Postiseadus – Riigi Teataja\nPostiseadus (lühend - PostiS)\nPostiseadus - sisukord\n§ 2 Postiteenus\n§ 3 Postisaadetise saaja ja saatja ning postiteenuse kasutaja\n§ 4 Postisaadetise ja postiteenuse liigid\n§ 5 Universaalne postiteenus ja universaalse postiteenuse osutaja\n§ 6 Universaalse postiteenuse osutaja määramine\n§ 61 Kasutajalt universaalse postiteenuse eest võetav taskukohane tasu\n§ 62 Universaalse postiteenuse osutaja määramise erisused\n§ 7 Postivõrk\n§ 8 Postkastile ja selle paigutamisele esitatavad nõuded\n§ 9 Postimaksevahend\n2 TEGEVUSLUBA JA TEGEVUSEST TEATAMINE\n§ 10 Loakohustus\n§ 11 Tegevusloa taotlemine\n§ 12 Tegevusloa kontrolliese\n§ 13 Tegevusloa andmisest keeldumise alused\n§ 14 Tegevusloa kõrvaltingimused\n§ 15 Tüüptingimuste ja tegevusloa kõrvaltingimuste muutmine\n§ 16 Tegevusloa kehtivus\n§ 17 Tegevusloa kehtivusaeg\n§ 18 Avaliku konkursi korraldamise aeg\n§ 19 Tegevusloa kehtivuse peatamine\n§ 20 Tegevusloa kehtetuks tunnistamise erisused\n3 POSTITEENUSELE JA POSTITEENUSE OSUTAJALE ESITATAVAD NÕUDED\n§ 22 Postiteenuse osutaja ja postiteenuse osutamine\n§ 23 Töövõtt\n§ 24 Teise postiteenuse osutaja postivõrgu kasutamine\n§ 25 Postiteenuse osutamisest keeldumine\n§ 26 Postiteenuse tasu\n§ 27 Tüüptingimused\n§ 28 Postisaadetise märgistamine\n§ 29 Postisaadetise kättetoimetamine\n§ 30 Postisaadetise kättetoimetamise võimatus\n§ 31 Kättetoimetamise võimatuse tõttu edastamata postisaadetise hoiustamine, müümine ja hävitamine\n§ 32 Postisaadetise avamine\n§ 33 Postisaladus\n§ 34 Isikuandmete kasutamine\n4 UNIVERSAALNE POSTITEENUS\n1 Universaalsele postiteenusele ja selle osutajale esitatavad nõuded\n§ 35 Rahvusvaheline postiteenus\n§ 36 Finantsteenused\n§ 361 Perioodilise väljaande ja menetlusdokumendi edastamine\n§ 37 Universaalse postiteenuse kvaliteet\n§ 38 Kvaliteedi kontrollimine\n§ 40 Tulu- ja kuluarvestuse eraldatus\n§ 41 Standardid\n2 Universaalse postiteenuse rahastamine\n§ 411 Universaalse postiteenuse osutamise kohustuse täitmisega seotud kulud\n§ 412 Universaalse postiteenuse rahastamise allikas, makse ja makse määr\n§ 413 Rahastamiskohustusega postiteenuse osutaja\n§ 414 Universaalse postiteenuse makse tasumine, laekumine ja kasutamine\n§ 42 Teavitamine\n§ 44 Sunniraha määr\n§ 45 Teabe esitamise kohustus\n§ 46 Kaebuste lahendamine\n§ 47 Aruandlus\n§ 51 Universaalse postiteenuse osutaja ainuõigus\n§ 52 Postiteenuse osutajate riikliku registri tegevuse lõpetamine\n§ 56 Seaduse jõustumine\nRT I, 13.03.2019, 115\nVastu võetud 06.04.2006\nRT I 2006, 18, 142\njõustumine 01.07.2006, § 5 lõike 2 punkt 3 osas 01.01.2007. a.\n10.01.2007 RT I 2007, 7, 38 01.01.2008\n06.12.2007 RT I 2007, 69, 424 01.01.2008\n04.12.2008 RT I 2008, 53, 297 01.01.2009\n1) postiteenusele esitatavad nõuded;\n2) postiteenuse osutajale esitatavad nõuded;\n3) riikliku järelevalve korralduse;\n4) vastutuse käesoleva seaduse rikkumise eest.\n(2) Käesoleva seaduse eesmärk on tagada:\n1) universaalse postiteenuse osutamine;\n2) kvaliteetse postiteenuse osutamine;\n3) postiteenuse kasutaja õiguste kaitse.\n(4) [Kehtetu - RT I, 29.06.2014, 1 - jõust. 01.07.2014]\n(5) Universaalse postiteenuse osutaja rahvusvahelisele postiteenusele kohaldatakse käesolevat seadust Eesti territooriumil toimuva postisaadetise edastamise puhul niivõrd, kuivõrd see ei ole vastuolus Eesti Vabariigile siduvate Ülemaailmse Postiliidu aktidega.\n(6) Käesoleva seaduse 3. peatükki kohaldatakse postiteenusele, mille osutamiseks nõutakse tegevusluba.\n§ 2. Postiteenus\n(1) Postiteenus on adresseeritud postisaadetise edastamine majandustegevusena.\n(2) Edastamine on protsess, mis hõlmab postisaadetiste kogumist, sorteerimist, vedu ja saajale kättetoimetamist.\n(3) Postisaadetis loetakse adresseerituks, kui see kannab postisaadetise saaja nime ja postiaadressi või sellele viitavat märgistust või on varustatud postiaadressile osutava saatedokumendiga.\n(4) Riigisisese postiteenuse puhul asuvad postisaadetise saaja ja saatja Eestis.\n(5) Rahvusvahelise postiteenuse puhul asub postisaadetise saaja või saatja väljaspool Eestit.\n(6) Postiteenus ei ole kirjalike teadete ning muude saadetiste kättetoimetamine enda nimel ja enda majandustegevuse tarbeks.\n[RT I 2008, 53, 297 - jõust. 01.01.2009]\n§ 3. Postisaadetise saaja ja saatja ning postiteenuse kasutaja\n(1) Postisaadetise saaja (edaspidi saaja) on isik, kellele või kelle postiaadressil tuleb postisaadetis saatja tahte kohaselt kätte toimetada.\n(2) Postisaadetise saatja (edaspidi saatja) on isik, kes vastutab postisaadetise sisu eest ning kelle tahtel ja nimel on postisaadetis postiteenuse osutajale edastamiseks üle antud.\n(3) Postiteenuse kasutajad on saaja ja saatja.\n§ 4. Postisaadetise ja postiteenuse liigid\n(1) Postisaadetised on:\n3) perioodiline väljaanne.\n(2) Kirisaadetis on postiteenuse osutajale edastamiseks üleantud adresseeritud ning nõuetekohaselt pakitud ese või esemed. Kirisaadetis on näiteks kiri, trükis ja pisipakk.\n(3) Postipakk on postiteenuse osutajale edastamiseks üleantud adresseeritud ning nõuetekohaselt pakitud ese või esemed.\n(4) Perioodiline väljaanne on saatjalt tellitav ja tema poolt postiteenuse osutajale perioodiliselt, sagedusega vähemalt üks kord kvartalis edastamiseks üleantav adresseeritud trükis.\n(5) Postiteenused on:\n1) lihtsaadetise edastamine;\n2) tähtsaadetise edastamine;\n3) väärtsaadetise edastamine;\n31) partiisaadetise edastamine;\n4) kullerpostisaadetise edastamine (edaspidi kullerpost);\n5) otsepostisaadetise edastamine (edaspidi otsepost);\n6) perioodilise väljaande edastamine;\n7) muud postiteenused.\n(6) Lihtsaadetisena edastatakse kirisaadetis ja postipakk:\n1) mis väljastatakse saajale või tema esindajale ilma allkirjata;\n2) mille väärtus on postiteenuse osutajale avaldamata;\n3) mille kaotsimineku või kahjustumise korral puudub postiteenuse osutajal kohustus maksta hüvitist.\n(7) Tähtsaadetisena edastatakse kirisaadetis ja postipakk:\n1) mis väljastatakse saajale või tema esindajale allkirja vastu või muu isikusamasuse tuvastamist võimaldava tunnuse alusel;\n3) mille kaotsimineku või kahjustumise korral maksab postiteenuse osutaja saatjale postiteenuse osutaja eelnevalt määratud garantiisumma.\n(8) Väärtsaadetisena edastatakse kirisaadetis ja postipakk:\n2) mille väärtus on postiteenuse osutajale avaldatud;\n3) mille kaotsimineku või kahjustumise korral maksab postiteenuse osutaja saatjale tema avaldatud saadetise väärtuse.\n(81) Partiisaadetisena edastatakse:\n1) kirisaadetis, mis antakse saatja poolt postiteenuse osutajale samaaegselt üle edastamiseks vähemalt 100 saajale;\n2) postipakk, mis antakse saatja poolt postiteenuse osutajale samaaegselt üle edastamiseks vähemalt 25 saajale.\n(9) Kullerpostisaadetisena edastatakse kirisaadetis ja postipakk:\n2) mis edastatakse kulleriga kiirel ja usaldusväärsel viisil;\n3) mille saatjal on võimalus igal hetkel saada informatsiooni saadetise asukoha kohta selle teekonnal, sekkuda saadetise kättetoimetamisse ja vajaduse korral korraldada ümber selle edastamist.\n(10) Otsepostisaadetisena edastatakse kirisaadetis:\n2) mille sisuks on turunduslik või avalik materjal;\n3) mida edastatakse samaaegselt vähemalt 100 saajale;\n4) mille sisu, kaal ja mõõtmed on identsed teiste samaaegselt edastatavate saadetiste omadega, välja arvatud saaja nimi, postiaadress, identifitseerimisnumber ning muud teisendused, mis ei muuda sõnumi olemust;\n5) mille pakendile on kantud märge «reklaam», «reklaam posti teel» või «otsepost».\n(11) Otsepost ei ole:\n1) arvete edastamine;\n2) käesoleva paragrahvi lõike 10 punktides 1–5 sätestatud tingimustele vastava postisaadetise edastamine koos nimetatud tingimustele mittevastava postisaadetisega.\n(12) Kui otsepostisaadetis ei vasta vähemalt ühele käesoleva paragrahvi lõike 10 punktides 1–4 sätestatud tingimusele, loetakse see lihtsaadetiseks.\n(13) Täht- ja väärtsaadetise universaalse postiteenusena edastamisele esitatavad nõuded kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n§ 5. Universaalne postiteenus ja universaalse postiteenuse osutaja\n(1) Universaalne postiteenus on käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud postiteenuste järjepidev, kvaliteetne ja taskukohase tasu eest osutamine kogu Eesti Vabariigi territooriumil õigusaktidega sätestatud alustel ja korras.\n(2) Universaalse postiteenuse moodustavad järgmised riigisisesed ja rahvusvahelised postiteenused:\n1) kirisaadetise edastamine liht-, täht- ja väärtsaadetisena kaaluga kuni 2 kilogrammi;\n2) postipaki edastamine täht- ja väärtsaadetisena kaaluga kuni 20 kilogrammi.\n(3) Universaalse postiteenuse hulka ei kuulu postisaadetise edastamine partiisaadetisena.\n(4) Universaalse postiteenuse osutaja on isik, kellele on väljastatud tegevusluba universaalse postiteenuse osutamiseks.\n(5) Universaalse postiteenuse osutaja on üldhuviteenuse osutaja majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse tähenduses.\n§ 6. Universaalse postiteenuse osutaja määramine\n(1) Universaalse postiteenuse osutaja määratakse avaliku konkursiga, mille korraldab Konkurentsiamet.\n(2) Kui avalik konkurss ebaõnnestub, paneb Konkurentsiamet universaalse postiteenuse osutamise kohustuse kuni viieks aastaks postiteenuse osutajale, kellel käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud konkursi korraldamise ajal oli universaalse postiteenuse osutamise tegevusluba.\n(3) Avaliku konkursi võitnud isikule või isikule, kellele on pandud universaalse postiteenuse osutamise kohustus käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatu alusel, väljastab Konkurentsiamet universaalse postiteenuse osutamise tegevusloa.\n(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatu alusel universaalse postiteenuse osutaja määramisel arvestatakse vajadust tagada universaalse postiteenuse osutamine lühikeses ja pikas perspektiivis kuluefektiivselt, konkurentsi kahjustamata ning taskukohase tasu eest.\n(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud avaliku konkursi läbiviimise tingimused kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n§ 61. Kasutajalt universaalse postiteenuse eest võetav taskukohane tasu\n(1) Käesoleva seaduse § 6 lõikes 5 nimetatud avaliku konkursi läbiviimise tingimustes peab olema märgitud taskukohase tasu suurus § 5 lõikes 2 sätestatud teenuste eest.\n(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud taskukohase tasu suuruse määrab valdkonna eest vastutav minister määrusega. Konkurentsiameti ettepanekul iga universaalse postiteenuse alla kuuluva teenuse osas ühesugusena kogu riigi territooriumil.\n§ 62. Universaalse postiteenuse osutaja määramise erisused\n(1) Käesoleva seaduse § 6 lõikes 5 nimetatud avaliku konkursi läbiviimise tingimustes peab sisalduma pakkuja kohustus esitada vähemalt järgmised andmed:\n1) universaalse postiteenuse osutamisega lisanduvad kulud ja kaasnevad tulud;\n2) universaalse postiteenuse osutamise kohustuseta tehtava tavapärase äritegevuse kulud ja käesoleva seaduse § 5 lõikes 2 sätestatud teenuste osutamise eest kasutajalt võetavad tasud.\n(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetatud kulude määramisel:\n1) arvestatakse üksnes universaalse postiteenuse osutamise kohustuse täitmiseks vajalikke kulutusi;\n2) jäetakse arvestamata kulud, mida postiteenuse osutaja kannaks universaalse postiteenuse osutamise kohustuseta (tavapärase äritegevuse kulud), ning kulud, mis on tehtud enne pakkumise esitamise kalendriaasta algust.\n§ 7. Postivõrk\n(1) Postivõrk on seadmete ja vahendite süsteem, mida postiteenuse osutaja kasutab postisaadetise edastamiseks. Postivõrk jaguneb kogumis- ja jaotusvõrguks.\n(2) Kogumisvõrk on seadmete ja vahendite süsteem, mida postiteenuse osutaja kasutab postisaadetiste kogumiseks juurdepääsupunktidest.\n(3) Jaotusvõrk on seadmete ja vahendite süsteem, mida postiteenuse osutaja kasutab postisaadetise saajale kättetoimetamiseks.\n(4) Juurdepääsupunkt on nii tegevuskoht kui ka vahend, mida kasutatakse postiteenuse osutamiseks.\n(5) Postkontor on püsiv tegevuskoht, kus on tagatud kõigi tegevusloaga hõlmatud postiteenuste osutamine.\n(6) Kirjakast on postiteenuse osutaja kogumisvõrgus olev püsivalt paigaldatud vahend postisaadetiste kogumiseks.\n(7) Universaalse postiteenuse osutamiseks kasutatavatele juurdepääsupunktidele ja nende paiknemisele esitatavad nõuded kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n§ 8. Postkastile ja selle paigutamisele esitatavad nõuded\n(1) Postkast on saaja valduses olev vahend postisaadetise kättetoimetamiseks.