeskirju, mis käsitlevad teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramist elektri- ja elektroonikaseadmetes (ohtlike ainete piiramise direktiiv). Komisjon saatis 21. märtsil 2013 Soomele märgukirja, sest nimetatud meetmed olid 2. jaanuariks 2013 võtmata. Kuna puuduseid ei ole veel kõrvaldatud, saadab komisjon nüüd põhjendatud arvamuse. Teine põhjendatud arvamus käsitleb pakendijäätmeid – liikmesriigid pidid 13. septembriks 2013 komisjonile teatama, mida on tehtud läbivaadatud pakendidirektiivi rakendamiseks riigisiseses õiguses. Läbivaatamine laiendas algse direktiivi reguleerimismisala, täpsustades piiri selle vahel, mis on pakend ja mis mitte, et vähendada kogu ELi pakendijäätmeid. Kolmas põhjendatud arvamus käsitleb suplusvett. Soome õigusaktides määratletakse rannad peamiselt konkreetset kohta mis tahes päeval külastatavate inimeste arvu põhjal ja mitte ELi õigusaktides nõutud kriteeriumide, näiteks külastajate käsutuses oleva taristu alusel. ELi õigusaktide kohaselt on üheks kriteeriumiks suplejate arv, kuid seda tuleb täiendada muude näitajate, sealhulgas näiteks kasutada oleva taristuga. Komisjon leiab, et Soome õigusaktid ei ole vastavuses ELi selle valdkonna õigusaktidega ja seetõttu ei ole kodanikele tagatud piisav kaitse. Komisjon palub Soomel viia oma suplusvett käsitlevad õigusaktid kooskõlla ELi normidega. Kui Soome ei võta kahe kuu jooksul vajalikke meetmeid, võidakse juhtum anda Euroopa Liidu Kohtusse. Ohtlike ainete piiramise direktiivi järgimata jätmise eest võidakse määrata rahatrahve.\nMaksustamine: spordiürituste käibemaksuga maksustamine PRANTSUSMAAL\nKomisjon nõuab Prantsusmaalt nende jalgpallivõistluste ja muude spordiürituste sissepääsutasude maksustamist käibemaksuga, mille suhtes ei kohaldata meelelahutusmaksu.\nKäibemaksudirektiivi kohaselt tuleb spordiürituste sissepääsutasude suhtes kohaldada käibemaksu. Prantsusmaa on aga spordiürituste sissepääsutasud käibemaksust täielikult vabastanud.\nKuigi käibemaksudirektiivi eesmärk on käibemaksu ühtlustamine siseturu hea toimimise huvides, jätab see liikmesriikidele võimaluse erandkorras ja ajutiselt säilitada 1. jaanuaril 1978 kehtinud teatavad maksuvabastused samal kuupäeval kehtinud tingimuste kohaselt. Sel ajal olid Prantsusmaal spordiüritused käibemaksust vabastatud siis, kui nende suhtes kohaldati meelelahutusmaksu. Vahepeal andis Prantsusmaa kohalikele omavalitsustele võimaluse vabastada meelelahutusmaksust kohalike omavalitsuste territooriumil toimuvad spordiüritused. Mõned omavalitsused kasutasid seda võimalust. Komisjoni hinnangul ei ole sellisel juhul aga käibemaksuvabastus enam põhjendatud.\nNõue esitatakse põhjendatud arvamuse vormis. Kui kahe kuu jooksul ei saada rahuldavat vastust, võib komisjon anda juhtumi Euroopa Liidu Kohtusse. (Viide: 2012/4194)\nTeenused: komisjon nõuab, et UNGARI järgiks mobiilimakseid käsitlevaid ELi eeskirju\nEuroopa Komisjon esitas Ungarile täna nõude järgida asutamisvabadust ja teenuste osutamise vabadust käsitlevaid ELi eeskirju (ELi toimimise lepingu artiklid 49 ja 56 ning direktiivi 2006/123/EÜ artiklid 15 ja 16) seoses mobiilimaksetega. Riiklikku mobiilimaksesüsteemi käsitleva 2011. aasta seadusega anti riigi omandis olevale ettevõtjale National Mobile Payment Ltd. ainuõigus hallata riiklikku mobiilimaksete süsteemi, mida teenuseosutajatel tuleb kasutada, kui nad pakuvad mobiilimaksete vahendusteenuseid seoses teatavate avalike teenustega (näit üldkasutatavad parklad). Kõnealune ainuõigus piirab tarbetult ja oluliselt juurdepääsu turule, mis oli varem konkurentsile täielikult avatud. See tekitab kahju turul juba tegutsevatele investoritele ja pärsib ilma mõjuva põhjuseta uute investorite turuletulekut. Komisjon esitab Ungarile põhjendatud arvamusena (rikkumismenetluste teine etapp) nõude võtta meetmed ELi õiguse täielikuks järgimiseks. Kui Ungari ametiasutused ei saada kahe kuu jooksul rahuldavat vastust, võib komisjon anda asja lahendamiseks Euroopa Liidu Kohtule.\nSotsiaalkindlustus: komisjon nõuab, et IIRIMAA maksaks hooldajatoetust Iirimaal kindlustatud isikutele, isegi kui nad elavad teises liikmesriigis\nEuroopa Komisjon nõudis Iirimaalt, et riikliku sotsiaalkindlustusseaduse alusel hooldajatoetuse saamise õigust omavatele isikutele oleks selle õiguse kasutamine tagatud isegi siis, kui nad elavad teises liikmesriigis.\nHooldajatoetus on mõeldud väikese sissetulekuga isikutele, kes hooldavad vanuse, puude või haiguse, sealhulgas vaimuhaiguse tõttu abi vajavat isikut. Toetuse saamise tingimuste hulgas on nõue, et toetuse saaja peab olema Iirimaa elanik. Keeldudes toetust maksmast isikutele, kes elavad teises liikmesriigis, kuid kelle sotsiaalmaksed laekuvad Iirimaal, rikub Iirimaa ELi sotsiaalkindlustuse koordineerimise eeskirju.\nNõue esitatakse ELi rikkumismenetluse kohase põhjendatud arvamusena. Iirimaal on nüüd aega kaks kuud, et teatada komisjonile meetmetest, millega on ELi eeskirjad täielikult rakendatud. Vastasel juhul võib komisjon otsustada kaevata Iirimaa Euroopa Liidu Kohtusse.\n(Lisateave: J. Todd, tel +32 229 94107, mobiil +32 498 99 4107)\nPiimakvoodid: komisjon nõuab, et ITAALIA nõuaks Itaalia piimatootjatelt sisse saadaolevad maksusummad\nKomisjon on jõudnud Itaalia suhtes algatatud õigusmenetluses uude etappi. Menetlus puudutab piimakvoodi maksusummade sissenõudmist piimatootjatelt, kes ületasid ajavahemikul 1995–2009 oma tootmiskvoodid IP/13/577).\n2,265 miljardi euro suurusest kogusummast on 1,395 miljardit eurot sisse nõudmata. Sissenõudmata summade suurus viitab sellele, et Itaalia ametivõimud ei ole võtnud piisavaid meetmeid selleks, et asjaomased tootjad maksaksid ära tasuda olevad summad.\nItaalia suutmatus tagada nende maksusummade tegelik sissenõudmine pärsib ELi tasandil tehtavaid jõupingutusi piimatoodete turu stabiliseerimise nimel ning tekitab konkurentsimoonutusi nende Euroopa ja Itaalia tootjate suhtes, kes on oma tootmiskvootidest kinni pidanud või on nende ületamise korral maksnud koodiületamise tasu. See summa peaks kantama Itaalia riigieelarvesse, et see ei läheks Itaalia maksumaksjate jaoks kaduma.\n20. juunil 2013 saadeti Itaaliale märgukiri. Nüüd algab rikkumismenetluse teine etapp, mis seisneb põhjendatud arvamuse esitamises. Kui Itaalia ei võta kahe kuu jooksul vajalikke meetmeid, võidakse anda juhtum Itaalia kohustuste rikkumise tuvastamiseks Euroopa Liidu Kohtusse.\n(Lisateave: H. Kearns, tel +32 229 61404, mobiil +32 498 96 1404)\nTelekommunikatsioon: komisjon nõuab, et ITAALIA kohaldaks õiglaseid ja läbipaistvaid haldustasusid, et kõrvaldada VKEde jaoks takistused turule sisenemisel\nKomisjon esitas täna Itaaliale ametliku palve võtta oma õigusesse täielikult üle loa direktiiv elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta. Eelkõige puudutab see haldustasude kohaldamise kriteeriumi, mille tõttu võivad tekkida turule sisenemisel takistused, kuna need avaldavad ebaproportsionaalset mõju väikestele võrguoperaatoritele. Lisaks ei ole Itaalia eeskirjades ette nähtud läbipaistvuse kohustust avaldada igal aastal ülevaade nõutavatest haldustasudest ja majandusministeeriumi kantud halduskuludest. Komisjon esitab nõude põhjendatud arvamusena (rikkumismenetluse teine etapp). Kui Itaalia ei täida nõuet kahe kuu jooksul, võib komisjon kaevata ta Euroopa Liidu Kohtusse.