Eesti, tarbimisühiskond ja 9 aastat tulutuid Nokia-otsinguid - Majandus\nErik Puura, TÜ tehnoloogiainstituudi direktor\n8. juuli 2008, 16.47\nEesti Nokia Foto: Postimees.ee\nErik Puura leiab, et valdkondi, millega tegeledes Eesti maailma konkurentsis kindlasti edu võiks saavutada on külluses, ent sisult tühine tarbimiskultuur kipub meid hukutama.\nAdam Smith kirjutas: tootmise ainsaks eesmärgiks on tarbimine. Ta tegi seda aastal 1776. Praegu, 232 aastat hiljem on eestlased lisamas sellele uut põhitõde: elu ainsaks eesmärgiks on tarbimine.\nKui me ei tarbi kõike seda, mis on toodetud, variseb meie tarbimisühiskond kokku. Nii lihtne see ongi.\nSeejuures on suur osa tänapäeva majandusest suunatud inimlikele nõrkustele, tervist kahjustavatele kommetele ning kindlusetusele. Kasiinod. Alkohol. Suitsetamine. Kiirtoit. Mood. Soov olla naabrist parem. Soov olla maanteel kõige kiirem. Rahakoti paksuse põhjal koostatud pingeread.\nEt majandus kokku ei kukuks, ei saa meeletu tarbimisriigi valitsus majanduse arengut takistada. Seda juhul, kui valitsust hinnataksegi peamiselt majanduskasvu ning ühiskonnagruppidele antud majandusliku heaolu valmislubaduste järgi. Aga täpselt nii ju me valitsust hindame.\nJuba 9 aastat me mõtleme, mis on Eesti Nokia. Aga mida me üldse mõtleme Nokia all? Kas Eesti oma toodet või leiutist, mida kogu maailm soovib osta ja mille tulemusena meie tarbimisühiskond saab edukalt uue puhangu tiibadesse – uued kasiinod, kallimad riided, rohkem iluoperatsioone?\nKogu maailm on muutumas\nInimeste põhivajaduste täitmiseks vajalik toit, transpordiks vaja minev kütus ja eriti jahedamas kliimas kütteks ja valgustuseks kuluv energia muutuvad järjest kallimaks.\nPole kindlalt teada, kas globaalsed kliimamuutused on peamiselt inimtekkelised või mitte, aga lähtutakse printsiibist «parem karta kui kahetseda» ning maksustatakse kasvuhoonegaasid.\nÜha rohkem lähevad hinda puhtad mageveevarud, samuti puhas õhk. Lisaks muutub üha keerulisemaks hallata kõiki loodud kemikaale, millest paljude mõju on teadmata.\nEesti eeldused on head\nKui analüüsida Eesti hetkeseisu, siis on meil kõik eeldused püsimajäämiseks sellises muutvas maailmas.\nMeil on väga suured maa- ja metsaressursid ühe inimese kohta, sealhulgas suur haritava maa osakaal.\nLisaks on meil suured põhjaveevarud ning võrreldes maailma paljude piirkondadega väga väikesed suurte looduskatastroofide ohud (maavärinad, vulkaanipursked, maalihked, üleujutused), suured tuuleenergiaressursid (mida oleks vaja õppida edukalt akumuleerima) jne.\nGlobaalsete kliimamuutuste prognoositud mõjud Eesti majanduselule ja inimeste igapäevaelule on suhteliselt väikesed, osa neist võib pidada isegi positiivseteks.\nMeil on loomulikult ka probleeme, mille oleme ise tekitanud - näiteks põlevkivi keemilise töötlemise jääkide keskkonnamõjud, mida mina pean Eesti peamiseks keskkonnaprobleemiks -, aga mitte midagi ületamatut, kui loogiliselt mõelda ja tegutseda.\nMeie lähtepositsioon on võrreldes enamiku maailma riikidega väga palju parem.\nKindlapeale mineku võimalused\nKui me ehitaksime oma mõtteviisi üles sellele, et me ei torma mõtlemata järele domineerivatele trendidele, vaid oskame analüüsida ja ette ennustada tulevikuühiskonna vajadusi ja põhimõtteidm, siis oskaksime ka suunata Eesti tehnoloogilist arengut.\nOn valdkondi, mida arendades on võimatu mööda panna.\nNende hulka kuuluvad näiteks energiasäästlikud ja ohtlike kemikaalide vabad hooned, teaduspõhised uute ravimeetodite ja ravimite arendused, alternatiivenergeetika, kohalikele vajadustele ja võimalustele põhinevad keskkonnatehnoloogiad jne.\nOlles ehitanud vastavad kompetentsid üles siin Eestis tekib nende järele üsna kiiresti ka rahvusvaheline nõudlus.\nOn täiesti uusi valdkondi, mis on kogu maailmas veel loomisjärgus.\nNäiteks puuduvad efektiivsed inimlike nõrkuste ja stressi vastu suunatud lahendused.\nProbleemide teadvustamine toimub isegi laulude kaudu - kui ikka kellegi arvates on tõesti väikelinnade lemmikspordialaks meeleheide, siis on midagi väga valesti.\nOleme mattunud ja hakanud siiralt uskuma väärtushinnanguid, mille hulka kuuluvad beibekultuur, hängimine, poekartulid (kooritud!) ja kõik muu, mis on naabrist parem.\nOn olemas (veel) väga palju inimesi, kes säilitavad teistsugust mõtteviisi ja püüavad seda ka oma lastele edasi anda, aga agressiivsete üha mõttetumate asjade tarbimisele suunatud meediarünnakute taustal on neil järjest raskem...\nOleme rääkinud abstraktselt, et meil on vaja rohkem insenere ja doktorikraadiga teadlasi. Vähem aga oleme süüvinud sellesse, kas ja kuidas me tahame suurendada olemasolevat õpet või suudame ka panna aluse uute tulevikutehnoloogiate arendamisele, koolkondade tekkele ja õpetamisele.\nAga veelgi olulisem - oleme ise ära kadunud, rämpsmeedia ja asjade ostuga kaasneva prügi alla maetud ning ainult mõneks üksikuks hetkeks, näiteks laulupeoks, suudame oma pead veel välja pista.


Suvitamise ja jaanitamise vahepeal sai kingiks tehtud üks pitsiline suvekübar. Iseenda pildistamises just eriti tugev pole, seega võtsin poseerima vanema tütre . Vaatasin, et äär ikka vist sutsu lai, nii et parem näeb välja, kui äär üles keerata, aga no jätan selle kingisaaja otsustada...\nMustri sain Maalehe nõuandelisast "Targu talita" 14. juuni 2007.\nHeily posted @ 10:44 - Link - kommentaarid (10)\nÜle pika-pika aja sai taas meelde tuletatud salomoni sõlme ning onutütrele sünnipäevaks üks õlarätik tehtud. Just pruuni värvi nagu ta ise ühel ammusel peol vaikselt soovi avaldas. Lõngaks Katia Venus.\nAga nüüd uuesti ruttu-ruttu maale puhkama .\nHeily posted @ 10:31 - Link - kommentaarid (6)\nPoekott ja veidi ehteid\nHurraa , minul poekott käes - tõeliselt mõnus ja crazy kott , ma ei julge sellega vist poodigi minna, aga lähen ikka ja juba täna!!!!! Suur-suur tänu tegijale !!!! Pilte ka - esimene pilt välguga, teine ilma (õigem näeb välja ikka teisel pildil, aga see välguga tuli nii mõnus pilt...).\nEga pildid just väga head saanud, fotokas keeldub viimasel ajal viisakast koostööst, aga no mingi aimduse ikka saate. Kotiga oli kaasas ka tilluke kingitus (SUPER!!!!!!!), mis veidi mulle ka tegijat reetis (loodan, et ikka õieti reetis). Minu hüper-super-lahe üllatuskink:\nVeelkord suured-suured tänud!!!! Kui paremate piltidega hakkama saan, siis vahetan pildid ära.\nLõpetuseks ka mõned kingiks läinud ehted.\nKahjuks pole ka nendest paremaid pilte, sest nii kui ehted valmisid, tuli juba ruttu-ruttu kodust ära joosta ja ehted ära kinkida, aga no statistika mõttes lisan nad ikka siia.\nJa siia veel ka minu tehutud poekott mannule (kasutan mannu pilti, kuna ise unustasin tegemata):\nHeily posted @ 06:10 - Link - kommentaarid (7)\nNo nii, selleks korraks siis konkurss läbi. Võidutööd olid kõik väga mõnusad - PALJU ÕNNE VÕITJATELE!!!\nMinupoolne panus oli aga see heleroheline kevadine kotike...\nHeily posted @ 13:55 - Link - kommentaarid (18)\nSai veel üks komplekt ehteid valmis - seekord rohelised. Ja võin nüüd küll öelda, et olen ka sellise väikse nakkuse saanud - pärlinakkuse nimelt . Mis iseenesest on ju väga vahva, sest nüüd ehk möödub mõnigi sünnipäeva-eelne kingiotsing lihtsamalt...\nNagu siin juba ennegi kirjutasin, oli meilgi maal Kuigatsis õueskudumise päeva puhul kooskudumine ning kudusime meiegi - mina ja minu tütretirtsud. Kusjuures kõige väiksem ootas seda kudumist veel kõige rohkem . Kahju ainult, et meid nii vähe kokku tuli (ainult 7 siis), seda enam, et lubajaid oli palju-palju... Siin siis meie pere kudumas:\nKui juba seekord fotokaga koos maal olin, siis mõtlesin, et teen endale mälestuseks ja teile näitamiseks paar pilti ka meie vahvast suvekodust.\nJa lõpetuseks teile ka üks isutekitamise pilt - meie maa esimesed maasikad...\nHeily posted @ 14:46 - Link - kommentaarid (16)\nSeekord siis minu poolt oksjonile üks punane vanutatud kott. Kott ise valmis tegelikult juba ammu-ammu, aga jäi seisma, sest no ei olnud päris SEE. Ja siis nüüd ühel päeval sähvatas - sangad said rohelise lõngaga üle heegeldatud, samuti ka ülaäär; oranžid seemnehelmed (neid küll pildile saada ei õnnestu) said lilledele juba varem peale tikitud, nüüd siis sinna kõrvale ka veel sellised rohelised tikitud kaunistused.\nHeily posted @ 20:00 - Link - kommentaarid (7)\nTegelikult mõtlen juba mitu päeva, kas teha seda postitust või mitte. Lõpuks mõtlesin, et ah mis seal ikka, teen ära - midagi on ju siiski näidata.\nKõigepealt siis ühed kõrvarõngad ja kaelakee, mis on tegelikult tehutud juba ammu-ammu (pärlinädala raames), aga no alguses polnud fotokat, siis jälle ei tulnud pildid välja (nüüd hakkan aru saama nendest, kes kurdavad, et ei oska ehteid pildistada) ja no ega need pildid praegugi teab mis kunstiteosed pole.\nKaelakeed saab kanda kahte moodi nagu piltideltki näha .\nVahepeal maandus mu rõdul kkorraks ka üks liblikas, kes aga kohe-kohe jälle edasi lendas, et endale uut sõpra otsida .\nLõpetuseks ka üks väike teadeanne: Laupäeval, 9.juunil, kell 14.00 kohtuvad rõõmsad kooskudujad Valgamaal Kuigatsis külamaja taga, et koos õues kududa ning pidada ka väikest pikniku .\nJa veel kõige lõpuks - Kalendrikonkurss KEVAD 2008 ootab hääletajaid (meid on ju foorumis rohkem kui 4000, aga hääli on praeguseks andnud vaid 30-40 inimest - kuidagi nadi nagu )!!!\nHeily posted @ 06:27 - Link - kommentaarid (10)\nElu esimene lõpetamine\nSuurem tütar on nüüd juba täitsa suur, nimelt lõpetas ta eile lasteaia ja juba sügisest saab temas kindlasti üks väga tubli koolilaps. Siin siis üks pilt eilsest lõpupeost.\nTunne rõõmu väikestest asjadest, sest ühel päeval võib juhtuda, et vaatad tagasi ja avastad, et need olid suured asjad.\nHeily posted @ 07:01 - Link - kommentaarid (9)


Tööpakkumise number 546983\nOtsime oma armsasse NOPi kollektiivi uusi liikmeid nii kohviku- kui ka poeteenindajate näol :). Tööülesanneteks on mõnusa ja hubase atmosfääri loomine, ning külaliste kiire teenindamine. Oluline on teadlikkus toitudest ja jookidest (nt on meil ainult kohalike ja väikepruulikodade õlled, hooajaline mahetoit, naturaalsed veinid jne), ning oskus orienteeruda toidueelistustes (gluteen, laktoos, taimetoit, veganlus jne).\nKohviku teenindaja tööülesannete hulka kuulub ka barista töö, värskete mahlade/kohvide valmistamine.\nPoe töötajal lisaks kauba paigutamine, töötamine kassaga ja klientidele toodete soovitamine.\nOluline on, et oled huvitatud tervislikust toitumisest ning naudid suhtlemist. Eelnev töökogemus ei ole nõutud, küll aga soov õppida ja areneda. Ootame oma uuelt pereliikmelt avatud meelt ning positiivset ellusuhtumist- nii saab tööle tulla naudinguga ning päeva meeleolukalt mööda saata.\nSoovime, et oleksid vähemalt täisealine ja oleksime eriti rõõmsad, kui eelistaksid töötada täiskohaga.\nMõnus ja sõbralik meeleolu tööl olles, ning ühistegevused ka väljaspool tööaega\nIsiklik allahindlus kohvikus ja poes


LoveQ Mum Kütük 10,5×15 CM. 755277 - Evmanya\nLoveQ Mum Kütük 10,5×15 CM.\nÜrün Kodu: 755277


Lapsel punane pepu | Lastehaigused | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nLapsel punane pepu 06.05.05 / Lastehaigused\nMinu 4,5 kuusel tütrel on pepu punane. Mitte päris pepu vaid pissu ümber, suured häbememokad ja nende kõrval jalgadel. Jama kestab juba poolteist kuud ja kuidagi sellest lahti ei saa. Kõik algas sellest, et laps jäi haigeks. Nohu, köha, palavik ja siis veel soor kah. Arst kirjutas amoxiliini (vabandan ei tea täpset kirjapilti) ja peale seda kõik algaski. Lastearst kirjutas välja retsepti mingisugusele vedelikule. See muutis pepu kaks korda hullemaks. Kasutasin ainult korra, sest see oli jube milliseks pepu läks. Nüüd olen juba pea poolteist kuud kasutanud dermiloni pastat. Aga ei midagi. Vahepeal andis nagu paranemise märke aga siis jälle nahk läheb villiliseks ja ainult nendet kohtadest, pepu täitsa puhas. Mähkmetest ei saa see olla, sest kõik tekkis peale ravimite kasutamist. Tegin talle 3 gefiluse kuuri. Siis lõpetasin. Nüüd apteeker soovitas jätkata, arvas, et lapsel pissi happeline. On see võimalik?\nEndal tundub, et võimalik. Sest kui lõpetasin gefiluse andmise siis muutus ka olukord hullemaks. Kas te oskate mingit ravimit soovitada, mis aitaks? Mis ma tegema pean? Õhuvanne teeme kah igapäev.\nNahaprobleemidega kipub ikka nii olema, et peaks oma silmaga nägema, enne kui midagi soovitada. Kirjelduse järgi võiks ehk probleemi püsimise põhjuseks olla seen. Sel juhul sobiks näiteks Linola-Sept'i kreem. Last peaks konsulteerima laste nahaarsti või allergoloogiga, sest tundub et päris tavaline mähkmedermatiit Teie lapsel ei ole.