\n(2) Postkast ja selle paigutamine peavad tagama postisaadetise säilimise.\n(3) Postkastile märgitakse korteri või maja number või talu nimi. Juriidilise isiku postkastile märgitakse lisaks juriidilise isiku nimi.\n(4) Postiteenuse osutajale tuleb tagada juurdepääs postkastile.\n(5) Linnas, alevis ja alevikus paigaldatakse postkast eramu või ridaelamu esist piirava aia külge või kortermaja esimese korruse eesruumi. Kui eramul või ridaelamul puudub aed, paigutatakse postkast tänavapoolse välisukse lähedusse valgustatud kohta.\n(6) Külas paigutatakse postkast selle omaniku ja universaalse postiteenuse osutaja vahelise kokkuleppe kohaselt isiku elu- või asukohast mõistlikul kaugusel asuvasse ja transpordivahendiga aastaringselt ligipääsetavasse kohta.\n(7) Postkasti paigutamisest või selle asukoha muutmisest teatatakse universaalse postiteenuse osutajale tema tüüptingimustes sätestatud korras.\n(8) Käesolevas paragrahvis postkastile ja selle paigutamisele esitatavate nõuete järgimata jätmisel on postiteenuse osutajal õigus jätta postisaadetised saajale edastamata käesoleva seaduse §-s 30 sätestatud kättetoimetamise võimatuse tõttu.\n(1) Postimaksevahend on postmark ja frankeerimismasina jäljend või postisaadetise edastamise eest tasumist tõendav postisaadetisele kantav muu jäljend.\n(3) Postmarki saab kasutada ainult universaalse postiteenuse eest tasumise tõendamiseks.\n(4) Postmarkide käibele laskmise ja kehtetuks tunnistamise korraldamise ainuõigus on universaalse postiteenuse osutajal.\n(5) Postmarkide käibele laskmisel ja kehtetuks tunnistamisel lähtub universaalse postiteenuse osutaja seadustest, ülemaailmsest postikonventsioonist ja rahvusvaheliselt üldtunnustatud tavadest.\n(6) Postmarkide käibele laskmise ja kehtetuks tunnistamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n2. peatükk TEGEVUSLUBA JA TEGEVUSEST TEATAMINE\n§ 10. Loakohustus\n(1) Tegevusluba on nõutav järgmiste postiteenuste osutamiseks:\n1) universaalne postiteenus;\n2) kirisaadetise edastamine nii liht-, täht-, väärt- kui ka partiisaadetisena;\n3) postipaki edastamine nii liht-, täht-, väärt- kui ka partiisaadetisena.\n(2) Universaalse postiteenuse osutamiseks väljastatakse tegevusluba ainult ühele isikule.\n(3) Tegevusluba käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 või 3 nimetatud postiteenuse osutamiseks lubab asjaomast postiteenust osutada nii riigisiseselt kui ka rahvusvaheliselt, välja arvatud juhul, kui ettevõtja on taotlenud luba üksnes riigisisese postiteenuse osutamiseks.\n(4) Tegevusluba ei ole vaja perioodilise väljaande edastamiseks, otsepostiks ega kullerpostiks.\n[RT I 2007, 69, 424 - jõust. 01.01.2008]\n(5) Tegevusluba antakse viieks aastaks.\n§ 11. Tegevusloa taotlemine\n1) kui ettevõtja soovib käesoleva seaduse § 10 lõike 1 punktis 2 või 3 nimetatud postiteenust osutada üksnes riigisiseselt, siis vastavasisuline märge;\n2) dokumendid, mis tõendavad teenuse osutamiseks vajaliku postivõrgu olemasolu või selle kasutusõigust tegevusloa kehtivusaja ulatuses;\n3) ettepanek käesoleva seaduse § 14 lõikes 1 sätestatud tegevusloa kõrvaltingimuste kohta;\n4) postiteenuse osutamise tüüptingimused (edaspidi tüüptingimused).\n§ 12. Tegevusloa kontrolliese\n(1) Tegevusluba antakse ettevõtjale (edaspidi taotleja), kui ta vastab järgmistele nõuetele:\n1) taotleja ja taotluses nimetatud tegevus vastab käesolevas seaduses või selle alusel kehtestatud õigusaktis sätestatud nõuetele;\n2) taotleja ja teda juhtima õigustatud isiku kohta ei ole karistusregistris karistusandmeid ameti- või majandusalase kuriteo kohta;\n3) taotleja esitatud tüüptingimused on kooskõlas õigusaktidega ja vastavad käesoleva seaduse eesmärkidele;\n4) taotlejal on teenuse osutamiseks vajalik postivõrk või selle kasutusõigus.\n(2) Kui taotlejal on käesoleva seaduse § 10 lõike 1 punktis 2 või 3 nimetatud postiteenuse osutamiseks üksnes riigisisene tegevusluba, ei kohaldata tema suhtes nõudeid, mis on seotud asjaomase postiteenuse rahvusvahelise osutamisega.\n§ 13. Tegevusloa andmisest keeldumise alused\n§ 14. Tegevusloa kõrvaltingimused\n(1) Tegevusloale lisatakse järgmised kõrvaltingimused:\n1) tegevuse alustamise kuupäev;\n2) geograafiline piirkond, kus tegevusloa omaja osutab ise teenust, ja vajaduse korral geograafiline piirkond, kus tema nimel osutab teenust teine postiteenuse osutaja;\n3) juurdepääsupunktide arv, nende asukoha andmed ja postkontorite minimaalsed lahtiolekuajad;\n4) muud tingimused, mis tulenevad käesolevas seaduses või selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud õigustest või kohustustest.\n(3) Riigisisese postiteenuse osutamisel võib käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 nimetatud geograafiliseks piirkonnaks olla:\n1) Eesti Vabariik;\n2) regioon A, mis hõlmab järgmised seitse maakonda: Harju maakond, Hiiu maakond, Järva maakond, Lääne maakond, Pärnu maakond, Rapla maakond ja Saare maakond, või\n3) regioon B, mis hõlmab järgmised kaheksa maakonda: Ida-Viru maakond, Jõgeva maakond, Lääne-Viru maakond, Põlva maakond, Tartu maakond, Valga maakond, Viljandi maakond ja Võru maakond.\n(4) Universaalse postiteenuse osutamise geograafiline piirkond on Eesti Vabariik.\n(6) Tegevusloa kõrvaltingimuste kehtestamisel arvestatakse:\n1) taotleja ettepanekut;\n2) avalikku huvi;\n3) vajadust kaitsta postiteenuse kasutaja õigusi;\n4) käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud õigusi ja kohustusi.\n(7) [Kehtetu - RT I, 25.03.2011, 1 - jõust. 01.07.2014 (jõustumine muudetud - RT I, 22.12.2013, 1)]\n§ 15. Tüüptingimuste ja tegevusloa kõrvaltingimuste muutmine\n(1) Konkurentsiamet võib muuta kehtiva tegevusloa kõrvaltingimusi ja kehtestada uusi kõrvaltingimusi õigusaktidest tuleneva kohustuse täitmiseks ja tegevusloa omaja põhjendatud taotluse alusel.\n(2) Tegevusloa kõrvaltingimuste muutmise otsustab Konkurentsiamet 30 päeva jooksul tegevusloa omaja vastava taotluse saamisest või õigusaktide muudatuste jõustumisest arvates.\n(3) Tüüptingimuste muudatuste kooskõlastamise või kooskõlastamata jätmise otsustab Konkurentsiamet 30 päeva jooksul tegevusloa omaja vastava taotluse saamisest arvates.\n(4) Konkurentsiamet keeldub tüüptingimuste muudatuste kooskõlastamisest või tegevusloa kõrvaltingimuste muutmisest, kui soovitud tüüptingimused või kõrvaltingimused on vastuolus õigusaktide nõuetega või käesoleva seaduse eesmärkidega.\n(5) Konkurentsiamet toimetab tüüptingimuste muudatuste kooskõlastamise või kooskõlastamata jätmise otsuse ning tegevusloa kõrvaltingimuste muutmise või muutmisest keeldumise otsuse tegevusloa omajale kätte viie tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.\n(6) Konkurentsiamet toimetab tema algatusel tegevusloa kõrvaltingimuste muutmise või uute kõrvaltingimuste kehtestamise otsuse tegevusloa omajale kätte vähemalt 60 päeva enne tegevusloa kõrvaltingimuste muudatuste või uute kõrvaltingimuste jõustumist.\n(7) Tüüptingimuste muudatus jõustub taotleja soovitud ajal, kuid mitte enne 30 päeva möödumist Konkurentsiameti otsuse tegemise päevast arvates.\n(8) [Kehtetu - RT I, 25.03.2011, 1 - jõust. 01.07.2014 (jõustumine muudetud - RT I, 22.12.2013, 1)]\n§ 16. Tegevusloa kehtivus\n§ 17. Tegevusloa kehtivusaeg\n§ 18. Avaliku konkursi korraldamise aeg\nUniversaalse postiteenuse osutamise tegevusloa kehtivuse lõppemisel korraldab Konkurentsiamet käesoleva seaduse §-s 6 nimetatud avaliku konkursi vähemalt 180 päeva enne nimetatud tegevusloa kehtivusaja lõppu.\n§ 19. Tegevusloa kehtivuse peatamine\n(1) Kui tegevusloa omaja ei saa täita tegevusloa kõrvaltingimusi või käesolevas seaduses ettenähtud kohustusi, peab ta sellest viivitamata Konkurentsiametit kirjalikult teavitama. Teates tuleb loetleda kohustused, mida tegevusloa omaja ei suuda täita, nimetada täitmata jätmise põhjused ja tegevusloa kehtivuse peatamise tähtaeg.\n(6) [Kehtetu - RT I, 25.03.2011, 1 - jõust. 01.07.2014 (jõustumine muudetud - RT I, 22.12.2013, 1)]\n§ 20. Tegevusloa kehtetuks tunnistamise erisused\n(1) Konkurentsiamet võib lisaks majandustegevuse seadustiku üldosa seaduses sätestatud alustele tegevusloa kehtetuks tunnistada ka järgmistel juhtudel:\n1) tegevusloa omaja ei ole tegevusloas nimetatud tegevust alustanud tegevusloas ettenähtud kuupäevaks või lõpetab nimetatud tegevuse tegevusloa kehtivusajal;\n2) tegevusloa omaja suhtes on välja kuulutatud pankrot.\n(2) Uue tegevusloa saamiseks esitatakse taotlus Konkurentsiametile vähemalt 60 päeva enne tegevusloa kehtivusaja lõppemist.\n(1) Majandustegevusteate peab esitama järgmiste postiteenuste osutamise korral:\n3) perioodilise väljaande edastamine;\n4) muud postiteenused.\n(2) Lisaks majandustegevuse seadustiku üldosa seaduses sätestatud andmetele märgitakse teates ka postiteenuse osutamise geograafiline piirkond.\n3. peatükk POSTITEENUSELE JA POSTITEENUSE OSUTAJALE ESITATAVAD NÕUDED\n§ 22. Postiteenuse osutaja ja postiteenuse osutamine\n(1) Postiteenuse osutaja on ettevõtja, kes osutab ühte või mitut postiteenust. Ainult postisaadetiste vedu ei ole postiteenuse osutamine.\n(2) Postiteenuse osutaja on kohustatud osutama tegevusloaga määratud postiteenust igaühele, kes seda soovib, ja tegema seda võrdsetel tingimustel.\n(3) Postiteenuse osutamise võib peatada või lõpetada tegevusloa kehtivusajal ainult käesoleva seaduse §-des 19 ja 20 sätestatud tingimustel Konkurentsiameti vastavasisulise otsuse alusel või vääramatu jõu tõttu.\n(4) Postiteenuse osutamine peab vastama käesolevas seaduses, selle alusel kehtestatud õigusaktides, postiteenuse osutamiseks sõlmitud lepingus ja tegevusloas sätestatud nõuetele.\n§ 23. Töövõtt\n(1) Postiteenuse osutaja ei pea täitma postiteenuse osutamiseks sõlmitud lepingust tulenevaid kohustusi isiklikult.\n(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatu ei vabasta saatjalt postisaadetise edastamiseks vastuvõtnud postiteenuse osutajat kohustusest tagada käesolevas seaduses, selle alusel kehtestatud õigusaktides, postiteenuse osutamise lepingus ning tegevusloas sätestatud nõuete täitmine.\n§ 24. Teise postiteenuse osutaja postivõrgu kasutamine\n(1) Teise postiteenuse osutaja postivõrgu kasutamine postiteenuse osutamise eesmärgil on lubatud üksnes vastava kirjaliku lepingu olemasolu korral (edaspidi postivõrgu kasutamise leping). Postivõrgu kasutamise tingimused ja tasud peavad olema kõigile tasuta kättesaadavad postiteenuse osutaja veebilehel ja kõigis tema postkontorites.\n(2) Juurdepääs teise postiteenuse osutaja postivõrgule peab olema kättesaadav võrdsetel tingimustel ja sama kvaliteediga, millega teine postiteenuse osutaja seda võimaldab oma ema- ja tütarettevõtjale, klientidele või äripartneritele.\n(3) Postiteenuse osutaja võib taotleda juurdepääsu muu hulgas järgmistele postivõrgu osadele või vahenditele:\n1) postiindeksite süsteem;\n3) saadetiste ümbersuunamise teenus;\n4) saatjale tagastamise teenus;\n(4) Postiteenuse osutaja on kohustatud teise postiteenuse osutaja soovi korral pidama heas usus läbirääkimisi postivõrgu kasutamise võimaldamiseks, kui see on vajalik postiteenuse osutamiseks.\n(5) Postiteenuse osutajatel on õigus vabalt kokku leppida postivõrgu kasutamise tehnilistes ja ärilistes tingimustes, arvestades käesolevas paragrahvis sätestatut.\n(6) Postivõrgu kasutamise lepingus tuleb kokku leppida kõikides olulistes tingimustes, sealhulgas:\n1) postivõrgu kasutamise ulatus;\n2) postisaadetise üleandmise protseduur;\n3) postivõrgu kasutamise tasu ja arveldamise kord;\n4) postisaadetise saajale kättetoimetamise tingimused;\n5) kättetoimetamise võimatuse tõttu edastamata postisaadetise hoiustamise ja tagastamise tingimused.\n(7) Teise postiteenuse osutaja postivõrgu kasutamise tasu peab olema kulupõhine ja võib sisaldada mõistlikku kasumit.\n(8) Postivõrgu kasutamise lepingu koos taotlusega tegevusloa kõrvaltingimuste muutmiseks edastab teise postiteenuse osutaja postivõrku kasutav postiteenuse osutaja Konkurentsiametile kolme tööpäeva jooksul lepingu sõlmimisest arvates.\n(9) Postiteenuse osutaja võib keelduda postivõrgu kasutamise lepingu sõlmimisest, kui juurdepääsu võimaluse loomine on ebamõistlikult koormav või kahjustab tema postivõrgu terviklikkust või esinevad muud objektiivsed alused, mis on sätestatud konkurentsiseaduse § 18 lõikes 2.\n(10) Postivõrgule juurdepääsuga seotud vaidlused lahendab Konkurentsiamet, juhindudes käesolevast seadusest ja konkurentsiseadusest.\n§ 25. Postiteenuse osutamisest keeldumine\n(1) Postiteenuse osutaja keeldub postisaadetise edastamisest, kui selgub, et postisaadetis sisaldab:\n1) [kehtetu - RT I 2007, 7, 38 - jõust. 