\n(Lisateave: R. Heath – tel +32 229 61716 – mobiil +32 460 75 0221)\nRaudteetransport: komisjon nõuab, et PORTUGAL rakendaks täielikult ELi õigusakte raudtee koostalitluse kohta\nEuroopa Komisjon palus Portugalil viia riiklikud õigusaktid kooskõlla direktiiviga 2008/57/EC raudtee koostalitluse kohta, eelkõige seoses sõidukite kasutuselevõtu lubadega. Õigusaktide eesmärk on luua tingimused Euroopa raudteetranspordisüsteemi koostalitluseks ja võimaldada raudteesektoril tulemuslikumalt konkureerida teiste transpordiliikidega. See võimaldab kodanikel lihtsamalt Euroopas reisida ja vedada kaupu ohutumal ja keskkonnasõbralikumal viisil. Õigusaktid oleksid pidanud olema paigas 19. juuliks 2010. Kui Portugal ei anna rahuldavat vastust, võib komisjon anda asja lahendamiseks Euroopa Liidu Kohtusse. Komisjon algatas selles asjas Portugali suhtes 2013. aasta novembris rikkumismenetluse ja saadab nüüd põhjendatud arvamuse (ELi rikkumismenetluste teine etapp). Portugalil on komisjonile vastamiseks aega kaks kuud.\nKeskkond: komisjon nõuab, et RUMEENIA kehtestaks ELi eeskirjad pakendijäätmete ja romusõidukite kohta\nEuroopa Komisjon kutsub Rumeeniat üles saatma üksikasjad selle kohta, kuidas ta on rakendanud oma õiguses ELi õigusakte kahes valdkonnas – pakendi jäätmed ja romusõidukid. Ajakohastatud pakendidirektiiv, millega laiendatakse algse direktiivi reguleerimismisala, täpsustades piiri selle vahel, mis on pakend ja mis mitte, et vähendada pakendijäätmeid, pidi olema siseriiklikus õiguses kehtestatud 30. septembriks 2013. Komisjon saatis 29. novembril 2013 Rumeeniale märgukirja, sest nimetatud meetmed olid nõutud tähtajaks võtmata. Rumeenia saatis jaanuaris vastuse, et valitsuse otsuse eelnõu on koostamisel, kuid kuna komisjonile ei ole asjaomastest meetmetest teatatud, saadetakse põhjendatud arvamus. Teises põhjendatud arvamuses käsitletakse romusõidukite EL norme, mis pidid olema kehtestatud 22. augustiks 2013. Kuna ühtegi teadet ei ole saadetud, edastas komisjon septembris märgukirja. Rumeenia vastas, et asjaomaste õigusaktide vastuvõtmise nimel tehakse tööd, kuid kuna komisjon ei ole saanud ühtegi teadet, saadab ta nüüd põhjendatud arvamuse. Rumeenial on vastamiseks aega kaks kuud, kui seda ei tehta, võib komisjon anda asja lahendamiseks Euroopa Liidu Kohtule.\nKaupade vaba liikumine: komisjon nõuab, et RUMEENIA kõrvaldaks tõkked maagaasi ekspordilt\nNõue, et Rumeenia tootjad peavad gaasi müüma ennekõike omamaisel turul ja et gaasitehingud on allutatud eelnevale kontrollile ja heakskiitmisele, on komisjoni arvates põhjendamatute takistuste loomine gaasi ekspordile Rumeeniast ning ta nõuab nende kõrvaldamist kehtivatest õigusaktidest.\nKomisjon leiab, et kaupade vaba liikumisele ühtsel turul takistuste seadmisega ei täida Rumeenia kohustusi, mis tulenevad Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitest 35 ja 36 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/73/EÜ (mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju) artikli 40 punktist c.\nKomisjoni nõudmine Rumeeniale on esitatud põhjendatud arvamusena. Kui kahe kuu jooksul ei saada rahuldavat vastust, võib komisjon kaevata Rumeenia Euroopa Liidu Kohtusse.\n(Lisateave: Corazza – tel +32 229 51752 – mobiil+32 498 99 2862)\nEuroopa Komisjon saatis täna ametliku nõude (põhjendatud arvamuse) Rootsile, milles nõutakse, et lõpetataks veiste kohustuslik karantiin ja testimine paratuberkuloosi suhtes. Direktiivis 64/432/EMÜ sätestatud ühtlustatud loomatervishoiunõuetes veistega kauplemisel ei ole ette nähtud tervishoiunõudeid paratuberkuloosi kohta. Lisaks sellele hoiduvad Rootsi põllumajandusettevõtjad niisuguse kohustusliku saabumisjärgse testimise tõttu veiste sissetoomisest teistest ELi liikmesriikidest ning sellel on koguseliste piirangutega samaväärne mõju. Seepärast ei saa nimetatud kohustust õigustada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 36, millega reguleeritakse impordikeelde või -piiranguid. Paratuberkuloos on veiste, aga ka lammaste peensoole infektsioon. Selle sümptomite avaldumine, kui neid üldse esineb, võtab kaua aega ning nakatunud loomade avastamiseks mõeldud täpsete diagnostiliste testide puudumine selgitab asjaolu, miks paratuberkuloosi suhtes ei ole täiendavaid ELi tervisetagatisi. Kui Rootsi ei ole kahe kuu jooksul alates käesoleva ametliku nõude saamisest teatanud komisjonile, et testimine on lõpetatud, võib komisjon anda asja lahendamiseks Euroopa Liidu Kohtusse.\nKeskkond: komisjon nõuab, et ÜHENDKUNINGRIIK võtaks meetmed Pembroke'i elektrijaama jaasulareovee puhastamise suhtes ning ajakohastada suplusvee-eeskirju\nKomisjon saatis täna Ühendkuningriigile kolm põhjendatud arvamust keskkonnaküsimustes. Esimeses käsitletaks Pembroke'i elektrijaama, mis on Euroopa suurim gaasil töötav jaam ja mille jahutussüsteem kahjustab jaama ümbritsevat ökosüsteemi, mis on ELi õiguse alusel kaitstud mere erikaitseala. Keskkonnamõju hindamise direktiivi ja elupaikade direktiivi kohaselt tohib projektidele teostusluba anda üksnes pärast kõikide keskkonnamõjude hindamist. Pembrokeshire elektrijaama puhul sedasi ei toimitud, sest teostus- ja ehitusload ning veevõtuluba ja jahutussüsteemi sisse- ja väljavoolu süvendustööde luba anti enne keskkonnamõju hinnangute täielikku lõpetamist. Selle tulemusena suunatakse soe vesi, milles leidub rohkelt biotsiidi, kaitse all olevasse Milford Heaven veeteele. Jahutussüsteem, mis võtab suurel hulgal vett erikaitseala ühest äärest ja laseb selle läbi elektrijaama välja kaitseala teises ääres, avaldab mõju paljudele väiksematele kaladele ja nende marjale ning teistele organismidele. Komisjon on samuti mures saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli direktiivi kohaldamise pärast seoses välja antud lõplike lubadega, eelkõige seetõttu, et jahutussüsteemi peetakse sellises tundlikus kohas parimaks võimalikuks tehnikaks ja lubatakse selle tulemusena rikkuda keskkonnakvaliteedi standardit.\nTeises kirjas käsitletakse asulareovee puhastamist. Ühendkuningriigi aruannetest võib järeldada, et mitmetes asulates ei täideta endiselt ELi norme. Tänane põhjendatud arvamus, mis saadetakse lisaks 2009. aasta juunis ja 2013. aasta juunis esitatud märgukirjadele, kajastab Walesis Llanellis ja Govertonis aset leidvat ulatuslikku reovee levimist Burry abaja tundlikesse vetesse, arvestades et see toimub ka tavapärastes ilmastikutingimustes (võrrelduna tugevate vihmadega), reovee teisese puhastuse korraldamata jätmist üheksas asulas, sealhulgas Gibraltaril, ning reovee rangemate nõuete kehtestamata jätmist 24 asulas, mis on klassifitseeritud tundlike aladena. Ühendkuningriik peab vastama kahe kuu jooksul.\nKolmas põhjendatud arvamus on suplusvee õigusaktide kohta. Komisjon nõudis, et Ühendkuningriik teeks mitmeid muudatusi seal rakendatud ELi suplusvee-eeskirjades, ja kuigi suurem osa muudatusi on tehtud, oodatakse siiski teavet Gibraltari suhtes lubatud viimaste muudatuste kohta. Seetõttu saadetakse Ühendkuningriigile põhjendatud arvamus. Ühendkuningriik peab vastama kahe kuu jooksul.\nFinantsteenused: komisjon nõuab, et ÜHENDKUNINGRIIK kohaldaks ELi eeskirju\nEuroopa Komisjon nõudis täna, et Ühendkuningriik rakendaks täielikult nn I koonddirektiivi (direktiiv 2010,/78/EÜ), millega muudetakse ühtteist finantsteenuste direktiivi (direktiivid 98/26/EÜ, 2002/87/EÜ, 2003/6/EÜ, 2003/41/EÜ, 2003/71/EÜ, 2004/39/EÜ, 2004/109/EÜ, 2005/60/EÜ, 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2009/65/EÜ), et võtta arvesse uute Euroopa järelevalveasutuste (pangad: Euroopa Pangandusjärelevalve, väärtpaberid: Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ning kindlustus ja tööandjapensionid: Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) loomisega seonduvat mõju. Kõik ELi liikmesriigid pidid I koonddirektiivi hakkama rakendama alates 31. detsembrist 2011. Kuid Ühendkuningriik on kehtestanud vaid osa nõutud sätetest. Komisjon esitab nõude põhjendatud arvamusena (rikkumismenetluse teine etapp). Kui kahe kuu jooksul ei teatata kõikidest rakendusmeetmetest, võib komisjon otsustada kaevata Ühendkuningriigi Euroopa Liidu Kohtusse. Lisateave: http://ec.europa.eu/internal_market/finances/infringements/index_en.htm\nKomisjon kutsub ITAALIAT üles tagama olmevee tervislikkuse ja puhtuse\nEuroopa Komisjon algatab rikkumismenetluse Itaalia vastu, kuna viimane ei ole taganud olmevee vastavust Euroopa normidele. Vee saastatus arseeni ja fluoriidiga on Itaalias, eriti Lazio piirkonnas, olnud probleem pikka aega.\nJoogiveedirektiivi kohaselt peavad liikmesriigid olmevee olukorda jälgima ja kontrollima, kasutades selleks 48 mikrobioloogilist ja keemilist näitajat ning indikaatorparameetrit. Kui vees avastatakse kõrge arseeni tase või muid saasteaineid, võivad liikmesriigid teatud ajavahemikuks kalduda kõrvale direktiivis kehtestatud piirmääradest, tingimusel et see ei ohusta inimtervist ning et veega varustamist ei saa tagada muul mõistlikul viisil.\n(Lisateave: IP/14/816 – J. Hennon – tel +32 229 53593 – mobiil +32 498 95 3593)