Vilt-ristirohi Candicans on üheaastane, 25–35 cm kõrgune taim. Kasvab hästi päikesepaistelistes ja poolvarjulistes kohtades, pinnase suhtes vähenõudlik. Dekoratiivne tänu hõbehallidele lehtedele. Talub lühiajalisi öökülmasid. Kasvatatakse haljasaladel koo...\nVilt-ristirohi Candicans on üheaastane, 25–35 cm kõrgune taim. Kasvab hästi päikesepaistelistes ja poolvarjulistes kohtades, pinnase suhtes vähenõudlik. Dekoratiivne tänu hõbehallidele lehtedele. Talub lühiajalisi öökülmasid. Kasvatatakse haljasaladel koos erksavärviliste lilledega.\nLadinakeelne nimetus: Senecio cineraria DC.\nhttps://www.bauhaus.ee/vilt-ristirohi-candicans.html 172603 Vilt-ristirohi Candicans https://www.bauhaus.ee/media/catalog/product/6/0/60856508_1.jpg 0.4 0.4 EUR InStock /Tooted/Õu ja aed/Istutamine ja kasvatamine/Seemned ja lillesibulad Vilt-ristirohi Candicans on üheaastane, 25–35 cm kõrgune taim. Kasvab hästi päikesepaistelistes ja poolvarjulistes kohtades, pinnase suhtes vähenõudlik. Dekoratiivne tänu hõbehallidele lehtedele. Talub lühiajalisi öökülmasid. Kasvatatakse haljasaladel koos erksavärviliste lilledega. EUR 0 0 add-to-cart webshop:Jah clickcollect:Jah brand:No brandi:No energialuokka:No webshop, clickcollect Jah Jah


Marek2903 - NatalySun livejasmin video\nSexyFatimaxx livejasmin HadiqahaHelga111 livejasmin BelovedRileyMUSCLEhardSHOW livejasmin ChristianaHot18AdonisLovely livejasmin QueenKarmaaBestSex2U livejasmin DamiranaKarmaQueen livejasmin LizevansKarol\nChrissyRosse livejasmin NymphoLindaSoHotMargo livejasmin jjdomxxBestSex2U livejasmin xpirmentwmeLindaSirenita livejasmin Helga111xpirmentwme livejasmin DanceWithMeIsissEnio livejasmin SouthernGent20\nMarek2903 NatalySun livejasmin. Tudorrr. ChaseUrDream. DeborahEden.\nNymphoLindajjdomxxWhitleyHotThreeSum .mARGARIHotFlirtGirlZzsuperHOTgirlxxxxkapprizz .lukboy69PallmollijjdomxxWILLMOSTERCOCK .mARGARIprinceflrrKaydenhotkiss2TSSexLIVEcum .IwanlawpopperbearslaveKimFoxBillyStatham .SmileyMinxBillyStatham2candyssSoHotMargo .JustMsNicoleIwanlawBelovedRileyAmyBelly .BelovedRileySlimLeggedCRISTEANDANGELOKaydenhotkiss .CRISTEANDANGELOLiikeSweetDreamsWhitleyAmyBelly .SlimLeggedMUSCLEhardSHOWHaveToPlayHotPlNatally .ChaseUrDreampopperbearslaveHadiqahaXBIGCOCK4ALLX1 .\nBellaKhalifa VideoAmyBelly Videokapprizz VideoGemmaWard VideoXAsianHeartThrob Videoxpirmentwme Video\nMayasan VideoMonallise VideoSoHotMargo VideoDIRTHYWOMANX Videoprostomaryx VideoHotThreeSum Video\njjdomxxJasminneGlamprinceflrrLindaSirenita .MUSCLEhardSHOWAdonisLovelyCherrieDollCuteeTiffany .LindaSirenitaSmileyMinxEMlLlAMUSCLEhardSHOW .NaomiMillerMelissaBrownIwanlawBillyStatham .DanceWithMeLindaSirenitaclockdecydexpirmentwme .kapprizzTSHugeCockAsianDominatrixFBelovedRiley .KrystalHottyRadhika69Helga111superHOTgirlxxxx .LizevansKarolJasminneGlamDamiranaBestSex2U .superHOTgirlxxxxlukboy69HaveToPlayEMlLlA .Sexkitten89Helga111KrystalHottyKarmaQueen .QueenKarmaaclockdecydeXAsianHeartThrobNaomiMiller .


"Pärnus on kaks võimalust: kas hakkad trenni tegema või lähed bändi."\nKODULINNA KUULUS KASVANDIK: Rasmus Rändvee ja Facelift Deer on ühed viimase aja kuulsamad Pärnu taustaga muusikud, kes nüüd kodulinnast saadud inspiratsiooni muusika keelde tõlgivad.Foto: Mati Hiis\nPiia Õunpuu, 28. november 2014 07:00\nSuvituslinn Pärnu ongi Eesti bändipealinn?\nMis on ühist The Bee Geesil, Joy Divisionil, The Smithsil ja Oasisel? Aga Jimi Hendrixil, Kurt Cobainil, Foo Fightersil ja Macklemore’il? Õige vastus on see, et kõik esimesed on pärit Suurbritannia linnast Manchesterist ja teised Seattle’ist USAs. Kust on aga pärit Bedwetters, Rasmus Rändvee, Erki Pärnoja ja Sibyl Vane? Õige vastus: Pärnust!\n"Kui vaadata rokkmuusika ajalugu, siis on perifeeria roll seal täiesti nähtav," ütles Heiko Leesment, keda kohalikud bändimehed peavad Pärnu muusikaelu vedajaks ja justkui vaimseks isaks.\nLeesment mängib basskitarri ansamblis Sibyl Vane, teeb kohalikus raadios muusikasaateid ja on noorte muusikute juhendamisprogrammi Bändilabor eestvedaja.\nLeesmenti sõnul on Pärnus muusikaelu kihanud juba alates poole sajandi tagusest ajast, kui moodustati esimene omaloominguline biitbänd Loomaaed. Muusikaelus kujunesid välja liidrid, kes juhtisid bände ja korraldasid üritusi.\n"See tähendab, et iga uus põlvkond kasvab selles väikeses linnas üles keskkonnas, kus bänditegemine on lahe," märkis Leesment.\n"Kuigi Pärnut oleks liialdus võrrelda Manchesteri või Seattle’iga, on selgelt näha sarnaseid ilminguid – mingil ajal tehakse kindlat ühesugust muusikat, tekivad subkultuursed tugevad kogukonnad ja ürituste sarjad," rääkis Leesment.\nRisto Tamm, kes korraldab Pärnu noortebändide võistlust Bändomaania, arvab, et noorte muusikute kasuks töötab see, et väikelinnas napib muud meelelahutust.\n"Nagu Manchesteris, pole ka Pärnus mitte muhvigi teha!" arvas ta.\nKa Leesment tõi välja, et puudus meelelahutusest paneb inimesi ise enda meelt lahutama ja seda teistelegi pakkuma.\n"Keegi ütles kunagi tabavalt, et Pärnus on kaks võimalust: kas hakkad trenni tegema või lähed bändi," ütles ta.\nBändide inkubaator: Sütevaka\n2007. aastal MTV Euroopa uue heli auhinna võitnud Pärnu bändi Betwetters ninamees Joosep Järvesaar arvas samuti, et suvepealinnas pole talvel millegagi oma aega sisustada ning muusika on üks väheseid väljendusviise.\n"Seal linnas polegi reaalselt mitte midagi muud teha," ütles ta.\nOluline osa Pärnu muusikalise näo kujundamisel on ka prooviruumidel, millest puudust ei tule. Kunagine noortekeskus Che pakkus alustavatele muusikutele kohta, kus esimesi trummilööke, kitarriakorde või räpiridu harjutada.\nSeesama koht oli pikka aega ka alternatiivmuusika keskus, kust paljud noored muusikapisiku külge said.\nNüüdseks on prooviruumid kolinud mujale, uusim neist ehitati Pärnu Sütevaka gümnaasiumi. Risto Tamm, kes töötab koolis usuõpetuse õpetajana, rääkis, et prooviruum ehitati kooli juhtkonna initsiatiivil. "Meil on nii palju bändimehi," põhjendas ta.\nTõepoolest, Sütevaka koolist on tulnud paljud muusikud. Rasmus Rändvee lõpetas kooli pingerikka superstaarisaate kõrvalt, Sütevaka vilistlased on näiteks Heiko Leesment ja Bedwettersi poisid.\n"Ma soovin, et oleksin seal koolis käinud, aga mul oli õnneks nii palju sõpru seal, et sain ikka sellest muusikaelust osa," ütles Ewert and the Two Dragonsi kitarrist Erki Pärnoja.\nSütevaka koolil on ka oma bändivõistlus, mille žüriis Pärnoja mõni aasta tagasi oli. "Bändide tase oli tõesti hämmastavalt kõrge," ütles ta.\nPeale Sütevaka klassibändide konkursi SOKK on ka Pärnumaa bändide võistlus Bändomaania. Joosep Järvesaar Bedwettersist rääkis, et sellised võistlused innustavad noori muusikuid.\n"Kui keegi saab edukaks, hakkavad noored neid jäljendama. Eeskujud on olemas ja see paneb lumepalli veerema," rääkis ta enda kogemusest.\nMida igavam, seda parem?\nÜleriigilise võistluse Noortebänd peakorraldaja Märt Truman rääkis, et Pärnu bändide erilisus paistab silma.\n"Kui nad tulevad oma demoga kohale, siis on juba näha, et kvaliteet ja kõva töö on taga," ütles Truman.\nAlahinnata ei saa ka muusikakoole. Kõik pillimängijad ei saa virtuoosideks ise vaikselt tinistades ning õpetajate juhised ja õpetussõnad on elu kergemaks teinud paljudel Pärnu muusikutel.\nHeiko Leesment rääkis, et oluline roll noorte inspireerimisel on kunagise indie-bändi Sitimaan kitarristil Marek Taltsil. Tema õpetab Pärnu muusikakoolis pop-džässi suunal kitarri ning tema käe alt on läbi käinud näiteks Erki Pärnoja ja Rasmus Rändvee.\n"Samas pole Pärnu muusikalava kunagi olnud muusikakooli-keskne, vaid arenenud selle kõrval paralleelselt. Bändides põimuvad muusikakooli taustaga ja taustata noored," ütles Leesment.\nRasmus Rändvee sõnul on Pärnu linnana väga inspireeriv koht, kus muusikat teha ja järgmise albumi materjali kokku panna.\n"Idülliline väikelinn, kus midagi ei toimu," märkis ta. Enamik muusikaga seotud inimesi on ikkagi Tallinnas ja kuna Pärnus muusikatööstust pole, peavad noored kodulinna tolmu ühel hetkel jalgadelt pühkima.\nBändomaania korraldaja Risto Tamm tõi aga välja, et ehk oleks linn inspireerivam, kui seal oleks veelgi igavam.\n"Võiks ju veel süngemaks ja depressiivsemaks minna, siis tuleks veel paremat muusikat!" ütles ta.\nKUULA: Sibyl Vane avaldas uue singli\nSaund 20. aprill 2015 09:49\njaah 28. november 2014 09:28\nja kontserdi pilet peaks olema vähemalt 60.- Euri,\nalla selle ma küll poleks nõus neid kuulama.\njumal tänatud 28. november 2014 09:24\net aetakse mingit bändijura.\nVähemalt keegi ei arva et on muusikaga tegemist.


Eesti esiturvajal on annet ja sihikindlust golfiusku pööramisel - Ajakiri Golf\nEesti esiturvajal on annet ja sihikindlust golfiusku pööramisel\nUudised 9.02.2015 3 Min lugemine\n“Koonda enda ümber mõtlejad, tegutsejad, aga ka “pidurid” ning moodustada nendest meeskond! Ükski saavutus pole juhi oma. Suured teod sünnivad tugevas meeskonnas, milles igal liikmel on kindel roll,” avab oma juhtimistõdesid AS G4S Eesti juhatuse esimees Priit Sarapuu.\nMõtteerksa ja toimeka meeskonna loomise ja püsimise allikaks läbi aegade on olnud ka sport, mis annab jõudu kehale, energiat vaimule ning tekitab sünergia meeldiva seltskonna hoidmiseks. See on ka põhjus, miks G4S oma kliente golfimänguga nüüd juba mitmendat aastat võõrustab.\nEsitasin Priidule traditsiooniks saanud küsimuse, et kas tulevikus võiks golf saada Eestis sama populaarseks kui näiteks jalgpall, mille peale ta arvas, et eestlased jäävad ennekõike korvpalliusku, kuid näeb siiski golfarite arvu stabiilset kasvu ning seda ennekõike harrastajate näol. “Tondirabale rajatud spordikeskusesse kavatsetakse rajada pay&play tüüpi golfiväljak, kus harrastajad saavad mängida ka ilma green card’ita. Küllap meelitaksid sellised väljakud senisest rohkem inimesi oma kätt ja sportlikke võimeid proovima,” usub Sarapuu.\nEesti esiturvaja Priit Sarapuu mängib ka ise golfi. Ta soovib sellesse tervist tugevdavasse, positiivset meeleolu loovasse ja mõnusat seltskonda pakkuvasse mängu kaasata nii firma töötajaid, kliente kui ka koostööpartnereid.\n“Ergutame töötajaid minema golfiväljakule, et alguses kasvõi pealt vaadata ning huvi tekkimise korral ise golfarite ridadega liituda. Mõistagi ei suru me kellelegi golfiusku peale, soov ja motiiv mängida peab ikka endal välja kujunema,” lausus Priit.\nTiirutamine erinevatel väljakutel\nG4Sil on eriti tihedad sidemed Niitvälja golfiga, põhjuseks selle väljaku lähedus ettevõtte peakontorile.\n“Esimesed golfarid sellest ettevõttest on just Niitvälja kasvandikud,” tundis firmajuht rõõmu. Samas rääkis ta, et väga suurt huvi pakuvad ka teiste väljakute võimalused nii mängus, teeninduses kui muus sinna juurdekuuluvas. Erinevatel väljakutel korraldatakse ka klientidele mõeldud võistlust G4S Open Golf.\n“Traditsiooniliselt tiirutame võistlustega eri väljakutel mööda Eestimaad. See muudab korraldamise ühes suhtes keerulisemaks, teisalt aga põnevamaks. Pakume ju golfielamust erinevates Eestimaa nurkades. Pealegi oleme kogu riigis teenust pakkuv firma,” kommenteeris sellist igal aastal erinevate väljakute valimise otsust G4S Eesti turundusjuht Tarmo Pärjala.\nPärjala sõnul ollakse uhked selle üle, et G4S Open Golf võistluste korraldamisse kaasatakse sisuliselt kogu ettevõtte management.\n“Möödunud aastal võtsid meie omad live score kõigilt kaheksateistkümnelt rajalt. Oleme kuulnud, et niisuguses mahus ja operatiivusega ei tehta seda isegi Eestis toimuvatel tippvõistlustel,” lisas ta.\nTarmo Pärjala ise veel golfi ei mängi, kuid spordiala edendamisse pühendab end täiega. “Sõidutame kliente kaugematele radadele patrullekipaažide džiipidega. G4S Eesti poolt pakutavate keerukate ja tänapäevaste videovalvelahenduste tutvustamiseks oleme korraldanud live’is videoülekannet raja eri punktidest klubihoonesse. Saaremaal toimunud võistluste eel ehitasime antud süsteemi üles kahe päevaga,” rääkis turundusjuht.\nPärjala tõi veelgi atraktiivseid näiteid golfist inspireeritud turunduses: “Oleme spetsiaalse GPS paanikanupu abil mõõtnud väikese ja suure HCPga mängijate distantside vahet – taolised paanikahäirele reageerimist võimaldavad seadmed on tavaelus kõrgendatud turvalisust vajavatele isikutele mõeldud. Tegeleme ju lisaks ka sularahaveoga.“\nG4S mõtleb ka mängijate võimalikele vigastustele ja paneb klientidele kaasa spetsiaalselt golfaritele mõeldud esmaabipaki.\nGolfis põimuvad sajanditevanused traditsioonid ja innovaatilisus, aristokraatlikud ning moodsad ajad. Suuresti on neist põimitud ka AS G4S Eesti mainekujundus ja ettevõtluspoliitika. Seda arvestades ongi turvafirma ja golfimäng saanud teineteise suhtes lausa lahutamatuks.\n“Golfimäng tagab igati hea suhtlemiskeskkonna ning seda ka ettevõtte huvisid silmas pidades. Enne või pärast mängu saab mõndagi ideed arutada, probleeme sirgemaks rääkida, mõnusas miljöös teenuseid tutvustada ning loomulikult inimesi, kellele igapäevaselt teenuseid pakume, tundma õppida. Kui mulle antaks valida, kas minna kellegagi restorani lõunatama või hoopis golfi mängima, eelistaksin raudselt teist varianti,” ütles lõpetuseks Priit Sarapuu.\nTekst: Monika Kuzmina, Jaan-Ivo Lukas