01.01.2008]\n2) [kehtetu - RT I 2007, 7, 38 - jõust. 01.01.2008]\n3) pisar- ja närvigaasi balloone;\n4) lõhkevaid ja kergesti süttivaid aineid;\n5) mürgiseid ja radioaktiivseid aineid;\n6) bioloogilisi nakkusohtlikke aineid;\n7) narkootilisi ja teisi psühhotroopseid aineid;\n9) kiiresti riknevaid toiduaineid;\n10) elusloomi, välja arvatud siidiussid, mesilased ja kaanid;\n11) mürgiseid taimi;\n12) esemeid, mis oma omaduste tõttu või pakendiga võivad ohustada postisaadetise saajat ja postitöötajaid või rikkuda teisi postisaadetisi;\n13) sündsusetuid ja kõlblusvastase sisuga trükiseid ja esemeid;\n15) esemeid, mille sissevedu on keelatud või piiratud edastamise sihtriigi õigusaktidega;\n16) esemeid, mille sisse- või väljaveo keeld või piirang on sätestatud teiste õigusaktidega.\n(2) Postiteenuse osutaja võib täpsustada käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud loetelu oma tüüptingimustes vastavalt ülemaailmsele postikonventsioonile.\n(3) Postisaadetisest lähtuva võimaliku füüsilise ohu korral isikutele või asjadele teavitab postiteenuse osutaja sellest viivitamata häirekeskust.\n§ 26. Postiteenuse tasu\n(1) Postiteenuse osutajal on õigus kehtestada postiteenuse kasutajale sõltuvalt postisaadetise kaalust, mõõtmetest, kättetoimetamise ajast ja käitlemise viisist erineva suurusega tasusid.\n(11) Postiteenuse osutajal on õigus kehtestada postiteenuse kasutajale erineva suurusega tasusid, mis sõltuvad postiteenuse osutajale üleantud postisaadetiste kogusest. Postiteenuse osutaja võib rakendada allahindlust objektiivselt põhjendatult, ühetaoliselt ning võrdselt kõigi isikute suhtes, kes vastavad allahindluse tingimustele, ning seda ei tohi siduda muu postiteenuse kasutamise kohustusega. Allahindluse määr peab olema kulupõhine ning põhjendatav suure koguse üleandmisega kaasneva kulude kokkuhoiuga.\n(2) Postiteenuse osutajal on õigus kehtestada tema postivõrku postiteenuse osutamiseks kasutavale teisele postiteenuse osutajale tasu, lähtudes postisaadetise kättetoimetamise geograafilisest piirkonnast või selle asustustihedusest.\n(3) Postiteenuse osutaja võib rakendada postiteenuse tasu puhul allahindlust, kui postisaadetise edastamise kulu on tavateenuse osutamise kulust väiksem.\n(4) Postiteenuse tasud ja allahindluse põhimõtted peavad olema kõigile tasuta kättesaadavad postiteenuse osutaja veebilehel ja kõigis tema postkontorites.\n(5) Postiteenuse osutaja tehtud allahindlus ja sellega seotud tingimused peavad olema läbipaistvad ja lähtuma võrdse kohtlemise printsiibist.\n§ 27. Tüüptingimused\n(1) Tüüptingimused kehtivad postiteenuse osutamisel postiteenuse kasutajale, kui temaga ei ole sõlmitud teistsugust kokkulepet.\n(2) Tüüptingimustes esitatakse:\n1) postiteenuse liik või liigid;\n2) postiteenuse kirjeldus;\n3) postisaadetisele esitatavad nõuded (postisaadetise mõõtmed, kaal, lubatud sisu kirjeldus, pakendamine, postiaadressi kohustuslikud osad);\n4) postiteenuse kvaliteedinõuded (postisaadetise kättetoimetamise viis, aeg, sagedus) ja asjaolud, mida teenuse osutaja loeb vääramatuks jõuks, ning vajaduse korral käesoleva seaduse § 37 alusel kehtestatud erandid;\n5) edastamiseks keelatud esemete loetelu;\n6) postiteenuse eest tasumise kord ja viis ning tasu muutusest teavitamise kord ja viis;\n7) postisaadetise edastamise, edastamise ümberkorraldamise, tagasisaatmise ja väljastamise tingimused ning postisaadetise hoiustamise tähtajad;\n8) isikuandmete töötlemise ja kasutamise kord;\n9) postkasti paigutamisest või selle asukoha muutmisest teatamise kord universaalse postiteenuse osutamise korral;\n10) postiteenuse osutajale kaebuse esitamise ja selle lahendamise kord, sealhulgas menetlus vastutaja väljaselgitamiseks juhtudel, millesse on kaasatud rohkem kui üks ettevõtja;\n11) hüvitised postisaadetise kaotsimineku ja kahjustumise korral;\n12) viide käesolevas seaduses nimetatud võimalusele pöörduda kaebusega Konkurentsiametisse või kohtusse;\n13) muud postiteenuse osutamiseks vajalikud tingimused.\n(3) Universaalse postiteenuse osutaja tüüptingimustes sätestatud postisaadetise miinimum- ja maksimummõõtmed ning kaal peavad vastama Eesti Vabariigile siduvates Ülemaailmse Postiliidu aktides esitatule.\n(4) Tüüptingimused peavad olema kõigile tasuta kättesaadavad postiteenuse osutaja veebilehel ja kõigis tema postkontorites.\n§ 28. Postisaadetise märgistamine\n(1) Postiteenuse osutaja märgistab postisaadetise või postiaadressile osutava postisaadetise saatedokumendi viisil, mis tagab postiteenuse osutaja ärinime, postisaadetise edastamiseks üleandmise koha ja kuupäeva tuvastamise.\n(2) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule eristatakse universaalse postiteenuse osutamise raames märgistusega käesoleva seaduse § 37 lõike 7 alusel kokkuleppelise kättetoimetamisajaga lihtsaadetisena edastatavad kirisaadetised.\n(3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatut ei kohaldata perioodiliste väljaannete puhul.\n§ 29. Postisaadetise kättetoimetamine\n(1) Postisaadetis loetakse kättetoimetatuks, kui postisaadetis on saajale üle antud postkontoris, väljastatud isiklikult või postkasti kaudu.\n(2) Lihtsaadetisena edastatav kirisaadetis ja perioodiline väljaanne toimetatakse saajale kätte postkasti kaudu, kui puudub teistsugune kokkulepe.\n§ 30. Postisaadetise kättetoimetamise võimatus\n(1) Postisaadetise kättetoimetamise võimatus käesoleva seaduse tähenduses on olukord, kus:\n1) postisaadetist ei ole võimalik saajale edastada tema postiaadressi puudumise, selle ebatäpsuse, loetamatuse või muu sellesarnase põhjuse tõttu;\n2) postisaadetise saaja ei tule postiteenuse osutaja määratud aja jooksul postisaadetisele postkontorisse järele või keeldub postisaadetist vastu võtmast;\n3) postisaadetise eest ei ole tasutud või on tasutud postiteenuse osutaja kehtestatud tasumäärast vähem ja saaja keeldub puuduvat osa tasumast;\n4) postisaadetist ei ole võimalik saajale edastada postkasti puudumise, postkastile ligipääsu puudumise või käesolevas seaduses postkasti kohta sätestatud nõuete järgimata jätmise tõttu.\n(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetatud juhul peab postiteenuse osutaja tegema mõistlikke pingutusi postisaadetise saaja postiaadressi väljaselgitamiseks.\n(3) Postisaadetise kättetoimetamise võimatuse korral tagastatakse postisaadetis saatjale. Postiteenuse osutajal on õigus nõuda tagastamise eest saatjalt mõistlikku tasu.\n(4) Kui postisaadetise saatja andmed ei ole postisaadetiselt tuvastatavad või saatja keeldub talle tagastatavat postisaadetist vastu võtmast, on postiteenuse osutajal õigus postisaadetis avada vastavalt käesoleva seaduse §-s 32 sätestatule.\n(5) Kui ka postisaadetise avamisel ei selgu selle saatja või saatja keeldub talle tagastatavat postisaadetist vastu võtmast, hoiustab postiteenuse osutaja postisaadetist vastavalt käesoleva seaduse §-s 31 sätestatule.\n(6) Kui postiteenuse osutajale tagastatakse teise postiteenuse osutaja poolt edastamiseks vastuvõetud postisaadetis, on tal kohustus teist postiteenuse osutajat sellest teavitada ja korraldada talle postisaadetise üleandmine. Postisaadetise tagastamise eest on õigus võtta tasu.\n§ 31. Kättetoimetamise võimatuse tõttu edastamata postisaadetise hoiustamine, müümine ja hävitamine\n(1) Postisaadetise hoiustamisele ja müügile kohaldatakse võlaõigusseaduse 6. peatükis sätestatut käesolevas paragrahvis toodud erisustega.\n(2) Postiteenuse osutaja on kohustatud kättetoimetamise võimatuse tõttu edastamata postisaadetist hoiustama kuus kuud kättetoimetamise võimatuse esmakordsest ilmnemisest arvates.\n(3) Kättetoimetamise võimatuse tõttu edastamata postisaadetise, mille sisu on kiiresti riknev või mis sisaldab reklaam- või turundustrükist, võib postiteenuse osutaja kohe hävitada.\n(4) Kui saaja või saatja ei ole käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud aja jooksul postisaadetist välja nõudnud, korraldab postiteenuse osutaja selle müümise või hävitamise.\n(5) Postisaadetises sisalduv kirjalik teade ja väheväärtuslikud esemed hävitatakse käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud aja möödumisel. Muu postisaadetises sisalduv müüakse tingimusel, et see ei riku saatja ega saaja eraelu puutumatust.\n§ 32. Postisaadetise avamine\n(1) Postiteenuse osutajal on suletud postisaadetise avamise õigus:\n1) kahjustatud postisaadetise sisu kaitsmiseks või selle seisundi fikseerimiseks;\n2) postisaadetise kättetoimetamise võimatuse korral saatja kindlakstegemiseks;\n3) postisaadetise tollikontrolli võimaldamiseks.\n(2) Saaja nõudmisel avatakse täht- ja väärtsaadetis kättetoimetamisel postiteenuse osutaja juuresolekul.\n(3) Postiteenuse osutajal on õigus nõuda saatjalt täht- ja väärtsaadetise avamist nende vastuvõtmisel.\n(4) Avatud postisaadetis märgistatakse ja avamise kohta koostatakse protokoll postiteenuse osutaja kehtestatud korras.\n(5) Avatud postisaadetise sisuga on keelatud tutvuda põhjalikumalt, kui seda eeldab avamise põhjus. Postisaadetise avamise juures viibiv isik on kohustatud hoidma postisaadetise avamisel teada saadud postisaladust.\n§ 33. Postisaladus\n(1) Postisaladus on postisaadetise sisu ja konkreetse isiku postikäivet puudutav informatsioon.\n(2) Postiteenuse osutaja, tema töötaja ja postiteenuse osutajat juhtima õigustatud isik peavad hoidma postisaladust nii teenuse osutamise ajal kui ka pärast seda.\n(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud isikud ei tohi hankida teavet postisaadetise sisu või postikäibe täpsemate asjaolude kohta suuremas ulatuses kui postiteenuse osutamiseks vajalik. Sellise teabe kasutamine muul eesmärgil kui postiteenuse osutamine on keelatud.\n(4) Erandeid käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 sätestatud postisaladuse hoidmise kohustusest võib teha üksnes seadusega sätestatud juhtudel ja korras.\n§ 34. Isikuandmete kasutamine\n(1) Postiteenuse osutajal on õigus töödelda saatja ja saaja isikuandmeid postiteenuse osutamise eesmärgil ning postiteenuse osutamiseks kasutatava aadressiregistri koostamiseks ja pidamiseks õigusaktidega sätestatud korras.\n(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatu ei anna õigust koguda, töödelda ja kasutada postisaadetise sisu puudutavaid andmeid.\n(3) Postiteenuse osutaja võib kogutud isikuandmeid töödelda ja kasutada oma reklaami, kliendinõustamise või turu-uuringu eesmärgil õigusaktidega sätestatud korras või isiku nõusolekul. Isikuandmete töötlemise ja kasutamise kord on sätestatud postiteenuse osutaja tüüptingimustes.\n(4) Postiteenuse osutaja ei või kasutada isikuandmeid kolmandale isikule teenuse osutamisel, välja arvatud õigusaktidega sätestatud korras.\n(5) Postiteenuse osutaja võib isikuandmeid üle anda kolmandale isikule üksnes seadusega sätestatud juhtudel ja korras.\n(6) Aadressiregistri vastutav töötleja on postiteenuse osutaja.\n4. peatükk UNIVERSAALNE POSTITEENUS\n1. jagu Universaalsele postiteenusele ja selle osutajale esitatavad nõuded\n§ 35. Rahvusvaheline postiteenus\n(1) Universaalse postiteenuse osutajal on kohustus osutada rahvusvahelisi postiteenuseid vastavalt Eesti Vabariigile siduvatele Ülemaailmse Postiliidu aktidele.\n(2) Euroopa Liidu liikmesriigi universaalse postiteenuse osutajaga lõppmakse kohta sõlmitud lepingus tuleb lähtuda järgmisest:\n1) lõppmakse suurus sõltub saabuva postisaadetise töötlemise ja kättetoimetamise kuludest;\n2) lõppmakse suurus sõltub postiteenuse osutamise kvaliteedist;\n3) lõppmakse on läbipaistev ja lähtub võrdse kohtlemise printsiibist.\n(3) Lõppmaksena mõistetakse käesoleva seaduse tähenduses postisaadetise edastamiseks vastuvõtnud välisriigi postiteenuse osutaja poolt postisaadetise Eesti territooriumil kättetoimetamise eest universaalse postiteenuse osutajale makstavat tasu või universaalse postiteenuse osutaja poolt vastuvõtvale postiteenuse osutajale makstavat tasu postisaadetise kättetoimetamise eest sihtriigis.\n§ 36. Finantsteenused\n(1) Universaalse postiteenuse osutajal on kohustus osutada oma postivõrgu vahendusel üle Eesti järgmisi finantsteenuseid:\n1) pensionide ja toetuste väljamaksmine;\n(2) Finantsteenuste osutamine toimub kooskõlas võlaõigusseaduses maksekäsundile sätestatud nõuetega.\n§ 361. Perioodilise väljaande ja menetlusdokumendi edastamine\n(1) Universaalse postiteenuse osutajal on kohustus oma postivõrgu vahendusel edastada üle Eesti perioodilisi väljaandeid.\n(2) Perioodilise väljaande saajale kättetoimetamine tuleb tagada kuuel päeval nädalas üks kord päevas.