Mäepea küla Rannaheina jalgraja kohtuvaidlus – Kuusalu volikogu otsus tuleb tühistada - Sõnumitooja\nMäepea küla Rannaheina jalgraja kohtuvaidlus – Kuusalu volikogu otsus tuleb tühistada\nRiigikohus lükkas Rannaheina tee jalgraja teinud maaomaniku apellatsioonkaebuse tagasi, Kuusalu vallavolikogu peab tema naabrite taotluse uuesti läbi vaatama.\nKuusalu valla Mäepea küla Kuusikuranna elamuarenduse kinnistuomanikud on kaks aastat pidanud kohtuvaidlust Kuusalu vallaga, et saada õigust kasutada mere äärde minekuks naabruses asuvat Rannaheina tee 2 jalgrada.\nMTÜ Kuusikuranna taotles mais 2016, et vallavalitsus määraks Rannaheina tee 2 kinnistul asuva juurdepääsutee mereäärsele kallasrajale avalikult kasutatavaks või seada sellele sundvaldus. Kuusalu vallavolikogu otsustas juuni lõpus 2016. aastal, et ei nõustu MTÜ Kuusikuranna taotlusega. Vallavanem Urmas Kirtsi selgitas tookord istungil, et sel jalgteel puuduvad avaliku tee tunnused, eravalduses sissesõiduteed arenduse territooriumile takistab tõkkepuu.\nVolikogu otsuse vaidlustasid halduskohtus Kuusikuranna arenduse kinnistute omanikud Andree Uustal, Igor Shvede, Mari-Liis Kiviranna ning Klaabu, Nipi ja Tige Kala UÜ. Nad põhjendasid, et Rannaheina tee 2 jalgraja teinud maaomanik takistab läbipääsu lukustatud väravaga, kuigi detailplaneering näeb ette avalikku juurdepääsuteed kallasrajale.\nTallinna halduskohus rahuldas märtsis 2017 kaebuse, tühistas Kuusalu vallavolikogu 29. juuni 2016 otsuse ning kohustas Kuusalu valda kaebajate taotlust uuesti läbi vaatama. Ringkonnakohus jättis halduskohtu otsuse muutmata ning tänavu juunis lükkas riigikohus apellatsioonkaebuse tagasi, seega jõustus Tallinna halduskohtu otsus märtsist 2017.\nKohus on seisukohal, et volikogu otsus ei vasta seaduses sätestatd nõuete – puuduvad põhjendused ja pole viidatud dokumendile, kus need võiksid sisalduda. „Otsuses pole näidatud selle andmise faktilist ja õiguslikku alust ega toodud välja kaalutlusi, millest on vastustaja (Kuusalu vallavolikogu – toim.) lähtunud taotluse rahuldamata jätmisel,“ on kirjas kohtuotsuses.\nRingkonnakohus on lisanud: „Vastustajal on õigus, aga ka kohustus kaaluda erinevaid lahendusi, kuidas tagada avalik juurdepääs kallasrajale üle Rannaheina tee 2 kinnistu selliselt, et kõigi põhjendatud huvid oleksid tasakaalus. Kui see oleks praktikas ebamõistlikult keeruline või kaebajate pakutud lahendus ei arvesta piisavalt Rannaheina tee 2 kinnistu omaniku huvidega, tuleb vastustajal leida detailplaneeringuga ettenähtud juurdepääsu tagamiseks alternatiivseid lahendusi või detailplaneeringut muuta.“\nRannaheina tee 2 kinnistu omanik ja mere äärde viiva jalgraja teinud mees selgitas kohtule, et Kuusikuranna arendusest pääseb mereni teist teed kaudu ja mööda teisi mereäärseid kinnistuid. Tema on teinud kulutusi jalgraja ehitamiseks ja korrashoiuks, pole keelanud seda kasutada, kui lepitakse kokku kasutamise tingimustes.\nKuusalu valla peamaakorraldaja Peeter Raudsepp ütles Sõnumitoojale: „Vallavolikogu otsuse mõte oli, et Rannaheina tee 2 jalgrada ei saa teha avalikuks teeks, kuna kogu küla ja ka kaugemalt rahvas ei pääse sellele ligi, Kuusikuranna sissepääs on takistatud, läbi pääseb vaid grupp inimesi, ja enne Rannaheina 2 teed on eratee. Avalik tee on selline tee, mis viib välja järgmise avaliku teeni. Vallavolikogu peab vastavalt kohtuotsusele varasema otsuse tühistama, aga see ei välista, et uue otsuse sisu jääb samaks, tuleb täiendada põhjenduse osa.“\nEelmine artikkelKuusalu valla keskkonnaspetsialist on ELINA EINARU\nJärgmine artikkelSajandi 100 arukülalase hääletus lõppenud\nRaasikul käib aktiivne elamuarendus\nNurru Ometi teatas: Kolga loomavabrik tegutseb taas


Küpsetusvärvi mahl ja magamine\nKliinilise psühholoogi dr Michael J. Breuse sõnul on “The Fiscal Times” raportis rohkem kui 40 miljonit ameeriklast, kellel on 2012. aastal 32,4 miljardit dollarit täiendavad unehäired, une terapeudid ja vidinad, mis aitavad neil saada mõnda shuteye. ” Muistsed hiinad, kreeklased ja aasialased kasutasid kirsse ja nende mahl aastatuhandeid mitte ainult toidu ja toiduvalmistamise, vaid ka valu ja põletiku raviks. Nagu näitavad tänapäevased uuringud, mis näitavad nende väidete uurimist, võib ka unetuse ravimisel olla kasulik klaasi hapukirssi.\nTart või hapu, kirsid tulevad sadu sorte, kuigi vaid mõned neist on kaubanduslikult olulised, näiteks Montmorency, Richmond ja inglise keeles morello. Tartkirsirsid sisaldavad kõrgeid vitamiine, mineraale ja antioksüdante, kuid need on antioksüdandid, mis näitavad kõige rohkem lubadust une parandamisel. Kui osta küpsised kirsimahl, peate minema tervise toidupoest või supermarketi orgaanilisest sektsioonist. Cherry mahl kokteil ei ole sama puhas hapukas kirss mahl.\nDr Breus märgib, et Montmorency tüüpi hapukas kirss on rikkaim looduslik melatoniini allikas. Melatoniin on hormoon, mille aju ajukelme toodetakse väikestes kogustes, mis aitab reguleerida une tsüklit, aidates teil öösel magada ja öösel ärkvel olla. Kui see on väljaspool pimedust, hakkab teie keha tootma rohkem melatoniini, kuid tasemed langevad järk-järgult, kui see muutub valguseks. Melatoniini turustatakse ravimi- ja toidupoodides ning internetis tablettide, aeglaselt vabastavate kapslite, tinktuure ja pihustivormide vormis täiendada.\nJuunis 2010 “Journal of Medicinal Food” avaldatud uuringus vaadeldi 15 vanema täiskasvanu une harjumusi, kui nad vesi kaheks nädalaks hommikul ja jälle õhtul kaheksaks nädalaks kaheksartilist hapukirssi. Seejärel neile anti samasugune jook, mis ei sisaldanud kirsimahl veel kahe nädala jooksul. Tulemused näitasid, et kuigi patsiendid jootasid kirsimahlat, teatasid nad episoodide märkimisväärsest vähenemisest ja unetuse raskusest, säästes enne magamaminekut keskmiselt 17 minutit. Vabatahtlikel ei tekkinud platseebo mahlades samasuguseid toimeid. Uuringute abil, mis kasutavad hapukirssi, dubleeriti tulemused 2012. aasta detsembris avaldatud uuringus “Euroopa toitumisalane väljaanne”. See uuring näitas, et hapukirssi mahla tarbimine suurendab une kvaliteeti melatoniini suurendades magamaja aega ja une kvaliteeti.\nKuigi vähesed inimtoimed, mis kasutavad hapukirsi mahla, ei ole teatanud olulistest kõrvaltoimetest, ei ole pikaajalisi uuringuid olnud võimalike riskide või kõige tõhusamate dooside kindlaksmääramiseks. Uuringus, mis avaldati “Journal of Medicinal Food”, andsid indiviid hommikul ja seejärel veel üks kuni kaks tundi enne magamaminekut 8 untsi hapukirssi mahla.\nPrevious Previous post: Kael pikendab sõlme eemaldamist\nNext Next post: Valu pärast õla pressimist


Tõrvandi rahvas saab kodulähedase Konsumi - Tänane leht\nLaevakaitsjad võivad täna saada templi viisale TERVIS\nKülmetunud rasedat naist või imetavat ema aitavad looduslikud ravimid ja puhkus (1) MAJANDUS\nEttevõtluskonto süsteemi töölehakkamine venib (2) MAAILM\nPyeongchangi taliolümpia 2018 - Venemaaga või Venemaata? (1) TARTU\nTõrvandi Konsumi hoone on valmis ning ootab avamist. Uus pood peaks rõõmustama nii Tõrvandi elanikke kui ka Ülenurme tööstuspargi ettevõtteid. Eile lõunal käis poes kauba väljapanemine täie hooga. FOTO: Sille Annuk\nKonsumi hoone arhitektuurilahenduse tegi OÜ Arhitektuuriklubi. FOTO: eskiis