MIKS ENDALE NII TEHAKSE? | 15 näitlejat, kes said filmivõtete käigus püsivad vigastused - KINOVEEB\nBruce Willis jpt\nJared Leto filmis "Chapter 27"\nMõned filmirollid nõuavad tõesti tavapärasest suuremaid ohverdusi, aga tavaliselt on näitlejad need, kes lähevad ekstreemsustesse ja tekitavad endale filmirollide nimel püsivad vigastused, mis jäävad neid terveks eluks saatma, kuid mõnikord on asjas süüdi õnnetus või filmitegijate endi tähelepanematus. Teie ees on 15 näitlejat, kes said filmivõtete käigus püsivad vigastused.\n1. "Chapter 27" - Jared Leto\nViimati "Suitsiidisalgas" Jokkerit kehastanud Jared Leto on mitmetes filmides kaalu kaotamise osas ekstreemsustesse läinud. Head näited on "Requiem for a Dream" ja "Dallas Buyers Club", kuid just kaalus juurde võtmine oli see, mis tema kehale kohtutavalt mõjus.\nFilmiks oli 2007. aasta "Chapter 27", mis rääkis siiani vanglast istuvast Mark Chapmanist ehk mehest, kes tappis John Lennoni. Leto võttis rolli jaoks kaalus juurde üle 30 kilo.\nLeto tunnistas hiljem, et kuna ta võttis nii kiiresti kaalus juurde, siis sattus tema keha lausa šokki. Võtteperioodi lõpus hakkasid tal jalad niivõrd valutama, et ta pidi ratastoolis ringi liikuma. Pärast võtteid kulus Letol terve aasta, et saada tagasi normaalkaalu, kuid valud ja kehale tekitad kahju annab endast siiani tunda.\n"Ma pole kindel, kas ma jõuan kunagi füüsiliselt tagasi punkti, kus olin enne filmi", ütles Leto\n2. "Philadelphia" ja "Cast Away" - Tom Hanks\nTom Hanks on suurepärane karakternäitleja, kuid ta pole just tuntud rollide poolest, mis oleksid temalt nõudnud välimuse totaalselt muutumist. Me teame teda "Forrest Gumpist", "Reamees Ryani päästmisest" ja paljudest teistest filmidest, kuid just 1993. aasta AIDSi teemaline draama "Philadelphia" ja 2000. aasta "Cast Away" olid need, mis mõjusid näitleja tervisele.\nHanks kaotas mõlema filmi jaoks suure osa oma kaalust, kuid "Cast Away" nõudis temalt kaalu väga kiiresti kaotamist, sest filmi alguses on ta terve välimusega mees ning filmi jooksul saab temast oma endise kehakuju kõhn vari. See tähendab, et tal oli vaja produktsiooni käigus teatud ajaks vaja kaalu kaotada ning muidugi jätab selline keha kohtlemine oma jälje.\nHanksi enda arvates aitas selline kehakaalu kaotamine ja siis jälle juurde võtmine kaasa sellele, et et tal tuvastati hiljem II tüübi diabeet.\n"Kaalus juurde võtmine ja selle kaotamine võis omada diabeedis mingit rolli, sest sa sööd niivõrd palju halba toitu ning ei treeni sel ajal oma keha", ütles Hanks 2013. aastal Londoni filmifestivali ajal.\n"See on pigem noorte meeste pärusmaa", ütles Hanks.\n3. "Syriana" - George Clooney\n2005. aasta põneviku "Syriana" piinamisstseeni filmimise ajal sai Clooney kohutava õnnetuse osaliseks: ta lõi oma pea katki ning vigastas ka selgroogu.\nClooney ütles Rolling Stone'ile, et vigastas talle parima meeskõrvalosa Oscari toonud filmi ühes stseenis toolilt kukkudes oma selgrood nii tugevalt, et tal hakkas ninast selgroovedelikku välja purskama. Clooney sõnul oli paranemise käigus valu nii võimas, et ta kaalus isegi enesetappu.\nMees avaldas hiljem The Hollywood Reporterile, et pidi võtma väga pikalt tugevaid valuvaigisteid ja läks ka teraapiasse, kus teda aidati valust üle saada.\n4. Kõik filmid - Jackie Chan\nTa on oma karjääri jooksul murdnud sõrmed, nina, pahkluu, sabakondi, puusa, nihestanud õlad, saanud mitu ajupõrutust ja selgroo vigastust.\n5. "The Expendables 3" - Sylvester Stallone\nSylvester Stallone suutis nii "Rambo" kui ka "The Expendables" filmide võtete käigus muljuda nii oma kaela kui ka selgroogu ning muidugi nihestada ka mõlemad õlad.\n"The Expendables 3" tekitas talle aga halvima vigastuse, mis annab endast siiani tunda. Nimelt vigastas ta oma selga, kuhu pandi toetuseks metalli sisse. "The Expendables 3" oleks peaaegu saatuslik olnud ka Jason Stathamile, sest võtte ajal sõitis näitleja suure veoautoga sadamakailt merre, kuigi auto pidi juba enne peatuma. Seda ei juhtunud ning auto põrutas edasi. Õnneks jäi näitleja terveks ja ujus kaldale.\nStallone palus näiteks "Rocky IV" ühe stseeni ajal kaasnäitlejal Dolph Lundgrenil proovida teda nokauti lüüa, et stseen tunduks reaalsem. Lundgreni löök vastu Stallone'i rinda oli tugev, aga näitleja ei langenud meelemärkuseta maha, vaid tema südamepaun hakkas paisuma ning südame vastu suruma, tekitades sellega eluohtliku olukorra. Õnneks sai Stallone kohe aru, et midagi on valesti ning ta viidi helikopteriga haiglasse, kus veetis pea kaks nädalat.


www.nb1.hu • Szombaton kieshet a Hali – így készültek az idegenbeli meccsre\nElküldve: 2019.05.11. 12:03\nElküldve: 2019.05.11. 12:36\nElküldve: 2019.05.11. 18:58\nElküldve: 2019.05.11. 18:59\nElküldve: 2019.05.11. 19:00\nElküldve: 2019.05.11. 19:15\nElküldve: 2019.05.11. 19:16\nElküldve: 2019.05.11. 19:17\nElküldve: 2019.05.11. 19:25\nElküldve: 2019.05.11. 19:28\nElküldve: 2019.05.12. 10:17\nElküldve: 2019.05.12. 10:25\nElküldve: 2019.05.12. 10:44\nElküldve: 2019.05.12. 10:57\nElküldve: 2019.05.12. 11:19\nElküldve: 2019.05.12. 12:16\nElküldve: 2019.05.12. 12:17\nElküldve: 2019.05.12. 12:18\nElküldve: 2019.05.12. 13:00


Stream episode 148. Kinoveebi Jututuba | Kas "Soo" on uus Eesti kinoklassika? by Kinoveebi jututuba podcast - Kinoveebi jututuba - Podcast.ee\nStream episode 148. Kinoveebi Jututuba | Kas “Soo” on uus Eesti kinoklassika? by Kinoveebi jututuba podcast\n21/02/2022\tKinoveebi jututuba\npublished on 2022-02-21T21:01:23Z


STATISTIKA: Läänemere idakalda sadamad hädas kaubamahtude langusega - Logistikauudised\nLäänemere idakaldal on peale Tallinna sadama kaubamahtude langusega hädas ka teised sadamad. Võrreldes eelmise aasta jaanuariga liikus tänavu Läänemere idakalda sadamates 1,43 miljonit tonni kaupa vähem.\nLäänemere idakalda sadamates langes aasta esimesel kuul kaubamaht eelmise aastaga võrreldes 4,5%. Oli vaid kolm sadamat, mis suutsid oma kaubamahte kasvatada. Üllatuslikult on Ust-Luga asemel Baltimere tiigriks tõusnud Klaipeda sadam, mis saavutas jaanuaris oma kõigiaegade suurima kaubamahu 3,34 miljonit tonni. Seda oli 320 tuhande tonni võrra rohkem, kui eelmise aasta jaanuaris ja ületas ka oma tegevuse algusest peale regiooni kiiremat kasvu näidanud Venemaa Ust-Luga sadamat.