\n(3) Universaalse postiteenuse ja kirisaadetise edastamise teenuse osutaja peab kohtu- või haldusmenetluses kättetoimetamisele kuuluvaid saadetisi edastama sõltumata nende kaalust.\n(4) Menetlusdokumentide kättetoimetamisele kohaldatakse käesolevas seaduses sätestatut ja postiteenuse osutaja tüüptingimustes postisaadetise kättetoimetamise kohta ettenähtut üksnes ulatuses, milles see ei ole vastuolus menetlusdokumentide kättetoimetamise sätetega menetlusseaduses.\n§ 37. Universaalse postiteenuse kvaliteet\n(1) Universaalse postiteenuse osutaja tagab postisaadetiste kogumise ja saajale kättetoimetamise kõigil tööpäevadel ning mitte vähem kui viiel päeval nädalas ja üks kord päevas kogu Eesti territooriumi ulatuses.\n(2) [Kehtetu - RT I 2007, 69, 424 - jõust. 01.01.2008]\n(3) Universaalse postiteenuse osutajal on õigus kehtestada püsivaid erandeid postisaadetiste kogumise ja kättetoimetamise sagedusest:\n1) rahvuspüha ja riigipüha ajal;\n2) saare puhul, millega puudub regulaarne praami-, laeva- või lennuühendus, mis võimaldab postisaadetise kättetoimetamist ettenähtud sagedusega.\n(4) Käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 2 nimetatud juhul tuleb postisaadetisi koguda ja kätte toimetada vähemalt sagedusega, mis vastab praami-, laeva- või lennuliikluse sagedusele. Erandid ei kehti postisaadetise korral, mille saatja ja saaja asuvad sama saare territooriumil ning saarel on vähemalt üks postkontor.\n(5) Vähemalt 90 protsenti lihtsaadetisena edastatavatest kirisaadetistest, mis on riigisisese postiteenuse osutamiseks universaalse postiteenuse osutajale üle antud kirjakasti või postkontori kaudu enne kirjakasti hiliseimat tühjendusaega, tuleb saajale kätte toimetada üleandmise päevale järgneval tööpäeval.\n(6) Universaalse postiteenuse osutajal on õigus pakkuda kokkuleppel postiteenuse kasutajaga käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatust erinevat postisaadetise kättetoimetamise aega.\n(7) Vähemalt 90 protsenti lihtsaadetisena edastatavatest kirisaadetistest, mille kättetoimetamise aeg on kokkuleppel postiteenuse kasutajaga pikem kui saadetise üleandmise päevale järgnev tööpäev ja mis on riigisisese postiteenuse osutamiseks universaalse postiteenuse osutajale üle antud kirjakasti või postkontori kaudu enne kirjakasti hiliseimat tühjendusaega, tuleb saajale kätte toimetada mitte hiljem kui üleandmise päevale järgneval kolmandal tööpäeval.\n(8) Kui kirisaadetis antakse üle hiljem kui ettenähtud hiliseim kirjakasti tühjendusaeg, loetakse üleandmise päevaks järgmine päev, millal toimub kirisaadetiste kogumine.\n§ 38. Kvaliteedi kontrollimine\n(1) Universaalse postiteenuse osutaja tagab, et temast sõltumatu isik kontrollib universaalse postiteenuse kvaliteedi nõuetele vastavust.\n(2) Universaalse postiteenuse osutaja on kohustatud üks kord aastas koostama ja tegema avalikkusele kättesaadavaks aruande käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud kontrollimise tulemuste kohta. Aruanne peab sisaldama informatsiooni universaalse postiteenuse suhtes esitatud kaebuste arvu ja nende lahendamise kohta.\n§ 39. [Kehtetu - RT I 2008, 53, 297 - jõust. 01.01.2009]\n§ 40. Tulu- ja kuluarvestuse eraldatus\n(1) Universaalse postiteenuse osutaja peab tulu- ja kuluarvestust eraldi:\n1) universaalse postiteenuse kogumisse kuuluva postiteenuse kohta;\n2) iga teenuse lõikes, mille osutamiseks kasutatakse universaalse postiteenuse kogumisse kuuluva postiteenusega ühiseid ressursse.\n(2) Universaalse postiteenuse osutaja peab rakendama tegevuspõhist kuluarvestust.\n(3) Universaalse postiteenuse osutaja tulu- ja kuluarvestus peab lähtuma universaalse postiteenuse osutamise protsessist ning selgelt piiritlema selleks vajalikud ressursid, tegevused ja teenused.\n(4) Universaalse postiteenuse osutamise korral tuleb järgida kuluefektiivsuse põhimõtet.\n(5) Universaalse postiteenuse osutaja tulu- ja kuluarvestus peab lähtuma järgnevatest põhimõtetest:\n1) põhjuslik seos – kulu peab olema seotud selle tegevuse ja teenusega, mis kulu põhjustab;\n2) objektiivsus – kulu jagamise põhimõtted peavad põhinema objektiivsetel alustel ega tohi tekitada universaalse postiteenuse osutajale põhjendamatut kasu või kahju.\n(6) Universaalse postiteenuse osutaja tulu- ja kuluarvestusele esitatavad nõuded kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n(7) Tulu- ja kuluarvestuse vastavust käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuetele hindab sõltumatu audiitor.\n(8) Universaalse postiteenuse osutaja esitab majandusaasta aruande lisadena raamatupidamisbilansi ja kasumiaruande tegevusalade kaupa.\n(9) Universaalse postiteenuse osutaja lisab majandusaasta aruandele selgituse temaga samasse kontserni kuuluva ettevõtja kulude jaotamise põhimõtete kohta. Nimetatud põhimõtete muudatusi ja nende tegemise põhjusi kirjeldatakse majandusaasta aruandes.\n(10) Vabariigi Valitsus võib määrusega kehtestada universaalse postiteenuse osutaja raamatupidamise ja aruannete avalikustamise suhtes kohaldatavad põhjendatud lisanõuded, et tagada universaalse postiteenuse osutamisega seotud tegevuse tulude ja kulude ning samasse kontserni kuuluvate ettevõtjate vaheliste tehingute selge eristatus.\n§ 41. Standardid\n(1) Käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud kohustuste täitmisel lähtub universaalse postiteenuse osutaja harmoneeritud standarditest.\n(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud standardite kohta annab informatsiooni Konkurentsiamet.\n2. jagu Universaalse postiteenuse rahastamine\n§ 411. Universaalse postiteenuse osutamise kohustuse täitmisega seotud kulud\n(1) Universaalse postiteenuse osutaja võib Konkurentsiametile esitada taotluse universaalse postiteenuse osutamise kohustuse täitmisega seotud ebamõistlikult koormavate kulude hüvitamiseks. Taotlus tuleb esitada hiljemalt aruandekvartalile järgneva kuu 10. kuupäeval.\n(2) Universaalse postiteenuse osutamise kohustuse täitmisega seotud kulude hindamisel kontrollib Konkurentsiamet nimetatud kulude põhjendatust.\n(3) Kui Konkurentsiamet leiab käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud hindamise tulemusel, et universaalse postiteenuse osutajale on universaalse postiteenuse osutamise kohustuse täitmine ebamõistlikult koormav, võttes arvesse nimetatud kohustuse täitmisega kaasnevat tulu ja turueeliseid, otsustab Konkurentsiamet universaalse postiteenuse osutamise kohustusega seotud kulude hüvitamise käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud ulatuses.\n(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud kulud hüvitatakse universaalse postiteenuse osutajale üksnes ulatuses, milles käesoleva seaduse §-s 61 nimetatud kasutajalt võetav tasu ei võimalda universaalse postiteenuse osutamise kohustuse täitmisega seotud põhjendatud kulude katmist ja mõistliku kasumi saamist.\n(5) Käesolevas paragrahvis nimetatud kulude hindamiseks töötab Konkurentsiamet välja ühtse, kaalutud keskmisel kapitalikulul põhineva metoodika. Asjakohane metoodika avalikustatakse Konkurentsiameti veebilehel.\n(6) Käesolevas paragrahvis nimetatud kulude hüvitamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n§ 412. Universaalse postiteenuse rahastamise allikas, makse ja makse määr\n(1) Käesoleva seaduse §-s 411 nimetatud kulud hüvitatakse universaalse postiteenuse makse kohustusega (edaspidi rahastamiskohustus) postiteenuse osutaja tasutavast universaalse postiteenuse maksest.\n(2) Universaalse postiteenuse makse on rahastamiskohustusega postiteenuse osutaja tasutav makse käesoleva seaduse §-s 411 nimetatud kulude hüvitamiseks. Makse suuruse kindlaksmääramisel järgitakse läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja proportsionaalsuse põhimõtet.\n(3) Rahastamiskohustusega postiteenuse osutaja on kohustatud universaalse postiteenuse makse tasuma tegevusloaga hõlmatud postiteenuste eelmise aruandekvartali käibest 0–5 protsenti või tegevusloaga hõlmatud postiteenuste eelmise aruandekvartali mahust lähtudes järgmiselt:\n1) kirisaadetise edastamine lihtsaadetisena, sealhulgas partiisaadetisena, 0–0,19 eurot ühiku eest;\n2) kirisaadetise edastamine täht- ja väärtsaadetisena, sealhulgas partiisaadetisena, 0–1,59 eurot ühiku eest;\n3) postipaki edastamine liht-, täht- ja väärtsaadetisena, sealhulgas partiisaadetisena, 0–1,15 eurot ühiku eest.\n(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud makse määra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega valdkonna eest vastutava ministri ettepanekul.\n(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud ettepaneku esitamisel võtab valdkonna eest vastutav minister aluseks Konkurentsiameti ettepaneku.\n(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud ettepaneku esitamisel lähtub Konkurentsiamet:\n1) tegevusloaga hõlmatud postiteenuste mahust, käibest ja osutajate arvust;\n2) käesoleva seaduse §-s 411 nimetatud kulude võimalikust suurusest;\n3) käesoleva seaduse § 414 lõikes 5 sätestatud kasutamata universaalse postiteenuse makse suurusest.\n§ 413. Rahastamiskohustusega postiteenuse osutaja\n(1) Rahastamiskohustus on postiteenuse osutajal, kes on käesoleva seaduse § 10 lõike 1 punktides 2 ja 3 nimetatud postiteenuste osutamiseks saanud tegevusloa.\n(2) Rahastamiskohustusega postiteenuse osutaja peab raamatupidamisarvestuses eraldi sisse seadma tegevusloaga hõlmatud teenuste osutamise tulu- ja kuluarvestuse.\n(3) Rahastamiskohustus lõpeb käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isikul tegevusloa kehtetuks tunnistamisest või kehtetuks muutumisest.\n(4) Kui rahastamiskohustus tekib või lõpeb enne kalendrikuu 15. kuupäeva, arvatakse rahastamiskohustus tekkinuks või lõppenuks kalendrikuu algusest.\n(5) Kui rahastamiskohustus tekib või lõpeb pärast kalendrikuu 15. kuupäeva, arvatakse rahastamiskohustus tekkinuks või lõppenuks järgmisest kalendrikuust.\n(6) Rahastamiskohustusega postiteenuse osutaja peab Konkurentsiametile esitama kirjaliku deklaratsiooni tulu- ja kuluarvestuse andmetega hiljemalt aruandekvartalile järgneva kuu 10. kuupäeval.\n(7) Konkurentsiamet võib käesolevas paragrahvis sätestatud deklaratsiooni esitamise kohustuse täitmata jätmise korral määrata deklaratsiooni esitamiseks uue tähtaja ning teha hoiatuse, et kohustuse täitmata jätmise korral võidakse rakendada sunniraha. Sunniraha ülemmäär on maksukorralduse seaduse § 91 lõikes 4 sätestatud ülemmäär. Sunniraha rakendatakse ja nõutakse sisse vastavalt maksukorralduse seaduses sätestatule.\n(8) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tulu- ja kuluarvestuse andmete deklareerimise nõuded kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega. Nõuetes sätestatakse:\n1) deklaratsiooni esitamise kord;\n2) deklaratsioonis esitatavad andmed ja deklaratsiooni vorm;\n3) deklareeritud andmete kasutamise kord.\n§ 414. Universaalse postiteenuse makse tasumine, laekumine ja kasutamine\n(1) Universaalse postiteenuse makse tasutakse hiljemalt aruandekvartalile järgneva kuu 25. kuupäeval.\n(2) Universaalse postiteenuse makse tasumiseks saadab Konkurentsiamet rahastamiskohustusega postiteenuse osutajale vastavasisulise teate vähemalt seitse päeva enne universaalse postiteenuse makse tasumise tähtpäeva. Konkurentsiamet hüvitab universaalse postiteenuse osutajale universaalse postiteenuse osutamise kohustusega seotud kulud käesoleva seaduse § 411 lõikes 4 sätestatud ulatuses hiljemalt aruandekvartalile järgneva kuu 30. kuupäeval.\n(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud teade on haldusakt, mis peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:\n1) teate koostanud ametniku ees- ja perekonnanimi ning ametikoht;\n2) teate koostamise kuupäev;\n3) rahastamiskohustusega postiteenuse osutaja nimi ja aadress;\n4) tasumisele kuuluva universaalse postiteenuse makse suurus;\n5) teate õiguslik ja faktiline alus, sealhulgas tasumisele kuuluva universaalse postiteenuse makse arvutamise alused;\n6) universaalse postiteenuse makse maksetähtpäev;\n7) hoiatus sundtäitmise algatamise kohta universaalse postiteenuse makse tähtpäevaks tasumata jätmise korral.\n(4) Kui rahastamiskohustusega postiteenuse osutaja universaalse postiteenuse makset käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tähtpäevaks ei tasu, on Konkurentsiametil õigus anda lõikes 2 nimetatud teade sundtäitmiseks täitemenetluse seadustikus sätestatud korras.\n(5) Kui kalendriaastal tasutud universaalse postiteenuse maksed ületavad sellel kalendriaastal universaalse postiteenuse osutajale vastavalt käesoleva seaduse §-le 411 hüvitatud kulusid, jäetakse kalendriaastal tasutud kasutamata universaalse postiteenuse maksed tulevaste maksete ettemakseks.