President Kaljulaid Kagu-Eestis: täna ei ole enam põhjust rääkida maakohtade tühjenemisest, Lõunaleht | President\nPresident Kaljulaid Kagu-Eestis: täna ei ole enam põhjust rääkida maakohtade tühjenemisest, Lõunaleht\nPresident Kersti Kaljulaid on töötanud peaaegu kaks nädalat Kagu-Eestis, külastanud paljusid organisatsioone ja ettevõtteid ning kohtunud kohalike elanikega. Pärast seda, kui president oli rahvale avatud pidulikul tseremoonial vastu võtnud Saksamaa, Austria ja Prantsusmaa uute suursaadikute volikirjad, andis ta intervjuu LõunaLehele.\nIseenesest presidendi resideerumine väljaspool Kadriorgu ja pealinnast eemal on väga hea idee ja toob presidenti kui institutsiooni rahvale lähemale. Kuidas ja millistele argumentidele tuginedes sündis otsus pärast Narvat välja valida just Kagu-Eesti ja täpsemalt Räpina?\nNarva mineku otsus sündis võib isegi öelda juhuslikult. Kui Vaba Lava inimesed Tallinnas rääkisid, et kuidas nüüd Kalamaja läheb Narva ja teeb seal ka Vaba Lava ja selline hipsteri ja startup meeleolu jõuab ühel päeval Narva, siis tundus see suhteliselt hullumeelse ettevõtmisena. Lubasin neile, et kui te tõesti selle ära teete, siis ma võtan oma kontori ka kaasa ja tulen ka kuuks ajaks Narva. Seal olles tekkis meil aga veendumus, et see on väga hea mõte tulla pikemaks ajaks koha peale. Kõik inimesed, kes on Tallinnast kaugel, ei näe ju kuidas riik töötab, kuidas institutsioonid toimivad jne. Esiteks näidata presidendi institutsiooni rahvale lähemalt, teiseks süveneda pikemalt ühte piirkonda. Ja mitte ainult mina. Kaasa tulevad ju ka ajakirjanikud, kes samuti vaatavad piirkonnas põhjalikumalt ringi. Kuigi presidendi institutsioon põhiseaduse järgi on tseremoniaalne, on üks tema roll olla rahvale lähedal ja teada, mida rahvas mõtleb-arvab. Seda ei saa teha kuidagi teisiti kui tulla näiteks Räpina sadamasse, istuda seal koos 150 inimesega ja arutada maailma asju.\nMiks just pärast Narvat Kagu-Eesti, kas selle pärast et need on kaks vabariigi kõige viletsamat kanti, kes alati vajavad erikohtlemist ja eriprogramme?\nEi, kindlasti ei ole meie siinolemine seotud regionaalsete eriprogrammidega. Lihtsalt setod kutsusid. Aga ei saa minna ainult Setomaale, see on natuke liiga pisike piirkond, mõistlikum on siis juba kogu Kagu-Eestis ringi vaadata.\nTeie Kagu-Eestis resideerumise lõpuni on jäänud veel pärast tänast kolm päeva. Teid on viidud, nagu kavast näha võib, kõikvõimalikesse organisatsioonidesse ja ettevõtetesse. Mis siiani eredalt meelde on jäänud või mis kõige rohkem üllatas?\nResideerumise ja visiidi asemel ma kasutaksin ilusat eestikeelset sõna - töötamine. Olen töötanud selle perioodi siin piirkonnas.\nMis mulle meelde on jäänud? On jäänud palju toredaid inimesi, kes on siit piirkonnast pärit. Mõned on ka vahepeal ära käinud ja siis siiakanti tagasi tulnud. Aga olen näinud ka täitsa palju inimesi, kes on öelnud, et juurte poolest ei seo neid selle piirkonnaga miski, aga nad lihtsalt ei taha elada suures linnas üksteise otsas ja sellepärast tulevad siia, sest siin on vaikust, rahu ja rohelust. Ka täna siin võtsime vastu volikirjad kolmelt suursaadikult suurtest Euroopa riikidest ning ka nende jaoks tundub see kohutav luksus, et Eesti inimestel on oma kodu ja veel suvekodu. Võimalus valida roheluse ja linnaelu vahel ning et üha enam inimesi jagab ennast selle kahe keskkonna vahel. See tundub keskeurooplasele kirjeldamatu luksus, sest see on nii kallis mujal Euroopa riikides. Mul on hea meel, et üha enam ka meie enda inimesed seda väärtustavad, oskavad seda hinnata ja sellepärast ka on mujal kui Tallinnas.\nKuidas Teile tundub nüüd siin kohapeal olukorda vaadeldes, milliseks kujuneb rahvastikust tühjaks voolava Kagu-Eesti saatus, kus on Teie arvates pääsetee?\nKagu-Eesti ei voola rahvast tühjaks. Mitte ükski Eesti piirkond, kus on ruumi ja rohelust ja kus on head teed, ei voola rahvast tühjaks. Kõik vallavanemad ütlevad, et kui ligi saab, siis tühjad talukrundid lähevad praegu hästi, inimesed tulevad, hakkavad seal olema. Olime eile just Mehikoormas, kus mulle ütles kohalik ettevõtja, et 15 aastat tagasi olid pooled majad asustamata, täna ei ole enam ühtegi tühja maja külas. Jah, seal ei olda võib-olla terve aasta, aga seal ollakse. Kui te sõidate siin ringi, siis on nii palju uusi katuseid näha. Juba see näitab, et protsess on pöördunud ja see küsimus oli aktuaalne võib-olla kümme aastat tagasi. Enam ei jää maa tühjaks. Tänapäeval on juba nii palju kaugtöö võimalusi ja Eesti inimene, olles niivõrd lühikest aega olnud osa sellest industrialiseerimise protsessist, mis tähendab koondumist suurtesse ettevõtetesse, suurtesse keskustesse, on veel meeles pidanud, kuivõrd teistsugune oli see varasem elu. Seetõttu toimib ka hästi kiiresti see pöördprotsess. Rääkisin muuhulgas ka Prantsuse suursaadikuga, ka seal on alanud trend, et minnakse uuesti suurtest linnadest kaugele, kui su töö seda võimaldab. Olen näinud siin ka inimesi, kes ütlevad et ei, mul ei olnud seda tööd, ma lihtsalt tulin siia, sest ma tahtsin siin olla. Ma leidsin siin selle talu, siin olid need põlistammed, ma ostsin selle talu ära ja alles siis ma mõtlesin, kuidas ma siin endale selle töö teen.\nTäna näeme, et see on muutunud juba suunaks, nii et kindlasti pole täna enam põhjust rääkida maakohtade tühjenemisest, nii nagu ei ole põhjust rääkida ka Eestist väljarändest.\nNõus paljuski Teie poolt räägituga, samas muidugi statistika näitab halastamatult rahvaarvu vähenemist siinsetes maakondades.\nNäeme siiski, et täna on siin rohkem noori inimesi ja lastega peresid, kes tahaksid siia tulla ja kuidas näitab seda statistika, on iseküsimus. Sest nagu ma ütlesin, on Eesti inimestel kombeks jagada tihtipeale ennast kahe kodu vahel ja see statistikas ei kajastu. Selle pärastki, et meil pole täna võimalust maksta osa makse ühes ja teine osa teises omavalitsuses. Kuna suured omavalitsused pakuvad sinna sissekirjutatutele suuri eeliseid, siis me ilmselt ei näe tegelikult ka õigesti neid arve. Võib-olla paljud inimesed tahaksid end siduda selle teise elukohaga, aga nad ei julge, kuna nad on jätkuvalt nö kahepaiksed, aga nad siiski on olemas.\nÜks lahendustest, mis aitab siin elu edasi viia, oleks kindlasti kiire internet, mida muuhulgas läheb vaja ka kaugtööks. Samas on siin koha peal näha, kuivõrd vaevaliselt ja vähesel määral inimesteni see nö viimase miili ühendus jõuab. Lootust on ehk lähitulevikus suurematel asulatel, enamus külarahvast jääb ka tulevikus ilma valguskaabliteta. Kas Teie arvates on riigi panus olnud selles valdkonnas piisav?\nMa pean siiski olulisemaks kõigepealt korda tehtud teid analoogses maailmas, vabandage mu vanamoodsust. Inimene, kes teeb kaugtööd, peab siiski aegajalt saama eelkõige puhta jala ja riietega keskustesse. See inimene, kes elab siin tagamaadel ja saab poole tunniga maakonnalinna kohale, ei ela halvemini, kui inimene Tallinna äärelinnas, kes jõuab ka poole tunniga kesklinna ja teenustele ligi. Ja see on palju olulisem tegelikult kui see ülikiire internet.\nSamas ikkagi inimesed tahavad lisaks teedele ka kiiret ja stabiilset netiühendust, millest aastaid on räägitud, aga mida ei tule, ega tule. Lõuna-Lehtki kirjutas hiljuti loo, kuidas üks ettevõte on korjanud natuke alla miljoni euro rahvalt liitumistasusid, aga reaalselt pole veel suurt midagi tehtud. Riiklikult toetatav Elektrilevi alustab oma võrgu ehitamist hoopis maakonnalinnast ja küladesse jõua kiiret netti ei tea kui palju. Kas riik ei peaks rohkem ka sellesse panustama?