Jõhvi - Unionpedia, the concept map\n115 relations: A3 road (Latvia), Aeroflot accidents and incidents in the 1950s, Agusalu Nature Reserve, Ahtme, Ahtme Power Plant, Andres Salumets, Anna Maria Orel, Battle for Narva Bridgehead, Battle of Tannenberg Line, Bronze Night, Compressed natural gas, Counties of Estonia, Coverage of Google Street View, Edise, Estonia, Eesti otsib superstaari, Eesti otsib superstaari (season 1), Eesti otsib superstaari (season 4), Elmo Nüganen, Elron (rail transit), Enefit Kaevandused, Enefit Solutions, Eston Kohver, Estonian Chamber of Commerce and Industry, Estonian Land Forces, Estonian national road 1, Estonian national road 3, European route E20, European route E263, European route E264, Google Street View in Europe, GoRail, Highways in Estonia, Ida-Viru County, II liiga, Iisaku, International E-road network, International Festival of Children's Theatres, Jõhvi FC Phoenix, Jõhvi linnastaadion, Jõhvi Parish, Jõhvi village, JK Eesti Põlevkivi Jõhvi, Kauksi, Ida-Viru County, Kingisepp, KK HITO, Kohtla, Kohtla-Järve, Kotinuka, Kukruse, Linna, Ida-Viru County, ..., List of accidents and incidents involving the Ilyushin Il-14, List of airports by ICAO code: E, List of airports in Estonia, List of churches in Estonia, List of cities and towns in Estonia, List of companies of Estonia, List of concert halls, List of first-level administrative country subdivisions, List of football stadiums in Estonia, List of German exonyms for places in Estonia, List of hospitals in Estonia, List of municipalities of Estonia by density, List of municipalities of Estonia by population, List of music festivals in Estonia, List of newspapers in Estonia, List of places named after Vladimir Lenin, List of prisons, List of renamed cities in Estonia, List of shopping malls in Estonia, List of statues of Vladimir Lenin, List of twin towns and sister cities in Ukraine, Loimaa, Maarjamõisa, Matjama, Municipalities of Estonia, Muraka Nature Reserve, Narva, Narva Offensive (1–4 March 1944), Northern Estonia, Oil shale in Estonia, Olecko, Operation Bagration, Pajualuse, Pargitaguse, Patriarch Alexy II of Moscow, Pauliku, Pühtitsa Convent, Polish exonyms, Ra Luhse, Raido Villers, Russians in Estonia, Selver, Sergei Soldatov (Soviet dissident), Sirgala training area, Tallinn Offensive, Tammiku, Jõhvi Parish, Tanel Tuhal, The Holocaust in Estonia, Toila, Transport in Estonia, Uddevalla, Vaivara concentration camp, Võidupüha, Velle Kadalipp, Viru Infantry Battalion, Viru Prison, 11th Rifle Corps, 1958 in aviation, 2010 Esiliiga, 2012–13 KML season, 2013 Esiliiga, 2013–14 Estonian Cup, 2013–14 KML season, 2014 Meistriliiga, 64th Guards Rifle Division.\tExpand index (65 more) » « Shrink index\nNew!!: Jõhvi and A3 road (Latvia) · See more »\nFollowing is a list of accidents and incidents Aeroflot experienced in the 1950s.\nNew!!: Jõhvi and Aeroflot accidents and incidents in the 1950s · See more »\nAgusalu Nature Reserve\nAgusalu Nature Reserve is a nature reserve situated in eastern Estonia, in Ida-Viru County.\nNew!!: Jõhvi and Agusalu Nature Reserve · See more »\nAhtme is a settlement in Ida-Viru County, Estonia with a population of around 18,000.\nNew!!: Jõhvi and Ahtme · See more »\nThe Ahtme Power Plant (Ahtme soojuselektrijaam) was an oil shale-fired power plant in Ahtme, Kohtla-Järve, Estonia.\nNew!!: Jõhvi and Ahtme Power Plant · See more »\nAndres Salumets (born 19 May 1971 in Jõhvi) is an Estonian biologist and biochemist, currently the Professor of Reproductive Medicine at the University of Tartu.\nNew!!: Jõhvi and Andres Salumets · See more »\nAnna Maria Orel (11 December 1996) is an Estonian hammer thrower.\nNew!!: Jõhvi and Anna Maria Orel · See more »\nNew!!: Jõhvi and Battle for Narva Bridgehead · See more »\nNew!!: Jõhvi and Battle of Tannenberg Line · See more »\nNew!!: Jõhvi and Bronze Night · See more »\nNew!!: Jõhvi and Compressed natural gas · See more »\nNew!!: Jõhvi and Counties of Estonia · See more »\nNew!!: Jõhvi and Coverage of Google Street View · See more »\nEdise is a village in Jõhvi Parish, Ida-Viru County in northeastern Estonia.\nNew!!: Jõhvi and Edise, Estonia · See more »\nEesti otsib superstaari (Estonia is Searching for a Superstar) is an Estonian reality-competition gameshow airing on TV3.\nNew!!: Jõhvi and Eesti otsib superstaari · See more »\nEesti otsib superstaari (season 1)\nThe first season of Eesti otsib superstaari started on March 11, 2007 and continued until June 14, 2007.\nNew!!: Jõhvi and Eesti otsib superstaari (season 1) · See more »\nEesti otsib superstaari (season 4)\nThe fourth season of Eesti otsib superstaari premiered on February 13, 2011, on TV3.\nNew!!: Jõhvi and Eesti otsib superstaari (season 4) · See more »\nElmo Nüganen (born 15 February 1962 in Jõhvi) is an Estonian theatre director, film director and actor.\nNew!!: Jõhvi and Elmo Nüganen · See more »\nNew!!: Jõhvi and Elron (rail transit) · See more »\nEnefit Kaevandused (former names: Eesti Põlevkivi and Eesti Energia Kaevandused) is a mining company located in Jõhvi, Estonia.\nNew!!: Jõhvi and Enefit Kaevandused · See more »\nEnefit Solutions (former names: Eesti Energia Tehnoloogiatööstus AS and Energoremont) is an engineering company in Jõhvi, Estonia.\nNew!!: Jõhvi and Enefit Solutions · See more »\nEston Kohver (born 1971) is an Estonian officer of the Estonian Internal Security Service who was detained by the Russian FSB on under disputed circumstances, creating a major political rift in Estonia–Russia relations.\nNew!!: Jõhvi and Eston Kohver · See more »\nThe Estonian Chamber of Commerce and Industry (ECCI) is a business network in Estonia.\nNew!!: Jõhvi and Estonian Chamber of Commerce and Industry · See more »\nNew!!: Jõhvi and Estonian Land Forces · See more »\nNew!!: Jõhvi and Estonian national road 1 · See more »\nEstonian national road 3\nPõhimaantee 3 (ofcl. abbr. T3) is a 220-kilometre-long north-south national main road in Estonia.\nNew!!: Jõhvi and Estonian national road 3 · See more »\nNew!!: Jõhvi and European route E20 · See more »\nNew!!: Jõhvi and European route E263 · See more »\nNew!!: Jõhvi and European route E264 · See more »\nIn Europe, Google Street View began on 2 July 2008 with the route of Tour de France being covered in parts of France and Italy.\nNew!!: Jõhvi and Google Street View in Europe · See more »\nNew!!: Jõhvi and GoRail · See more »\nHighways in Estonia are the main transport network in Estonia.\nNew!!: Jõhvi and Highways in Estonia · See more »\nNew!!: Jõhvi and Ida-Viru County · See more »\nII liiga is the fourth level of football league competition in Estonia arranged by the Estonian Football Association.\nNew!!: Jõhvi and II liiga · See more »\nIisaku is a small borough (alevik) in northeastern Estonia.\nNew!!: Jõhvi and Iisaku · See more »\nNew!!: Jõhvi and International E-road network · See more »\nThe Subotica International Festival of Children's Theatres is an international festival dedicated to children's theatre.\nNew!!: Jõhvi and International Festival of Children's Theatres · See more »\nJõhvi FC Phoenix is an Estonian football club based in Jõhvi.\nNew!!: Jõhvi and Jõhvi FC Phoenix · See more »\nJõhvi linnastaadion is a multi-use stadium in Jõhvi, Estonia.\nNew!!: Jõhvi and Jõhvi linnastaadion · See more »\nJõhvi Parish (Jõhvi vald) is an Estonian municipality located in Ida-Viru County.\nNew!!: Jõhvi and Jõhvi Parish · See more »\nJõhvi is a village in Jõhvi Parish, Ida-Viru County in northeastern Estonia.\nNew!!: Jõhvi and Jõhvi village · See more »\nJK Eesti Põlevkivi Jõhvi is a now defunct Estonian football club based in Jõhvi and was founded in 1974.\nNew!!: Jõhvi and JK Eesti Põlevkivi Jõhvi · See more »\nKauksi, Ida-Viru County\nKauksi (German Kauks) is a small village in Alutaguse Parish, Ida-Viru County in northeastern Estonia.\nNew!!: Jõhvi and Kauksi, Ida-Viru County · See more »\nNew!!: Jõhvi and Kingisepp · See more »\nKorvpalliklubi HITO is an Estonian basketball team, based in Jõhvi.\nNew!!: Jõhvi and KK HITO · See more »\nNew!!: Jõhvi and Kohtla · See more »\nNew!!: Jõhvi and Kohtla-Järve · See more »\nKotinuka is a village in Jõhvi Parish, Ida-Viru County in northeastern Estonia.\nNew!!: Jõhvi and Kotinuka · See more »\nKukruse (Kuckers) is a village in Toila Parish, Ida-Viru County in northeastern Estonia.\nNew!!: Jõhvi and Kukruse · See more »\nLinna, Ida-Viru County\nLinna is a village in Jõhvi Parish, Ida-Viru County in northeastern Estonia.\nNew!!: Jõhvi and Linna, Ida-Viru County · See more »\nList of accidents and incidents involving the Ilyushin Il-14\nIlyushin Il-14s and Avia 14s had 117 incidents and accidents during their operational history.\nNew!!: Jõhvi and List of accidents and incidents involving the Ilyushin Il-14 · See more »\nNew!!: Jõhvi and List of airports by ICAO code: E · See more »\nNew!!: Jõhvi and List of airports in Estonia · See more »\nNew!!: Jõhvi and List of churches in Estonia · See more »\nNew!!: Jõhvi and List of cities and towns in Estonia · See more »\nNew!!: Jõhvi and List of companies of Estonia · See more »\nNew!!: Jõhvi and List of concert halls · See more »\nThis is a list of first-level country subdivisions.\nNew!!: Jõhvi and List of first-level administrative country subdivisions · See more »\nNew!!: Jõhvi and List of football stadiums in Estonia · See more »\nBelow is a list of German language exonyms for settlements and other places in Estonia.\nNew!!: Jõhvi and List of German exonyms for places in Estonia · See more »\nList of hospitals in Estonia\nThis is a list of hospitals in Estonia.\nNew!!: Jõhvi and List of hospitals in Estonia · See more »\nList of municipalities of Estonia by density\nThis is a listing of the municipalities of Estonia by the population density as of 2005.\nNew!!: Jõhvi and List of municipalities of Estonia by density · See more »\nNew!!: Jõhvi and List of municipalities of Estonia by population · See more »\nList of music festivals in Estonia\nThis is an incomplete list of music festivals held yearly in Estonia.\nNew!!: Jõhvi and List of music festivals in Estonia · See more »\nNew!!: Jõhvi and List of newspapers in Estonia · See more »\nNew!!: Jõhvi and List of places named after Vladimir Lenin · See more »\nNew!!: Jõhvi and List of prisons · See more »\nList of renamed cities in Estonia\nThe following is the list of cities in Estonia that underwent a name change in the past.\nNew!!: Jõhvi and List of renamed cities in Estonia · See more »\nNew!!: Jõhvi and List of shopping malls in Estonia · See more »\nNew!!: Jõhvi and List of statues of Vladimir Lenin · See more »\nNew!!: Jõhvi and List of twin towns and sister cities in Ukraine · See more »\nLoimaa is a town and municipality of Finland.\nNew!!: Jõhvi and Loimaa · See more »\nMaarjamõisa (Estonian for "Mary's Manor") is a neighbourhood of Tartu, Estonia.\nNew!!: Jõhvi and Maarjamõisa · See more »\nMatjama is a village in Peipsiääre Parish, Tartu County, Estonia.\nNew!!: Jõhvi and Matjama · See more »\nNew!!: Jõhvi and Municipalities of Estonia · See more »\nMuraka Nature Reserve\nMuraka Nature Reserve is a nature reserve situated in eastern Estonia, in Ida-Viru County.\nNew!!: Jõhvi and Muraka Nature Reserve · See more »\nNew!!: Jõhvi and Narva · See more »\nThe Narva Offensive (1–4 March 1944) (Estonian: Putki lahing) was an operation conducted by the Soviet Leningrad Front.\nNew!!: Jõhvi and Narva Offensive (1–4 March 1944) · See more »\nNorthern Estonia (Estonian: Põhja-Eesti) is a geographical region of Estonia, consisting of the three northernmost counties - Harju County, Ida-Viru County and Lääne-Viru County. The largest towns of Northern Estonia are Tallinn (capital of Estonia), Narva, Kohtla-Järve and Rakvere. Northern Estonia is the most populous area in Estonia, with 60.3% of the population living there. Northern Estonia has two main ethnic groups - Estonians and Russians. Ida-Viru County, most notably, has a large Russian population. The population of Ida-Viru County is 72.8% Russian, unlike other Estonian counties, where 80% of the population is Estonian. Harju County also has a large Russian population (31,2%), mainly of it resides in Tallinn. Lääne-Viru County, however, only has 9.5% Russian population.\nNew!!: Jõhvi and Northern Estonia · See more »\nOil shale (põlevkivi) is a strategic energy resource that constitutes about 4% of Estonia's gross domestic product.\nNew!!: Jõhvi and Oil shale in Estonia · See more »\nOlecko (former since 1560, colloquially also, since 1928, Alėcka) is a city in Masuria, in the Warmian-Masurian Voivodeship of Poland, near Ełk and Suwałki.\nNew!!: Jõhvi and Olecko · See more »\nNew!!: Jõhvi and Operation Bagration · See more »\nPajualuse is a village in Jõhvi Parish, Ida-Viru County in northeastern Estonia.\nNew!!: Jõhvi and Pajualuse · See more »\nPargitaguse is a village in Jõhvi Parish, Ida-Viru County in northeastern Estonia.\nNew!!: Jõhvi and Pargitaguse · See more »\nNew!!: Jõhvi and Patriarch Alexy II of Moscow · See more »\nPauliku is a village in Jõhvi Parish, Ida-Viru County in northeastern Estonia.\nNew!!: Jõhvi and Pauliku · See more »\nPühtitsa Convent (Estonian: Kuremäe Jumalaema Uinumise nunnaklooster, Russian: Пюхтицкий Успенский женский монастырь) is a convent located in Eastern Estonia (Ida-Viru County) between Lake Peipus and the Gulf of Finland.\nNew!!: Jõhvi and Pühtitsa Convent · See more »\nNew!!: Jõhvi and Polish exonyms · See more »\nRa Luhse (born August 30, 1964 in Pärnu) is an Estonian architect.\nNew!!: Jõhvi and Ra Luhse · See more »\nRaido Villers (born November 28, 1982 in Jõhvi, Estonia) is a former Estonian professional basketballer.\nNew!!: Jõhvi and Raido Villers · See more »\nNew!!: Jõhvi and Russians in Estonia · See more »\nNew!!: Jõhvi and Selver · See more »\nSergei Soldatov (Soviet dissident)\nSergei Soldatov (24. June 1933 Narva – 24. January 2003 Tallinn) was one of the founders of anti-Soviet dissident movement in Estonia.\nNew!!: Jõhvi and Sergei Soldatov (Soviet dissident) · See more »\nSirgala training area\nSirgala training area is one of the six military training fields used by the Estonian Defence Forces.\nNew!!: Jõhvi and Sirgala training area · See more »\nNew!!: Jõhvi and Tallinn Offensive · See more »\nTammiku, Jõhvi Parish\nTammiku is a small borough (alevik) in Jõhvi Parish, Ida-Viru County, in northeastern Estonia.\nNew!!: Jõhvi and Tammiku, Jõhvi Parish · See more »\nTanel Tuhal (born 25 June 1967 in Pärnu) is a notable Estonian architect.\nNew!!: Jõhvi and Tanel Tuhal · See more »\nNew!!: Jõhvi and The Holocaust in Estonia · See more »\nNew!!: Jõhvi and Toila · See more »\nNew!!: Jõhvi and Transport in Estonia · See more »\nNew!!: Jõhvi and Uddevalla · See more »\nNew!!: Jõhvi and Vaivara concentration camp · See more »\nNew!!: Jõhvi and Võidupüha · See more »\nVelle Kadalipp (born March 25, 1963 in Viljandi) is an Estonian architect.\nNew!!: Jõhvi and Velle Kadalipp · See more »\nThe Viru Infantry Battalion (Viru jalaväepataljon) is a battalion of the Estonian Land Forces.\nNew!!: Jõhvi and Viru Infantry Battalion · See more »\nViru Prison (Viru Vangla) is a regional prison in Jõhvi, Estonia.\nNew!!: Jõhvi and Viru Prison · See more »\nThe 11th Rifle Corps was a corps of the Red Army, formed twice.\nNew!!: Jõhvi and 11th Rifle Corps · See more »\nThis is a list of aviation-related events from 1958.\nNew!!: Jõhvi and 1958 in aviation · See more »\nThe 2010 season of the Esiliiga, the second level in the Estonian football system, is the 20th season in the league's history.\nNew!!: Jõhvi and 2010 Esiliiga · See more »\nThe 2012–13 G4S Korvpalli Meistriliiga was the 88th season of the Estonian basketball league and the fourth under the title sponsorship of G4S.\nNew!!: Jõhvi and 2012–13 KML season · See more »\nThe 2013 season of the Esiliiga, the second level in the Estonian football system, is the twenty-third season in the league's history.\nNew!!: Jõhvi and 2013 Esiliiga · See more »\nThe 2013–14 Estonian Cup was the 24th season of the Estonia's most prestigious football knockout tournament.\nNew!!: Jõhvi and 2013–14 Estonian Cup · See more »\nThe 2013–14 Alexela Korvpalli Meistriliiga was the 89th season of the Estonian basketball league and the first under the title sponsorship of Alexela.\nNew!!: Jõhvi and 2013–14 KML season · See more »\nThe 2014 Meistriliiga (known as A. Le Coq Premium Liiga for sponsorship reasons) was the 24th season of the Meistriliiga, the first level in the Estonian football system.\nNew!!: Jõhvi and 2014 Meistriliiga · See more »\nNew!!: Jõhvi and 64th Guards Rifle Division · See more »\nIyhvi, Iõhvi, Jewe, Johvi, Jyhvi, Jöhvi, Yyhvi.


Leetma: eelmise mänguga võrreldes oli progress - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all! Avaleht - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\n12. JUULI 2020, 20:18


SÜGISENE MATKAPÄEV VÕRUS – Külauudised\nRaske uskuda, aga tõsi ta on, et alates 1987. aastast oleme püüdnud kindla plaani kohaselt külastada kõiki Eesti ajaloolisi maakondi kihelkond kihelkonna haaval, lähivälismaa riike ja nüüd juba paarkümmend aastat ka Eesti väikesaari. Eks Võru linna Tamula järve Roosisaar saare tähenduses võib tekitada muiet, aga me oleme sellega juba harjunud, et maakoore kerkimise või muudel põhjustel on saared suure maaga kokku kasvanud või kasvatatud mujalgi nagu Viru rannas Munasaare puhul. Nüüd aga kõigest järjekorras.\nIlmajaamad teatasid üksteise võidu, et laupäev, 25. september tuleb vihmane. Ilma ei saa tellida ega valida, tuleb sellega leppida, mis juhtub või juhtuda võib. Tore, et seekord kujunes ilm vihma poolest leebeks. Mustad pilved hakkasid end tühjendama just siis, kui matkapäev läbi ja istusime juba kojusõiduks bussis. Tuttav pilt Muhumaa naabersaare Kõinastu matkast.\nHommikul sättisid viis paari arenduskeskuslasi end Tartus liinibussi, tunnijagu sõitu ja saabusimegi Võrru. Oleme seal olnud juba oma Petseri- ja Võrumaa õppematka jm. puhkudel, aga ikka niiöelda möödaminnes. Astusime varem sisse maakonna ja Kreutzwaldi muuseumi ja kohe edasi. Nii on Võru ise jäänud peaaegu tundmatuks. Seekord püüdsime senist pealiskaudsust veidi korvata.\nNavitrolla maaling korterimajal. Foto: Heli Salla\nAastatel 1788–1793 ehitatud Katariina kirikus ootas meid lahkelt koguduse vanem ja see kunagine keisrinna kinkerahaga püstitatud hiigelsuur pühakoda oli meie ajaloohuvi teenistuses nagu kunagi Ruhnu uus ja vana kirik. Tuletasime meelde kiriku põhjalikku remonti 1879. aastal ja Tornis nelja ilmakaarde suunatud numbrilaudadega ajanäitajat ja 1910. aastal vendade Kriisade meisterdatud kahe manuaali ja 30 registriga oreli soetamist. Kuivõrd Petseri Peetri kogudus kuulub Võru praostkonda ja seda teenib hooldajaõpetajana Katariina kiriku vaimulik, mälestasime petserlast Mart Kallast kui kontrolljoonetaguse koguduse kauaaegset nõukogu liiget ja kiriku kellameest tema esimesel surma-aastapäeval.\nLinnamatka juhendamise võttis üle koolitatud matkajuht Kersti ja sammusime mööda Katariina tänavat Tamula järve rippsillani, mis viis meid tuules laperdanud matkaembleemil kirjas olnud Roosisaarele. Meie senine teadmine rippsillast Viljandi linnuse vallikraavil sai tubli täienduse.\nMatkajuht rääkis meile lahti Võru linna pöördelisi ajaloosündmusi ja tipptegijaid eesotsas rahvavalgustaja Fr. R. Kreutzwaldi ja kooliuuendustegelase Johannes Käisiga. Tamula on looduslik kingitus võrulastele veelõbude nautimisel, võimaldades suplemist, ujumist, paadisõitu, kalastamist ja tervisesporti. Seal askeldavad hoolega ka pardid rivikorras kaldal tammetõrusid maiustamas käies, aga Võrtsjärve Tondisaare kormoraanid pole õnneks siia vist teed leidnud.\nTamulast välja voolav püha Võhandu jõgi viib oma veed Lämmijärve, mille ajaloolisele Petserimaale kuulunud Salusaar on meile tuttav eelmisest aastast.\nRippsild Roosisaarele. Foto: Heli Salla\nTegime kokkuvõtte matkast kohvikus Taevas, kus kohtusime põgusalt kohaliku vabadusvõitleja Olev Kasaku ja Võrumaa kirjamehe Rannar Susiga. Tava kohtuda kohalike kultuuri- või seltskonnategelastega on meil aegade algusest ja oleme neid mitmel korral mujal teinud. Need, kes olid vaimselt meie matku varem rikastanud, on Arvo Järvet, Virve Köster, Madis Linnamägi, Meelis Mereäär, Harri Rein, Mark Soosaar, Salme Tuulik, Jaan Tätte, Vormsi Enn jt. See annab matkale unustamatu pitseri. Suur tänu võrulastele kauni linna ja külalislahkuse eest!\nMatkaja Aldo Kals\nEelmine Eelmine postitus: SADALASSE ISTUTATI ELUKESTVA ÕPPE PUU\nJärgmised Järgmine postitus: STRANDIS VAETI ÜKSINDUSE JA ÜKSILDUSE TEEMAT