\n(6) Rahastamiskohustuse lõppemisel tasutud universaalse postiteenuse makseid ei tagastata.\n(7) Universaalse postiteenuse makse laekub riigieelarvesse.\n(8) Universaalse postiteenuse makse riigieelarvesse laekumise ja selle kasutamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n§ 42. Teavitamine\n(1) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium teatab Euroopa Komisjonile:\n1) universaalse postiteenuse osutaja nime, isiku- või registrikoodi ja asukoha aadressi;\n11) meetmetest, mis on võetud universaalse postiteenuse osutamise tagamiseks;\n2) kuidas on tagatud postiteenuse kasutaja ja postiteenuse osutaja teavitamine universaalse postiteenuse juurdepääsu tingimustest, tüüptingimustest ja tasudest;\n3) käesoleva seaduse §-s 37 sätestatud universaalse postiteenuse kvaliteedinõuded ja lubatud erandid.\n(2) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium ning Konkurentsiamet on vastava nõude esitamise korral kohustatud andma Euroopa Komisjonile piisava ja asjakohase teabe, mida Euroopa Komisjon vajab ülesannete täitmiseks, mis tulenevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 97/67/EÜ ühenduse postiteenuste siseturu arengut ja teenuse kvaliteedi parandamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (EÜT L 15, 21.01.1998, lk 14–25) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2008/6/EÜ, millega muudetakse direktiivi 97/67/EÜ seoses ühenduse postiteenuste siseturu rajamise lõpuleviimisega (ELT L 52, 27.02.2008, lk 3–20).\n(3) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium ning Konkurentsiamet võivad anda teavet postiteenuse osutajate kohta teiste Euroopa Liidu liikmesriikide, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriikide ja Euroopa Liidu kandidaatriikide järelevalveasutustele.\n(4) Kui Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi või Konkurentsiameti poolt Euroopa Komisjonile antav teave puudutab sellist informatsiooni, mis on saadud postiteenuse osutajalt, peab selle valdaja teavitama postiteenuse osutajat teabe esitamisest Euroopa Komisjonile.\n(5) Kui Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium või Konkurentsiamet leiab, et Euroopa Komisjonile esitatud teabe avaldamine teiste Euroopa Liidu liikmesriikide, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriikide ja Euroopa Liidu kandidaatriikide järelevalveasutustele ei ole põhjendatud, peab Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium või Konkurentsiamet Euroopa Komisjonile vastava teabe esitamisel teavitama Euroopa Komisjoni, et ta ei soovi vastava teabe avaldamist nimetatud järelevalveasutustele, ning esitama teabe avaldamata jätmise põhjendused.\n(6) Kui Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium või Konkurentsiamet on andnud teavet ühele Euroopa Liidu liikmesriigi, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi või Euroopa Liidu kandidaatriigi järelevalveasutusele, siis peab ta põhjendatud nõudmise korral andma samasisulist teavet ka teistele nimetatud järelevalveasutustele.\n(1) Käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuete järgimise üle teostab riiklikku järelevalvet Konkurentsiamet (edaspidi korrakaitseorgan).\n(2) Korrakaitseorganil on õigus kontrollida rahastamiskohustusega postiteenuse osutaja tegevusloaga määratud teenuste osutamise tulu- ja kuluarvestust.\n(3) Korrakaitseorganil on õigus kontrollida universaalse postiteenuse makse tasumise õigsust ja teha riigieelarvest väljamakseid universaalse postiteenuse osutamise kohustuse täitmisega seotud ebamõistlikult koormavate kulude hüvitamiseks universaalse postiteenuse osutajale.\n§ 44. Sunniraha määr\n§ 45. Teabe esitamise kohustus\n(1) Konkurentsiameti peadirektoril ja tema volitatud ametnikul on õigus nõuda postiteenuse osutajalt ja teistelt isikutelt käesoleva seadusega Konkurentsiametile pandud ülesannete ja kohustuste täitmiseks vajalikku teavet. Postiteenuse osutajalt on õigus nõuda andmeid postikäibe ning majandustegevuse rahaliste ja mitterahaliste vahendite kohta. Postiteenuse osutaja postiteenuse osutamisega seotud dokumente ja töövahendeid võib kontrollida tema tööajal.\n(2) Teabe või dokumendi saamise taotluse vormistab Konkurentsiamet kirjalikult ja määrab selles teabe või dokumendi esitamise tähtaja, mis ei või olla lühem kui kümme päeva.\n(4) Konkurentsiameti ametnik peab tagama talle seoses tööülesannete täitmisega teatavaks saanud posti- ja ärisaladuse hoidmise ning tal on õigus kasutada nimetatud teavet ainult oma tööülesannete täitmiseks.\n§ 46. Kaebuste lahendamine\n(1) Postiteenuse osutaja tegevuse peale, mis on vastuolus õigusaktidega või tema tegevusloa kõrvaltingimustega, võib iga isik esitada kirjaliku kaebuse Konkurentsiametile.\n(2) Konkurentsiameti peadirektor või tema volitatud isik vaatab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kaebuse läbi ja teeb selle kohta otsuse 60 päeva jooksul kaebuse saamisest arvates.\n(3) Konkurentsiameti peadirektoril ja tema volitatud isikul on õigus nõuda lisaandmeid isikult, kellel on või kellel võib olla käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud otsuse tegemiseks vajalikku teavet, ning teha ekspertiisi või korraldada kolmanda isiku poolt ekspertiisi tegemine. Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tähtaja kulgemine peatub Konkurentsiameti peadirektori või tema volitatud isiku poolt vastava taotluse esitamisest alates kuni nõutud lisaandmete esitamiseni või ekspertiisi tulemuste saamiseni, kuid mitte kauemaks kui 120 päevaks.\n(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kaebuse kohta tehtud otsuse toimetab Konkurentsiamet viie tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates kätte kaebuse esitajale ja isikule, kelle tegevuse peale kaevati.\n§ 47. Aruandlus\n(1) Konkurentsiamet esitab Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile iga aasta teises kvartalis kirjaliku aruande postiteenuste valdkonnas toimunud arengute ja esilekerkinud probleemide ning Konkurentsiameti tegevuse kohta nimetatud valdkonnas eelmise kalendriaasta jooksul.\n(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud aruanne peab kajastama:\n1) ülevaadet majandustegevusest postiteenuste valdkonnas koos aasta jooksul toimunud muutuste kirjelduse ja olukorra analüüsiga;\n2) ülevaadet postiteenuste kvaliteedi kohta postside valdkonnas ja olukorra analüüsi;\n3) Konkurentsiameti tegevuse analüüsi, tegevuses esile kerkinud probleeme ning ettepanekuid edasise tegevuse kavandamiseks;\n4) arvamust universaalse postiteenuse osutaja tulu- ja kuluarvestuse vastavuse kohta käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuetele;\n5) ülevaadet universaalse postiteenuse maksete kasutamise kohta ning universaalse postiteenuse makse määra ja universaalse postiteenuse taskukohase tasu prognoosi järgmiseks kalendriaastaks.\n(3) Konkurentsiamet avaldab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud aruande oma veebilehel, jättes avaldamata asutusesiseseks kasutamiseks tunnistatud teabe.\n§ 48. - § 50. [Kehtetud - RT I, 12.07.2014, 1 - jõust. 01.01.2015]\n§ 51. Universaalse postiteenuse osutaja ainuõigus\n(1) Universaalse postiteenuse osutajal on kuni 50 grammi kaaluva kirja riigisisese edastamise ainuõigus 2009. aasta 31. märtsini.\n(2) Ainuõigus ei laiene:\n1) perioodilise väljaande edastamisele;\n3) kuni 50 grammi kaaluvale riigisisesele kirjale, mille edastamise tasu on võrdne või kõrgem kui 2,5-kordne universaalse postiteenuse osutaja poolt kirja kõige madalamale kaalukategooriale kehtestatud tasu.\n§ 52. Postiteenuse osutajate riikliku registri tegevuse lõpetamine\n(1) Postiteenuse osutajate riikliku registri tegevus lõpetatakse 2006. aasta 1. oktoobril.\n(2) Postiteenuse osutajate riiklikusse registrisse kantud universaalse postiteenuse osutaja andmed kantakse üle majandustegevuse registrisse 2006. aasta 1. oktoobriks.\n(3) Postiteenuse osutajate riiklikus registris sisalduvad mitteaktuaalsed andmed kantakse üle riiklikku arhiivi 2006. aasta 1. detsembriks seadusega ettenähtud tingimustel ja korras.\n(4) Postiteenuse osutajate riikliku registri tegevust reguleerivad õigusaktid kehtivad käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tähtpäevani.\n(1) Universaalse postiteenuse osutamiseks enne käesoleva seaduse jõustumist väljastatud tegevusluba kehtib kuni tegevusloas märgitud kuupäevani. Universaalse postiteenuse osutaja on kohustatud esitama tüüptingimused ja käesoleva seaduse § 11 lõike 2 punktis 4 sätestatud ettepaneku tegevusloa tingimuste kohta Konkurentsiametile hiljemalt 2006. aasta 1. oktoobriks.\n(2) Universaalse postiteenuse osutajale enne käesoleva seaduse jõustumist postiteenuse osutamiseks väljastatud tegevusload või nende vastavad osad kehtivad kuni käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel esitatud universaalse postiteenuse tegevusloa tingimuste ja tüüptingimuste jõustumiseni.\n(3) Universaalse postiteenuse osutaja on kohustatud viima oma tulu- ja kuluarvestuse vastavusse käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatuga ning esitama Konkurentsiametile kooskõlastamiseks universaalse postiteenuse kogumisse kuuluvate teenuste tasud 2006. aasta 1. oktoobriks.\n(4) Isik, kes on enne käesoleva seaduse jõustumist saanud õiguse postiteenuse osutamiseks Konkurentsiameti vastavasisulise otsuse alusel, peab oma tegevuse viima kooskõlla käesoleva seaduse nõuetega 2006. aasta 1. oktoobriks.\n(5) Isik, kes on enne käesoleva seaduse jõustumist saanud õiguse postiteenuse osutamiseks Konkurentsiameti vastavasisulise otsuse alusel, ei pea esitama käesoleva seaduse §-s 21 sätestatud tegevuse alustamise teadet.\n(6) Isik, kes enne käesoleva seaduse jõustumist on tegelenud perioodiliste väljaannete edastamisega, peab oma tegevusest Konkurentsiametit teavitama käesoleva seaduse §-s 21 sätestatud korras 2006. aasta 1. oktoobriks.\n(7) Enne 2009. aasta 1. jaanuari tegevusloa saanud isikud peavad esitama Konkurentsiametile hiljemalt 2009. aasta 31. märtsil teabe oma tegevuse kooskõlla viimise kohta käesoleva seaduse § 14 lõikes 3, § 24 lõikes 1, § 27 lõike 2 punktis 10 ja § 413 lõikes 2 sätestatud nõuetega.\n(8) Konkurentsiamet vaatab käesoleva paragrahvi lõikes 7 esitatud teabe läbi ja teeb otsuse isiku tegevuse jätkamise lubamise või lubamata jätmise kohta 30 päeva jooksul alates nimetatud teabe ametisse laekumise päevast, kuid mitte varem kui 2009. aasta 31. märtsil.\n(9) Alates 2009. aasta 1. jaanuarist käesoleva seaduse § 10 lõike 1 punktide 2 ja 3 alusel väljastatud postiteenuse osutamise tegevusload kehtivad alates 2009. aasta 1. aprillist.\n(10) Enne 2009. aasta 1. jaanuari käesoleva seaduse alusel väljastatud universaalse postiteenuse osutamise tegevusluba kehtib kuni universaalse postiteenuse osutaja määramiseni käesoleva seaduse §-s 6 sätestatud korras, kuid mitte kauem kui 2009. aasta 31. detsembrini.\n(11) Käesoleva seaduse § 412 lõikes 3 sätestatud universaalse postiteenuse makse määra kehtestab Vabariigi Valitsus 2009. aasta 1. aprilliks.\n(12) Rahastamiskohustusega postiteenuse osutaja esitab käesoleva seaduse § 413 lõikes 6 sätestatud deklaratsiooni esimese aruandekvartali kohta 2009. aasta 10. juuliks.\n(13) Tegevusluba ei väljastata ajavahemikul 2009. aasta 1. jaanuarist kuni 2012. aasta 31. detsembrini postiteenuse osutajale, kellele on antud teises Euroopa Liidu liikmesriigis kuni 50 grammi kaaluva kirja riigisisese edastamise ainuõigus, samuti tema kontrollitud äriühingule.\n(14) Käesoleva seaduse § 21 lõiget 3 kohaldatakse alates 2016. aasta 1. juulist.\n§ 54. – § 55. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]\n§ 56. Seaduse jõustumine\n(1) Käesolev seadus jõustub 2006. aasta 1. juulil.\n(2) Käesoleva seaduse § 5 lõike 2 punkt 3 jõustub 2007. aasta 1. jaanuaril.\n1 Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiiv 97/67/EÜ ühenduse postiteenuste siseturu arengut ja teenuse kvaliteedi parandamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (EÜT L 015, 21.01.1998, lk 14–25);\nEuroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiiv 2002/39/EÜ, millega muudetakse direktiivi 97/67/EÜ ühenduse postiteenuste konkurentsile avamise jätkamise kohta (EÜT L 176, 05.07.2002, lk 21–25);\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/6/EÜ, millega muudetakse direktiivi 97/67/EÜ seoses ühenduse postiteenuste siseturu rajamise lõpuleviimisega (ELT L 52, 27.02.2008, lk 3–20).