\nNo see on minu arvates üks eriti huvitav juhtum. Kui mõtleme ajale tagasi viisteist aastat tagasi, siis meil arenes tohutult kiiresti mobiilside, ka mobiilne internet. Meil tuli 2G, siis 3G teineteise järel ja riik sinna absoluutselt oma raha ei pannud. Meil oli täiesti vaba turg ja see oli Euroopas täiesti ainulaadne. Siis me tegime selle otsuse, et me hakkame toetama sideteenuste arengut piirkondades ja mis juhtus? Turul see areng seiskus. Ja nüüd me arutamegi, et kas avalikku raha panna rohkem või veel rohkem. Mõtlemise koht.\nViitasite, et peate teede väljaehitamist esmatähtsaks. Kuulsust kogus Teie poolt oma Kagu-Eestis töötamise ajal tolmusele autokapotile kirjutatud ja allkirjastatud loosung „tolmuvabaks!” Kas oli sellel väikesel trikil ka oma mõju?\nMinu arvates ei peaks me enam Euroopa Liidu järgmist eelarve perioodi kulutama niimoodi, et me ei tee oma teid korda. Kui vaatame teisi riike, kes 2004 liitusid Euroopa Liiduga, siis teede kordategemine oli üks esimesi asju, mis selle ressursiga tehti. Meie mingil põhjusel ei teinud seda. Mina tol ajal ei olnud küll Eestis, aga ma olen sedasama asja küsinud ka Euroopa Liidu asjade komisjonilt meie parlamendis, et miks me seda ei tee ja ma küsin seda jätkuvalt. Tallinn on oma elujärjelt juba 110 % Euroopa Liidu keskmisest SKTst inimese kohta. See raha, mis on Euroopa Liidu eelarves, peaks kõik tulema regioonidesse, Tallinnast ära. Üks lihtne viis seda teha oleks kohalike teede projekt. Kohalik selles mõttes, et nad asuksid kaugemal Tallinnast. Lihtsalt teed tuleks korda teha. Me saame Euroopa Liidu ühtekuuluvusfondist tublisti vahendeid veel ka järgmises perioodis. Küsimus on, mida me tahame sellega teha? Kas me tahame sellega teha inimeste liikuvust paremaks, teades ka seda, et inimesed tahavad olla linnast kaugemal, aga selleks nad vajavad kiiret võimalust linna liikuda. Teades ka seda, et paljud eesti inimesed tunnevad, et Eesti edu ja kõik see keskmiselt kiire areng, mis statistiliselt on, on läinud neist mööda. Tõenäoliselt üks lihtsamaid viise neile näidata, et see jõuab ka nendeni, on korralik tee, mida pidi sa saad koju ja kodust ära.\nToetate siis põhimõtteliselt seda varianti, et Eesti Euroopa Liidu toetuste taotlemisel jagataks kaheks regiooniks ehk Harjumaaks ja ülejäänud Eestiks?\nMa kardan, et mina isegi põhjustasin selle diskussiooni kaks aastat tagasi, kus me Siim Kallasega ühel väitlusüritusel selle teema valisimegi väitlusteemaks, et kas Tallinna ja kuldse ringi vallad toetuse saajate hulgast välja arvata. Jah, ma olen toetanud kogu aeg seda, et Eesti tuleks jagada kaheks piirkonnaks. Tolle hetke reeglite järgi oleks see andnud Eestile ka rahanduslikku edu, tänase regulatsiooniga ma enam nii hästi kursis pole. Nii või teisiti, põhjendage mulle siis miks Tallinn peaks saama neid ressursse? Ainuke mis mulle on vastatud, et Tallinnal on suutlikkus projekte teha ja teistel ei ole, aga ma ei ole sellega nõus.\nNeljarealised teed on taas päevakorras. Minul ja ilmselt paljudes lõunaeestlastes paneb kulme kergitama tõsiasi, et kui aastaid on räägitud eelkõige Tallinn-Tartu maantee neljarealiseks ehitamiseks, siis Pärnu ja Narva on nüüd kerkinud vähemalt jutu tasandil justkui samaoluliseks. Samas kui vaatata, mitut maakonda ja kui palju rahvast ühendaks Tallinn-Tartu, ja võrreldes neid teiste suundadega, siis peaks ju kahe suurima linna ühendamine olema prioriteet number üks! Tartu taga on kogu Kagu-Eesti kolm maakonda, lisaks Tartumaale koos Tartu linnaga ka Viljandi- ja Jõgevamaa. On selge, et kolme teed korraga ei ole Eesti riigil jaksu ehitada, kuidas Teie seisukoht on, kus peaks olema prioriteet?\nSeda peab lõunaeestlane eelkõige küsima nendelt, keda ta on valinud täitevvõimu juurde. Aga mis puudutab üleüldse avaliku ja erasektori koostööd ehk PPP formaadis millegi väljaehitamist, siis pean seda paremaks, kui lihtsalt riigi võlakirjade emiteerimist, mis kipub enamasti minema tavaliste kulude katteks. Kui on konkreetse projekti võlakirjad, siis seda ma toetan, kui on tahtmist konkreetne asi kiiremini ära teha, siis see on hea mõte. Kas see kujuneb ka osaks eelarve tasakaalust, see sõltub ka tingimustest. Mis puudutab aga seda, et kas tõesti kolmes suunas korraga minema hakatakse, siis ma kahtlen selles, et me seda suudame. Järelikult selle nurga inimeste, keda nagu te mainisite, on ju tõepoolest palju, hääl peab olema valjusti kuulda.\nViis päeva tagasi tuli uudis, et Peterburi viisat saab netist tasuta 53 riigi kodanikud k.a. Eesti. Kuidas president suhtuks sellesse mõttesse, et Valga-, Võru- ja Põlvamaa oleks külastatavad Vene riigi alamatele sama põhimõtte järgi? See annaks ju positiivse tõuke siinsele kaubandusele, turismisektorile jne\nTäna näeme kuidas Venemaa oli alguses päris ära ehmatanud neile kehtestatud sanktsioonide peale pärast Ukrainas juhtunut. Eks loodeti alguses, et läheb nagu Gruusia sõja järgselt, ehk siis et midagi suurt ei juhtunudki. Nüüd otsitakse pisikesi samme, näitamaks et me oleme sõbralikud ja avatud, et teie võiksite ka teha vastusamme. Ma arvan, et rohujuure tasandil on meil arenemisruumi küll. Ma ei ütle, et ühel hetkel lühiajalised viisad ei võiks olla mõistlikud, aga viisad siiski. Peab säilima kontroll, et kuna nad tulevad, kuna lähevad. Põhimõtteliselt toetan, et rohujuure tasandil rohkem suhtlust, aga kõrgematel tasanditel selged seisukohad.\nPiirikaubandus on suhteliselt uus nähtus nii Kagu-Eestis, kui ka Eestis tervikuna. See tekkis, kuna poliitikud ei kuulanud kainet häält ja talupojamõistust ja arvati, et ühe anuma sees on võimalik keeta kahe kuumusega suppi. On arvutusi, et lausa 100 miljonit maksutulu kingivad eestlased aastas Läti Vabariigile. Nüüd on näiteks kagueestlased küsimuse ees, kas sõita lähedalasuvasse naaberriiki ja osta odavalt alkoholi, toiduaineid, ehituskaupu, kuid andes endale aru, et nõnda tehakse oma riiki vaesemaks ja naabreid rikkamaks. Kuidas Teile tundub, kas nad peaksid oma südant valutama selle eetilise dilemma ees või lähtuma põhimõttest, ostan sealt kus mulle soodsam?\nOleme näinud 30 aastat vaeva, et meil oleks vaba turg kogu Euroopa Liidu piires. Nägime vaeva, et liituda euroalaga, et oleks lihtne aru saada, kus miski palju maksab. Nägime vaeva, et Shengeni süsteem hakkaks tööle, et saaksime igale poole vabalt minna. Ning nüüd, kui inimesed kõiki neid vabadusi kasutavad, siis teeb see meile kuidagi muret. Mina olen vabamajanduse ja vaba kaubanduse pooldaja. Ära ei tohi unustada, et ka palgad on Eestis kõrgemad, kui näiteks Lätis, sellest tuleneb ka osaliselt elatustaseme ja hinnavahe. Majandusruumid on erinevad ja see, et inimesed nende vahel liiguvad, on normaalne nähtus! See on nii kogu Euroopas. Piiriäärsed tanklate read on ju tavaline nähtus ja ausalt öeldes ma ka väga ei mäleta, et me oleksime olnud kuidagi häiritud sellest, et soomlased meilt aastaid ostmas käisid. Arvan, et inimene ei pea tundma mingeid süümepiinu, kui leiab naaberriigist soodsamalt tooteid ja pealegi eks internetist ostetakse ju ka kasutades globaalseid soodsaid hindu.\nIsegi Kagu-Eesti ettevõtted ei saa enam hakkama ilma võõrtööjõuta: ehitustel on ukrainlased, põldudel on võõrtööjõud, palju palgatakse ka lätlasi. Kuidas teile tundub, kas peaks lõpetama pimesiku mängimise ja lubama riiki oluliselt rohkem võõrtööjõudu?\nMeil on jah riiklikult väga väike kvoot, mille mõjul on meil hästi palju ajutist tööjõudu. See omakorda näitab seda, et meie majandusel ja ettevõtlusel on hea võime kohaneda. Mina tänase seisuga ei poolda praeguste tingimuste muutmist eelkõige põhjusel, et kui inimesed tulevad siia pikemalt, siis peame suutma pakkuda neile inimestele keeleõpet ja nende lastele eestikeelset lasteaeda ja kooli üle kogu riigi territooriumi. Vastasel juhul võime tekitada endale teise põlvkonna migrantide probleemi, kus nad uuesti isoleeruvad, kuna neil pole ligipääsu siia ühiskonda. Kuni me seda pole ära teinud, siis mina ei poolda kvoodisüsteemi muutmist.