Vasily Kandinsky maali “Tender Climb” kirjeldus - Maalingud - 2021\nVasily Kandinsky maali “Tender Climb” kirjeldus\nMaal "Õrn ronimine" on üks Kandinsky hilisemaid töid, mis on kirjutatud 1934. aastal. See looming on Vassili Vasilievitši pildisüsteemi parendamise vili, mis läks vastuollu Bauhausi õpetustega alg- ja vahevärvide kasutamise kohta. Värvide kasutamise täiustused tähistavad värvimängu Kandinsky loomingus. Peenimad detailid annavad värvide mängu parimal viisil edasi filmis "Tender Climb".\nLäbipaistev tindi katmise tehnika viib optilise illusioonini. Seal on visuaalne värvide segu, interaktsioon taustaga. Vassili Vasiljevitš rakendas taustaga läbitungimise uut tehnikat. Ta lisas liiva maapinnale või värvile, mis andis sellise efekti. Kasutatud toonide ähmast ilmub küllastunud värviskeem. Kunstniku kasutatud heledat sooja punase tooni, mis on sarnane keskmise kollase tooniga. Punase pigmenteerimisel võib arvestada ka kollase varjundiga. Nende värvide kombinatsioon annab rõõmu, jõudu, energiat, soovi, triumfi.\nKunstniku ühtlane punase kasutamise kord meenutab hõõguva kire tunnet, mida summutab siniste varjundite kasutamine, justkui üritades punast kuuma rauda veetilkadega kustutada. Sinised varjundid pehmendavad punase heli, muutes värvikombinatsiooni õrnamaks.\nVärviribade mitmesugusel kohaldamisel ei järgita traditsioonilisi reegleid. Geomeetrilised ja vabad vormid lahustuvad kompositsioonis, andes sellele erilise maitse.\nKujutist muusikaga seostades saab pilti võrrelda fännide rõõmsa kõlaga koos pasuna kangekaelse harmooniaga. Autori looming annab edasi täpselt samasugust meeleolu ja tundeid nagu muusikateos.\nMaali Kristusele ja patusele\nVaata videot: Vasily the Dumpling Kamotskiy vs Wagner Zuluzinho Stone Faces (Oktoober 2021).\nCopyright 2021 \_ Vasily Kandinsky maali “Tender Climb” kirjeldus...


"Monumendimeeste" üks osatäitjatest George Clooney. Foto: UNIMEDIA/SIPA\nToomas Reisalu, ajakirjanik , 21. veebruar 2014 18:45\nEesti kinodes esilinastunud "Monumendimehed" ("The Monuments Men", 2014) viib vaataja teise maailma sõja ajal toimunud tagala- ja igapäevaelusse, kus tegutsevad lisaks igapäevaelu elavatele tavakodanikele ka kunstipäästjad.\nVõiks öelda, et filmi tavapärast stsenaariumi on läinud päästma näitlejatest staariarmee, kuhu kuuluvad lisaks George Clooneyle, kes on ka filmi lavastaja, terve trobikond esimese suurusjärgu staare ning hinnatud karakternäitlejaid - Matt Damon, John Goodman, Bill Murray, Cate Blanchett, Jean Dujardin, Bob Balaban, Hugh Bonneville ja paljud teised.\nSamas on filmi lugu, tempo ja kõik muu sinna juurde kuuluv just parajas koostises, et vaatajal tekib mõnus enesetunne. Kuid just enesetunde ja emotsioonide pärast ju kinno minnaksegi! Järelikult pole midagi halvasti.\nLugu ennastohverdavatest kunstipäästjatest\n"Monumendimehed" põhineb tõestisündinud lool, mille keskmes on teadaolevalt suurim aardejaht inimkonna ajaloos.\nNimelt pannakse Teise maailmasõja lõppjärgus kokku üsnagi eriskummaline rühm, mis ei koosne sedapuhku eriväljaõppega dessantväelastest, vaid hoopis kunstiajaloolastest ja muuseumidirektoritest ja kuraatoritest, kellele Ameerika Ühendriikide president usaldab vägagi vastutusrikka ülesande: minna Saksamaale, et leida Hitleri käsul röövitud hindamatud kunstiteosed ning tagastada need nende õigusjärgsetele omanikele.\nTegemist on pealtnäha ilmvõimatu missiooniga, sest tagaotsitavad šedöövrid paiknevad sügaval vaenlase tagalas ning Kolmanda Reichi viimetel päevadel võib taganevale saksa armeele iga hetk saabuda käsk taiesed hävitada.\nKuidas tulevad selle ülesandega toime mehed, kes on rohkem tuttavad Michelangelo töödega, kui granaatide ja kuulipildujatega?\nKartmatud “monumendimehed” leiavad end keset sõjamöllu ning riskivad eluga, et päästa inimkonna suurimaid kultuuriväärtusi. Grant Heslovi ja George Clooney kirjutatud stsenaarium põhineb Robert M. Edseli raamatul “Monuments Men: Allied Heroes, Nazi Thieves and the Greatest Treasure Hunt in History”.\nFilmi lavastajaks on George Clooney (“Märtsi iidid”, “Head õhtut ja õnn kaasa”). Filmis jääb kõlama mõte, et kunst on meie ajalugu ja seda ei tohi varastada ega ka hävitada. Seda pean hoidma ja imetlema.\nJust nii nagu tegid vaprad mehed seda filmis! Kuid filmil on ka sügavam mõte: nimelt kirjeldab film seda, kuidas keegi – täpsemalt Hitler – soovis lisaks ilmalikule võimule veel midagi. Ta tahtis enda kätte tervet maailma koos selle kultuuriväärtustega! Mõnes mõttes võib öelda,et kultuur ongi see, mis teeb inimesest inimese.\nKui poleks kultuuri, siis poleks kultuursust ja poleks ka inimest, vaid eksisteeriks inimese sarnane loomaliik, mis tegutseb samamood ainult instinktide najal nagu ka tiiger, lõvi ja teisedki loomad.\nKriitikale vaatamata edukas\nKuigi on selge, et kriitikud filmi ei kiida, sest on tänu ohtrale Oscarite võitjate plejaadile pannud filmile suuri ootusi, siis vaatajatele tundub film peale minevat. Seda tõestab ka see, et film on Eestis kinokülastatavuse edetabelis esikolmikusse tõusnud.\nTänu George Cloony ja tema meeskonna eelnevatele tempokatele teostele oodati ,et ka "Monumendimehed" on intensiivne, tempokas linateos. Kuid selle kohta võiks öelda, et selline suhtumine on eelarvamus. Me kõik muutume ajas, nii ka näitlejad ja lavastajad.\nAga paraku kipub maailm olema selline, et kui oled varem osalenud ainutl tempokates kelmilugudes, sisi maailm hakkabki sinult ainult tempokaid kelmilugusid ja nendes osalemist ootama.\nCloony tegi seekord oma meeskonnaga lihtsalt kannapöörde. Ja kui aus olla, siis tulemus polegi nii paha, kui arvatakse. Mnjah, olen nõus sellega, et Cloony oleks filmi kaadritesse võinud rohkem selliseid vaateid koguda, mis ka otsekohe südamesse poevad ja silmale ilu pakuvad.\nSelliseid paraku pole, kuigi on näha kohti, kust oleks võinud selliseid visuaalselt ilusaid kaadreid saada. Filmis on tõesti palju staatikat, kuid puudub dünaamilisus nii loo rääkimisel kui ka karakterite väljajoonistamisel. Karakterid on kogu aeg ühesugused, ei muutu, ja filmilugu on samasugune.\nSamas tekkib küsimus, kas iga film peabki olema nagu adrenaliinimöll, kus sõidetakse nagu Ameerika mägedel? Ei pea. Elu on niigi pingeline, närviline ja õhtuti ka, kui inimesed rahu lootuses Facebooki avavad, siis kisutakse nad actionit täis happeningidesse, sest neilt nõuavad sõbrad, et nad jala pealt näiteks topsi täis õlut ära jooks, sest kui nad seda ei tee, siis peavad nad neile välja tegema. Niigi on ju pidevalt ora tagumikus! Tööl, kodus, tänaval, auto roolis ja ka trammis sõites.Tahaks natukenegi rahulikumat kulgemist. Ja viimast „Monumendimehed“ just vaatajatele pakubki.\nLihtsalt vaatad head lugu ja sul on selline tunne nagu jälgiks rahulikku oja kulgemist ja sulinat. Mõnus – ütleks selle peale. Kunst on tähtsam, kui elu Sellisele tähelepanekule jõutakse ka filmis. Ja see poelgi vale, sest kunsti loomiseks peab pingutama ja olema loov. Loovus tähendab paljut. Kui vaatame enda ümber, siis loovust ja nutikust väärtustatakse ka majanduses. Uskumatu! Aga tõsi. Oled loov ja nutikas, siis oled ka rikas. Sellepärast ongi film Eesti vaatajale ehk kohane, et meie majanduses puudub loovus ja nutikus, eksisteerime vahendustegevusel põhinevas majandussüsteemis.\nSee on lihtne, ostan odavalt, ja müün kallilt tegevus. Kuid mõtteviis peab muutuma, kui tahame kindlat majandussüsteemi ja rikust. Film on omapärane ka sellepärast, et tema kaadritesse tulevad pidevalt kuulsate kunstnike meistriteosed. See on nagu kunstiajaloo tund ja näitab, et maailmatasemel kunst pole ainult spetsialistide pärusmaa. Seda tuleb ka rahvaga jagada. Kui tahate ausalt teada, siis kuigi filmi ei kiideta, soovitan mina seda teil vaatama minna. Punkte saab film minult 9.\nRahatarkus | Reisimine 3. jaanuar 2015 08:00\n''tekkib'' 28. veebruar 2014 13:39\nmil viisil inimesed tänapäeval ajakirjanikuks saavad?\nesimese klassi lapse tasemel mõtlemine,pluss räiged õigekirjavead.\nott 25. veebruar 2014 22:18\njärgmisena paluks filmi kunstiaaretest,mis jänkid vasakule toimetasid.näituseks riigimarssal göringult näpatud marssalisau on siiamaani west pointi söjakoolis suureks vaatamisväärsuseks.


Beet Archives | Generaadio\nBeets by Myrone #16 – DRIP\nDRIP on murdnud sotsiaalmeediasse Käesolev saade kajastab üritusteseeria DRIPi esmaüritust Genialistide Klubis, saatekülalistega $auce Blanc, Beat$tor ja Linn. Nagu meil kombeks ikka, alustame rõveda litakaga…\nHommikune virgutusmuusika Chillstepi, Trip-Hopi ja Downtempo saatel. Nimekamatest artistide seast kuuleb TOKiMONSTAt, Shlohmo, WhoMadeWho, Joji ja palju teisi. Meeldivat kuulamist!\nBeets by Myrone #10 20.10.2017\nＩｎｔｒｏｄｕｃｉｎｇ: 10th episode of Beets by Myrone. Only the fresh, truest old school hip hop. ☺☺☺ Ｔｒａｃｋｌｉｓｔ ☺☺☺ :00 – Ghetto Children “Who’s Listening” 4:00…\nBeets by Myrone #9 22.09.2017\nE X P L I C I T C O N T E N T Üheksas episood Beets by Myrone’i on jõudnud põrandalaudade alt ning…\nBeets by Myrone #8 26.08.2017\nNõndaks siis. Generaadio külastas esmakordselt suurejoonelist muusikafestivali nagu Flow Festival, mis on tegutsenud Helsinkis juba 13 aastat. Läbi aegade on üritus aina populaarsust kogunud ning käesoleval…\nBeets by Myrone #7 14.07.2017\nHeihei! Selles episoodis võtab Myrone hästi lühidalt kokku muusikafestivali Into The Valley 2017, kaasab sealsed intervjuud ning ülejäänud saadet sisustab pooleteisetunnine tehno-temaatiline mixtape. Nautigem\nBeets by Myrone #6 02.06.2017\nTeie päevane annus malbeid peete just siin, just praegu. /// Lo-fi Hip Hop & Trap /// sippinby emune TrytoGetthis*$ by .geoffcurry. chronic by Billy the Kid junglesofdaeast_rmx by tides….\nBeets by Myrone #5 10.03.2017\noh hey waddup, we got fifth episode of Beets by Myrone skyrocketin’. Check it! [ Hip Hop & Lo-Fi ] be your girl by eugene cam warmth by e…\nBeets by Myrone #4 01.02.2017\nNeljas episood seeriast Beets by Myrone sisaldab ‘finest selectionit’ tema rokkmuusika repertuaarist, mis sai kokku pandud Generaadio sünnipäevanädala raames. Keskseteks artistideks on Queens of the…\nBeets by Myrone #3 30.01.2017\nWe now enter into the fathomless depths of ambient, lo-fi hiphop and downtempo. Featuring e e v e e, shlohmo, yuk, Maple Syrup, tokimonsta and Lapalux. Tracklist below. Enjoy. Follow…


Junxin Uus Mood Mystic Ring Aaa Tsirkoon Vikerkaar Rõngad Naiste Sinine/roheline Kuld Täidetud Vee Tilk Valge Fire Opal Lover Kingitused et - Ehted & Aksessuaarid \_ Yesweb.ee\nJUNXIN Uus Mood Mystic Ring AAA Tsirkoon Vikerkaar Rõngad Naiste Sinine/Roheline Kuld Täidetud Vee Tilk Valge Fire Opal Lover Kingitused\nMetall: Sinine/Roheline Kuld Täis\nPeamine Kivi: Opals/CZ\nKaal: Umbes 4\nMetallide Tüüp: Sinine/Roheline Kuld Täis\nrõngas: Pulm/Kaasamine/Partei/925 Sterling Hõbe Täis Ring\nMudeli Number: RC0084\nMärksõnad: tulekahju opaal, tulekahju opaal valge, ehted mystic, mystic kaelakee, mystic vikerkaar ringi, mystic opal rõngas, hõbe opaal, mystic topaas, Mystic Kvarts, mystic.\n5/5 All in best fine. Shipment dotarła very fast for Dia.


Konstantin Pätsi viies valitsus – Vikipeedia\nSee oli 1940. aastaks kõige pikemat aega ametis olnud Vabariigi Valitsus, olles ametis olnud neli aastat kolme erineva põhiseaduse kehtimise ajal.\nJaan Tõnissoni neljas valitsus oli sunnitud tagasi astuma 1933. aastal toimunud uue põhiseaduse rahvahääletuse tulemusel.\nUus valitsus valiti ametisse V Riigikogus 49 poolt- ja 38 vastuhäälega. Pärast valimistulemuste teatavakssaamist esines riigivanem Konstantin Päts järgmise kõnega: "Ma tänan ametisse kutsutud valitsuse nimel selle suure usalduse eest, mis riigikogu on meile avaldanud. Pean oma kohuseks juba täna siit öelda, pärast neid motiive, mis hääletamise eel on avaldatud, et olen Vabariigi Valitsuse moodustamisele asunud mitte kui erakonna liige, erakonna juht, vaid kui täiesti iseseisev riigikogu liige, kellele see austav ettepanek riigikogu esimehe poolt tehtud. Tema teadmisel ja nõusolekul püüdsin moodustada valitsuse, kes oleks erapooletu ning maa rahustamiseks kaasa aitaks. Need sõnad, mis siin ütlesin, on õiglased, ja ei ole põhjendatud arvamised, nagu oleksin teisi teid käinud, kellegagi kokku leppinud, teiste rühmade seljatagusel töötanud või katsunud mitteausalt toimetada. Ma olen täna hommikul rühmade esindajaile ette toonud, mispärast mul ei ole võimalik olnud suuremat ja pikemat kontakti pidada rühmadega. Ma loodan ja tahan kõik oma jõu ja mõistuse sellele pühendada, et meie riik ja rahvas võiks rahulikult sellest ajajärgust üle minna. Meie peame oma rahva tahtmise järgi tööd tegema ning peame viima valitsuse sinna välja, et ta võiks põhiseaduse järgi jatkata tööd rahva ja riigi edenemiseks ja õnneks."\n24. jaanuaril 1934 jõustunud uue põhiseaduse alusel muutus senise riigivanema ametinimetus peaministriks ja senine riigivanem Konstantin Päts asus täitma nii peaministri kui ka uue põhiseaduse alusel tekkinud riigivanema kui riigipea (Peaminister Riigivanema ülesannetes) ülesandeid, hoides mõlemad ametikohad formaalselt lahus.\n3. septembril 1937 jõustunud Üleminekuaja seaduse alusel asus Konstantin Päts täitma seniseid riigivanema ja peaministri ülesandeid Riigihoidja ametinimetuse all. 21. aprillil 1938 asus Konstantin Päts Riigihoidja ametinimetuse all täitma uues põhiseaduses ettenähtud Vabariigi Presidendi ülesandeid ja lahkus Vabariigi Valitsuse koosseisust. Samal päeval esitasid Vabariigi Valitsuse liikmed lahkumispalve. Vabariigi Valitsus vabastati ametist Kaarel Eenpalu teise valitsuse ametissenimetamisega 9. mail 1938.\nVabariigi Valitsuse liikmed ― Peaministri asetäitja ja Siseminister Kaarel Eenpalu, Välisminister Friedrich Akel, Majandusminister Karl Selter, Haridusminister Aleksander Jaakson, Kohtuminister Johan Müller, Põllutööminister Artur Tupits, Sotsiaalminister Oskar Kask, Sõjaminister Paul Lill ja Teedeminister Nikolai Viitak ― esitasid 21. aprillil 1938 Riigihoidja Konstantin Päts'ile alljärgneva sisuga ametist vabastamise palved: “Kuna Teie Üleminekuaja seaduse § 3 kohaselt Riigivolikogu ja Riiginõukogu kokkuastumisega Peaministri ametist vabanete, palun mind vabastada Eesti Vabariigi Põhiseaduse § 50 vastavalt... (järgneb ministri ametinimetus).\nÜhtlasi palun võtta vastu Teie poolt minule seni osutatud usalduse eest minu sügavaim tänu ja lugupidamise avaldus.”\nRiigihoidja K. Päts võttis need ametist vabastamise palved vastu, palus aga ühtlasi Peaministri asetäitjat ja kõiki teisi Vabariigi Valitsuse liikmeid oma seniseid ametiülesandeid edasi täita. (Vabariigi Valitsuse koosoleku protokoll nr. 38 21. aprillist 1938.)\nKonstantin Päts (kuni 21. aprillini 1938) – Riigivanem (kuni 24. jaanuarini 1934); peaminister (24. jaanuar 1934 – 3. september 1937; samaaegselt ühtlasi Peaminister Riigivanema ülesannetes); Riigihoidja (3. september 1937 – 21. aprill 1938)\nJulius Seljamaa – välisminister (kuni 2. juunini 1936)\nJohan Müller – kohtu- ja siseminister (kuni 1. aprillini 1934; Kohtuminister (alates 1. aprillist 1934)\nNikolai Talts – põllutööminister\nKarl Selter – majandusminister\nNikolai Kann – haridus- ja sotsiaalminister (kuni 31. märtsini 1936; haridusminister (1. aprill 1936 – 11. mai 1936)\nPaul Lill – kaitseminister (kuni 1. märtsini 1937; Sõjaminister (alates 1. märtsist 1937)\nOtto Sternbeck – teedeminister (kuni 25. augustini 1937)\nKaarel Eenpalu (kuni 22. veebruarini 1935 Karl Einbund) – siseminister (alates 25. augustist 1934)\nAleksander Jaakson – haridusminister (alates 11. maist 1936)\nOskar Kask – sotsiaalminister (alates 16. märtsist 1936)\nNikolai Viitak – teedeminister (alates 25. augustist 1937)\nPõhjalikud uuendused teostatakse riigielus. Kaja, 6. oktoober 1934, nr. 236, lk. 3.\nValitsuse lähemad sammud. Kaja, 23. oktoober 1934, nr. 250, lk. 1.\nRiigikohus ütleb: Kaitseseisukord ja 1934. a. valimiste edasilükkamine on kooskõlas põhiseadusega\nKonstantin Pätsi viienda valitsuse esimese koosoleku protokoll 23. oktoobril 1933\nPilk Vabariigi Valitsuse töökoosolekule (alates 02:06)\nJaan Tõnissoni neljas valitsus Eesti Vabariigi valitsus\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Konstantin_Pätsi_viies_valitsus&oldid=5967506"\nLehekülje viimane muutmine: 26. september 2021, 14:48\nSelle lehekülje viimane muutmine: 14:48, 26. september 2021.


Andres Lipstok: Eesti jätkab ettevalmistusi euro kasutuselevõtuks - Äripäev\nAndres Lipstok: Eesti jätkab ettevalmistusi euro kasutuselevõtuks\n24. jaanuar 2006, 13:49\nMartin Hanson 24. jaanuar 2006, 13:49\nEesti jätkab ettevalmistusi, et olla valmis euroalaga liitumiseks 1. jaanuaril 2007, ütles Eesti Panga president Andres Lipsok.\n'Eesti täidab hetkel euro käibelevõtuks vajalikest kriteeriumidest eelarve tasakaalu, riigivõla, intressimäärade ja vahetuskursi stabiilsuse kriteeriume,' ütles Eesti Panga president Andres Lipstok.\nLipstoki sõnul on Eesti inflatsioonimäär olnud nõutust kõrgem, seda eelkõige mullu suvel toimunud kütusehindade järsu tõusu tõttu. Inflatsioonitempo on langenud alates oktoobrist ning see suundumus jätkub - 2006 lõpus - 2007 alguses on Eesti Panga prognoosi kohaselt oodata inflatsiooni langemist alla kolme protsendi.\n'Seega on enneaegne öelda, et Eesti ei täida hinnastabiilsuse nõuet 2006. aasta jooksul,' ütles Lipstok.\nVõimalusi euroalaga liitumiseks hinnatakse Euroopa Komisjon ja Euroopa Keskpanga koostatavates lähenemisaruannetes (konvergentsiraportid).\nAruannete eeldatav valmimisaeg on 2006. aasta keskpaik, kuna ERM2-s ehk euro ooteruumis peavad euroga liituda soovivad riigid osalema vähemalt kaks aastat. See tähtaeg täitub Eestil, Leedul ja Sloveenial 28. juunil 2006.\nEesti jooksevkonto puudujäägist ei ilmne kuidagi majanduse tasakaalustamatus ning konkurentsivõime vähenemist. Eesti on endiselt hinnatud riik välisinvesteeringuteks ning jooksevkonto puudujääk peegeldab osa protsessist, mille eesmärk on arenenumatele riikidele järele jõuda.\nAlates 2000. aasta septembrist on välismaiste otseinvesteeringute maht Eestis\nneljakordistunud: 42 miljardilt kroonilt 163 miljardile kroonile.


Uues saunas käib vihtlemine täiel hool | elva24.ee\n“Eile käis saunas 33 inimest, täna tundub rohkem inimesi tulevat," räägib saunanaine Tatjana.\nSaunas saab käia kolm korda nädalas. Neljapäeviti, reedeti ja laupäeviti. Leili eest peab täiskasvanu välja käima 3,50 eurot, pensionär ja õpilane euro võrra vähem.\n“Muidu käisime tervisespordikeskuse saunas ja kunagi ka Pika tänava saunas, aga nüüd on nii hea, ei pea kaugele jalutama,” räägivad äsja saunast tulnud vanapaar. “Ega dušš pole sama asi mis saun, siin saab korralikult vihelda,” lisab vanahärra.\nNÜÜD SAUNA SAAB PEREGA MINNA\nUude sauna saab koos perega tulla, üks saun meestele, teine naistele.\n“See on hea, et saab samal päeval sauna tulla, mujal on ühel päeval mehed ja teisel naised,” lisab vanaproua.\nTema kõrval istuv vanahärra räägib, et tervisespordikeskuse sauna üle kurta ei saanud, aga nüüd on siiski kaks sauna ja rohkem ruumi.\nTatjana räägib, et senised külastajad on olnud pensionärid. “Samas oleme ju alles kolmandat päeva avatud, aga noortel pole linnasaunas käimise harjumust ka,” lisab saunanaine.\nMÕNINGAID PUUDUJÄÄKE LEIDUB\nÜhe teise vanaproua arvates on uus saun ilus ja puhas, aga natuke võib nuriseda ka. “Pesuruumi põrand on pisut libe, põrandareste oleks vaja ja fööni ka pole, pean märja peaga koju minema,” nendib sauna külastanud vanaproua.\nTatjana sõnul on linnasaunad igati väärt kohad. “Vanemad linnainimesed on ikka ühissaunaga harjunud,” räägib Tatjana.


Smartposti pakiautomaate saavad nüüd kasutada ka nägemispuudega inimesed | Bioneer\nTänasest, 2. juunist on Smartpost Itella valged pakiautomaadid kaetud punktkirjaga, et lihtsustada nägemispuudega inimestel pakiteenuste kasutamist.\n„Eestis on hinnanguliselt 7500 nägemispuudega inimest, kellest ligikaudu 500 on täiesti pimedad. Smartpost Itella soov on pakkuda pakiteenust kõikidele Eesti elanikele, mistõttu katame pakiautomaadid punktkirjaga, et lihtsustada ka nägemispuudega inimeste pakiteenuste kasutamist,“ lausus Itella Estonia OÜ kliendikogemuse juht Triin Parmsoo.\nTa lisas, et Smartpost Itella on esimene Eestis, kes nägemispuudega inimeste pakiteenuse kasutuskogemusele ja -kvaliteedile tähelepanu pöörab.\nEsimesena kaeti punktkirjaga Tallinnas asuvad Smartposti valged pakiautomaadid, lähiajal lisanduvad ka ülejäänud valged pakiautomaadid üle Eesti.\n„Pakiautomaatidele paigaldatud punktkirja kleebised aitavad ja juhendavad nägemispuudega inimesi pakiautomaadist pakki vastu võtma. Kui nägemispuudega inimesed saavad kenasti e-poest kauba tellitud, siis just see viimane samm, kuidas pakki automaadist ise kätte saada, on olnud seni nägemispuudega inimestele raskendatud,“ selgitas Parmsoo.\nPunktkirja kleebised töötati välja koostöös Eesti Pimedate Liiduga, kes aitas Smartpost Itellat nii punktkirja koostamisel kui ka automaatidel sobiva asukoha leidmisel. „Meie jaoks on ääretult oluline pakkuda kõikidele Smartposti teenuse kasutajatele kvaliteetset, kiiret ja mugavat kasutajakogemust. Just seetõttu oleme töötanud uudse lahenduse välja koostöös inimestega, keda see päriselt puudutab,“ Itella Estonia kliendikogemuse juht.\nEesti Pimedate Liidu juhatuse esimees Jakob Rosin nentis, et koroonapandeemia ajal on e-ostlemisel pakiautomaatidest saanud üks kehvemini ligipääsetavaid etappe nägemispuudega inimestele, mistõttu on ütlemata hea meel, et Itella Estonia on võtnud südameasjaks kõik uued pakiautomaadid punktkirjas siltidega tähistada. „Kui nägemispuudega inimesel on seni olnud võimalik e-poest iseseisvalt kaupa tellida ja ta teab, kuidas jõuda enda lähima pakiautomaadini, ootab teda pakiautomaadi juures ikkagi vaid puutetundlik ja tumm ekraan või rida täpselt samasuguseid kapiuksi, mida on raske eristada. Tänu punktkirja kleebisele on nägemispuudega inimesel aga hoopis lihtsam õige kapiuks üles leida ning pakk kätte saada. See loob kasutajale võimaluse iseseisvalt pakile järgi minna, ilma kellegi käes abi palumata,“ selgitas Rosin.\nLisaks sellele arendab Itella Estonia Smartposti iseteeninduses my.smartpost.ee välja nägemispuudega inimestele suunatud pakkide saatmise funktsionaalsuse, et veelgi enam lihtsustada pakiteenuse kasutamist.\nHetkel on Smartpost Itellal üle Eesti kokku 60 valget pakiautomaati.\nNeid aitab Nutifon\n23. 03. Smartpost Itella: nii suurt pakiveomahtu pole veel enne olnud\n01. 09. Itella smartpost toob turule veelgi kiiremat pakiväljastust pakkuvad automaadid\n18. 03. Uuskasutuskeskus kogub märtsi lõpuni asju lasterikastele peredele\n15. 08. Aita Uuskasutuskeskusel täita SOS Lasteküla koolikotid\n05. 02. Ratastoolis veerejate igapäevane bingoloto: ligipääsetavus\n11. 05. Pöide Pruulikoda lisab menuktootele punktkirja\n02. 01. Kas tehisintellektile on võimalik õpetada emotsioone?


Mondo toetab noorte kliimaprojekte | MTÜ Mondo\nMondo ootab rahastustaotlusi noorte kaasamiseks kliimamuutuste teemalistesse debattidesse. Taotlusi võtame vastu 28. juuni õhtuni.\nMTÜ Mondo kuulutab välja rahastusvooru, mille abil on noorte- ja vabaühendustel võimalus viia ellu kliimamuutuste teemalisi väikeprojekte. Projektide sihtrühmaks on noored vanuses 15-35a. Eelis on projektidel, mille planeerimisse ja elluviimisse on aktiivselt kaasatud noored ise.\nKäesolevas voorus toetame kuni 10 000-euroseid projekte, mille fookuses on noori kaasavad kliimamuutuste ja keskkonnateemalised arutelud ja muud temaatilised aktsioonid seoses kohalike omavalitsuste valimistega oktoobrikuus ja/või ÜRO COP26 kliimakohtumisega novembris 2021. Tegevused võivad toimuda ühe piirkonna põhiselt või erinevates Eesti paikades. Taotlusvooru maksimaalne suurus on 60 000 eurot. Taotlusi võib esitada ka ühenduste koostöös, kellest üks on juhtpartner. Projektide pikkus on maksimaalselt 9 kuud ja varaseim algusaeg 1. augustil 2021.\nProjektitoetusele kandideerimiseks tuleb esitada:\n– ühenduse viimase majandusaasta aruanne. Kui see mingil põhjusel puudub, siis lisada vastav selgitus.\nVormid saab alla laadida siit.\nTaotluste esitamise tähtaeg on 28. juunil 2021.a kell 17.00. Digiallkirjastatud taotlus palume saata aadressil konkurss@mondo.org.ee.\nJuhise taotlemiseks leiad siit.\nJuhime tähelepanu, et üks organisatsioon võib toetust taotleda vaid ühe korra käesoleva (2018.a) Euroopa Komisjoni DEAR taotlusvooru raames. St ühendused, kes on juba saanud projektitoetust MTÜ Mondo projektist “Jagatud teekonnad”, ei saa enam taotleda.\nProjekti 1Planet4All Eesti koordinaator\nTel: 55672714, email – diana@mondo.org.ee\nFoto: Paddy O Sullivan, Unsplash


The Last of the Mohicans (Hardback) (James Fenimore… - 9780554282350 - osta raamat\nHome > Otsi hotelle > 9780554282350\nKõik raamatud 9780554282350 - võrrelge iga\n9780554282350 (?) või 0554282356\nISBN (alternatiivsete märked): 0-554-28235-6, 978-0-554-28235-0\nLeia kõik saadaval raamatud oma ISBN number 9780554282350 kiiresti ja lihtsalt võrrelda hindu ja Telli kohe.\nSaadaval Haruldased raamatud, kasutatud raamatute ja kasutatud raamatute pealkiri "The Last of the Mohicans (Hardback)" alates James Fenimore Cooper, J Fenimore Cooper on täielikult loetletud.


APM Terminals Itajai SA: Company Profile - Bloomberg\nAPM Terminals Itajai SA Operates seaports. The Company provides ship operation, cargo handling and especially operations with direct involvement of workers on board ship or ashore. APM Terminals Itajai SA serves customers globally.\nAv Coronel Eugenio Muller 300\nItajai, SC 88301-120


AnnyWEB: Suvekool Velisel\n1.-4 juulil käisin Velisel kangakudumise suvekoolis. Suvekool on üks osa mu praktikast. Nelja päeva jooksul õppisin palju huvitavat. Alustasime neljapäeval kangastelgede kokkupanemisega ning käärisime ja rakendasime telgedele lõime. Reedel jätkasime lõime pealepanekut ning siduse tegemist. Lõime ja sidust sain teha nii kiri- kui maatelgedele. Hommikul käisme Sillaotsa Talumuuseumis, kus saime tutvuda suurrättide ja teiste tekstiilidega.\nMaatelgede juures ametis :)\nLaupäeval istusingi suurema osa ajast kiritelgede all ja sidusin vaheldajaid tallalaudade külge. Ise muidugi pinksalt jälgides valgeid ja ristikestega ruute ;). Õnneks oline kahekesi, nii et kui hätta jäingi, siis sain kohe nõu küsida. Kaks pead on ikka kaks pead ja sidus tuligi õigesti välja.\nÕhtupoole jõudsin maatelgedel sõbakirjade kudumiseni. Pusserdasin mis ma pusserdasin, miskit tuli välja ka, kuid eks õhtul olin juba üsna väsinud.\nPühapäeval jätkasin sealt, kus pooleli jäin ehk siis sõbkirja mustritega. Maatelgedel sain proovida erinevaid mustreid kasutades labast ja ripsi. Lõpuks hakkasid mustrid kenasti välja tulema :). Teistel maatelgedel proovisin ka kududa. Seal oli peenem lõim ja tulemus teine. Tihedam.\nKõige viimasena sain kiritelgedel kudumist proovida. Lisaks labasele ja ripsile kudusin seal toimset pinda.\nEnne koju tulekut tutvusin arvutitegledega.\n*Viimased 2 mustririda (suurem on labases ja ripsis tehtud ja väiksem on labases ).\n* Oranži ja rohelisega on minu tööproov.\nPildid Annely tehtud.\nKirjutas Ai-nika-naka blogiseb kell 09:11


Cha | Sõnu seletav sõnastik\nCha - cha-cha (samuti afroameerika 3. Habaneera (Hispaania päritolu tants, mis tekkis Kuubal 19 saj lõpul) 4. Paso Doble (Kuubal tekkinud Hispaania päritolu kolmeosalises taktimõõdus tants) 5. Salsa (Kuuba päritolu tantsumuusika, mille põhirütm tugineb rumbale ja cha- cha-cha’le, laiemalt hakkas levima 1960) 6. Mambo (Kannab tugevalt Aafrika mõjutusi ja oli algselt rituaalse sisuga.\nCha - cha-cha kuuluvad võistlustantsude hulka Kuulamine • http://www.youtube.com/watch? v=lo2A0ugL0yA Kasutatud materjalid • http://www.miksike.ee/documents/ma in/referaadid/muusika_8.htm • http://prezi.com/entrn-6d_pei/ladina- ameerika/ • www.youtube.com • www.google.com\nChai - laoruum (nn. kelder), kus toimub konjaki laagerdumine tünnides Chateau (Domain) - kasutatakse konjaki nimetuses, mille valmistamiseks kasutatud viinamarjad on kasvanud, korjatud, destilleeritud, laagerdunud ja villitud ainult ühes konkreetses konjakimõisas (lossis)\nChafe on korraga mälus töödeldavaid üksusi nimetanud\nChagalli süžee on stuudiostseen, seega tema enda töö meditatsioon, kuid modell hoiab ka ise pintslit ja maalib ka ise pilti, mis loob metafooriliselt atmosfääri levinud loovusest, kunstiline kohustumine, mis ulatub igasse igapäevaelu aspekti.\nChai on muutunud tavaliseks ülemaalistes erijookide poodides ja kasvab ka eelpakitud toodete osakaal. Paljud tööstuse analüütikud on ette näinud, et Chai muutub lõpuks sama populaarseks ja levinuks kui cafe latte ja cappuccino.\nChain – ahel Serendipitously- pooljuhuslikult Resistance- vastupanu insulator-isolaator Semiconductor-pooljuht Deteriorate – halvenema Surface-pind Vulnerable- haavatav,nõrk Shield –kilp, varjama Spin-off – kõrval saadus\nChagalli maalidel on mitmeid korduvmotiive: viltu vajunud külamajad, katusel mängivad viiuldajad, õhus hõljuvad inimesed, hiigelkuked, imeliselt õitsevad puud. Viimastel aastakümnetel oli näha mingit muutust tema loomingus.\nChain tightener – ketipingutusseade – натяжное устройство цепи stopper – pidur, stoppar – стопор in the reverse order – vastupidises järjekorras – в обратном порядке\nChain - link suspension bridge of 200ft (61m) made up of twenty iron links, a common bridge type built during the Ming Dynasty that was not adapted until the 19th century in America and Europe.\nChafre ehk Hafra püramiid Cheopsi poja Chephreni (4. Dünastia, 2520-2494 e.m.a.) püramiid asub Giza platoo teises otsas, kuhu Hufu püramiidi juurest jõuab vähem kui 10 minutiga.\nChai joomine on Indias elustiil ja mõned indialased on imestunud praeguse segaduse tõttu Läänes. Paljud, kes on Indias käinud tulevad ära tugeva kiindumusega Chaisse.\nCha - Cha......................................................5 1.1.3.Rumba.........................................................5 1.1.4Paso Doble.\nChagalli maalidel on mitmeid korduvmotiive: viltu vajunud külamajad, katusel mängivad viiuldajad, õhus hõljuvad inimesed, hiigelkuked , imeliselt õitsevad puud.\nCha - cha- cha´d õpetatakse ladina tantsudest üsna esimeses järjekorras, sest seda on lihtne tantsida muusikasse ja algajal kerge omandada.\nChaenomeles japonica – jaapani ebaküdoonia Lehed on ovaalsed või äraspidimunajad, nahkjad, täkilissaagja servaga, 3...5 cm\nCha - Cha Ehk cha-cha-cha on 1940. aastate lõpus Kuubal sündinud 4/4 taktimõõdus Ladina-Ameerika tants.\nCha - cha-cha on temperamentne, rütmikas, pärineb Kuubast ja tema juuri tuleb otsida\nChaconne – variatsioonivorm 11. Passacaglia – korduvale 3-osalises taktimõõdus.\nChai - laoruum (nn. Kelder), kus toimub konjaki laagerdumine tünnides.\nChains – müügiketid shopping centres/malls – ostukeskused\nCha - no-yu võlu peitub lihtsuses ja loomulikkuses.\nChaas on lassiga sarnane jogurtipõhine jook.\nChain - drive from the engine's crankshaft.\nChailley - en-Biere´i metsas maalimas käis.\nChaji on täielik tee serveerimine einega.\nChaconne on barokiaja variatsioonivorm.\nspav – suhteline piimajõudluse aretusväärtus (eraldi esimese laktatsiooni tütarde piimajõudlusnäitajad); SSAV – suhteline somatiliste rakkude aretusväärtus; SKAV – suhteline koguaretusväärtus (avaldatakse kui SPAV, SSAV, SVAV usaldusväärsus on >70%); SGAV – suhteline sigivuse aretusväärtus; STAV- suhteline karjaspüsivuse aretusväärtus; PGK- aretuväärtus poegimiskergusele; SS- aretusväärtus surnultsündidele; SVAV- suhteline välimiku aretusväärtus.


nõus!! vähemalt teooria osas.. sõitnud pole temaga. aga mu sõbranna on- ja oli ülirahul!\n.. st räägin Tõnu Karp'ist Radialis\nOLAV pidi odiumist hea olema :D :D :D :D\nmg autokoolis Paavo , väga muhe mees, ei närvitse teeb nalja ja väga mõistlik inimene\nodiumis oli nii,et kellega sa said jutule ja sinasõbraks,ainult see oli hea õpetaja.Ma kuulsin Olavist seda ,et temaga sai sinasõbraks siis ,kui pakkusid ja antsid nätsu või suitsu või isegi pudeli alkoholi ,siis oli ta sõbralik nagu koer kellele antakse süüa!:D:D\nMa võin öelda seda ,et Odiumi õpetajadel isegi hea palk 10000 kr kuutasu ja pluss preemiad,see oleneb sellest ,kui keegi on arkis teinud kõik eksamid ära ühekorraga.Ma ei saa aru miks veel peavad õpetajad võtma veel pakutud asju või siis mustalt raha vastu.Head õpetajad on need ,kellel on majanduslik stabiilsus ja närvidega kõik korras!\nJulgen soovitada Evgeni Isumrudovit AVEDAST! SUPER Pedagog ja sõiduõpetaja!\nOlen eelmisega täiesti nõus, tõepoolest suurepärane sõiduõpetaja! Tean veel nii palju, et Izumrudov teeb peale Aveda´t ka koostööd Linedises. Ise õppisin seal.\nSASS!!! Mustamäe autokoolist on suppppppppper! Ja kool ka täitsa pandav.\nPARIM on Odiumi JURI!!!!!!\nMinu sõiduõpetajaks Odium autokooli viimases kolmandikus oli Juri. Suht hästi sain selgeks, normaalse suhtumisega kui ise lauslollusi ei tee.\nputte kopamees, kristiine autokoolist\nOlen ka Juriga sõitnud ning mulle meeldis, et laseb sul ühte asja teha senikaua,kuni selgeks saad!!!Ta lihtsalt oskab õpetada nii hästi,et saad selgeks.\nmina arvan (rekisteröimätön)\nTuut tuut (rekisteröimätön)\nOdiumist (üsna populaarne autokool paistab olevat) soovitaksin raudselt Ülarit. Põhiliselt saigi tunde võetud temaga ja tüüp on lihtsalt fantastiline õpetaja. Räägib asjast, kunagi ei "kee üle" kuid toob alati vead välja, mitte ei jää niisama vahtima. Ühesõnaga õpetab sõitma, mitte ei pinni raha välja.\nVastab küsimustele ja kui asi juba käpas, siis saab muhedat juttu ka aetud. Super noh. ,)\nMina olen selle kommentaariga 100% nõus, Mina sain Plekk-liisust kah endale 1 sõiduõpetajaks Toivo Tüvi, esimesed tunnid tutvusime autoga, kus ta kordagi õigeks ajaks ei jõudnud, siis lasi ta auto keset tundi parkida ja läks endale kindlustust tegema või niisama korra poodi, kord mainisin, et mul veits palav, eeldusega et ta soojust vähemaks keerab, selle asemel soovitas ta mul püksid jalast võtta....täiesti mõtetu aja raiskamine!\nUueks õpetajaks oli Rein Leeduks, kes õpetas sõna otseses mõttes, ta pööras tähelepanu vajalikele asjadele ja õppisin palju, piisavalt et iseseisvalt sõita!\nTemaga oli inuke probleem, et kuna ta on üsna nõutud õpetaja siis tal palju vaba aega ei ole eriti palju, kuid sõidu sain selgeks!\nPlekk-liisust olen kuulnud üsna palju positiivset, teooriat andis omanik v juhataja, ei teagi mis auastmes, kuid väga lihtsalt ja kaasahaaravalt ja peale Toivo ei ole kuulnud kah et kellelgi nendega probleeme oleks olnud!\nMina väga Indreku teooriat ei kiida ja kuna esimesed 50 sõidukorda sai temaga tehtud, siis oli see meeletu aja- ja raharaiskamine. Enamuse ajast rääkis ta mobiiliga ja liiklusele ega õpilase õetamisele suurt ei keskendunud. Käisin mitu õpetajat läbi ja lõpuks jäin pidama Gunnari juures. Seda meest kiidan taevani, ehkki teda vist on samamoodi raske endale õpetajaks saada. Mina sain sõidu selgeks ja kannatust oli temal ka rohkem, kui oleks eales julgenud oodata.\nAga küllap on igas koolis häid õpetajaid ja kui ise hea õpilane olla, siis võib sellest "suhtest" isegi asja saada!\nMina käisin Kalju Autokoolis ning olen väga rahul sealsete õpetajatega ning oma sõidu õpetajaga Tõnu (perekonnanime ma siia ei kirjuta). Teooria ja sõidu õppisin väga hästi selgeks, kõik eksamid (autokool, ARK) sooritasin ühe korraga. Kavatsen teha seal ka lõppastme koolitust. Kiidan!\nn6ustun saja protsendiliselt\nplekkliisus on yltse head 6petajad , mina olen Oleviga v2ga rahul\nPeeter Pedaal on ka hea õpetaja.\nEndine õpilane (rekisteröimätön)\nOlaf Punab on tõesti väga hea sõiduõpetaja, kes suudab rahu säilitada igas olukorras erinevalt mitmetestki teistest ametikaaslastest kellega oli varasemalt küllaltki negatiivne kokkupuude. Sõiduõpetaja lihtsalt ei tohiks mingil juhul olla koleerilise iseloomuga, vaid siiski pedagoog.\nHeiki Nigulistest EI ole :)\nto mari600: ehk oskad ka põhjenduse tuua?\nma arvan et sa r22gid mart pärnsalust\nKuna ta pole hea pedagoog ning tolerantsi kehvade õpilaste suhtes väga vähe - sõidad palju aga midagi ei õpi. Nigulistest siis juba Marek Aasamäe näiteks.\nkuulun ise nende kehvemate õpilaste hulka ning võin öelda, et Niguliste Heikit ma küll välja ei vahetaks. Superkannatlik ja mõnus õpetaja. Kiidusõnad talle. Kuid seal koolis enamus õpetajaid väga toredad.\nMinul küll Pirita koolis sõiduõpetaja Kalmer Saarega häid kogemusi ei ole. Jube närvihaige mees. Ainult karjub. Samuti üldse linna ei vii, koguaeg hoiab platsil ja kuskil Nõmme metsade vahel.\nõppisin ka kunagi (rekisteröimätön)\nautosõidust August.väga lahe inimene ja nummi kaa;)\nRAIVO SIIMER (Kalju Autokool). Parim ever!!!!!\nIsegi minusuguse kangekaelse õpetas ilusti sõitma :) Suurimad tänud selle eest! :)\nVaata ikka ka ark.ee autokoolide statistika.\nSaab keegi Plekk-Liisu Tomi numbri anda mulle?\nolaf sprindist, on väga lahe\ntõeliselt hää (rekisteröimätön)\nmina kiidan tallinna autosõidu õpetajat marti :) tore õpetaja, ei lähe mitte kunagi närvi vist...\ntemaga sõites on uskumatud need jutud, kus räägitakse karjuvatest, ropendavatest, sõimavatest sõiduõpetajatest, kes õpilasi veel ahistavad ja piinavad.\nkülma närvi talle ja palju õpilasi uueks aastaks :)\nIlmar autosõidust on ikka kõigist üle.\nKust autokoolist on Uno Raud?\nhttp://naine.mehega.autos.pilk.ee/.Võib ka nii juhtuda;)))\nPirita liikluskool ja Kajad (rekisteröimätön)\nTahtsin öelda vaid, et kui te hakkate sõiduõpetajas kahtlema, vahetage ta kohe ümber, mitte ärge jääge ootama et ah varsti saab läbi, või et midagi paremaks muutub.\nErik Kaja on muidu rahulik ja tore õpetaja, aga kinnipidamisega on tal probleeme. Veendusin ise.\nJaan Kaja on kah päris muhe vana,samuti rahulik, kuid vanake suht. Mõnikord oli tema juhistest keeruline aru saada.\nKui Raplasse tahate eksamit minna tegema, siis soovitaks kohalikku õpetajat, kelle nimi oli Väino. Hästi asjalik tüüp, tegi ilusti kõik nipid selgeks, mis eksamisõidul seal linnas vaja. Ning mina sain esimese korraga kõik korda.\nKägu (registreerimata) (rekisteröimätön)\nNiguliste autokoolis Sergei, julgen soovitada - saad sõidu selgeks!\nKõige normaalsem ja asjalikum õpetaja on ikka Origin autokoolis Eeri Kallas. See autokool üldse on viimasepeal. Ise lõpetasin selle ja soovitan soojalt teistelegi kel huvi lube tegema minna.\nHaja autokooli sõiduõpetaja Toomas Ehamaa on ülihea õpetaja ja tore,\ntasakaalukas ning rahulik inimene! Soovitan kõigile!\nKiidan ka Origonist E.Kallast. Väga hea õpetaja, kannatlik.\nTänases autolehes ka "headest" sõiduõpetajatest palju juttu!\nto hea (rekisteröimätön)\nmis seal head siis kirjutatakse, ehk räägid? hetkel pole autolehte käepärast võtta ja netis ka ju lugeda ei saa...\nplekk-liisu sõiduõpetajast toivost on seal juttu. ahistab küll nii ja küll naa.\nLaplarist Vambola Neidre on väga hea õpetaja- rahulik, stabiilne,sõbralik, oskab hästi seletada ja juhendada. Soovitan.\nLisaks veel ühest kiidetud õpetajast, kes on teovõimetu ja ei tohiks õpetadagi!\nhea õpetaja (rekisteröimätön)\nVäga hea õpetaja on Jaan Hallikas. Kunagi oli Kajas nüüd tegutseb üksi. Kui numbrit vaja siis küsige.\nKas keegi oskab soovitada Raplas head sõiduõpetajat?\nTo: Autok (rekisteröimätön)\nSeda artiklit mõtled?\nuno raud on plekk-liisust.\nmina julgen plekk-liisut soovitada igal juhul.endal kogemused Paavoga.väga normaalne.kurjustab asja eest aga muidu hästi rahulik ja ei ahista ega räägi palju. olin täiesti esmakordselt roolis kui autokooli läksin,seega sai kokku võetud 100sõitutundi.\ntegin arki esimese korraga ära,mõlemad eksamid.\nRaplast soovitaks Tiitu Sõidukoolitusest (Y)\nAndrus Tikk :D Kui lubad, annab pepuplaksu ka. Õpetas minulegi sõitu, aga üldiselt on tegu vaimselt ebaterve inimesega. Ja, ei, mina ei saanud kerepeale :D\nesiteks ei ole hea sõiduõpetaja see kes lubab kiirust ületada. muidu harjud ära ja ark-is on hale kukkumine. ise soovitaks pärnu aide autokooli õpetajaid. Henn Junolainen, Priit Lilleorg, Janno Toomet, Reimo Paulberg ja neeme Teearu.\nkass on kihvt loom (rekisteröimätön)\nNüüd oleks aeg teha kummardus Niguliste autokooli sõiduõpetajatele, lõpetasin selle paar kuud tagasi ja kiidan eranditult kõiki selle kooli sõiduõpetajaid!\nkeegi naine (rekisteröimätön)\nVäga head õpetajad on Niguliste autokoolis: Kuldar, Marek, Sergei.\naga pärnu omadest? bussiparki ma ei lähe sina vnamehe nässide vahele ! ma mõtlen sellised nooremad head õpsid mitte väga kännud!\nkännud on nad kõik.ise mõtle, mis töö see selline on - terve päev tiiruta kõrvalistmel ja kamanda.....aju ja lihased rasvuvad...\nTõnu Karp on priima just sain edukalt eksamid tema juures tehtud\nOlen väga rahul Taavi Priimägiga Origon autokoolis. Muhe mees, hea huumorisoonega ja teeb sõidu selgeks.\non ka nimi, aga see pole tähti (rekisteröimätön)\nHead või mitte head...? Võibolla oleks õigem kirjutada neist, kellest peaks eemale hoidma... Sest olgem ausad, oma ametisse ebasobivaid on lihtsam ära tunda.\nto on ka nimi, aga see pole tähti\nkui tahad veel rohkem soppa pilduda, kui siin lehel juba on, eks tee siis uus postitus pealkirjaga halvad sõiduõpetajad. Selles siin räägitakse head- -vahelduseks.\nõpilane 123! (rekisteröimätön)\nKas on keegi sõitud ka Toivo Tüviga Plekk-Liisust??\nVäga asjalik õpetaja on OÜ AutoSõit Rakvere töötav VALLO MIKKER ning samas firmas ka libedaraja instruktorid on väga asjalikud.\nKas kellelgi on Andi Matsin ka olnud?\nload taskus (rekisteröimätön)\nOlen isiklikult kokku puutunud mitmete koolidega. Tehnosprint, Odium, Kaja ja Aide.\nParim kool on Aide autokool Pärnus ja sõiduõpetaja Enn Kuusk (staaz alates 1974a sõiduõpetajana, emmotsioonitu ja jututeemaks vaid liiklemine).\nEelmisele: See igav ju. Ma ei maksa selle eest, et ainult liiklusteemadel rääkida:D:D:D\nmis te arvate pärnu kesklinna autokooli õpetajatest, kooli tasemest?\nMillises Pärnu autokoolis oleks võimalik saada parimad c,-ce kategooria juhiload, s.t millised õpetajad oleks parimad?\nOrigon autokoolist õpetaja Taavi, perekonnanime ei mäleta, hea lahe kuju, õpetab rahulikult, paar korda sai mu peale kurjaks ka, aga sain ise aru, et olin lausloll, tegin kordualt sellised vead, lausa häbi. Praeguseks kool läbi ja nädal juba lubade omanik. Kõik eksamid ARK-is esimese korraga. Tänud. Üldse üks norm kool.\nma tean (rekisteröimätön)\nNo üks sõiduõps on seal ikka väga tasemel ja selleks on Märt Puidet enne oli Aides. Aga muidu soovitan Aide autokooli seal head õpetajad ja autod ning üldse on teenindus viimase peal. Kindlasti ei soovita ma kuulata ARKi et Aide on jura nad lihtsalt kiusavad seda kooli nii nagu jõuavad. Seal soovitan teha ka C kati. Õpetajatest soovitan Hennu, Priitu ja Petsi.\nMina kiidan Ahto Murumetsa Plekk-Liisu Liikluskoolist, hästi chill mees on. Rahulik, ei õpeta liiga palju, laseb ise otsustada piisavalt ja annab alati head tagasisidet, kuhu edasi areneda.\nparimad õpsid bussipargi pärnu koolis\nkas henn priit ja pets on samuti nagu enn saard aided kooli boss oma õpsi tunnistust võlsinud\nRaivo Orunurm, Kristiine autokool :)\nOn Tartus kah miskiseid häid? Soovitage julgesti.\nTartus Raivo Tralla ja Henn Kams Kiivist. Mõlemad väga head ja rahulikud õpetajad.\na mida saab keegi öelda tartu automi kohta? lappasin foorumit ja ka tuttavatelt küsinud, aga nagu ei ole tuntud koht. vist mitte eriti populaarne? ja kas keegi on juba teinud load e-autokoolis, see tähendab teooriat? on see mugavam kui harilikus autokoolis?\nmul on URMAS KALMUS ja ta on parim, kes mul on veel olnud( 2 korda õpetajat vahetanud)\nParim sõiduõpetaja on Ivo Plekk-Liisust. Tõesti vana rahu ise, ootasin pigem sõidutunde kui et pelgasin, naerda sai ja rääkida.. :)tõesti väga tore õpetaja. Teooriaõpetajaks oli Toomas Unt, kes tundus samuti väga muhe tüüp.Mina kül soovitaksin plekikat.\nKas keegi oskaks öelda mulle mõne Soomes asuva autokooli kontakt andmed.Asi selles et tahaks Soome autokooli minna.Ja kui võimalik siis ka kui palju umbes maksab.Neil kes hakkavad ajama et Eestis on odavam või mingit muud teemat arendama pole mõtet kirjutada sest kindel plaan load Soomes teha.Tänan.Võib ka helistada 58441416\nto: soome_vennale (rekisteröimätön)\npane googli otsingusse ntx soome keeles "autokoolid soomes" vms\nkui sind hind ei huvita siis muidugi mine soome 1000 euri\nEt Soomes keskmine a/kooli hind 1300-1400 euri, sisaldab teooriat ja 30 x 25 min õppesõiduaega, lisatund 25min - 27-29 euri\nNigulistest Heiki ja Sergei! (Y)\nõpetaja Eeri Origon Autokoolist, sõidab WV golfiga, tark, kogenud ja rahuliku jutuga, teeb selgeks ka selle, mis teooriatunnis olen maha maganud\nBrigita (regamata) (rekisteröimätön)\nIga õpilase jaoks on hea teda õpetanud sõiduõpetaja, eriti kui ARKi eksam esimese korraga tehtud sai:-)\nSergei Atlanta autokoolist on PARIM!\nendine Radiali õpilane (rekisteröimätön)\nTõnu Karp oskab hästi õpetada,Toomas Laanepere on seevastu laisk kes tukub kõrval ning kellaajast kinnipidamisega on ka mehel probleeme.Valik on teie...\noma kogemuste põhjal võin öelda et Raplas sõidukoolituses kõik head õpsid arkis polnd mul ka mingit probleemi.\nlisu kiisu miisu (rekisteröimätön)\nlaplaris vladimir mõskov on hea õpetaja :)\nKas keegi on Andi Matsiniga sõitnud ??\nVaatasin, et siin juba esimestes postitustes soovitati sõiduõpetajat nimega Rein Leeduks Plek-Liisust. Nüüd sõidab ta Laplar autokooli nime all kus ma ka käisin ning pean tõesti tõdema, väga väga hes sõiduõpetaja ning teeb sõitmise väga kenast heade ja lihtsate näidetega selgeks.\nKiidan Haapsalust Jaanus Raaki ja Targo Hangat!\nLihtsalt SUPER inimesed on!\nKa Marko Männiste oli rahulik. Otto Kiisma oli järsk, aga kui tema juba miskit ütles, siis sai see selgeks kah!\nNeed 2 viimast siis Tallinnast.\nTean soovitada Artur' it Kalju autokoolist\nABC koolitusest soovitaks Aivarit- eriti muhe ja rahulik vend, viskab nalja ka, tekib tunne nagu load käes ja sõidad sõbraga ringi. Heiki on ka rahulik ja mõistlik. Otto on vähe äkilisem, hääl võib tal vahest üsna valjuks minna, aga samas ei ole midagi isiklikku temal sinu vastu, räägib elust ka vahest.\nRein Leeduks ei ole enam Plekk-Liisus,vaid Laplaris.


Liibanonis teeniva Eesti jalaväerühm nooremleitnant: oleme kohalike seas sõpru leidnud - DELFI\nEesti kaitseväelane Liibanoni missioonilFoto: Kaitsevägi\n"Esimesel nädalal oleme peamiselt tutvunud meie vastutusala ja seal elavate inimestega. Samuti oleme leidnud kohalike seas ka uusi sõpru ja see on äärmiselt oluline, sest siin tagab edu ning üksuse turvalisuse just kohalike toetus," ütles jalaväerühma Estpla-21 ülem nooremleitnant Valdo Hälvin kaitseväe peastaabi vahendusel ja lisas, et eelmised Eesti jalaväerühmad on teinud head tööd, mis väljendub kohalike soojas vastuvõtus.\nNooremleitnant Hälvini sõnul on jalaväerühma operatsioonieelne väljaõpe olnud hea ja aidanud neil valmistuda rahuvalveoperatsiooniks, mis on kaitseväe viimastest operatsioonidest täiest erinev.\nMai teises pooles Liibanoni saabunud jalaväerühm Estpla- 21 teenib ÜRO rahuvalvebaasis 2-45. Eesti rahuvalvajate ülesanne on patrullida oma vastutusalas nii öösel kui päeval ning nii jalgsi kui motoriseeritult, mehitada vaatlusposte ning täita muid rahuvalvealaseid ülesandeid. Muu hulgas on eestlaste ülesanne patrullida nii öösel kui päeval Iisraeli ja Liibanoni eraldaval nii-öelda sinisel joonel.\nLiibanonis teenivad kaitseväelased tähistasid veteranipäeva (5) 24.04.2016\nKaitseväe juhataja lendas Liibanoni Eesti kaitseväelasi üle vaatama (19) 22.04.2016\nKoos staabiohvitseridega teenib alates maist Liibanonis ligi 40 kaitseväelast, kellest suurema osa moodustab rühmasuurune üksus Estpla-21, mis on komplekteeritud peamiselt Scoutspataljoni B-kompanii baasil. Eesti jalaväerühm on osa Soome-Iiri pataljonist, mis on ainus mitmerahvuseline pataljon ÜRO rahuvalveoperatsioonil UNIFIL Liibanonis. Kokku panustab UNIFILi praegu 40 riiki.\nPraegune üksus on järjekorras neljas eestlaste jalaväeüksus Liibanonis. Aastatel 1996-1997 teenis UNIFIL missioonil Eesti jalaväekompanii.