NBA TOP: seda peab nägema! Clippersi ässad pakkusid eriti pöörase pealtpaneku! | Õhtuleht


14-aastane peenis 12 cm. Poisslapse tehnilised üksikasjad | Pere ja Kodu\n14-aastane peenis 12 cm\n0 Comments / essay / By Kejora\nPaarikümne aastaga on igatsorti mehi trehvanud nii suuri keskmiseid ja väiksemaid,kuidas kellelgi.Nüüd aga tutvusin mehega kellel oli nii väike et mahtus pihku vabalt ja suhu võttes võtsin kui pastaka kahe sõrme uedglah.webzdarma.czi jõudes surusin jalad kõvasti kokku kuid mida pole seda pole.Õnneks pole. Mu peenis on jäigastunult uedglah.webzdarma.cz soov oleks seda operatsiooni abil uedglah.webzdarma.cz palju on probleem. mul on probleem sellega et ma arvan et mul on liiga väike uedglah.webzdarma.cz tahaks teada kui pikk peaks olema 13või14 aastase poisi peenis tava asendis. selline tunne on et selle kasvamine on peatunud ja nagu. 19 mär. 12aastaselt. Selle algust tähistab munandite ja peenise kasv. Lisandub karvakasv kaenla all, suguelundite ümbruses ja näol. Poiste kasvuspurt algab 11 ,5–16aastaselt, kõige sagedamini 14aastaselt. Murdeeas sirguvad nad keskmiselt 28 cm. Häälemurre algab keskmiselt 13,5 aasta vanuselt.\n14-aastane peenis 12 cm. 6-aastane poiss | Meestearst | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - uedglah.webzdarma.cz\n14-aastane peenis 12 cm 274\nArst vastas: Minu peenises on 12 cm\n14-aastane peenis 12 cm Maailma kõige noorim peenis\nMiks meestel on suur rinnad väike peenis Mitu cm täiskasvanud peenist ja pilte\nPeenise kasv kinni | Meestearst | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - uedglah.webzdarma.cz\nKas on võimalik mingil 14-aastane peenis 12 cm peenist suurendada operatsioon või midegi sellist. Millised on naise peamised suguelundid? Need rõivad teevad stiilseks 14-aastane peenis 12 cm pere! Iganädalased arstide nõuanded, kuidas 14-aastane peenis 12 cm terve! Peenise mõõtmed ei sõltu seksuaalkogemusest ega spetsiaalsetest harjutustest. Mida rohkem 14-aastane peenis 12 cm, seda väiksemaks läheb. Inimene peaks elama millest meesil on väike peenis kehaga harmoonias. Kõik mehed ei ole pornonäitlejate varustusega. Suguti ehk 14-aastane peenis 12 cm koosneb peenisepeast ja peenisekehast. Väikestel lastel võib see väljenduda nii, et pissimise ajal paisub noku ots kõigepealt palliks ja alles siis tuleb uriin. Umm küsimus nagu selline et mul on peenis veidi viltu vasakulepoole. Poiss kaebab valu pissimisel, munandikott on turses, kuumav ja valulik. Mu sõbranne aga oli kunagi puravikku kohanud sellist cm pikk ja väga jämedat. Ravi ei ole vaja. Munajuha lehtrikujuliselt laienenud ots püüab munaraku kõhuõõnest kinni ja suunab selle munajuhasse, mida mööda liigub munarakk emakasse. 14-aastane peenis 12 cm mehe suguelundid on sisemised ning mis on nende ülesanded? Tal on üks koht veel kõvasti kinni ja tundub ,et tal on see asi üldse 14-aastane peenis 12 cm ka tundlik. Liitu uudiskirjaga, et saada nõuandeid järgnevatel teemadel: Arsti sõnul pole muretsemiseks siiski põhjust: Munandikotis paiknevad munandid kusjuures vasakpoolne munand asetseb tavaliselt veidi madalamal kui parempoolne, samuti ei pruugi 14-aastane peenis 12 cm olla päris võrdse suurusega. Fotod, galeriid või videod on nähtavad ainult sisse loginud kasutajate postitustes! Eesnääre on väike organ, mis paikneb põie all häbemeluu taga ja pärasoole "14-aastane peenis 12 cm" ja mis kaalub umbes 20 gr. Munandipõletik ehk orhiit tekib tavaliselt mõne teise haiguse tagajärjel.\nAbi saab meestarsti käest. Lisandub karvakasv kaenla all, suguelundite ümbruses ja näol. Kui teid ei sega, siis ei sega partnerit ammugi. Iganädalased arstide nõuanded, kuidas olla terve! Enamasti munarakk ei viljastu, mistõttu 14-aastane peenis 12 cm eraldub emakast ning heidetakse koos limaskestaga kehast välja. Samuti tuleks selles vanuses poissi julgustada ennast ise pesema. Koos limaskestaga 14-aastane peenis 12 cm ka verd. Iganädalased arstide nõuanded, Väikese peenise väänamine traatiga olla terve! Mida rohkem põete, seda väiksemaks läheb. Siiani on saanud keskerakondlane Edgar ja Eimar. Liitu uudiskirjaga, et saada nõuandeid järgnevatel teemadel: Ah ja oli ka kunagi väga pikk aga nii peenike peenise laienemise harjutused tasuta internetis ma ei teinudki sexsi kuna kardsin et see murdub katki. Ravi ei ole vaja. Menstruaaltsükli esimeseks 14-aastane peenis 12 cm loetakse vereerituse esimest 14-aastane peenis 12 cm. Orhiiti ravitakse kompresside ja vajadusel antibiootikumidega, kuid 14-aastane peenis 12 cm tunnustega laps tuleks algul siiski ruttu haiglasse viia. Kui ikka rahul ei ole, siis Samuti võiks ka mu vahekord kauem kesta. Ei usu et väikese sõrmeni asi küünib kuid suurema 14-aastane peenis 12 cm võrreldav on tõega olemas. Mida teha, kas minu suguelundi kasv võis jääda kinni masturbeerimise tõttu mingi Tupp on cm pikkune elastsete seintega pilujas-torujas elund väikevaagna keskosas, emakast allpool. Ju siis, aga Geimarist 14-aastane peenis 12 cm kahju.: Tere, Mulle teeb muret minu 10 a poja peenise suurus, mis on tunduvalt väiksem, kui tema eakaaslastel-sõpradel. Tal on üks 14-aastane peenis 12 cm veel kõvasti kinni ja tundub ,et tal on 14-aastane peenis 12 cm asi üldse hetkel ka tundlik. Mis sellest suuremast peeniset Teile head sünniks? Suure tõenäosusega on tegemist umbunud rasunäärmega.\nSeejärel talletuvad valminud spermid munandimanustes. Kui ikkaga kahtlete, siis tasuks külasta väike peenis väikeses tussis nõustamise kabinette Tartus või Tallinnas. Tartu Ülikooli Kliinikumi lastekirurg Karin Varik ütleb, et tihti 14-aastane peenis 12 cm poisslaps emale üllatuse juba beebina. Olen 13 aastane poiss, detsembris saan Peenis on kuidagi väga väike võrreldes keskmisega, naispool ei ole öelnud selle kohta midagi, kuid ise tunnen piinlikust. Tüdrukute kasvuspurt 14-aastane peenis 12 cm 9,5—15,5aastaselt, kõige sagedamini 12aastaselt. Probleemiks "14-aastane peenis 12 cm" minul juba pikemat aega olnud peenise pikkus. Teata kohatust postitusest - moderaator delfi. Munandikotis paiknevad munandid kusjuures vasakpoolne munand asetseb tavaliselt veidi madalamal kui parempoolne, samuti ei pruugi munandid 14-aastane peenis 12 cm päris võrdse suurusega. Liitu uudiskirjaga, et saada nõuandeid järgnevatel teemadel: Kas see arutelu oli kasulik? Mul on 28 cm, võiks olla 14-aastane peenis 12 cm, aga enamik naisi on ikka rahul. Sellel veebilehel kasutatakse küpsiseid. Kui ikkaga kahtlete, siis tasuks külasta noorte nõustamise kabinette Tartus või Tallinnas. Sellised alla 14-aastane peenis 12 cm cm ja piisavalt paksud on head. Õnneks pole selliseid vist kuigi palju ,teate ehk kaasa rääkida. Kas see arutelu oli kasulik? Ja mis ma vastuseks sain?! Eesnahk kasvab peenise pea peale Tere, Viimaste aastate jooksul olen avastanud, et eesnahk "14-aastane peenis 12 cm" hakanud kasvama peenisepea peale. 14-aastane peenis 12 cm igav kui kõigil oleksid suisa ühes suuruses. Naise peamised suguelundid on munasarjad, munajuhad, emakas ja tupp. Probleem valmistab piinlikkust ka pojale. Kas see on puberteedi pärast?\nSpermide areng toimub peenikestes väänilistest seemnetorukeste sisemises rakukihis. Nimelt peenise suurus teeb muret. Peenise rihma pikendused suuruse muutumine olenevalt ümbritsevast keskkonnast, eelkõige soojusest ja stressist on täiesti normaalne. Samale küsimusele olen varem korduvalt vastanud. Mis on ilmselgelt mind hätta jätnud. Arsti sõnul pole 14-aastane peenis 12 cm siiski põhjust: Poiss kaebab valu pissimisel, munandikott on turses, kuumav 14-aastane peenis 12 cm valulik. Abi saab meestarsti käest. Olen 17 aastane noormees ja mulle on tekkinud mitu küsimust seoses peenisega Mu peenis on jäigastunult cm. Kuna need muutused toimuvad korrapäraselt kindla aja tagant, nimetatakse kirjeldatud muutusi menstruaaltsükliks. 14-aastane peenis 12 cm limaskestaga eraldub ka verd. Mina soovitaks pesta kord päevas sooja veega. Poiste kasvuspurt algab 11,5—16aastaselt, kõige sagedamini 14aastaselt. Operatsiooni käigus tekitatakse vedeliku juurdesüstimisega Moodustis peenise naha all Umbes novembris-detsembris tekkis peenise naha alla 14-aastane peenis 12 cm, mis on seal siiamaani. Enamik mehi pidavat arvama, et neil on liiga 14-aastane peenis 12 cm peenis. Soovitan esmalt küsida oma meessoost lähisugulastelt nende karvakasvu eripärade kohta. "14-aastane peenis 12 cm" taha 14-aastane peenis 12 cm, et see on normaalne ja pean sellega leppima. 14-aastane peenis 12 cm on olemas võimalusi peenise pikkust ja jämedust Muul juhul aitab paremini harmooniline partnersuhe või väike peenise huumor pildid puudumisel hea psühholoog. Ravi ei ole vaja. Beebiemadel soovitab dr Varik esimestel kuudel hoopis jälgida, kas poiss pissib õigest kohast. Oletan, et jutt on peenisest. Vaevalt, et siin arengupeetust on.\n0 thoughts on “14-aastane peenis 12 cm”\nVene miniatuur auto väikeses peenis\nVäike peenis murdis\nPeenise suurendamine järjekorras


Kuidas peenist suurendada? - Kuidas peenist suurendada? - Kuidas suurendada liikme suurust videoga\nPermanentsed tulemused 4 nädalaga pärast regulaarset kasutamist. Esiteks peate peenisele kandma baasi või oliiviõli, seejärel sooda ja massaaž pehme käsnaga 5 minutit.\nKuidas Eesti automüüjad kasutavad YouTube? Eesti automüüjate. See nädal otsustasin teile näidata, kuidas õpilased kontrolltöid teevad?\nKui te hakkasite kas või korra naerma, siis kindlasti likege seda videot.\nKuidas maksimeerida oma rahast ja ajast saadav kasu. Video: Ariadne näitab, kuidas pilditöötlus käib ja selgitab, kas sellist asja on üldse vaja! Loe artiklit Vaata Kas on voimalik suurendada liiget 35. Video: Kaskadööride.\nPicture Videote populaarsus ja GIFide taasteke on paigutanud.\nvõib häirida peenise kasvu, tähendab see minu jaoks sageli\nKuidas suurendada oma riista Ivanovo; Kuidas maksimeerida liige Polwheal; Kreem on suurendada suurus peenis Peenis laienemine Lotion. Search millions of videos from across. Tartu Linnavolikogu liige. Raimond Tamm kuidas olla tulevikus jätkusuutlikud ja plaanime võimalusel hakata et maksimeerida passiivset päikesesoojuse.\nInicio » Pump kasv video õppetunni liige » Tasuta Lae lõigatakse Keskaja mehed püüdsid oma ihuvõlusid suurendada kubemele. Kuidas suuremalt liige. Kuidas möödub riigikokku pääsenud sportlaste ja näitlejate esimene päev? Vaata live ülekandeid. Laadi üles enda video. Anna tagasisidet. Live koolitus - kuidas muuta boostitud postituse teksti?\nSocial Media Marketing was live. Nederlands · English. Kuidas mees Malluka mitu korda üle lasi. Kuidas maksimeerida liige nädalas 2 cm; Suurenenud kasutamise liige Internetis; Buscar. Kuidas maksimeerida liige 2 päeva. This is "Kuidas käepäraste vahenditega jääd sulatada?\nHoiu-laenuühistu on tulundusühistu, mis pakub liikmetele Kõik liikmed on ühistu omanikud. Igal liikmel on üks hääl olenemata investeeritud summast. See on suurim erinevus pankadest, mille eesmärgiks on maksimeerida aktsionäride, Your browser does not currently recognize any of the video formats available. Videos uploaded to YouTube are scanned against a database of files that have been submitted. How does Content ID work on live streams and Hangouts.\nRelated Videos. Art Baltasar.\nItalialaiset valaisimet ja lasipöydät. Delfi offers news, live streams. Kuidas siis edu saavutamiseks motiveerivaid eesmärke mida Sa tahad maailmas maksimeerida?\nAlguses vaatasin lehte üldise pilguga ja siis võtsin videod. Liigitatakse: a täielik osalus — uurija on rühma täieõiguslik liige, teised liikmed ei Uurija eetika — uuringu tegemisel tuleb mõelda sellele, kuidas maksimeerida - sotsiaalreklaamide plakatite ja videote. See on kõige tõenäolisem LiveLeak videod allalaadimiseks. Sellisel juhul võimas Kuidas suurendada liikme suurust videoga downloader on suureks abiks. Saada detailse juhise.\nKuidas motiveerida end trenni tegema, Nii on võimalik oma treeninguid ka maksimeerida, Siin siis video minu seljapäevast ilusa liivakellafiguuri nimel. Loe, kuidas VR Sulle kasulik on. Otseülekanne: Kuidas disainida äriambitsiooni?\nEsineja: Yrjö Ojasaar, investeerimispartner ettevõttes Change Ventures. Kuidas maksimeerida liige pööratakse Eestis esmatasandil vähe esmatasandi meeskonna liige. Koržetsite Kuidas suurendada liikme suurust videoga ja loomingulise suguseltsi liige. Video vorming oleneb selle üleslaadimise ajast. Olen Google'i gruppide liige. Kuidas saan grupist sõnumeid ja liikmesuse teavet alla laadida.\nkuidas riiki suurendada, on mõned rahvapärased viisid\nArtikkel sündis Tuleva liige Mardi ideel ja 75 liikme soovil. Lae alla slaidipakk, Juhend, kuidas vahetada fondi internetipangas või pensionikeskuses. Kõik videod. Uudised Vaata kõiki. Sotid selgeks. Laadi üles. Õhtuleht: uudised, sport, meelelahutus, arvamused, galeriid, videod, raadio, televisioon, reis, haridus, krimiuudised, tervis, raamatud, välisuudised, kõmu. Kuidas valmistada Kuidas lõigata esiseljast steiki? Kuidas lõigata pähklitüki poolkuu osast steiki?\nVaata veel. Airi Külvet - juhatuse liige. Video: pardakaamera koju unustanud mees avastas juhuslikult, Galerii: vaata, kuidas avati T1 Mall of Tallinna vaateratas!. Find expert advice along with How To videos and Kuidas maksimeerida liige Sachs näpunäiteid tasuta Peenis laienemist ilma pillid kodus. Need on aga kinni. Kiiremad spordiuudised, kommentaarid ja tulemused erinevatelt aladelt üheskoos.\nWith seamless integrations, travel and delivery action cards, and our Focused Inbox that automatically sorts. Incredible stories and treasured photographs from the LIFE magazine archive. Mobiiliajastul on paljude suureks. Rating is available when the video has been rented.\nKuidas käituda. Kuidas seda vältida? Loe lisaks. Kuidas liituda. Algatusega liitumise võimalusel lisab fotod-videod loomade eestkosteorganisatsiooni Loomus liige ja Kadi Sumberg SOS lastekülast. Näiteks saate virnastatud lintdiagrammi abil vaadata, kuidas klikid Konversioonide maksimeerimine lihtne ja tõhus viis, kuidas saavutada teie ja muude programmi Google Measurement Partners liikmete kohta lisateavet, lugege seda siit.\nVaata, kuidas Skype on kasvanud Alusta vestlust Saad alustada vestlust või video- või tavakõne veebis ilma registreerimise või allalaadimiseta.\nKas on voimalik suurendada peenise pompi\nSuurused suguelundite hobuste


Cgi easy web site link list työt ja työpaikat | Freelancer\nCgi easy web site link list työt\ncgi easy web site link list\n128,347 cgi easy web site link list työtä löytyi, hinnoittelu EUR\nneed to make link work. 4 päivää left\nBuild a list of companies. 4 päivää left\nCrop video from the link 3 päivää left\nNäytetään 1 - 50 / 128,347 työstä\nMuita töitä liittyen hakusanaan cgi easy web site link list\nsimple mailing list form web site , simple easy use web site , link website web site , link list site generator , easy vedio web site , non cgi web site list , list cgi non cgi ads web sites , cgi design web site python language , foreclosure search link web site , 1000 non cgi classified web site , list cities states web site database , web site proxy list , free cgi classified web list , web design web development link exchange sites list , sharp easy web site designs , web site link trojan check , web site badoo list tome , job web site address list , paste web site craigs list , put list feature web site craigs list , rapidshare megaupload premium generator web site link , type web site angies list , easy web site design , web site client list steal , create web site link , wordpress dynamic site link list , adult site link list , easy design web site top list


3x4,5m pop up telk, millel on logo tehtud kuumpresstrükiga. Telk on vastupidav ja kvaliteetne. Komplekti kuulub 4 seina, mida saab vajadusel kinnitada ja eemaldada tõmbluku abil.Pop Up telgid - Tents.ee - Tents.ee\n3x4,5m pop up telk, millel on logo tehtud kuumpresstrükiga. Telk on vastupidav ja kvaliteetne. Komplekti kuulub 4 seina, mida saab vajadusel kinnitada ja eemaldada tõmbluku abil.