\nRiiklike töökohti viiakse küll Tallinnast välja, kuid Kagu-Eestisse on neid tulnud näpuotsaga. Kokku on tõmmatud rohkem töökohti, kui neid nüüd juurde tehti. Kuidas suhtute töökohtade väljaviimisesse pealinnast ja kas selle tempo ja hulk on Teie arvates piisav?\nKõigepealt vaataks seda, kui suur on siin tööpuudus linnas? Edasi võiks küsida, et kas üldse on vaja viia riiklikke töökohti konkureerima erasektori töökohtadega, samal ajal kui ettevõtetel pole võib-olla hoopis tööjõudu kusagilt võtta? Kas meil on üldse probleem, et on tööpuudus väikelinnades või maapiirkondades? Ja kui tundub, et võiks leevendada tööpuudust kusagil piirkonnas või lihtsalt võimaldada töötamist väljaspool suuri keskusi, siis on veel üks teine meetod, lisaks sellele, et viime mõne asutuse tervikuna väljapoole. Eraettevõtjad seda meetodit kasutavad aktiivselt ja see seisneb selles, et kui sul on vaba töökoht, siis kuulutad selle välja, aga ei ütle, kus see inimene peab elama. Ja välja valitud inimene jääb elama oma elukohta ja hakkab tööle seal, kus ta parasjagu asub. Oli võimalus rääkida Swedpanga juhtidega ja nemad ütlesid, et sellisel moel on nad Tallinnast välja viinud 200 töökohta viimase paari aastaga.\nOsadele te meeldite väga presidendina, aga loomulikult leidub ka kriitikuid. Kas teie toetajad saavad loota, et kandideerite ka järgmiseks ametiajaks presidendiks?\n60 kuud on nii lühike aeg, et selle aja jooksul tuleb tegeleda sellega, mida sa tahad ja saad ära teha ja mitte mõelda sellele, mis saab edasi.


Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa - Madalmaad - Hotels.com\nKõik hotellid asukohaga Madalmaad, Sint Maarten\n1 Rhine Road, Maho Bay, Madalmaad, SXM\n3,5 tärni kuurorthotell rannal tasuta veepargiga, läheduses on Maho rand\nPuhkeala fuajees [2/62]\nTuba, vaade aeda - Tuba [3/62]\nPremier tuba, vaade ookeanile - Tuba [4/62]\nPremier tuba, vaade ookeanile - Tuba [5/62]\nPremier tuba (Island View) - Tuba [6/62]\nPremier tuba, vaade ookeanile - Tuba [9/62]\nTuba, vaade aeda - Tuba [11/62]\nVaade saarele - Tuba [12/62]\nTuba, vaade aeda - Tuba [13/62]\nPremier tuba (Island View) - Tuba [14/62]\nTuba, vaade aeda - Vannituba [17/62]\nTuba, vaade aeda - Vannituba [18/62]\nTuba, vaade aeda - Vannituba [19/62]\nSpaa vastuvõtuala [24/62]\nProtseduuride ruum [25/62]\nProtseduuride ruum [26/62]\nMängude tuba [32/62]\nLaste mänguala hotellis [33/62]\nLaste mänguala hotellis [34/62]\nBasseiniäärne baar [50/62]\nLaulatuste korraldamise koht vabas õhus [54/62]\nVaade rannale/ookeanile [57/62]\nVaade rannale/ookeanile [58/62]\nVaade rannale/ookeanile [59/62]\nVaade rannale/ookeanile [60/62]\nVaade rannale/ookeanile [61/62]\nVaade aiale [62/62]\nPremier tuba (Island View) - Tuba\nVaade saarele - Tuba\n1 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad\n2 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Puhkeala fuajees\n3 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Tuba, vaade aeda, Tuba\n4 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Premier tuba, vaade ookeanile, Tuba\n5 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Premier tuba, vaade ookeanile, Tuba\n6 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Premier tuba (Island View), Tuba\n7 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Tuba\n8 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Tuba\n9 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Premier tuba, vaade ookeanile, Tuba\n10 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Tuba\n11 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Tuba, vaade aeda, Tuba\n12 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Vaade saarele, Tuba\n13 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Tuba, vaade aeda, Tuba\n14 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Premier tuba (Island View), Tuba\n15 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Tuba\n16 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Tuba\n17 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Tuba, vaade aeda, Vannituba\n18 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Tuba, vaade aeda, Vannituba\n19 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Tuba, vaade aeda, Vannituba\n20 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Välibassein\n21 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Veeliumägi\n22 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Jõusaal\n23 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Spaa\n24 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Spaa vastuvõtuala\n25 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Protseduuride ruum\n26 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Protseduuride ruum\n27 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Spaaprotseduurid\n28 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Spaaprotseduurid\n29 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Spaaprotseduurid\n30 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Teatrietendus\n31 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Teatrietendus\n32 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Mängude tuba\n33 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Laste mänguala hotellis\n34 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Laste mänguala hotellis\n35 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Restoran\n36 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Restoran\n37 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Restoran\n38 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Restoran\n39 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Restoran\n40 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Restoran\n41 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Restoran\n42 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Restoran\n43 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Restoran\n44 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Söögiplats\n45 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Söögiplats\n46 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Söögiplats\n47 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Söögiplats\n48 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Söögiplats\n49 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Söögiplats\n50 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Basseiniäärne baar\n51 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Rand\n52 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Rand\n53 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Rand\n54 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Laulatuste korraldamise koht vabas õhus\n55 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Välisfassaad\n56 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Välisfassaad\n57 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Vaade rannale/ookeanile\n58 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Vaade rannale/ookeanile\n59 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Vaade rannale/ookeanile\n60 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Vaade rannale/ookeanile\n61 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Vaade rannale/ookeanile\n62 - Sonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa, Madalmaad, Vaade aiale\nMajutusasutust renoveeritakse alates 01. märts 2018 kuni 14. detsember 2018 (lõppkuupäev võib muutuda).\nSee majutusasutus on suletud ajavahemikus 01. märts 2018 kuni 14. detsember 2018 (kuupäevad võivad muutuda).