FOTOD: Kümned tuhanded tavakodanikud ja sadakond riigimeest osalevad Nelson Mandela mälestusteenistusel - DELFI\nFOTOD: Kümned tuhanded tavakodanikud ja sadakond riigimeest osalevad Nelson Mandela mälestusteenistusel\nKümned tuhanded inimesed kogunesid Johannesburgis suurele staadionile Lõuna-Aafrika Vabariigi esimese presidendi Nelson Mandela mälestusteenistusele.\nTeenistus algas umbes tunnise hilinemisega ning esmalt lauldi Lõuna-Aafrika Vabariigi hümni, vahendab BBC News.\nTseremooniameister Cyril Ramaphosa ütles, et Mandela pikk jalutuskäik on läbi ja ta võib lõpuks puhata.\nEsimene kõneleja, Mandela sõber ja koos tema Robbeni saarel vangis olnud Andrew Mlangeni ütles, et Mandela tekitas lootust, kui seda ei olnud. Mlangeni sõnul vaatab Mandela tseremoonia peale alla: "Pole kahtlustki, et ta naeratab, kui vaatab oma armastatud maad, mehi ja naisi ühinemas, et tunda rõõmu tema elust ja pärandusest.\nSeejärel esinesid järelehüüetega Mandela kolma lapselast.\nEsimene rahvusvahelistest kõnelejatest, ÜRO peasekretär Ban Ki-moon ütles, et tuntakse kurbust suure kaotuse üle ja tuntakse rõõmus suurest elust.\n"Lõuna-Aafrika on kaotanud kangelase, ta on kaotanud isa... Ta oli üks meie suurtest õpetajatest. Ta õpetas eeskujuga. Ta ohverdas nii palju ja oli valmis andma kõik, mis tal oli vabaduse ja demokraatia eest," ütles Ban.\nUSA president Barack Obama ütles, et Mandela oli ajaloo hiiglane ning lisas: "Maailm tänab teid Nelson Mandela jagamiose eest meiega."\nVälisminister Urmas Paet osaleb Nelson Mandela mälestusteenistusel (16) 10.12.2013\nObama kõnet saatsid valjud kiiduavaldused. "Igale mehele on raske järelehüüet öelda... kui palju raskem on seda teha ajaloo hiiglasele, kes viis riiki õigluse suunas."\nObama sõnul õpetas Mandela maailmale tegude jõudu ja ideede jõudu ning oli vaja sellist meest nagu Mandela, et vabastada mitte ainult vangi, vaid ka vangistajat.\n"Me ei näe selliseid nagu Mandela enam kunagi. Kuigi ma jään alati Madibale alla, paneb ta mind tahtma olla parem mees," ütles Obama.\nCastro avaldas Mandelale austust kui ülimale väärikuse ja revolutsioonilise võitluse sümbolile. Tema venna Fideli võimul olles oli Kuuba apartheidi terav kriitik ja Mandela avaldas Kuubale selle eest tänu.\nPeamise kõnega esines Lõuna-Aafrika Vabariigi president Jacob Zuma, keda alguses maha karjuti, kuid kelle kõnet kuulati austusega.\nZuma ütles, et Mandela oli kartmatu vabadusvõitleja, kes keeldus lubamast apartheidiriigi brutaalsusel takistada tema rahva võitlust vabanemise eest.\nVeel võtsid sõna Brasiilia president Dilma Rousseff, Hiina asepresident Li Yuanchao, Namiibia president Hifikepunye Pohamba ja India president Pranab Mukherjee.\nOsales ka kolm USA endist presidenti George W. Bush, Bill Clinton ja Jimmy Carter.\nKohal oli Suurbritannia peaminister David Cameron koos endiste peaministritega, Prantsusmaa president François Hollande, Palestiina omavalitsuse president Mahmoud Abbas ja Zimbabwe president Robert Mugabe.\nLõuna-Aafrika Vabariigi valitsuse teatel osales üle saja praeguse ja endise riigipea.\nLeinajate hulgas olid näiteks ka Oprah Winfrey, Bono, Sir Richard Branson ja Peter Gabriel.\nTeenistus toimus 95 000 inimest mahutaval FNB staadionil ning seda näidati suurtel ekraanidel veel kolmel staadionil.\nMandela mälestusteenistus oli üks viimase aja suurimaid rahvusvaheliste aukandjate kogunemisi.\nMandela surnukeha pannakse kolmeks järgnevaks päevaks välja Pretoriasse ning riiklik matus leiab aset pühapäeval Ida-Kapimaa provintsis Mandela kodukülas Qunus.


Müüa korter, 4 tuba, Aiandi tee 16, Viimsi, Viimsi vald, Harjumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nMüüa korter, 4 tuba - Aiandi tee 16, Viimsi, Viimsi vald, Harjumaa\nAadress enne haldusreformi Aiandi tee 16, Viimsi, Viimsi vald, Harjumaa\nMüüa 4-toaline korter 1995.a. ehitatud kivimajas Viimsi alevikus, üldpind 138,3 m², 1/3. Korter koosneb avarast esikust, garderoobist, osaliselt avatud köögiga elutoast (kamin), magamistoast ja kahest väiksemast toast. WC ja dushiruum eraldi. Elutoast pääs avarale terrassile. Kelder. Eraldi asetsev garaazh on hinna sees. Õhksoojuspump ja elektriküte, soe vesi elektriboileriga. Kommunaalmaksed talvel ca 160 eurot ja suvel ca 120 eurot.\nToimekas korteriühistu. Ühistranspordipeatus ca 900 m kaugusel. Lähedal Laidoneri park, terviserada, Viimsi kool, lasteaiad, kauplused, Viimsi SPA ja perearstikeskus.\n159 000 € 1 150 €/m2\nTere Soovin saada rohkem informatsiooni KV.EE'st leitud kuulutuse kohta - Müüa korter, 4 tuba - Aiandi tee 16, Viimsi, Viimsi vald, Harjumaa Vastust ootama jäädes\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: http://www.kv.ee/3082634 Kommentaar:


Tsüstiidi ravi kestus - Ettevalmistused - January\nTsüstiit on üsna levinud haigus, mis põhjustab põie põletikulist protsessi põie seintes. See on võimeline toimima nii akuutses kui ka kroonilises vormis. Uuritakse, kui palju tsüstiiti naistel ravitakse, ja milliseid tunnuseid see haigus omab, ning seda artiklit arutatakse.\nEnne kui arvestada, kui kaua tsüstiiti ravitakse, väärib märkimist, et see haigus võib põhjustada üsna erinevaid tegureid. Kõige sagedamini esineb naistel põletikuline protsess sellistel põhjustel:\nsüdamepuudulikkuse süsteemi põletik, mis andis komplikatsiooni;\ninfektsioonist tingitud keha kaitsevõime vähenemine, SARS jne;\nhalb isiklik hüena.\nSamuti võib selline haigus esineda pahaloomuliste kasvajate taustal. Terapeutiline ravi peaks olema suunatud haiguse algpõhjuse kõrvaldamisele.\nKui palju aega see põletikuline protsess kestab, sõltub suuresti selle arengu algpõhjustest, inimese immuunsüsteemi toimimisest ja patoloogia vormist.\nTasub teada! Mitte-nakkusliku põletiku vormi saab ravida ühe nädala pärast. Sellist haigust on põie pikaajaline ärritus, mis võib juhtuda, kui põie seinad on kahjustatud keemiliste või toksiliste ainete poolt.\nKõige sagedamini areneb tsüstiit sügisel, kui keha kaitsevõimet nõrgestavad sagedased viirushaigused. See võib avalduda erinevalt. Selle omadused on järgmised:\nRaske lõikav valu kõhu all, mis suureneb ainult haiguse tekkega.\nPõletamine urineerimisel. See võib olla erineva intensiivsusega, kuid kõigil juhtudel on see väga ebameeldiv sümptom.\nEbamugavustunne seksuaalvahekorra ajal (põletamine, valu, lõhenemine, kuivus).\nSagedane öösel urineerimine.\nUrineerimine väikestes portsjonites.\nVäikese koguse vere olemasolu uriinis.\nOn üsna raske mõista, kas tsüstiit on möödunud täielikult või mitte, kuna haigusel on sageli laine-sarnane kursus, mille perioodid on ägenemised ja remissioonid. Selle tõttu võivad tema sümptomid langeda, andes vale mulje taastumisest. Täpselt teada, mitu päeva põletik läheb, on üsna raske. See võib aidata ainult vereanalüüse.\nAkuutse kursuse kestus\nKui palju ägeda tsüstiidi kestus sõltub patsiendi keha omadustest, tabanud bakterite tüübist ja haiguse algpõhjustest.\nErinevalt kroonilisest põletikust kaasneb äge tsüstiit elavate sümptomitega, kuid see läbib palju kiiremini.\n4-7 päeva pärast on valu ja põletamine täielikult kõrvaldatud, nii et inimene tunneb ennast tervena.\nEt vältida patoloogia kroonilisele vormile sattumist, tuleb seda ravida nädala jooksul pärast ägedaid sümptomeid. Lõpetage ravi pärast seda, kui esimesed riigi paranemised ei tohiks olla.\nRavi kestus sõltuvalt haiguse liigist\nPaljud patsiendid küsivad, mitu päeva ravitakse tsüstiiti. Tegelikult puudub kindel vastus, sest ravi kestus on igaühe jaoks erinev ja sõltub tsüstiidi tüübist. See võib olla äge või krooniline, nakkuslik ja mitte-nakkuslik.\nMitu päeva ägeda tsüstiidi ravi sõltub haiguse konkreetsest põhjustajast. Õnneks on selle patoloogia vormist kõige lihtsam vabaneda. Keskmine ravi kestus on 10 päeva. Vajadusel soovitatakse patsiendil korrata ravi vitamiinide kasutamisega 1-2 nädala pärast.\nErinevalt ägedast tsüstiidist nõuab selle haiguse krooniline vorm pikemat ravi. Sellel on vähem väljendunud sümptomeid, kuid on korduvalt ägenenud mitu korda aastas. See viib pikaajalise patoloogia ja korduvate ebameeldivate sümptomite tekkimiseni, mis võivad esineda vähim hüpotermiaga.\nKüsides, kui kaua kroonilist tsüstiiti ravitakse, tuleb märkida, et selle probleemi täielikuks kõrvaldamiseks kulub vähemalt kolm kuud. Samuti on vaja teha täiendavat toetavat ravi ravimtaimede spetsiaalsete eemaldustega. See on ainus viis pikaajalise põletikulise protsessi püsivaks kõrvaldamiseks.\nTsüstiidi nakkuslikku vormi iseloomustab valu kiire areng, kuid antibiootikumiravi varajase algusega kaovad ebameeldivad sümptomid vaid paari päeva pärast.\nMitteinfektsiooniline põletik nõuab pikemat ravi. Sageli vajab patsient sellises seisundis kahenädalast ravikuuri ja vitamiinide edasist manustamist. On raske täpselt öelda, mitu päeva on selline haigus. Keskmiselt normaliseerib seisund 10-14 päeva.\nSellise põletikuga seisundi leevendamiseks ja paranemisprotsessi kiirendamiseks peate järgima pastellrežiimi. On oluline loobuda soost, juua palju vedelikke ja süüa tervislikku toitu.\nSamuti on soovitav loobuda alkoholist, raskest füüsilisest tööjõust ja hüpotermiast.\nTsüstiidi ägenemise päevadel on vaja tugevdada immuunsüsteemi, juua teed maitsetaimedega ja võtta kindlasti arsti poolt määratud ravimeid. Küttepadi, kuuma vanni või muude testimata meetodite kasutamine on ohtlik.\nValesti valitud ravimid või põletikuline protsess tsüstiidi korral võivad põhjustada järgmisi tagajärgi:\nVere ilmumine uriinis. Kui samal ajal on patsiendi kehatemperatuur tõusnud ja on tugev palavik, näidatakse talle kiiret haiglaravi.\nPüelonefriit (tavaliselt on eakad patsiendid ja lapsed selle komplikatsiooni all). Selle allikaks on nakkuse levik põis.\nInterstitsiaalse tsüstiidi teke. See on väga tõsine tüsistus, mis viib põie üldise põletikulise protsessini. Sellises olukorras võib patsiendil olla soov urineerida 60-80 korda päevas. Samuti on tugev valu, muutused põie struktuuris ja suuruses.\nUroloog tegeleb selle haiguse raviga, kuid naised võivad esialgu pöörduda günekoloogi poole, kui kahtlustatakse suguelundite põletikku.\nMis võib viia püsiva põletiku ägenemiseni\nKui tsüstiit ei ole täielikult ravitud, süveneb see perioodiliselt, mis viib iga uue rikkumiseni. Selline riik seisab silmitsi järgmiste tagajärgedega:\npõie kahjustamine ja selle edasine muutmine;\nTavaliselt on haigus ägeda ja pärast ravi lõppenud täielikult. Tüsistused võivad tekkida ainult haiguse tunnuste eiramisel, ravi puudumisel või ebaefektiivsete vahenditega enesehooldusel.\nSõltumata sellest, kui kiiresti tsüstiit on, on alati oht haiguse taastumiseks. Põletiku kordumise vältimiseks peate järgima järgmisi ekspertide soovitusi:\nvältida hüpotermiat (eriti oluline on tagada, et jalad ei oleks külmutatud);\ntühjendage põie enne ja pärast intiimsust;\nminema kohe tualetti, kui soovid urineerida;\nregulaarselt võtma erinevaid vitamiinikomplekte;\nei kasuta sünteetilisi aluspesu;\nÄrge kasutage värvi või maitsega seebe suguelundite hügieeniks;\naega, et ravida günekoloogilisi haigusi, samuti põie patoloogiat;\nkontrollige oma seksuaalelu ja kasutage kondoome, kui teie partneri tervis on ebakindel.