\nMaho rand – 3 min jalgsi\nCasino Royale – 0 min jalgsi\nMullet Bay Golf – 3 min jalgsi\nDunes Casino – 8 min jalgsi\nMulleti rand – 8 min jalgsi\nStarz City Casino – 18 min jalgsi\nAmerican University of the Caribbean – 22 min jalgsi\nBlue Malli ostukeskus – 26 min jalgsi\nCupecoy rand – 30 min jalgsi\nLong Beachi rand – 4,2 km\nI was leery about booking here because of the reviews, but opinions---everyone has one.… sept 4, 2017\nThis was not at all a 3.5-star hotel. The rooms were extremely dated and not clean. A… aug 31, 2017\n4 164 arvustuse põhjalTripAdvisori reisijate hinne\nPremier tuba (Island View)\nVaata Madalmaad, kõik hotellid\nKonverentsisaali pindala (ruutjalgades) 7793\nSonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa võimaldab broneerida majutust "kõik-hinnas" tüüpi täispaketina. Täispaketi hinnad on kõrgemad, sest sisaldavad toitlustamist ja jooke (võivad kehtida teatud piirangud).\nToas olev alkoholi müügiautomaat\nSpaas Serenity Spa on 8 protseduuride tuba, sh toad paaridele ja alad vabaõhuprotseduuride jaoks. Massaaži tehakse rannal ja spaas, saadaval on süvakudede massaaž, laavakivimassaaž ja klassikaline Rootsi massaaž. Spaas pakutakse raviprotseduure nagu aroomiteraapia ja ajurveeda-protseduurid. Selles spaas on saun ja aurusaun.\nSpaa on avatud iga päev. Kuni 17 aasta vanused lapsed tohivad spaad külastada ainult koos täiskasvanuga. Lapsi, kes on nooremad kui 14 aasta vanused, spaasse ei lubata.\nAscot Pub and Sports Bar on pubi, mille spetsialiteet on Ameerika toidud. Saadaval on ainult õhtusöök. Avatud teatud nädalapäevadel\nThe Point on pidulik restoran, kust avaneb vaade ookeanile. Restorani spetsialiteet on Itaalia toidud. Külastajad saavad nautida jooke baaris. Vajalik on laudade ette tellimine. Avatud teatud nädalapäevadel\nPalms Grill restoran pakub lõunaeinet ja õhtusööki. Vaade avaneb ookeanile. Külastajad saavad nautida jooke baaris ja einestada värskes õhus (ilusa ilma korral). Avatud teatud nädalapäevadel\nOcean Terrace Buffet bufee-restoran pakub hommikueinet, lõunaeinet ja õhtusööki. Vaade avaneb ookeanile. Saadaval on laste menüü. Avatud iga päev\nPizzeria Napoli on restoran, kust avaneb vaade ookeanile. Restorani spetsialiteet on pitsa ja seal on saadaval lõunaeine ja õhtueine. Külastajad saavad einestada värskes õhus (ilusa ilma korral). Avatud teatud nädalapäevadel\nSonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa joonealune jutt\nSonesta Maho Beach All Inclusive Resort Casino & Spa lähiümbrus\nPhilipsburg (SXM-Princess Juliana Intl.) – 3 min transpordivahendiga\nGrand Case (SFG-L'Esperance) – 21 min transpordivahendiga\nThe Valley lennujaam (AXA-Clayton J. Lloyd Intl.) – 56 min transpordivahendiga


KK 5. november 2014 10:00\nSõbrad ja tuttavad, kellele ei saa ära öelda?\nMeil kontoris on suur reformarite toetusgrupp ja enamik nende tuttavatest ja sõpradest kuuluvad REsse. Seega hääletatakse ilmselt valimistel ka nende poolt.\nMorgie 5. november 2014 12:22\nVana arm ei roosteta?\nAnonüümne 5. november 2014 16:37\nSest keskmine Eesti valija ei hääleta maailmavaatepõhiselt, vaid mingitel muudel põhjustel: tuttavad, sõbrad, see konkreetne inimene on sümpaatne, sain tasuta mingit nänni jmt.\nAnonüümne 6. november 2014 17:17\nmulle tundub, et põhjuseks võib olla inimeste konservatiivsus. nimelt sedalaadi konservatiivsus, millele ei meeldi muutused, mistõttu valitakse neid, kes on juba võimul. ja kuna reform on meil siin juba väga kaua võimul olnud, siis valivadki konservatiivsed inimesed reformi.\nHundi ulg 6. november 2014 17:36\nKuna küsimuses rõhutati meesvalijaid, siis arvan, et vastust tuleb otsida poistemaailmast, kuuluvustundest.\nReformierakonna on loonud aastatega imago edukusest, enesega hakkamasaamisest jne. Reformierakond on poistekampade mõistes alati teistest paremad (üksteist aastat võimul). Ning kuigi mees võib lugeda enne igat palgapäeva väheseid sente, siis iseendale tunnistamine oma ebaedukusest on ületamatu. Mees TAHAB kuuluda edukate, võitjate hulka...\nNeed valimised kindlasti midagi muudavad kui konkurendid kasutavad oskuslikult oma kampaanias poliittehnilisi võtteid. Esimesed märgid võimalikest muutustest on olemas: kritiseeritakse peaministri roosa/siniseid liibuvaid pükse, poliitikute ja rahva sõnavarasse on ilmunud "pehmod" ja muidugi nn.pedeküsimus. Mees võib olla vaene, kasvõi nohik, kuid MITTE pede :) Lapsepõlv jätkub...


Puitpõrandate Isolatsioon » Ülevaade Võimalustest - 2019 | Nõuande viisard\nPõhiline Nõuande viisardPuitpõranda isoleerimine - mugavuse suurendamine\nEsimese korruse tammid\nVajakatte isoleerimine puitpõrandaga\nKui puitpõrand on hiljem isoleeritud, tekitab see sõltuvalt ehitusmeetodist erinevaid probleeme. Nii et sa ei saa enam külma jalgu, siin on mõned lahendused isoleerimata puitpõrandale. Lahenduse korral peate oma puitpõranda katma või üles võtma uue põrandakattega ja paigutama selle uue konstruktsiooniga.\nMõnes vanemas majas paigaldatakse puitpõrandalauad lihtsalt esimesel korrusel paikneva õhukihi kohal. Allpool on lihtsalt pinnas või kelder. Kui on olemas vähemalt üks indekseerimisruum, saate järgneva isolatsiooni hõlpsasti teha allpool. Siiski muutub see raskemaks, kui altpoolt ei ole võimalik jõuda altpoolt. Lisaks peate kontrollima, kas puitpõranda aluskonstruktsiooni ei ole niiskuse ja mädanemise tõttu juba rünnanud.\nSõltuvalt sellest, kas kahjustate puidust põrandat altpoolt või ülalt, on teil sageli väike paigalduskõrgus. Puidust põrandal asuvate talade vahel võib sageli kasutada näiteks ainult kümne sentimeetri isolatsioonipaksust. Tõhusa isolatsiooni tagamiseks tuleb tavaliselt kasutada spetsiaalseid kõrge tihedusega isolatsioonimaterjale.\nOlulised punktid isolatsiooni valikul:\neriti kõrge soojusisolatsiooni omadused\nKui sa saad puidust põranda alla, siis on isolatsioon lihtne, peate puidust põranda alla paigaldama auru tõkke ja paigaldama valgustite vahel valitud isolatsioonimaterjali. Allosas tuleb paigaldada täiendav aurutõke. Kui te kasutate siin õhukindlat fooliumi, ei saa teie puit enam hingata ja võib hakata mädanema.\nKui puitpõranda aluskonstruktsioonile ei pääse või üldse puudub, siis pole teil muud valikut, kui panna põrandale isolatsioon. Pange tähele, et ruumi kõrgus kahaneb mõõdu võrra. Lisaks peate kasutama spetsiaalseid aurutõkkeid, et puit ei kannataks uue isolatsiooni tõttu.\nPaljudes peremajades ei ole põrandate vahelised laed isoleeritud. See mitte ainult ei põhjusta suurt soojuskadu, kui soojus tõmbub üles. Kui te ei soovi esimesel korrusel pööningut või kasutamata ruume soojendada, peate vale lae eraldama.\nSiin näeme ülevaadet vale lagede isoleerimise üksikutest toimingutest. See isolatsioon toimub ülalt, tõstes puidust põranda. Kui soovite altpoolt isoleerida, siis tavaliselt Rigipsdecke. Nende uuendamiseks on vaja palju rohkem tööd.\nvajadusel lisada täiendav aurutõke või fliis\nAsetage puitpõrand uuesti\nSoovitame teile teada, kas KfW Bankilt ei ole mingit toetust või vähemalt intressivaba laenu. Siis säästate mitte ainult küttekulusid, vaid saate kohe tagasi ka osa oma investeerimiskuludest.\nKinnituseks mõeldud treppide väravad on saadaval erinevates versioonides. Kumb neist on teie jaoks õige treppvärav, näitame teile siin.\nTeritage terad teraga\nSiin on, kuidas nuga teravdada teravamaks. Samuti selgitatakse selliseid küsimusi nagu märja või kuiva lihvimine.\nSeina postkast - üllas ja turvaline\nPostkasti määratlemine seinas on sageli parim lahendus turvalise ja üllas postkasti jaoks. Siit leiate kogu teabe.\nSiin saate teada, kuidas teostada löögimüra mõõtmist, kus see võib aidata ja millised võivad olla püsiva mürasaaste tagajärjed.\nKoera Harden võrdlus 2018\n➤ praegune koerte võrdlus 2018 kohta lets-rebuild.com'is. Võrdle nüüd ja tellige top hunderampe odav!


George Gershwin: "An American in Paris" (New York Philharmonic Orchestra: Leonard Bernstein); Léon de Saint-Lubin: Grand Duo concertant A-Dur, op. 49 (Anastasia Khitruk, Violine; Elizaveta Kopelman, Klavier); Georg Friedrich Händel: "Feuerwerksmusik", HWV 351 (La Stravaganza Köln: Andrew Manze); Ludwig van Beethoven: Serenade D-Dur, op. 25 (Daniela Koch, Flöte; Hyeyoon Park, Violine; Teng Li, Viola); Bohuslav Martinu: Konzert D-Dur, H 329 (Deborah Nemtanu, Sarah Nemtanu, Violine; Orchestre Philharmonique de Marseille: Lawrence Foster)


Ja thats Jaapani pere sugu mängu, kui Infotehnoloogia juhtus\nHentai Dragon Ballock Gt Xxx Jaapani Pere Sugu Mängu 1 Pan X Reisikohvrid\nÜldiselt ma gibe seda lihtsalt on rohkem seal; see ei ole lüüa laius pühakirja. me teeme tegusid, sest me oleme valgust kiirgav diood mööda Püha Vaimu teha neid just nii, nagu ta viib meid tegema Isa tahet ja järgima tema käske. Iga kohtuotsuse NT pühakiri on toetatud mööda tööd, mitte tark Kristusele. Kas teosed säästavad Ameerika Ühendriike? NR. Aga neile, kes ar tõeliselt juhitud Püha Vaimu, seal ar töö. Kuid me võime reageerida, kurbust tunda ja kustutada oma tahtmise Püha Vaimu., Jaapani pere sugu mäng Meil on veel elu elada varem Jumal ja kui me ei tee seda allumist Püha Vaimu (mis veel kord viib meid hoida moraalne praktika õiguse ja teha tööd sobiv tõeline meeleparandus)me eksitada. Nii et kui keegi usub Jumala armu võimaldab neil hoida ou withal nad tahavad (ja mitte väljendus sa ütlesid seda) nad eksitada. Igaüks, kes usub, et kõik oma tuleviku patud ar andeks ja Ja siis on lubanud ülalpidamiseks viljaliha ar läheb elama üllatunud. Selle selgelt ei kirjalikult süsteemi.


Linnar Priimägi: terrorism on ka see, kui trammist tõugatakse inimene välja lõbu pärast\nLinnar PriimägiFoto: Martin Ahven\nTeleveeb, 23. september 2018 12:58\n"Ma väga ei eputa ega kiitle sellega, et olen katoliiklane ja küllap ma olen püha kiriku halb poeg ja loodan seda, et jumal mõtleb, et tal on ainult pojad." lausus kultuuriloolane ja katoliiklane Linnar Priimägi saates "Hommik Anuga".\nSaatejuht Anu Välba suunas teema selleni, et kui juttu tuleb katoliiklastest ja katoliiklusest, siis on see ainult läbi skandaalide ja selle, kuidas katoliku kiriku vaimulikud on seksuaalselt ahistanud lapsi. Sellest on kõnelenud avalikult nii praegune kui eelmised pühad isad. Paavst Franciscus on väitnud, et 2 protsenti katoliku preestritest on pedofiilid.\nKultuuriloolasena selgitas Linnar, et lapse mõiste ei ole alati olnud see, mis ta on tänapäeval. "See, et üldse selline nähtus nagu pedofiilia sai tekkida, juhtus ainult sellepärast, et laps muutus millekski eriliseks," lausus Priimägi saates.\nKeskajast ei ole selliseid juhtumeid üles kirjutatud just sellepärast, et ei olnud last, keda tuli kaitsta. "Nüüd on tekkinud lapsed ja sellega seoses on tekkinud kuritegu. Me peame seda moraalselt tõesti lubamatuks, et last kuidagi seksuaalselt ahistatakse. Aga selge on see, et nendes riikides, kus pedofiilia on karistatav, tuleb karistada täie rangusega," jagas saatekülaline arvamust.\nKa tsölibaadi tähendus ei ole alati ühiskonnas olnud. "See tekkis 13. sajandil teatud majanduslikel põhjustel ning sellel on selge psühholoogiline põhjendus - preester peaks olema abielus kirikuga, mis tähendab, et see armastus peaks olema jäägitu."\n"Ta armastab kõiki kiriku lapsi, kõiki teisi inimesi inimkonnas, aga ta ise kuulub kirikule," selgitas Priimägi tsölibaadi psühholoogilist aspekti. Majanduslik põhjus oli seotud pärandiga ja selle edasi andmisega. "Kui preestril oleks laps, siis tekib pärandus. Mis tähendab, et hakatakse kirikumaid pärandama. Kirik on aga see, kes annab maad ainult ühe korra ja pärast võtab tagasi, et kellelegi teisele see edasi anda," selgitas kultuuriloolane. "Kiriku pärandust ei jagatud laiali, seda tuli hoida ja sai ainult kasvatada."\nPriimägi rääkis, et vastuolulisus kiriku suhtes on ühiskonnas tekkinud eelkõige sellepärast, et kirikut püütakse allutada ilmalikele seadustele, millele ta ei allu. "Kirikuriik ei ole poliitiline," toonitas Linnar. "Ja see on see, miks ta läheb vastuollu uskmatutega."\nPriimägi ei õigustanud kuidagi vaimulike õõvastavaid tegevusi pühakodade sees. "Küllap nad teavad, et nad pattu teevad."\nKatoliiklane Priimägi on nõus sellega, et laste kaitsmine on õigustatud. Samas tekitab mehes arusaamatust see, miks just nüüd on hakanud vanurid heietama noorpõlve mälestusi sellest, kuidas neid keegi kunagi ahistas. "Miks nad tol ajal siis seda ei rääkinud," esitas ta küsimuse. "Tol ajal ei olnud see lihtsalt kombeks. Praegu on see moodi läinud. Kampaania korras igaüks meenutab, kuidas teda ahistati."\nLinnar tõi välja Sigmund Freudi tsitaadi, et laps on seksuaalmonstrum. "Lapse pilt, mida te ammutate raamatutest, võib olla vale. Me ei näe lapse sisse ja omistame talle mingid omadused, et ta on nõrk."\nTänapäeva sõjad ei ole ainult usuga seotud.\nKui saatejuht tõi välja selle, et paavst Johannes palus 2000. aastal vabandust, et usku on levitatud läbi vägivalla, lausus saatekülaline, et sõda kui selline ongi paratamatus. "Kas ta on nüüd ilmalik või ususõda. Kõik sõjad on ilmalikud." Priimägi tõi näiteks praeguse Süüria ja Ameerika konflikti, millel ei ole mingit pistmist usuga. "Tegemist on puhtalt majanduslike ja poliitiliste huvidega."\nSamuti arvab Priimägi, et terrorism ei ole vaid see, mida islamiusulised korda saadavad. "Terrorism on ka see, kui Mustamäel peksab poiss kedagi. Terrorism on see, kui trammist tõugatakse inimene välja lõbu pärast. Me oleme sellisteks saanud oma vabast tahtest," lausus mees.\n"Me oleme teinud teatavaid valikuid oma kujunduslikul teel. Oleme otsustanud mitte haridust saada. Oleme valinud tee, et oleme vabatahtlikult vaesed.\nMe eeldame, et kultuurne ja haritud inimene teeb ühtemoodi valikuid, aga harimatu inimene teeb teistsuguseid valikuid." Priimägi lausus, et iga inimene tahab ennast kuidagi ühiskonnas kehtestada. "Mõni saab seda teha töökuse ja andekuse abil. Teine kadeduse ja ahnuse abil."\nÕhtuleht | Eesti uudised 1. oktoober 2018 10:08\nMoefotograaf Toomas Volkmann: „Inimesed ei taju tänapäeval enam erinevaid kümnendeid, sest moepööris on läinud kiireks. Eriti 2000ndail.” (8)\nTele 15. september 2018 00:01\nSKANDAALID, mis jälitavad prominente surmani (60)\nÕhtuleht | Eesti uudised 17. august 2018 20:35\nyy 24. september 2018 08:35\näärmiselt võigas esinemine katoliiklasel. Katoliku vaimulik on abielus kirikuga ja elab vaimuliku elu. Tavaelus on oma reeglid ja me mõistame, et laste kasutamine on lapse alandamine, me ei kahtle selles, et lapsele ei meeldi pilastamine. Kuid katoliku vaimulik ei tea, kas lapsele meeldib see või mitte ja ta on abielus oma kirikuga ja teeb pattu, kasutades õigust uskuda, et lapsele võib see pilastamine väga meeldida.Ja see ei ole katoliku preestritele otse keelatud?\n24. september 2018 04:52\nTerrorism on kokkuvõte hirmukülvamine.


R.N. Elliott – Socionomics Institute\nPost Tagged with: "R.N. Elliott"