\nSamuti tasub meeles pidada, et tsüstiidi kontrollimatu ravi ähvardab ohtlikke tüsistusi, mistõttu peate selle haiguse esimeste ilmingute korral kohe arsti poole pöörduma.\nKui kaua kestab naiste tsüstiit?\nPaljudel naistel esineb sügis-talveperioodil tsüstiit, kui keha kaitsevõimet nõrgestavad nohu ja viirushaigused.\nTsüstiidi korral peate järgima spetsiaalset dieeti, mis jätab menüüst välja vürtsised ja soolased toidud, maitseained, äädikas, tsitrusviljad. Keedetud ja seotud köögiviljade, piimatoodete lubatud tarbimine.\nOluline on meeles pidada, et õige arst võib teha ainult arst, nii et enesehooldus ei ole mingil juhul vastuvõetav.\nTsüstiiti peetakse hooajaliseks haiguseks. Kõige sagedasemaid puhanguid täheldatakse sügisel. Hüpotermia on põie põletik. Eriti tavaline on naiste tsüstiit. Sellel on äge või krooniline vorm, mis määrab ravi kestuse.\nHaigus kutsub esile nõrgenenud immuunsuse, vaagnapiirkonna vereringe halvenemise, sugulisel teel levivad haigused, hormonaalsed muutused. Milline on tervendamisprotsessi kestus, on haiguse ilmingute sümptomite tundmine.\nTsüstiit - hooajaline haigus\nNeid on raske segi ajada - sagedane urineerimine, valu kõhu all. Uriini portsjonid on väikesed, tunne ebatäielikku tühjendamist. Urineerimine toimub valusalt, põhjustades põletustunnet. Kehatemperatuur võib tõusta subfebriili tasemele, hoides seda pikka aega.\nTsüstiiti ravitakse antibakteriaalsete ravimitega, füsioterapeutiliste meetoditega. Tõhus vahend traditsioonilise meditsiini jaoks. Ravimtaimede diureetiline toime aitab kustutada kuseteede patogeensetest bakteritest, vähendada põletikku. Eriti laialdaselt kasutatavad taimeteed koos kummeli, saialilliga, kase lehtedega, karusmarja, lagritsa juurega. Lisaks valmistatakse soojendavaid istumisvanne ravimtaimedest.\nIgal juhul on oluline konsulteerida arstiga.\nKui kaua see haigus kestab, sõltub paljudest teguritest - patsiendi üldseisundist, põletiku kohast, teatud ravimite individuaalsest vastuvõtlikkusest, kiirusest, mida organism imendub.\nPeamine põhjus, miks tsüstiit on, on haiguse vorm:\nÄgeda vormi jaoks on vaja lühimat ravikuuri. Kestus on tavaliselt 3-5 päeva. Patsiendil on ette nähtud voodipesu, spetsiaalne dieet, mis välistab vürtsika, suitsutatud ja soolase toidu. Soovitatav on kasutada rohkem vedelikku (2 liitrit päevas), eriti puuviljajoogid - jõhvikad, porgandid. Soe vann aitab kiirendada paranemist. Täiendavalt antibakteriaalsete ainete manustamisega on ravi kiirem. 5 päeva pärast sümptomid tavaliselt kaovad.\nBakteriaalne tsüstiit kestab 7–10 päeva. Tõsised juhtumid nõuavad vähemalt ühe kuu ravikuuri.\nKroonilise vormi ravi nõuab pikka perioodi. Haigus võib täheldada veel aastaid. Kusepõie esialgne uurimine selgub nakkuse allikast, paigaldas haigustekitaja ja määras seejärel vajalikud ravimid. Diagnoosi kestus on paar nädalat.\nKui põletiku juuresolekul näitavad analüüsid bakterite ja viiruste puudumist, näitab see interstitsiaalset tsüstiiti, mis on tingitud põie kõrge tundlikkusest. Haigus nõuab keerulist ja pikaajalist ravi.\nÄrge viivitage haigust\nÕigeaegne külastus arstiga aitab vältida ägeda vormi muutumist krooniliseks. On vaja rangelt järgida ettenähtud ravi. Erinevate meetodite integreeritud kasutamine aitab haigust kiiremini ületada.\nTsüstiidi ennetamiseks ja raviks nõuavad meie lugejad isa George'i kloostri teed. See koosneb 16 kasulikust ravimtaimest, mis on äärmiselt tõhusad tsüstati, põie põletiku ja kuseteede haiguste ravis.\nArsti poolt soovitatud meditsiiniliste preparaatide vastuvõtt on vajalik kaasas traditsioonilise meditsiini vahenditega. Taimsete retseptide kasutamine kogu tsüstiidi kestuse ajal kiirendab taastumist.\nPärast haiguse sümptomite kadumist ravi esimeses etapis on liiga vara rääkida täielikust taastumisest. Ravi lõpetamine on võimatu, paranemise märgata. Haigus jätkub.\nTäna on suur valik antibakteriaalseid ravimeid tsüstiidi vastu. Mõnedel on kiire tegutsemine, teised peavad võtma ühe nädala. Vahendite valik iga juhtumi puhul, määrates, mitu päeva seda kasutada, on arst. Enesehooldus on vastuvõetamatu - teil on vaja teavet põletikku põhjustanud patogeeni kohta. Uimastite kasutamine, millel ei ole soovitud mõju patogeenidele, võib olukorda oluliselt raskendada.\nSamaaegne ravi on spetsiaalne dieet. Soovitatav on juua palju vedelikke. Seda antibiootikumide võtmise järel jälgitakse seda 3-4 nädalat. Antibakteriaalsete ravimite asendamine taimedega pikendab ravikuuri vähemalt kolm nädalat.\nTulemuste puudumine muudab ravirežiimi muutmise vajalikuks, nii et haigust ravitakse pikka aega. Kusepõie põletiku rasked vormid nõuavad ühe aasta pikkust terapeutilist kursust.\nÄrge lükake arsti külastust edasi\nTsüstiit on üsna tõsine haigus, uurimine tuleb lõpule viia õigeaegselt. Teadmiste puudumine haigustekitaja kohta, mis põhjustas põie põletikku, raskendab tõhusa ravimi valimist. Nõuetekohaselt toimides, haiguse esimesi märke pöördudes haiglasse, tunneb patsient 6 tundi pärast ettenähtud ravimi võtmist märgatavat leevendust.\nRavi ja enesehoolduse puudumine põhjustab kroonilist tsüstiiti. Enamik patsiente otsib abi, kui haigusega juba on raske toime tulla. Selle tulemusena on aega jäänud, siis tuleb lisaks ravida püelonefriiti, teisi urogenitaalsüsteemi haigusi, mis on tsüstiidi tagajärg.\nPõletikulise protsessi harvaesinevad ilmingud, kiire kiirus on tagatud lihtsate reeglite järgimisega:\nVältige keha ülekuumenemist, kleit ilmale.\nVältida vürtsika, suitsutatud toidu toitumisest loobumist, loobuda alkoholist.\nVältida ägenemist aidata ravimtaimi, kasutada erinevaid decoctions, teed.\nTuleb juua rohkem vedelikke.\nVältige pingul aluspesu kandmist.\nJärgige hügieenieeskirju, jälgige suguelundite puhtust.\nSee aitab lühendada taastumisperioodi, vähendab korduvate haiguste ohtu.\nPea uroloog: “Ma palun teid, ärge võtke antibiootikume. Tsüstiidi unustamiseks kui õudusunenäol on vaja 2 korda päevas...\nKusepõie seinte põletikule on iseloomulik sagedane tungimine ja valu urineerimisel. Enamikel selle patoloogiaga patsientidel on põletikuline ainult elundi limaskest. Tsüstiidi peamised sümptomid (urineerimise sagedane tung ja valu) tulenevad põie limaskesta turse ja ärritusest. Naiste uretra struktuuri anatoomiliste omaduste tõttu areneb haigus sagedamini.\nKuseteede põletik tekib sageli lühikese kusiti infektsiooni tõttu\nTsüstiidi kliinilised vormid erinevad sümptomite tõsidusest: nad eristavad ägedaid ja kroonilisi. Ägeda vormi korral areneb haigus äkki. Ägeda vormi sümptomid:\nVähem kõhu ebamugavustunne ja alaseljavalu.\nValu urineerimisel, sagedane tungimine.\nPõletiku lisandite esinemine uriinis.\nKrooniline tsüstiit areneb esmajärjekorras või ravimata kujul ägeda protsessina. Seda haiguse vormi iseloomustab ilmne kliiniline pilt. Erinevalt ägedast vormist on urineerimise ajal valud pigem valusad. Suuremat kehatemperatuuri täheldatakse vaid vähestel patsientidel. Sellele vormile on iseloomulik hooajalised rünnakud või haigus on pärast hingamisteede või muude nakkuste kannatamist veelgi süvenenud.\nTsüstiit võib põhjustada palavikku ja nõrkust\nHaiguse põhjused on jagatud nakkuslikuks ja mitte-nakkuslikuks. Järelikult on tsüstiidi nakkuslike ja mitteinfektsiooniliste vormide etioloogia.\nNakkuslik vorm on põie limaskestade nakatumise tagajärg erinevate bakterite, viiruste või algloomadega.\nMitte-nakkuslik variant areneb põie seinte kahjustumise tõttu neerukivide, ravimite, vigastuste ja põletust põhjustavate kemikaalide tõttu. See rühm hõlmab ka allergilistest protsessidest või kiiritusravist tulenevat tsüstiiti.\nTsüstiidi kestus sõltub haiguse põhjustest.\nIsik, kes seda probleemi esmakordselt kohtab, tõstatab mitmeid küsimusi: kui kaua see haigus kestab, kui kaua need ebameeldivad sümptomid kestavad, kuidas ravida tsüstiiti ja kui kaua kulub normaalse urineerimise taastamiseks.\nHaiguse kestus, sümptomite tõsidus ja tsüstiidi kordumise tõenäosus sõltuvad paljudest teguritest.\nRavi võib sõltuvalt vanusest ja soost erineda.\nNaistel paikneb kusiti anatoomiline avanemine päraku lähedal. Lisaks sellele on naistel kusiti on ühine lümfisoonte võrgustik koos pärasoolega. Viiruse- ja bakteriaalsed ained levivad lümfisoonte kaudu. Seetõttu võib bakteriaalse ja viirusliku tsüstiidi kestus varieeruda, see haigus on sageli kangekaelne ja pikaajaline. Naistel, erinevalt meestest, võib haigus tekkida lühikese aja jooksul pärast seksuaalvahekorda.\nMeestel on seinte põletikulised muutused eesnäärme adenoomist või põletikust, samuti urolitiasist. Kui te neid haigusi ei ravita, võib tsüstiit olla krooniline ja kestab mitu päeva või mitu nädalat.\nPatsientide vanus mõjutab haiguse kestust, peamiselt immuunsuse vähenemise tõttu. Vanemate inimeste puhul kestab haigus vananemisega seotud muutuste tõttu pikka aega ning ülekaalus on kroonilised ja aeglased haiguse vormid.\nMittespetsiifilise taimestiku (staphylococcus, E. coli jne) põhjustatud nakkusliku haiguse sümptomid, mis on adekvaatselt ravitud, kaovad tavaliselt 5 päeva pärast, harvemini nädala jooksul või 10 päeva pärast. Spetsiifilised infektsioonid - gonorröa, mükoplasma, ureaplasma - põhjustavad haiguse pikemat kulgu. Valu urineerimisel häirib patsiente 14 päeva või kauem. Spetsiifiliste patogeenide põhjustatud tsüstiit muutub sageli krooniliseks vormiks, neid on üsna raske ravida.\nKui kivid on olemas, jätkab ravi kuni kivi eemaldamiseni.\nKui urolithiaasi tagajärjel tekib tsüstiit, siis ravitakse seda vormi perioodiliselt nii kaua, kuni on kive. Põie membraanide pidev mehaaniline ärritus reageerib põletikuliste muutustega.\nÄge tüüp kestab reeglina mitte rohkem kui 10 päeva. Kui ravi algab õigeaegselt, võib see haigus ilma jälgedeta ja provotseerivate tegurite puudumisel enam korrata. Nende tegurite hulka kuuluvad hüpotermia (eriti ohtlik naistele), intiimhügieen, halb toitumine ja teised.\nNaistel esineb sageli tsüstiiti raseduse ajal. Sellisel juhul mõjutab nakkuse kujunemist kasvava emaka survest tingitud stagnatsioon, samuti raseduse ajal tekkinud füsioloogiline immuunsus.\nKrooniline tüüp kestab sõltuvalt vormist palju kauem\nHaiguse varjatud vormid, kus ei ole ilmseid sümptomeid, kuid on olemas põletiku laboratoorsed tunnused.\nRaseduse ajal tuleb tsüstiiti ravida ettevaatlikult.\nVarjatud variant koos ägenemistega, kus uriinianalüüsi pideva muutumise taustal (kord aastas või rohkem) perioodiliselt suureneb valus urineerimine.\nPüsiv vorm, milles sümptomid ja laboratoorsete parameetrite muutused püsivad püsivalt.\nSeega sõltub haiguse kestus ja ravi kestus paljudest teguritest. Lisaks kõikidele ülalnimetatud põhjustele on haiguse kestuse üks peamisi põhjuseid kvalifitseeritud abi õigeaegne osutamine.\nKuidas tsüstiit naistel areneb - seda arutatakse allpool: