Kleit ristimiseks – Kaisukas kirjutab käsitööst\nAuthor: Kaisukas Published Date: 25. February, 2011 Leave a Comment on Kleit ristimiseks\nMustri autor, töö valmisheegeldaja ja fotograaf on Brenda McAfee mailto:ernheart@tampabay.rr.com Copyright 2002 Brenda McAfee. All Rights Reserved\nUmbes 23 cm mõõdetuna taljelt (läbimõõt, mitte ümbermõõt).\nSeelik on umbes 56 cm pikkune, koos kehaosaga umbes 68,5 cm pikkune.\nSobib alates vastsündinust kuni kolme kuu vanuseni.\nPildil olev kleit on heegeldatud nr 10 heegelniidiga ja 2,75mm heegelnõelaga. Tahtsin õhulist muljet ja see õnnestus sellise kombinatsiooniga hästi. Kokku kulub heegelniiti umbes 1830 meetrit. Kuna kleit on vägagi õhuline, vajab ta seelikuosale voodrit.\nLisaks läheb vaja 4 väikest nööpi, satiinpaela ja pärleid (soovi korral).\nVarrukad on tehtud 2,35 mm heegelnõelaga.\nKehaosa mustri 10,5 1xsam’st = 5 cm; 8 rida = 5 cm.\n1xsam – ühekordne sammas\n2xsam – kahekordne sammas\n3xsam – kolmekordne sammas (dtr)\n4xsam – neljakordne sammas (tr tr)\nPikoo – 3 ahels, aass esimesse ahels’sse.\nNupp – (lõngakeerd, tõmba pikk aas läbi ahels) kokku 2 korda, lõngakeerd, tõmba läbi heegelnõelal oleva 4 aasa, lõngakeerd, tõmba läbi allesoleva kahe aasa.\nGrupp – * jättes kõikide silmuste viimase aasa heegelnõelale (st ei lõpeta sammast ära), tee üks 3xsam ümber järgmise nelja silmuse* jäta järgmine ks vahele ja korda * kuni * veel kord (heegelnõelal peab nüüd olema 9 aasa), võta lõngakeerd heegelnõelale ja tõmba läbi kõikide aasade, tee 1 ahels grupi sulgemiseks.\nHeegeldatakse alt servast kaenlaaukudeni ühes tükis. Alustamiseks heegelda 386 ahels’st kett.\nAlgusrida: ks heegelnõelast teise ahels’sse, * ks kahte järgm ahels’sse, jäta 3 ahels’st vahele, (nupp, 1 ahels) 4 korda järgmisesse ahels’sse, nupp samasse ahels’sse, jäta 3 ahels’st vahele, ks järgm kolme ahels’sse. Korda alates * rea lõpuni. Pööra tööd iga rea lõpus.\nRida 1: 1 ahels, ks esimesse ks’sse, * 1 ahels, jäta vahele 2 ks, 1xsam ks ja esimese nupu vahele, 1 ahels, ks teise ja kolmanda nupu vahele, 3 ahels, ks kolmanda ja neljanda nupu vahele, 1 ahels, 1xsam viienda nupu ja ks vahele, 1 ahels, jäta vahele 2 ks’st, ks järgmisesse ks’sse. Korda alates * rea lõpuni.\nRida 2: 10 ahels, ks heegelnõelast kolmandasse ahels’sse, 1 ahels, jäta 1 ahels vahele, 1xsam järgm ahels’sse, 1 ahels, jäta 1 ahels vahele, 2xsam järgm ahels’sse, 1 ahels, jäta 1 ahels vahele, 3xsam järgm ahels’sse, 1 ahels, * ks järgm 3-ahels aasa, 1 ahels, jäta vahele järgmine ks ja 1xsam, 4xsam järgm ks’sse, 1 ahel, 3xsam läbi just tehtud 4xsam aluseks oleva kahe esimese aasa (seda kohta on väga raske seletada, aga heegeldades on need kaks aasa väga hästi näha), 1 ahels, 2xsam läbi just tehtud 3xsam kahe esimese aasa, 1 ahels, 1xsam läbi just tehtud 2xsam kahe esimese aasa, 2 ahels, ks läbi just tehtud 1xsam kahe esimese aasa, 1 ahesl, 1xsam samasse aasa nagu 1xsam, 1 ahels, 2xsam samasse aasa nagu 2xsam, 1 ahels, 3xsam samasse aasa nagu 3xsam, 1 ahels; korda alates * kuni viimase 3-ahels aasani, ks viimasesse 3-ahels aasa, jäta vahele järgmised ks ja 1xsam, 4xsam viimasesse ks’sse, 1 ahels, 3xsam läbi just tehtud 4xsam kahe esimese aasa, 1 ahels, 2xsam läbi just tehtud 3xsam kahe esimese aasa, 1 ahels, 1xsam läbi just tehtud 2xsam kahe esimese aasa, 1 ahels, 1xsam läbi just tehtud 1xsam kahe esimese aasa (viimane 1xsam moodustab keeramise ahels’e).\nRida 3: 1 ahels, ks keeramise 1xsam tippu, 5 ahels, * 1 grupp, 5 ahels, ks järgm 2-ahels aasa, 5 ahels; korda alates * rea lõpuni, tee viimase korduse ks viimasesse 2-ahels aasa.\nRida 4: 1 ahels, ks esim ks’sse, * ks järgm kahte ahels’sse, jäta vahele 3 ahels’st, (nupp, 1 ahels) 4 korda järgmise grupi tippu, nupp samasse vahesse, jäta vahele 3 ahels’st, ks järgm kahte ahels’sse, ks järgm ks’sse, korda alates * rea lõpuni.\nKorda ridasid 1-4 kuni seelikuosa on algusest umbes 56 cm pikkune (lõpeta reaga 3).\nJärgmine rida: 3 ahels, ks esimesse 5-ahels aasa, * 2 ahels, ks järgm 5-ahels aasa; korda alates * viimase 5-ahels aasani, ks viimasesse 5-ahels aasa, 2 ahels, ks viimasesse ks’sse.\nJärgmine rida: 1 ahels, (ks järgm 2-ahels aasa) kaks korda, * ks järgm 2-ahels aasa, 2 ks järgm 2-ahels aasa, korda alates * rea lõpuni tehes viimase ks enne keeramise ahels’st olevasse vahesse = 96 silmust.\nJärgmine rida: 2 ahels, jäta esimene ks vahele, 1xsam igasse ks’sse rea lõpuni.\nJärgmine rida: 3 ahels, * 2xsam kahe järgmise 1xsam vahelisse vahesse, korda alates * lõpuni tehes viimase 2xsam 1xsam ja keeramise ahels vahelisse vahesse.\nJaota kleit esi- ja tagaosaks järgmiselt:\nRida 1: 2 ahels, (1xsam kahe järgmise 2xsam vahelisse vahesse) 19 korda, keera = 20 silmust.\nRida 2: aass esimesse silmusesse, aass esimesse vahesse, 2 ahels, *1xsam järgmise kahe 1xsam vahelisse vahesse, korda alates * rea lõpuni tehes viimase 1xsam enne keeramise ahels’st olevat vahet.\nRida 3: 2 ahels, (1xsam kahe järgmise 2xsam vahelisse vahesse) 17 korda, keera = 18 silmust.\nRida 4: 2 ahels, *1xsam järgmise kahe 1xsam vahelisse vahesse, korda alates * rea lõpuni tehes viimase 1xsam enne keeramise ahels’st olevat vahet.\nKorda viimast rida kuni jagamisest on heegeldatud u 10 cm. Lõpeta PP reaga.\nKujunda õlg: 1 ahels, ks järgm kolme aasa, ps järgm kuute aasa, 1xsam igasse ülejäänud aasa. Kinnita lõng.\nHoides töö paremat poolt enda poole, jäta jagamisereal vahele järgmised 8 aasa ja ühenda lõng järgmisesse aasa. 2 ahels, (1xsam kahe järgmise 2xsam vahelisse vahesse) 39 korda, keera = 40 silmust.\nJärgmine rida: aass esimesse silmusesse ja esimesse aasa, 2 ahels, * 1xsam kahe järgmise 1xsam vahelisse vahesse; korda alates * viimase aasani, keera jättes viimase aasa heegeldamata.\nKorda viimast rida veel kord = 36 silmust.\nJärgmine rida: 2 ahels, *1xsam järgmise kahe 1xsam vahelisse vahesse, korda alates * rea lõpuni tehes viimase 1xsam enne keeramise ahels’st olevat vahet.\nKorda viimast rida kuni heegeldatud on 5 rida vähem kui selja puhul, et alustada õla kujundamist ja seetõttu lõpeta VP reaga.\nKujunda kaelakaar: 2 ahels, (1xsam järgm vahesse) 13 korda, keera.\nJärgmine rida: aass esimesse silmusesse ja esimesse aasa, 2 ahels, *1xsam järgm vahesse, korda alates * rea lõpuni tehes viimase 1xsam enne keeramise ahels’st olevat vahet.\nJärgmine rida: 2 ahels, * 1xsam järgm vahesse; korda alates * viimase aasani, keera jättes viimase aasa heegeldamata.\nKorda viimaseid kahte rida veel üks kord = 10 silmust.\nKujunda õlg: 2 ahels, ps järgm viite aasa, ks järgm nelja aasa. Kinnita lõng.\nHoides töö paremat poolt enda poole, jäta jagamisereal vahele järgmised 8 aasa ja ühenda lõng järgmisesse aasa. 2 ahels, heegelda lõpuni nagu esimese poole puhul, kuid tee kaelakaare ja õla kujundamised vastupidi.\nHoides töö paremat poolt enda poole, jäta jagamisereal vahele järgmised 8 aasa ja ühenda lõng järgmisesse aasa. 2 ahels, heegelda lõpuni nagu vasaku seljaosa poole puhul, kuid tee õla kujundamised vastupidi.\nHoia töö pahemat poolt enda poole.\nRida 1: tee õla tipust 12 ks ühtlaste vahedega, siis igasse ks’sse üks ks, ja 12 ks ühtlaste vahedega teise õla tipuni, 1 ahels, keera.\nRida 2: ks järgm 12 ks’sse, jäta vahele 3 ahels’st, (nupp, 1 ahels) 4 korda, nupp samasse vahesse, jäta vahele 3 ahels’st, ks viimassesse 12 ks’sse, 1 ahels, keera.\nRida 3: ks järgm 12 ks’sse, 1 ahels, 1xsam ks ja esimese nupu vahele, 1 ahels, ks teise ja kolmanda nupu vahele, 3 ahels, ks kolmanda ja neljanda nupu vahele, 1 ahels, 1xsam viienda nupu ja ks vahele, 1 ahels, ks viimassesse 12 ks’sse, 1 ahels, keera.\nRida 4: ks järgm 12 ks’sse, tee 1 “puu” 3-ahels aasa nagu on kirjeldatud kehaosa real nr kaks (ainult tõlkimise järgi ei oska ma öelda, millustest 2. Rea silmustest täpselt see puu kuju moodustub), ks viimassesse 12 ks’sse. Kinnita lõng.\nKasuta 2.35 mm metallist heegelnõela.\nTee alumise serva jaoks 108 ahels’st kett + 3 ahels (= esim 1xsam) + 2 ahels (= esim vahe).\nRida 1: 1xsam heegelnõelast lugedes 8ndasse ahels’sse, * 2 ahels, jäta 2 ahels’st vahele, 1xsam järgm ahels’sse*. Korda alates * kuni * rea lõpuni = 36 auku. 3 ahels, keera.\nRida 2: 2 1xsam igasse auku ja 1 1xsam igasse 1xsam’sse rea lõpuni. Keera.\nRida 3: aass esimesse nelja 1xsam’sse, 3 ahels, 1xsam igasse vahesse kuni viimase 4 1xsam’ni, need jäta tegemata. Keera.\nRida 4: korda rida 3.\nRead 5-6: 3 ahels, 1xsam igasse vahesse. Keera.\nRead 7-19: korda rida 3 lõpetades real 19 kokku 18 1xsam’ga. Kinnita lõng.\nHoides paremad pooled enda poole õmble read 1 ja 2 käealuse õmbluse jaoks servapidi kokku. Kinni varrukas nööpnõeltega võrdsete vahedega veidi krookides käeaugu külge ja õmble servapidi pisikeste pistetega kinni.\nRing 1: parem pool enda pool, ühenda lõng õmbluse juurest. 1 ahels, ks lõnga ühendamisega samsse kohta, 5 ahels, jäta järgmine auk vahele, * ks järgm’sse 1xsam’sse, 5 ahels, jäta vahele järgmine auk*. Korda alates * kuni * ringi lõpuni tehes lõpus 2 ahels’st, 1xsam esimesse ks’sse (mitte 5-ahels aasa viimasesse aasa) = 36 aasa.\nRing 2: 1 ahels, *ks aasa, lehvik (= lihtsalt 8 1xsam järjest) järgm aasa, ks järgm aasa, 5 ahels*. Korda alates * kuni * ringi lõpuni tehes lõppu 2 ahels, 1xsam esimesse ks’sse (mitte 5-ahels aasa viimasesse aasa).\nRing 3: 1 ahels, ks 5-ahels aasa, 1xsam järgm 1xsam’sse, (pikoo, 1xsam järgm 1xsam’sse) 7 korda*. Korda * kuni * ringi lõpuni. Kinni ja katkesta lõng.\nSoovi korral võib kaelakaarele õmmelda 3mm lõbimõõduga pärleid. Põimi pael läbi varruka alguse ja äärise vahel oleva augurea. Seo lipsuks. Õmble nööbid võrdsete vahedega külge.\nTagged beebidele/lastele, heegeldatud, kleit, ristimiseks, tähtpäevadeks\nPitsiline barett ja sall →


• Rainbow (Multicolor) Graphics - 2. oldal\nElküldve: 2017.04.21. 14:56\nElküldve: 2017.04.21. 16:16\nElküldve: 2017.04.21. 22:06\nElküldve: 2017.04.21. 23:10\nElküldve: 2017.04.25. 23:14\nElküldve: 2017.04.26. 17:14


Buduaari turg - Babymoov bibed beebipesa madrats\nBabymoov bibed beebipesa madrats\nOrtopeediline madrats beebile. Suurepärane abivahend esimestel kuudel. Kate eemaldatav ja...


GALERII | Presidendilt kiita saanud Kristjan Ilves: täna näitasin, milleks tegelikult suuteline olen\nKristjan Ilves (nr 3) lõpetas Otepää MK-etapi teise võistluspäeva kaheksanda kohaga.\nMart Treial, Otepää, 12. detsember 2021 17:52\nKahevõistluse MK-sarja Otepää etapil võidutses mõlemal päeval Norra äss Jarl Magnus Riiber. Laupäeval 17. koha saanud Kristjan Ilves sai pühapäeval kodupubliku ees kaheksanda koha.\nRiiber tegi juba hüppevõistlusel ülejäänutega suure vahe sisse ning võitjas ei tekkinud kordagi kahtlust. Küll käis kibe andmine järgmiste kohtade nimel: poolel maal oli koos 12meheline grupp ning sama punt läks koos ka viimasele 2,5 km pikkusele ringile.\nHüppemäel kolmanda koha saanud Ilves oli pidevalt grupi eesotsas, kuid viimasel ringil hakkasid sakslased Julian Schmid ja Vinzenz Geiger üha kõvemat tempot kruvima. Ilves kaotas positsioone, kuid võimsalt võideldes hoidis end siiski kõrges mängus sees ja oli nende kümne mehe seas, kes pakkusid vägeva grupifiniši. Lõpuks pidi ta siiski leppima kaheksanda kohaga.\nRiiberi lõpuajaks tuli 23.33,2. Teise koha sai lõpuspurdis kõige teravamat jalga näidanud sakslane Fabian Riessle (+33,5) ja kolmandaks jäi Schmid (+33,7). Ilves kaotas Riiberile 34,8 sekundiga.\n„Kindlasti jääb lõpus parem maitse suhu, aga kui tagasi vaadata, tahad ikka ahnem olla natuke,“ sõnas Ilves nädalavahetuse kokkuvõtteks ajakirjanikele. „Oleme ausad, eile pakuti kandiku peal head kohta, aga kokkuvõttes osutus loteriiks nagu eeldasin peale eilset suusasõitu. Saan öelda, et korralik nädalavahetuse lõpp. Täna näitasin, milleks tegelikult suuteline olen. Ei saa öelda, et tegin super hüpped või super suusasõidu. Mäel jäi enesekindlusest puudu ja suusarajal jalgade värskusest. Kokkuvõttes korralik päev.”\nSõidu iseloom oli Ilvesele ootuspärane. „Geiger hoidis suht head tempot koguaeg peal. Ei olnud midagi ülejõu käivat, aga pidi ikkagi koguaeg vajutama. Tagant tuli väga näljane punt suure hooga, kaotus oli ainult paarkümmend sekundit. Lõpus taga tõusu peal pandi käik sisse, natuke jäi jalgades suurepärast jaksu puudu. Olin hea, aga mitte suurepärane,“ nentis ta.\n„Mis ma oleks võinud paremini teha, võtta esimene ring täiesti rahulikult. Läksin natuke Seidli jahile. Geiger istus mu taga terve ringi, võib-olla oleks siis jalad natuke paremad olnud. Kokkuvõttes oleks niikuinii lõpu peale läinud, läksin eilse enesekindluse pealt natuke ahneks.”\nMis me siis teada saime Otepääl? „Hüppemäel sai teada, et hüpped on olemas ja ikkagi kuulun etteotsa. Suusarajal, nagu hooaeg on näidanud, on samm edasi tehtud. See on selge. Loomulikult ma pole selline mees, kes tuleb igast asendist poodiumile, aga nagu näha, siis piisab poodiumile jõudmiseks vähesest, kui hüppad ette. Sain kinnitust, et olen jätkamas korraliku hooaega,“ resümeeris Eesti esinumber, keda tuli finišialasse õnnitlema ka president Alar Karis.\n„Ta kiitis mind ja võistlust, et äge oli,“ vahendas Ilves vestlust riigipeaga, kes piirdus ajakirjanikele kommentaariga „tore võistlus oli“. „Tal oli väga hea meel võistlust jälgida, kui oma mees on ees. Ütlesin vastu, et super, et meil on selline koht olemas, kuhu tuleb äge rahvas kokku ja mida kõik välismaalased naudivad samamoodi.”\nTänane meeste graafik oli äärmiselt tihe, sest hüppevõistlus algas kell 14.45 ning suusasõit 16.30, mis tähendas, et viimastel meestel jäi kahe ala vahele vähem kui tund. „See on veits metsik, natuke too much,“ tõdes Ilves. „Eks see ole teleaega mahtumine. Kui teles pole, siis pole meid olemas. Tuleb hakkama saada. Jarlil oli kõige kiirem, ta pani hooga suusariided selga. 45 minuti pikkune paus on päris pisike.”\n47ndana rajale pääsenud Andreas Ilves tõusis kolme positsiooni võrra ja lõpetas 44. kohaga (+5.00,2).\nRiiberil on MK-sarja üldliidrina koos 500 punkti. Kristjan Ilves on 146 punktiga 13. kohal.\nVõimsa hüppe teinud Kristjan Ilves: koorem langes õlgadelt!\nTalisport 12. detsember 2021 15:41\nFOTOD | Kristjan Ilves on suusasõidu järel kõrgeimas mängus: „Nii mõnelgi mehel võib jänku püksi tulla tornis.“\nTalisport 11. detsember 2021 11:39\nAnts 12. detsember 2021 22:24\nOn see meie president ikka tubli mees, muudkui rabab tööd päeval ja ööl. Alles ta lasi lossivahtidel mundrid ära vahetada, joonistas valmis suure kuhja jõulukaarte, nüüd käis suusavõistlust vaatamas. Kuidas ta seda kõike küll jõuab? Eesti riik kukuks ilma presidendita kohe kokku!\n8.s koht? 12. detsember 2021 19:00\nPresident kiidab , imelik, pole ju teab mis koht ,kodus veel


Digital Charts Archives - Page 2 of 3 - South Bank Marine\nHome Digital Products Digital Charts Page 2\nNavionics 20XG Greenland & Iceland\nNavionics 28XG UK, Ireland and Holland\nNavionics 30XG Africa & Middle East\nNavionics 31XG Indian Ocean & South China Sea\nNavionics 34XG Pacific\nNavionics 35XG Pacific\nNavionics 3XG Caribbean & South America\nNavionics 43XG Mediterranean & Black Sea\nNavionics 44XG Baltic Sea\nNavionics 45XG Skagerrak & Kattegat\nNavionics 46XG Central & West Europe\nNavionics 49XG Norway\nNavionics 50XG Australia & New Zealand\nNavionics 52XG Russia West\nChart Area : 5P158XL Bay of Biscay/Spain\t- 5P159XL Portugal to Azores\t- 5P253XL Black Sea\t- 5P268XL North Aegean Sea\t- 5P269XL Mediterranean South East\t- 5P270XL South Aegean Sea\t- 5P271XL Adriatic Sea\t- 5P272XL Central Mediterranean\t- 5P273XL Tyrrenian Sea\t- 5P274XL Mediterranean North West\t- 5P275XL Mediterranean South West\t- 5P391XL Strait of Dover\t- 5P392XL English Channel\t- 5P393XL Irish Sea\t- 5P394XL Ireland\t- 5P396XL Scotland West\t- 5P397XL Eastern UK\t- 5P398XL Hamburg/Dunkerque\t- 5P399XL Germany West/Denmark West\t- 5P400XL Stockholm to Åhus\t- 5P403XL Northern Norway\t- 5P404XL Estonia to Poland\t- 5P405XL Gulf of Finland\t- 5P406XL Gustavsvik/Aaland I.\t- 5P407XL Swedish Lakes\t- 5P409XL Arendal – Sognefjorden\t- 5P410XL Skagerrak\t- 5P411XL Gulf of Bothnia\t- 5P412XL Kasko to Vormsi\t- 5P413XL Kristiansund to Bergen\t- 5P414XL Nesna to Smoela\t- 5P415XL Ringvassoey to Nesna\t- 5P416XL Iceland to Faeroe I.\t- 5P417XL Germany East/Sweden South\t- 5P445XL Denmark East/Sweden West\t- 5P446XL Finnish Lakes\t- 5P538XL Cen. European Lakes\t- 6P027XL N. Madagascar/Somalia\t- 6P035XL Africa S.E./Madagascar\t- 7P016XL Persian Gulf/Oman Gulf\t- 7P017XL Red Sea/Gulf of Aden\t- 8P133XL Melbourne/Tasmania\t- 8P135XL Brisbane to Sydney\t- 8P136XL Queensland Australia\t- 8P137XL Australia North-East\t- 8P138XL Northern Australia\t- 8P139XL Beagle B. to Perth\t- 8P140XL Perth to Melbourne\t- 8P160XL New Zealand\nChart Area : 5G576S2 UK and Ireland Inland\t- 5G822S Portland to Walton-On-The-Naze\t- 5G824S Ireland North, Scotland West\t- 5G825S Waterford to Aran Island\t- 5G826S Irish Sea and Scotland South West\t- 5G827S Scotland North and East, Faroe Islands\t- 5G828S Littlehampton to Scarborough\t- 5G829S Falmouth to Chichester\t- 5G830S Liverpool to Exmouth\t- 5G849S Southend to Anstruther\t- 5G005S PAAMIUT\t- 5G006S NUUK\t- 5G007S SISIMIUT\t- 5G008S AMERDLOQ TO SAVIK\t- 5G009S ILULISSAT\t- 5G010S THULE\t- 5G011S NARSARSUAQ\t- 5G012S QAQORTOQ\t- 5G013S SCHWEIZERLAND\t- 5G036S Caspian Sea\t- 5G070S FAEROE ISLANDS\t- 5G130S AZORES\t- 5G153S GOTLAND ISLAND\t- 5G191S NARVSKIY ZALIV\t- 5G193S EL KALA-LAMPEDUSA I.\t- 5G197S ARZEW/DELLYS\t- 5G199S BEJAIA - TABARKA\t- 5G202S TOBRUCH/ISKANDARIYA\t- 5G206S ES SIDER TO TOBRUCH\t- 5G208S SUEZ C./ISKANDARIYA\t- 5G209S TARTUS-ASHQELON\t- 5G220S ABU KAMMASH/SURT\t- 5G221S YUMURTALIK-BEYROUTH\t- 5G295S SANKT PETERBURG\t- 5G303S KALIX-JAKOBSTAD\t- 5G309S NORRBYSKÄR-KALIX\t- 5G324S HUNAYS-AZ-ZAWIYAH\t- 5G330S SAAREMAA\t- 5G332S WEST LATVIA\t- 5G333S LETTLAND\t- 5G336S LITAUEN\t- 5G337S POLAND\t- 5G340S KOLOBRZEG\t- 5G356S2 MALLORCA & MENORCA\t- 5G360S2 ISTANBUL\t- 5G362S2 CORFU TO PATRAI\t- 5G366S Norway Lakes & Byrknes To Roald\t- 5G367S VLTAVA & LABE RIVERS\t- 5G404S Poland Inland Waters\t- 5G430S Jarfjorden to Soroya\t- 5G482S2 SWEDEN EAST\t- 5G483S2 SWEDEN WEST\t- 5G515S2 CYPRUS\t- 5G516S2 SAMANDAGI - MANAVGAT\t- 5G517S2 TURKEY SOUTH WEST\t- 5G518S2 KRITI ISLAND\t- 5G519S2 KIKLADHES\t- 5G520S2 TURKEY WEST\t- 5G521S2 AEGEAN SEA NORTH\t- 5G522S2 GREECE NORTH EAST\t- 5G523S2 PELOPONNISOS\t- 5G524S2 KEFALINIA-KORCULA\t- 5G525S2 CROATIA\t- 5G526S2 ZLARIN - GRADO\t- 5G527S2 FANO - MEDULIN\t- 5G528S2 BARI - P. BARRICATA\t- 5G529S2 PUGLIA - IONIO\t- 5G530S2 CALABRIA\t- 5G531S2 SICILIA\t- 5G532S2 ANZIO - AMANTEA\t- 5G533S2 SAN VINCENZO - SALERNO\t- 5G534S2 LIGURIA-P. ERCOLE\t- 5G535S2 RAPALLO-CAVALAIRE\t- 5G536S2 CORSE - N. SARDEGNA\t- 5G537S2 SARDEGNA\t- 5G538S2 France Inland, Leman, Zurichsee\t- 5G539S2 ITALY LAKES&RIVER PO\t- 5G540S2 ALASSIO-PT ST. LOUIS\t- 5G541S2 GOLFE DU LION\t- 5G542S2 BARCELONA\t- 5G543S2 BARCELONA - BENIDORM\t- 5G544S2 VALENCIA - ALMERIMAR\t- 5G545S2 AGUILAS - CADIZ\t- 5G546S2 ESTEPONA - SINES\t- 5G547S2 PORTUGAL SOUTH\t- 5G548S2 PORTUGAL NORTH\t- 5G549S2 LEIXOES - NAVIA\t- 5G550S2 CARINO - CAP BRETON\t- 5G551S2 CANARY IS. & MADEIRA\t- 5G552S2 BILBAO - OLONNE\t- 5G553S2 ARCACHON - PENERF\t- 5G554S2 OLONNE - DOUARNENEZ\t- 5G555S2 LORIENT - PAIMPOL\t- 5G556S2 ILE DE BATZ-CARENTAN\t- 5G557S2 JERSEY-LE TREPORT\t- 5G558S2 ST-VALERY-ZEEBRUGGE\t- 5G577S2 NIEUWPOORT-DEN OEVER\t- 5G578S2 Holland Inland\t- 5G579S2 DEN HELDER JADEBUSEN\t- 5G580S2 DELFZIJL-TUEMLAUER\t- 5G581S2 HARLESIEL - MANDOE\t- 5G582S2 HUSUM - HALS\t- 5G583S2 VOERSAA - FEHMARN\t- 5G584S2 FEHMARN-SWINOUJSCIE\t- 5G585S2 DARSS - KOLOBRZEG\t- 5G586S2 PETERBURG - ONEGA\t- 5G587S2 PRIMORSK - KALKSTRAND\t- 5G588S2 LOVIISA - VESTLAX\t- 5G589S2 LANGO - TURKU\t- 5G590S2 SAHA - ALAND I.\t- 5G591S2 RAISIO - MOIKIPAEAE\t- 5G592S2 STORKORS -MANSIKKA\t- 5G599S2 Swed Lakes & Hamnskaer-Norrskaer\t- 5G600S2 GRAN I. - OEREGRUND\t- 5G601S2 SE SWEDEN\t- 5G602S2 SWEDEN SOUTH\t- 5G606S2 HAUGESUND - AAFJORDEN\t- 5G609S2 INNDYR - SENJA\t- 5G611S2 DANUBE DELTA\t- 5G612S2 DNIEPER RIVER\t- 5G615S2 PORTUGAL SOUTH\t- 5G606S2 Sognefj orden to Haugesund\t- 5G820S Fano-Sibenik\t- 5G832S Flekkefj ord-Oslo\t- 5G833S Stord-Lindesnes\t- 5G835S Frøya -Sognefjorden\t- 5G836S Tosenfjorden-Kristiansund\t- 5G837S Brønnøysund-Bodø\t- 5G838S Stokmarknes-Hasvik\t- 5G871S Turkey Igneada to Hopa\t- 5G872S Finland Inland\nNavionics 20XG Preloaded Update\nNavionics 28XG Preloaded Update\nNavionics Preloaded Update Chart 28XG UK, Ireland & Channel to Kiel Canal.\nNavionics 30XG Preloaded Update\nNavionics 31XG Preloaded Update\nNavionics 34XG Preloaded Update\nNavionics 35XG Preloaded Update\nNavionics 3XG Preloaded Update\nNavionics 43XG Preloaded Update\nNavionics 44XG Preloaded Update\nNavionics 45XG Preloaded Update


Rimpsuka punnpõselised karvapallid (1) • Leht 4 • Meie hamstrid • www.pisi.ee\n101 postitust • Lehekülg 4/4 • 1, 2, 3, 4\nRe: Rimpsuka punnpõselised karvapallid (3)\nPostitas rimpsukas (Teema autor) » 12. oktoober 2012, 13:04\nAitäh, Elirksa tänab!\nPostitas rimpsukas (Teema autor) » 13. oktoober 2012, 13:35\nHei ja hopp, me päeva algus ja lõpp!\nEile sai pisikesega(no mis pisikesega, Elirksa siiski 1-aastane ju!) ilusti sünnipäeva tähistada. Tegin tordi, kurgist, tomatist, pähklitest, seemnetest ja porganditest. Pähkleid ja seemneid pidi kohe juurde panema, sest Elirksa sõi kõik ära!\nEilne päev oli väga edukas ning tore!\nRe: Rimpsuka punnpõselised karvapallid (1)\nPostitas hamsterkiku10 » 21. veebruar 2013, 15:00\nKuidas teil läeb ka? Pilte, pilte!\nPostitas rimpsukas (Teema autor) » 04. august 2013, 00:45\nMul on vägaväga kiire olnud ja pole üldse jõudnud siin foorumis käia. Foorum on nii ilusaks muutunud\nHamsukestel on väga hästi läinud: Nii meie oktoobrikuus 2-aastaseks saaval Elirksal, kui ka oktoobrikuus 1-aastaseks saavatel Rosinal ja Pähklil.\nKuid.. Järgmine aasta maikuus, saab 1 aastaseks ka väike emane hamster, kelle nimeks tuli Sisalik!\nSest kui ta oli 3 nädalane ja kui sa ta kätte võtsid, siis ta oli nagu pannkook. Ja pluss veel ta nägigi välja ehtne sisalik!\nSelleks korraks siis kõik, aitäh!\nPostitas rimpsukas (Teema autor) » 08. september 2013, 23:10\nHeihei jälle siia armsasse foorumisse..\nTegelikult on asi niimoodi, et mul on ikkagi 4 hamstrit aga ainult et... Sisalik on surnud... Mu kass murdis ta maha ja.. Ma ei taha sellest rohkem rääkidagi..\nHüvasti Sisalik! Anna andeks et sa minu juures nii vähe olid!\nAga, kuna hamstreid on 4, siis ongi niisugused hamstrid: Elirksa: Rosin, Pähkel ja uustulnuk Pontsik! Mu vend tõi Pontsiku loomapoest, sest ta ei tahtnud et ma Sisaliku pärast nii kurb oleksin..\nPontsik on väga paks, aga arvatavasti ta on tiine (;\nRe: Rimpsuka punnpõselised karvapallid (4)\nPostitas rimpsukas (Teema autor) » 14. september 2013, 14:40\nKõikidel hamstritel läheb väga hästi\nTahtsin rääkida Rosinast. Teate mida Rosin teeb?\nNii, Rosinal on 2 korruseline puur, plastikust. Seal üleval on ristkülik, traadid, umbes 15cm x 7cm. Siis ta läheb jooksuratta peale ja siis võtab esikäppadega traatidest kinni(need on väga kõrgel) ja siis hakkab aga ronima Ja kui ta enam ei jaksa siis ta laseb lahti ja kukub prõntsatusega maha Ja peale selle... Ta käib kahel tagumisel käpal mööda puuri! Ma ei tea kust ta seda õppis aga...\nPanin Valgekese(Pähkli) ja Pontsiku(uue hamstri) kokku, nad saavad hästi läbi. Varsti on oodata hamsupoegi!\nPostitas rimpsukas (Teema autor) » 19. oktoober 2013, 12:48\nR.I.P Valgeke 15.10.2013.\nJään sind igatsema\nPostitas AlbinoFurets » 19. oktoober 2013, 12:52\nPostitas rimpsukas (Teema autor) » 26. oktoober 2013, 11:39\nAeg on kiirelt edasi läinud ja...\nPalju-palju-palju õnne mu armas kallis Elirksa, kes sai teisipäeval, 22. oktoober, 2-aastaseks! Õnne sulle mu armas!\nTeistel hamstritel, Rosinal ja Pontsikul läheb kenasti\nPostitas rimpsukas (Teema autor) » 06. november 2013, 17:02\nhamstritel läheb vägaväga hästi. Pontsik kosub.. Hehe, nii armas, väike paksuke jookseb puuris ringi. Elirksa magab päevad läbi, mitte midagi erilist ei teegi Rosin on väga aktiivne, teeb trenni.(nn) Ta on kõhnemaks läinud ka, ja see on hea, sest ta ennem oli hästi paks, aga armas. Rosina hüüdnimi on Rasvavolt Esmaspäeval on mu sünnipäev... Ma ei teagi, kas saan endale iPhone 4 blacki endale või siis isegi merisea... Mõlemad oleksid väga head kingitused.\nSeniks kõik, aidaa\nPostitas rimpsukas (Teema autor) » 21. oktoober 2014, 20:00\nHeihei! Pole ammu kirjutanud, ligi 1aasta mitte!\nLühike ülevaade elust: Elirksa suri selle aasta veebruaris(?) haigusesse. Vahepeal oli üks paksu oranž hamster nimega Mustsilm, kes suri mai kuus. Siis oli hamster Sara, kes suri ka mai kuus kõhulahtisusse. Ja nüüd on alles üks paksuke kääbushamster Pontsik! Hästi elurõõmus pisike.\nSoov on juurde osta praegu ka 1 kuldhamster, kuna armastan nn. 'pakse' hamstreid <3\nAnnan teada ka edaspidi oma hamstrite elust;)


Telia Eestil kasvab kasumlikkus - Äripäev\nTelia Eestil kasvab kasumlikkus\nEelmine artikkel: Tüli Apple'iga läks Qualcommile kalliks maksma Järgmine artikkel: Telia kokkuhoiupoliitika: uued koondamised tulekul\nÄripäev 20. juuli 2017, 09:51\nTelia kasumlikkuselainel.|FOTO: Andres Haabu\nTelia mobiililiitumiste arv kerkis juuni lõpuks 918 000-ni, mida on 30 000 võrra enam kui aasta tagasi samal ajal (888 000). Tugevalt kasvab ka klientide arv, kes kasutavad Telia mobiilset internetti: kui 2016. aasta teises kvartalis oli neid 314 000, siis selle aasta juuni lõpu seisuga 347 000.\nTelias töötab 1900 inimest.\n20. July 2017, 10:17


Aidi Vallik kirjutas aasta omanäolisima lasteraamatu - Lääne Elu\nAvakülg Kultuur Aidi Vallik kirjutas aasta omanäolisima lasteraamatu\nAidi Vallik kirjutas aasta omanäolisima lasteraamatu\n6. detsember 2011 16:00\nKõigepealt ilmus "Mannikese lugu" lühemal kujul Lääne Elu Lehm Ludmilla Lastekas, rääkis Aidi Vallik. Foto: Arvo Tarmula\nLastekirjanik Aidi Valliku „Mannikese lugu” võitis aasta jooksul ilmunud lasteraamatute seast Eesti Lastekirjanduse Keskuse Aasta Rosina auhinna.\n„See on rohkem kui raamat ja eristus teistest kohe,” ütles Eesti Lastekirjanduse Keskuse direktor Triin Soone.\nAasta Rosina auhinnale kandideerivad kõik detsembrist novembrini ilmunud lasteraamatud, mille seast valivad lastekirjanduse keskuse töötajad kõige omanäolisema.\nAidi Valliku ja Piret Mildebergi koostöös valminud „Mannikese lugu” paelus hindajaid kohe. „Kõik on paigas: vaimukas, voolav tekst, uudne pildikeel, suurepärane idee ja teostus,” rääkis Soone.\nPlusspunkte andis raamatu keskel paiknev meisterdamisosa, kust on võimalik raamatutegelasi väikeste hampelmannidena välja lõigata, valmis teha ja liikuma panna.\n„See on raamat, kus pildid ja jutt kõlksuvad erakordselt hästi kokku,” ütles lastekirjanduse uurija Krista Kumberg.\nKumbergi sõnul hindasid asjatundjad „Mannikese loo” jutujooksu kõige ladusamaks ja kuusekese kõige kaunimaks.\n„Minule meeldis see raamat niivõrd, et ma olin sunnitud selle endale ostma, ainult hampelmannid on mul veel tegemata,” rääkis Kumberg. „Värss meenutab rahvaluulet, ladus ja hea on lugeda. Illustratsioonid on jõulised ja intrigeerivad. Sisu ja vorm moodustab kõige paremal moel ühtse terviku.”\n„Mannikese lugu Pirruse hampelmannidega” on 3–8aastastele lastele mõeldud värssjutustus väikesest tüdrukust, kes on nii pai, et vares viib ta puhtkadedusest oma pessa pojaks. Muidugi lähevad kõik inimesed Mannikest päästma.\nRaamat ilmus 2010. aasta detsembris, kuid selle saamislugu on pikk. Kõigepealt ilmus „Mannikese lugu” lühemal kujul Lääne Elu Lehm Ludmilla Lastekas, rääkis Aidi Vallik.\nHiljem kirjutas autor loo pikemaks. 2006. aastal võitis käsikiri Põlvepiku raamatu konkursil 3. koha, kuid ei ilmunud, nii et läinud aasta detsembris andis Vallik „Mannikese loo” ise välja. Jaanuaris pärjati see 2010. aasta parimaks kõige tillematele mõeldud raamatuks.\nAidi Valliku sõnul on raamatust tiraažiga 1000 müüdud aasta jooksul veidi üle poole. „Praegu ei lähe vist ükski raamat väga hästi,” nentis Vallik.\nAasta Rosina auhind anti üle Eesti Lastekirjanduse Keskuse majas pühapäeval. Auhinnaks on peale tänukirja ja rahalise preemia ka kott rosinaid.\nAidi Vallikule on Aasta Rosin tänavu juba kolmas mainekas kirjanduspreemia. Märtsis pälvis ta Julius Oro nimelise lastekirjanduse preemia, mais koos abikaasa Ott Vallikuga Karl Eduard Söödi nimelise lasteluule aastaauhinna.\nAasta Rosina auhinda antakse välja 2004. aastast, seni on selle saanud Henno Käo „Väike rüütel Rikardo”, Maarja (tekst) ja Kirke (pildid) Kangro „Puuviljadraakon”, Aili Kalavus, Mare Müürsepp ja Mare Hunt „Kui Arno isaga koolimajja jõudis…”, Piret Raud „Härra Linnu lugu”, Aino Pervik (tekst) ja Jüri Mildeberg (pildid) „Ühes väikses veidras linnas”, muinasjutukogumik „Elas kord” ja kogumik „Ruttu tuttu! Eesti isade unejutte” (tekst Karl–Martin Sinijärv, Veiko Belials, Andrus Kivirähk, Juhani Püttsepp, Contra, Jürgen Rooste, Jaanus Vaiksoo, Kivisildnik, Peeter Sauter, Jaan Tätte ja Peep Pedmanson, pildid Jüri Mildeberg).\nEelmine artikkelEesti Filharmoonia Kammerkoori 30. sünnipäeva näitus kultuurikeskuses\nJärgmine artikkel6. detsember: Murdepunkt\nKäsi mullas: trikid ja nipid niiskuse hoidmiseks\nKäsi mullas: teised iluviljapuud\nMann ja SEEkad


https://www.weekendshoes.ee/adidas-jooksujalatsid-galaxy-90879.html?___store=et 59092 Adidas jooksujalatsid Galaxy https://www.weekendshoes.ee/media/catalog/product/cache/1/image/370x/9df78eab33525d08d6e5fb8d27136e95/u/n/untitled-6182.jpg 46.34 EUR OutOfStock /Naised /Naised/Spordijalatsid /Brändid/Adidas/Naised Adidas naiste jooksujalatsid Galaxy võimaldavad pikemat ja intensiivsemat treeningut, tänu oma kergusele ja mugavusele. Eemaldatav ning pehmest Cloudfoam vahust sisetald annab jalatsile maksimaalse mugavuse. Jalgade termoregulatsiooni ja niiskuse eraldumise eest hoolitseb pealmine võrkmaterjalist hingav tekstiil. Pahkluu ümbrus on jala toetuseks polsterdatud. Elastsed sooned välistallal annavad loomulikumat tagasisidet maapinnalt. Adiwear™ kummisegust, mis tagab optimaalse haakuvuse igal pinnal. Paelkinnitused. Värv: Must/Roosa 51.49 2016-08-16


Saviplaat on kiire seinalahendus, millega hoiad kokku aega, mis kulub aluskrohvi kuivamisele. Saviplaadid on väärtustatud nende tugevuse ja savi kasulike omaduste poolest.\nSavi ehitusplaadid sobivad ideaalselt siseehitustöödeks. Need sobivad siseseinte katmiseks, kergeteks vaheseinteks, puitpost- ja talakonstruktsioonide katmiseks ja ka lagede katmiseks.\nSaviplaat sobib nii uute hoonete projektidesse kui ka olemasolevate hoonete renoveerimiseks.\nKipskiudplaat sisaldab kipsi ja vanapaberit. Need kaks looduslikku materjali segatakse ühtlaseks seguks ja lisatakse vesi (ilma sideaineteta), pressitakse kõrgsurve all stabiilne ja lõhnavaba ehitusplaat. Kuivatatakse ja lõigatakse vajalikku mõõtu (maailma suurimad plaadimõõdud on 2.54 x 6 m).\nKipskiudplaat on vastupidav mehaanilistele löökidele, tulekindel (A2 EN 13501-1 st. alates 30min.), heliisoleeriv, niiskuskindel, kandetarindi ja jäikusplaat. Kõik need omadused on ÜHES plaadis uusehitistele, kui ka renoveeritavatele hoonetele.\nFERMACELLi õhemad konstruktsiooni lahendused suurendavad hoonete kasutatavat pindala. Niiskuskindlus on ka Rootsis kontrollitud ja väljastatud SITAC tunnustus. Fermacell kipskiudplaat on kontrollitud ECO INSTITUT ja IBR-i (Rosenheimi Ehitusbioloogia Instituut) poolt. Seega on tõestatud inimese tervisele ohutu toode nimetus.\nPuitkiud plaati kasutatakse sammumüra summutamiseks põrandate valmistamisel, seina-, lae- ja katuseisolatsioonina või ehitiste juures sise- ja/või välisvoodrina; samuti soojus- ja heliisolatsioonina. Mooduli igas küljes on tapp-kinnitused. Paigaldatakse karkassiga risti.\nMõõdud – 600 x1800 mm (tapiga)\nPaksused – 25 ja 50 mm\n100 % naturaalne puitkiud\ntagab hoone niiskusvahetuse\nväldib soojustuskihi märgumist\nlai kasutusvaldkond nii sise- kui välisehitustöödel\nuniversaalne tapp-ühenduse süsteem


GrandX Online Casino septembri aardejaht - auhinnafondis €2000 • Eesti Online Kasiino\nAvaleht » Kampaaniad » GrandX Online Casino septembri aardejaht – auhinnafondis €2000\nGrandX Online Casino septembri aardejaht – auhinnafondis €2000\nGrandX Online Casino korraldab septembris aardejahi, mille auhinnafondis on 2000 eurot.\nOsalemiseks avada GrandX online-kasiino veebileht ja liituda turniiriga ning mängida mistahes slotimänge ja teenida edetabelipunkte. Iga panustatud €10 annab 1 punkti. Lisaks saad iga päev koguda lisapunkte! Tee vastavas päevamängus vähemalt 100 keerutust ning saad 10 lisapunkti. Enim punkte kogunud mängija saab esikohaks €500.\nKokku saavad rahalisi auhindu 23 enim punkte kogunut mängijat. Auhinnafondis on €2000. Kampaania lõppeb 10.09.2019 ning auhinnad leitavad GrandX Online Casino veebilehel (kus toimub ka turniirile registreerumine).\nKampaania kestab 2019. aasta 1. septembril kuni 10. septembril (kell 23:59 Eesti aeg).\nMängija, kes kogub 10 kampaania päeva jooksul rohkem punkte, võidab esikoha.


Teenused - 250683-2019 - TED Tenders Electronic Daily\nTeenused - 250683-2019\n31/05/2019 S104 Euroopa Komisjon - Teenused - Hanketeade - Avatud menetlus\nBelgia-Brüssel: Uurimislepingu nr 070307/2013/667383/ETU/ENV.A2 raames välja töötatud elektroonikaromude koguse massi järgi arvutamise elektroonilise vahendi uuendamine ja hooldus\nHankedokumendid on kättesaadavad (tasuta piiramatu ja täielik juurdepääs) aadressil: https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-display.html?cftId=4933\nPakkumused või osalemistaotlused saata elektrooniliselt aadressil: https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-display.html?cftId=4933\nUurimislepingu nr 070307/2013/667383/ETU/ENV.A2 raames välja töötatud elektroonikaromude koguse massi järgi arvutamise elektroonilise vahendi uuendamine ja hooldus\nViitenumber: ENV.B.3/SER /2019/0014\nUurimislepingu nr 070307/2013/667383/ETU/ENV.A2 raames välja töötatud elektri- ja elektroonikaseadmetest tekkinud jäätmete (elektroonikaromude) koguse massi järgi arvutamise elektroonilise vahendi (Exceli fail) korrapärased uuendused ja hooldus; vahend töötati välja kasutamiseks igas liikmesriigis tekkinud elektroonikaromude koguse massi järgi arvutamisel ning iga liikmesriigi turule lastud erinevate kategooriate seadmete elektri- ja elektroonikaseadmete massi arvutamisel. Nimetatud uuendusi kasutatakse iga liikmesriigi viimaste saadaval olevate andmete hõlmamiseks seoses turule lastud elektri- ja elektroonikaseadmete kogustega ning ka selleks, et käsitleda liikmesriikide tõstatatud mis tahes vajadust läbivaatamise järele, näiteks uuendused erinevate tooterühmade „tööea profiilide“ osas, nagu sätestatud rakendusmääruses 2017/699, või vahendi mõningate parameetrite lihtsustamine vahendi kasutajasõbralikumaks muutmiseks.\n07 02 01 (Life Op.) – rohelisema ja ressursitõhusama majanduse toetamine, liidu keskkonnapoliitika ja seadusandluse arendamine ja rakendamine\nAvenue de Beaulieu 5, B — 1160 Brussels, BELGIA. Salle E


Odavnev dollar pani Aasia turud kukkuma\nMait Kraun • 13. aprill 2017 kell 6:45\nLõuna-Korea börs Foto: EPA\nUSA presidendi Donald Trumpi kommentaarid panid dollari Aasia valuutade suhtes odavnema. Ka paljud regiooni aktsiaturud odavnesid, vahendab MarketWatch.\nAustraalia S&P/ASX 200 odavnes 0,8 protsenti, indeksi suurimad ettevõtted, millest osa teatab oma tulemusi USA dollarites, vedasid turge alla. Kaevandusfirmadest langes Forescue Metalsi aktsia 6,8 protsenti ja Rio Tinto odavnes 4,6 protsenti. BHP Billitoni aktsia kukkus 4,6 protsenti.\nJaapanis odavnes Nikkei indeks 1,1 protsenti – päeva alguses kukkus indeks ka madalaima tasemeni alates detsembrist, sest jeeni kurss jõudis dollari suhtes viie kuu tippu. WSJ dollariindeks, mis mõõdab selle kurssi 16 valuuta suhtes, langes USA kauplemispäeva ajal 0,5 protsenti. Aasia kauplemispäeva ajal langes dollar veel 0,1 protsenti.\nDollari langus algas hilisõhtul, mil Donald Trump ütles Wall Street Journalile, et valuuta „on muutumas liiga tugevaks“ ning ta soovib, et Föderaalreserv hoiaks intressimäärasid madalal. „Väga raske on konkurentsis püsida, kui dollar nõnda kallis on. Teised riigid vähendavad samal ajal oma valuuta väärtust.“\nLisaks sellele ei tahtnud Trump Hiinat valuutamanipulaatoriks nimetada, sest ta ei taha Põhja-Korea ohu tõttu Pekingiga suhteid kaalule panna.\n„Kui tema kommentaarid avalikkuse ette jõudsid, siis sattus dollar kohe surve alla,“ ütles investeerimisfirma AxiTraderi peastrateeg Greg McKenna.


Metaboliseeruv proteiin piimalehmade proteiinitarbe arvestuse alusena » Materjalid\nEsileht Sisukord Materjalid Ülesanded Testid\nMetaboliseeruv proteiin piimalehmade proteiinitarbe arvestuse alusena\n1. Sissejuhatus, proteiini fraktsioonid\n2. Metaboliseeruva proteiini mõiste\n3. Kordaja k1 (LPO), lõhustuva proteiini osakaal\n4. Kordaja k2 (ahmlp), aminohapete osakaal vatsas lõhustumatus proteiinis\n5. Kordaja k3 (Smlp), vatsas lõhustumatu proteiini peensooles seeduv aminohappeline osa\n6. Kordaja k4 (MV), mikroobiaalse proteiini sünteesi potentsiaal\n7. Kordaja k5 (Smv), mikroobses valgus sisalduvate aminohapete seeduvus\n8. Kordaja k6 (ahmv), valgulise proteiini osakaal mikroobses proteiinis\n9. Metaboliseeruva proteiini sisalduse arvutamine odra näitel\n10. Vatsa proteiini bilanss\n11. Vatsa proteiini bilansi arvutamine odra näitel\n12. Metaboliseeruva proteiini normid piimalehmadele, metaboliseeruva proteiini kalkuleerimine ratsioonis\n13. Piima valgu- ja karbamiidisisaldus, karbamiiditest\nEestis ja ka mujal maailmas kasutati veistele proteiini normeerimiseks pikka aega peamiselt seeduval proteiinil põhinevaid söötmisnorme. Seeduva proteiini normide kasutamine tõi aga endaga automaatselt kaasa kaks põhimõttelist viga:\n1) Sisuliselt ei ole seeduva proteiini leidmise metoodika päris õige. Katseliselt leitakse sööda seeduva proteiini osa söödaga saadud ja roojaga väljutatud proteiini vahena:\nSPR = KPR - RPR, kus\nSPR - seeduva proteiini kogus,\nKPR - proteiini kogus, mida loom ratsiooniga sai,\nRPR - roojaga eritatud proteiini kogus.\nKuna aga roojas ei sisaldu mitte ainult vahetult söödast pärinev seedumatu proteiin, vaid ka endogeenne proteiin (irdunud sooleepiteeli rakud, seedeensüümide jäägid) ja jämesoole mikroobne proteiin, siis saadakse söödaproteiini seeduvuse näitajad alati väiksemad kui nad on tegelikult (joonis 1)*.\nEriti mõjutab see suhteliselt madala lämmastikusisaldusega söötade proteiini seeduvuse näitajaid. Näiteks saadakse sellise metoodika kohaselt kvaliteetse odrapõhu, mis sisaldab 2...4 % proteiini, proteiini seeduvuseks maksimaalselt 20 %, kuigi tegelikult seedub odrapõhu proteiin tunduvalt paremini.\n2) Söödas sisalduvat proteiini saab jaotada nelja kategooriasse, millest loomade proteiinivajaduse katmise seisukohalt on olulised kolm esimest:\na) Eesmaos lahustuv proteiin, mille moodustavad globulaarsed valgud ning lihtsad lämmastikulised ühendid. Vatsas lõhustuvateks globulaarsete valkude rühmadeks on peamiselt albumiinid ja globuliinid. Lihtsatest lämmastikulistest ühenditest kuuluvad\nsellesse proteiini rühma ka näiteks söötades sisalduvad nitraadid ning söötmispraktikas proteiiniallikana kasutatavad karbamiid ja ammooniumisoolad.\nb) Eesmaos vatsamikroobide seedeensüümide toimel lõhustuv proteiin. Sellese fraktsiooni kuulub põhiliselt sööda valguline (aminohappeline) osa. Nimetatud kahe proteiini fraktsiooni lahustumise ja lõhustumise vahe- ning lõpp-produkte (peptiidid,aminohapped, ammoniaak) saab oma elutegevuses kasutada vatsa mikrofloora ja fauna.\nc) Eesmaos lõhustumatu proteiin, mis lõhustub ja imendub peensooles looma seedeensüümide toimel. Keskmiselt sisaldub lehmade tavapäraste söödaratsioonide proteiinis 60...80 % vatsas lõhustuvat ja 20...40 % vatsas lõhustumatut proteiini. See aspekt jääb seeduva proteiini normeerimisel samuti arvestamata.\nd) Eesmaos lahustumatu ja lõhustumatu ning ka peensooles seedumatu proteiin. Sellesse rühma kuuluvad lämmastikulised ühendid, mis on seotud rakukestaainetega, eeskätt ligniiniga. Nimetatud proteiini fraktsiooni sisaldus söötades, eeskätt rohusöötades, sõltub peamiselt kasutatud algmaterjali vanusest s.t. koristusaegsest kasvufaasist.Taime vananedes rakukesta ainete hulk kasvab, samuti suureneb rakukesta ainetega seostunud proteiini hulk (joonis 2)*.\nEesmaos lahustumatu ja lõhustumatu ning seedeensüümide toimele mittealluv on samuti fibrillaarne valk (kollageenid, elastiinid, keratiinid, müosiinid). Kuna fibrillaarsed valgud on peamiselt loome päritoluga, siis ei oma need mäletsejaliste proteiinse toitumise seisukohalt olulist tähtsust.\nÜlaltoodud põhjustel on paljudes põllumajandusmaades seeduva proteiini normeerimisest loobutud ning mindud üle metaboliseeruva proteiini normeerimisele, kui kaasaaegsemale ja looma vajadusi täpsemalt arvestavale. Päris ühest definitsiooni metaboliseeruva proteiini mõistele antud ei ole, kuna eri maades kasutatakse vastavate näitajate leidmiseks mõnevõrra erinevaid metoodikaid. EMÜ söötmise osakonnas tehtavate söödaanalüüside käigus arvutatakse metaboliseeruva proteiini sisalduse näitajad alates aastast 2001. Selleks kasutatakse Soome põllumajandusteadlaste poolt väljatöötatud süsteemi, mida on söötmise oskonna teadlaste poolt veidi täiendatud.\n(Samadest arvutusvalemites lähtub ka piimalehmade söötmise programm.)\nNii Soome, Rootsi kui ka paljude teiste maade süsteemide kohaselt loetakse metaboliseeruvaks proteiiniks peensooles tõeliselt imenduvaid aminohappeid piirangutegureid arvestamata. Skandinaavia süsteemis kasutatakse metaboliseeruva proteiin tähisena lühendit AAT, mis tuleneb inglisekeelsest mõistest amino acids absorbed truly (tõeliselt imendunud aminohapped).\nMetaboliseeruva proteiini arvutusskeemi paremaks mõistmiseks tuleb teada, millised protsessid toimuvad söödas sisalduva proteiiniga mäletsejaliste, antud juhul veise, seedetraktis. Nagu teada mõistetakse loomakasvatuses proteiini all kõiki lämmastikku sisaldavaid ühendeid, milleks on valgud, peptiidahelad s.t. valgumolekuli fragmendid, vabad aminohapped, lihtsad lämmastikulised ühendid (karbamiid, ammooniumisoolad) jne.\nLooma poolt söödud sööda esimene laiaulatuslik ümbertöötlemine toimub eesmaos. Hüdrolüüsi- ja sünteesiprotsessides on kasutatav ainult lahustuv ja lõhustuv proteiini osa. Proteiin s.h. ka lõhustuv valk fermenteeritakse vatsamikroobide seedeensüümide toimel suures ulatuses kuni ammoniaagi ja süsinikskelettideni. Ammoniaagist ja süsinikskelettidest sünteesivad vatsamikroobid liigispetsiifilisi aminohappeid s. t. valke. Seetõttu ei saa mäletsejaliste puhul rääkida mingi aminohappe puudusest organismis, kuna vatsamikroobid suudavad sünteesida\nammoniaagist ja süsinikskelettidest piisavalt ka selliseid aminohappeid, mida söödaproteiinis on vähe või pole üldse. Lihtsad lämmastikühendid, näiteks karbamiid, mis lahustuvad vatsavedelikus kergesti, on mikroobsetes sünteesiprotsessides vahetult\nkasutatavad. Piiravaks teguriks, mis mõjutab vatsamikroobide sünteesiprotsesside efektiivsust on vatsamikroobidele kättesaadav energia. Energia vähesuse korral jääb osa lõhustumisprotsessides tekkinud ammoniaagist mikroobse valgu sünteesil kasutamata. See imendub läbi vatsaepiteeli verre, muundatakse neerudes karbamiidiks ning väljutatakse organismist uriiniga. Vähene osa vatsast verre imendunud\nammoniaagist pöördub vatsa tagasi süljes sisalduva karbamiidina. Veise puhul on sülje karbamiidi osatähtsus minimaalne, ulatudes mõne protsendini. Teistel mäletsejalistel, näiteks lambal, võib sülje karbamiidi sisaldus olla aga tunduvalt suurem, ulatudes kuni 20% -ni.\nSeega vatsas lõhustuva söödaproteiini kasutamise efektiivsus sõltub ühelt poolt proteiini lõhustumise kiirusest ja ulatusest ning teiselt poolt vatsamikroobidele kättesaadava energia hulgast, mis on vajalik proteiini lõhustumisproduktide sidumiseks mikroobide rakuvalku.\nJärgmise etapina jõuab söödas sisalduv vatsas lõhustumatu proteiin ning eesmaos lahustunud ja lõhustunud proteiinist sünteesitud mikroobne proteiin peensoolde. Peensooles toimub klassikaline valkude seede seedeensüümide (pepsiin, soolhappelises keskkonnas) toimel. Seedeensüümide toimel lagundatakse valgud aminohapeteni, mis imenduvad. Viimased uuringud on näidanud, et soolkanalisse võib jõuda ka mõningane kogus eesmaos proteiini hüdrolüüsil vabanenud peptiididest ning aminohapetest, ilma, et mikroorganismid neid ammoniaagiks lagundaks või oma kehavalgu sünteesiks kasutaks. Vatsast lõhustumatult peensoolde jõudnud peptiidid ja aminohapped imenduvad ja on looma ainevahetusprotsessides vahetult kasutatavad. Mõningane osa söödas sisalduvast ning ka eesmao mikroobsest proteiinist on peensooles seedumatu. See proteiini osa väljutatakse organismist roojaga. Roojas sisaldub peale söödast ja eesmao mikroobsest massist pärineva proteiini ka jämesoole mikroobne proteiin ja endogeenne proteiin (seedeensüümide jäägid, sooleepiteeli irdunud rakud).\nSööda metaboliseeruva proteiini sisalduse leidmiseks kasutatakse järgmiseid põhivalemeid:\nAAT = PR • (1 - k1) • k2 • k3 + SSV • k4 • 6,25 • k5 (Rootsi)\nAAT = PR • (1 - k1) • k2 • k3 + k4 • [SSV + (k1 • PR)] • k5 • k6 (Soome)\nMP = TP • (1 - LPO) • ahmlp • Smlp + MV • [SSV + (LPO • TP)] • Smv • ahmv\nValemites arvestatakse proteiini seedumise kõikide etappidega ning need sisaldavad vajalikke kordajaid vastavate etappide iseloomustamiseks. Kolmas valem on dubleeritud vastavalt Eestis kasutatavate tähistega: Metaboliseeruva proteiini koguse kalkuleerimiseks on vaja teada kuut kordajat: Kordaja k1 (LPO) näitab kui palju sisaldub söödaproteiinis vatsas lahustuvat ja lõhustuvat proteiini. Kordaja k2 (ahmlp) näitab, milline on vatsas lõhustumata jäänud proteiinis aminohapete osakaal. Kordaja k3 (Smlp) abil leitakse, milline osa vatsas lõhustumatu proteiini aminohapetest seedub peensooles. Kordaja k4 (MV) abil leitakse eesmaos moodustunud mikroobse proteiini kogus. Kordaja k5 (Smv) näitab, milline on mikroobse valgu seeduvus peensooles ning kordaja k6 (ahmv) aminohapete osakaalu mikroobses proteiinis. Ülaltoodud kaks valemit erinevad mikrobiaalsel teel moodustunud aminohapete koguse kalkuleerimise osas.\n3. Kordaja k1\nVatsas lõhustuva proteiini osatähtsus sööda toorproteiinist. Proteiini lahustuvus ja lõhustuvus eesmaos on küllaltki varieeruv suurus. See sõltub söödaliigist, momendi vatsakäärimise olukorrast (vatsa mikrofloora- ja fauna liigiline koosseis sõltub söödetava ratsiooni struktuurist), rohusöötade koristusaegsest kasvufaasist ning väetusfoonist (suured lämmastikväetiste kogused tõstavad taimedes sisalduva mittevalgulise lämmastiku hulka).\nVatsa mikroorganismidest omavad proteiini lõhustamisel kõige suuremat tähtsust bakterid, seejuures 40 % bakteritüvedest on proteolüütiliselt aktiivsed. Mikroorganismid lagundavad valke etapiviisiliselt. Esmalt valgumolekulid ja pikad polüpeptiidahelad lagundatakse ekstratsellulaarselt (rakuväliselt) peptiidide ja vabade aminohapeteni, seejärel imenduvad need bakterrakku, kus toimub lõplik hüdrolüüs.\nRakusisese (intratsellulaarse) hüdrolüüsi käigus saab eristada 5 protsessi: 1) peptiidide hüdrolüüs aminohapeteks, 2) aminohapete kasutamine baktervalgu sünteesiks, 3) aminohapete lagundamine ammoniaagiks ja süsinikskelettideks, 4) ammoniaagi kasutamine aminohapete sünteesiks, 5) liigse ammoniaagi difusioon rakukestast. Katseliselt on selgitatud, et mitte kõik bakteriliigid ei kasuta aminohapete\nsünteesil ammoniaaki võrdse efektiivsusega. On selgunud, et mõningad bakteriliigid kasvavad intensiivsemalt siis, kui nende lämmastiku allikaks on aminohapped.\nBakterite kõrval osalevad söödaproteiini hüdrolüüsil ka vatsas olevad ainuraksed. Võrreldes bakteritega hüdrolüüsivad ainuraksed lahustumatuid proteiine efektiivsemalt. Seejuures lagundatakse peptiidid rakusiseselt aminohapeteni, mida kasutatakse ainurakse kehaomaste valkude sünteesil. Ainuraksed ei ole võimelised sünteesima aminohappeid ammoniaagist.\nKordaja k1 e. proteiini vatsalõhustuvuse näitaja on metaboliseeruva proteiini süsteemis üks olulisemaid. Kui sellega eksitakse võib kogu süsteem osutuda kõlbmatuks. Tabelis 1* on toodud mõningate söötade proteiini lõhustuvuse keskmised väärtused.\nTabelist nähtub, et tavaliselt lõhustub söödaproteiinist vatsas üle poole, ulatudes keskmiselt 70...80 %-ni. Teraviljade proteiinist lõhustub vatsas halvemini ainult maisi proteiin. Eriti suures ulatuses lõhustub kvaliteetse karjamaarohu ja silo proteiin, olles vahemikus 75...85 %.\nSöötade proteiini vatsalõhustuvust vähendab nn. proteiini protekteerimine (töötlemine mitmesuguste tehnoloogiliste võtetega). Üheks protekteerimise viisiks on kuumutamine. Kuumutamise käigus söödavalgud denatureeruvad ja moodustavad süsivesikutega ristsidemeid (Maillardi reaktsioon). See nähtub ka tabelis toodud kalajahu ning liha-kondijahu k1 väärtustest, kuna need produktid on saadud termilise\ntöötlemise tulemusena. Samuti mõjutab proteiini vatsalõhustuvuse näitajat temperatuur, millega sööta töödeldi. Kui kuumutada sojasrotti 120 ° C juures on selle proteiini vatsalõhustuvus ca 40 %, kui aga 140 ° C juures siis vaid ca 20 %. Teistest lõhustumise vähendamise meetoditest on olulisemad söödavalkude töötlemine aldehüüdide, hapete, aluste, alkoholi või ka tanniiniga. Samuti söödavalkude kapseldamine ja vatsamikroobide proteolüütiliste ensüümide inhibeerimine. Praegusel ajal on söötade proteiini vatsas lõhustuva osa vähendamine aktuaalne probleem, kuna suured kogused lõhustuvat proteiini kõrgetoodanguliste lehmade ratsioonis põhjustavad proteiini kadusid, vatsas mikroobide poolt kasutamata jäänud ammoniaagi näol. Söödaratsioonides proteiiniallikana kasutamist leidnud lihtsad\nlämmastikulised ühendid (karbamiid, ammooniumisoolad) lahustuvad vatsas tavaliselt täies ulatuses (100 %). Lõhustumine on väga kiire, seepärast tuleb nende söötmisel eeskirjadest (kogus, söötmisreziim) täpselt kinni pidada, vältimaks karbamiidimürgistuse teket.\n4. Kordaja k2\nSee kordaja näitab, kui palju sisaldub vatsas lõhustumatus proteiinis aminohappeid. Mõnedes vanemates metaboliseeruva proteiini süsteemides, seda koefitsienti üldse ei kasutata s.t. arvestatakse ,et vatsas lõhustumatu proteiin on 100 %-lt aminohappeline, mis pole aga kindlasti õige. Rootsi ja Soome süsteemis arvestatakse, et vatsas lõhustumatus proteiinis on aminohappeid kas 85 % jõusöötade või 65 % rohusöötade ja põhu korral.\n5. Kordaja k3\nVatsas lõhustumatu proteiin jaguneb tinglikult kahte rühma: 1) ligniiniga seotud proteiin, mis on loomorganismis täielikult seedumatu ja 2) valguline proteiin, mis on seedetraktis potentsiaalselt seeduv. Potentsiaalselt seeduv, vatsas lõhustumatu proteiin lõhustub ja imendub peensooles, kuid mitte täielikult. Kordaja k3 näitabki vatsas lõhustumatu proteiini aminohappelist osa, mis seedub ja imendub peensooles.\nSelle kordaja osas on erinevate süsteemide lõikes suured erinevused, 66-st-95 %. Rootsi ja Soome arvutusskeemis on antud sellele kordajale väärtuseks 0,82 s.t. vatsas lõhustumatu proteiini aminohapetest seedub ja imendub peensooles 82 %.\n6. Kordaja k4\nKordaja k1 kõrval on see teine väga olulise tähtsusega koefitsient sööda metaboliseeruva proteiini sisalduse leidmisel. Nimetatud kordaja näitab, kui palju suudavad vatsamikroobid siduda lämmastikku sünteesitavatesse aminohapetesse. Sünteesitavate aminohapete hulk sõltub ühelt poolt proteiini lahustumisel ja lõhustumisel tekkinud laguproduktide (peptiidid, aminohapped, ammoniaak, süsinikskeletid) hulgast ning teiselt poolt mikroobidele kättesaadava energia kogusest (joonis 3)*.\nJooniselt nähtub, et ka mikroobsetes sünteesiprotsessides kasutatav energia jaguneb kaheks: kiiresti ja aeglaselt kättesaadavaks energiaks. Kiiresti kättesaadava energia allikana tulevad arvesse tärklis ja suhkrud. Kuna vatsas ei ole hapnikku, toimub vatsa mikroorganismides ATP tootmine monosahhariididest vaid glükolüüsi käigus. Seetõttu tarvitavad mikroorganismid glükoosimolekuli täielikul lagunemisel tekkivast 38-st ATP molekulist (lõplikuks hüdrolüüsiks on vajalik hapniku olemasolu) ära vaid 4 ATP molekuli.\nTärklisesisaldus on suur teraviljades, samuti on suhteliselt palju mittestruktuurseid süsivesikuid juurviljades ja kartulis. Tärklises olevatest glükosiidsidemetest suudavad vatsa mikroorganismid hüdrolüüsida vaid α 1→ 4 glükosiidsidemeid, mis esinevad amüloosis, mitte aga α 1→ 6 glükosiidsidemeid, mida esineb hargnenud glükaanahelatega amülopektiinis. Sellest tulenevalt sõltub vatsamikroobidele vajaliku ATP kättesaadavus just amüloosi ja amülopektiini vahekorrast tärklises. Mittestruktuursete süsivesikute sisaldus rohusöötades (silo, hein) on minimaalne.\nAeglaselt kättesaadava energia allikaks on tselluloos ja hemitselluloos. Struktuurseid süsivesikuid sisaldub märkimisväärselt rohusöötades. Mida vanemast algmaterjalist on sööt valmistatud, seda suurem on tema struktuursete süsivesikute sisaldus. Samuti suureneb rohu vananedes selle ligniini ja ligniiniga seostunud tselluloosi ning hemitselluloosi kogus, mis on veise seedetraktis täielikult seedumatu.\nSöödas sisalduvad rasvad ja lipiidid ei ole vatsafermentatsioonil energiaallikana kasutatavad. Nende seede toimub peensooles vastavate seedeensüümide (sapinõre, lipaasid) toimel.\nVatsamikroobide sünteesivõime ja söödaproteiini lahustumisel ning lõhustumisel tekkinud ammoniaagi täielikuks ärakasutamiseks on vajalik, et söödaratsioon sisaldaks piisaval hulgal nii mittestruktuurseid (peamiselt tärklis) kui ka struktuurseid (tselluloos, hemitselluloos) süsivesikuid. Kuna erinevatest proteiini fraktsioonidest tekib ammoniaak erineva kiirusega, siis peab sünteesiprotsesside käivitamiseks vajalik energia olema pidevalt kättesaadav. Näiteks põhisöödalise söödaratsiooni korral, mis sisaldab suhteliselt vähe jõusöötasid (segajõusööt, teraviljajahu) ning millele on lehmade proteiinitarbe rahuldamise eesmärgil lisatud karbamiidi, võib suure tõenäosusega oletada, et karbamiidist kiiresti vabanev ammoniaak jääb suures osas vatsamikroobide poolt kasutamata, kuna selleks puudub vajalik kogus energiat.\nNäitaja, mille alusel mikroobide poolt sünteesiprotsessides kasutatava energia kogust kalkuleeritakse on süsteemiti erinev. Näiteks Prantsuse metaboliseeruva proteiini (PDI) süsteemis lähtutakse vatsas seedunud orgaanilise aine, Inglise (IDWP) süsteemis vastavalt vatsas fermenteerunud metaboliseeruva energia koguses. Rootsi süsteemis loetakse aga mikroobide põhiliseks energiaallikaks vatsas seeduvaid sööda süsivesikuid. Soome süsteemis on mikroobide energiaallikana vatsas seeduvate süsivesikute kõrval arvestatud ka vatsas lõhustunud proteiiniga. (Eeldatakse, et valgulise proteiini hüdrolüüsil vabanenud aminohapped on mikroorganismidele võimalikuks ATP allikaks.) Vastavasisulistes seedekatsetes pole siiski määratud mitte vatsas seeduvate süsivesikute kogus, vaid süsivesikute seeduvus kogusummas s.t.\nkogu seedekanalis seedunud süsivesikute kogus. Seedekatsete tulemusena on jõutud järeldusele, et söödas sisalduvate süsivesikute seede toimub põhiliselt eesmaos. Näiteks toorkiud seedubki põhiliselt ainult eesmaos, lämmastikuta ekstraktiivainetest seedub eesmaos ca 80 % ning ülejäänud seedekanalis vaid ca 20 %. Seega võib väita et sööda süsivesikutest seedub eesmaos ca 85 %. Mõõtes katseloomadel peensoolde kanduvat lämmastikukogust on arvutatud regressioonikordaja kogusummas seedunud süsivesikute (Soome süsteemis lisandub\nsellele vatsas lõhustunud proteiin) kohta, mis iseloomustaks vatsamikroobide lämmastiku sidumise võimet. Rootsi süsteemis saadi jõusöödaliste ratsioonide puhul selleks kordajaks 0,020 ja põhisöödaliste ratsioonide korral 0,032. See tähendab, et 1 kg kogusummas seedunud süsivesikute kohta seovad vatsamikroobid oma rakuvalku sõltuvalt ratsiooni tüübist kas 20 g või 32 g lõhustunud söödaproteiini lämmastikku. Rootsi arvutusskeemis on selle kordaja väärtuseks 0,020; Soome süsteemis aga 0,0286.\n7. Kordaja k5\nKordaja k5 käsitleb mikroobses valgus sisalduvate aminohapete seeduvust. Mikroobse valgu aminohapete seeduvus oleneb söödaratsiooni tüübist, kuna sõltuvalt ratsiooni koostises olevatest söötadest kujuneb välja vatsa mikrofloora ja -fauna liigiline koosseis. Põhisöödalise ratsiooni korral domineerivad vatsas tsellulolüütilised mikroobid, jõusöödalise ratsiooni korral on aga tselluloosi lõhustavate mikro-organismide arv suhteliselt madal, ülekaalus on proteolüütilised mikroobid. Rootsi teadlaste katseandmetest nähtub, et heinaratsioonil seedub mikroobsest valgust pärismaos ja peensooles 82 %, segaratsioonil 82 % ja odra + põhuratsioonil 91 %. Rootsi ja Soome metaboliseeruva proteiini süsteemis arvestatakse, et mikroobse valgu aminohapetest seedub keskmiselt 85 %.\n8. Kordaja k6\nNimetatud kordaja näitab valgulise proteiini osakaalu mikroobses proteiinis. Mikroobses proteiinis olev lämmastik ei ole ainult valgulise proteiini koostises, suur osa sellest sisaldub ka ribonukleiinhapetes. Soome ja Rootsi süsteemis eeldatakse, et valgulise proteiini osakaal mikroobses proteiinis on 70 %, Suurbritannia süsteemis 75 %, Saksamaal aga 73 %. Erinevus tuleneb eeldatavasti kasutatava söödaratsiooni\nstruktuurist (erinev vatsa mikrofloora ja –fauna liigiline koosseis). Rohusöödarikaste ratsioonide korral on vatsas ainurakseid enam kui jõusöödarikaste ratsioonide korral. Ainurakse proteiin sisaldab aga oluliselt vähem valku kui bakterraku proteiin.\nOder sisaldab keskmiselt 11,2 % proteiini, 59,6 % kogusummas seeduvaid süsivesikuid ning odra proteiinist lõhustub vatsas 80 % (Söötade tabelite aluse). Odra metaboliseeruva proteiini sisalduseks kujuneb:\nAAT(Rootsi) = 112 • (1 - 0,80) • 0,85 • 0,82 + 596 • 0,020 • 6,25 • 0,85 = 78,9 g/kg\nAAT(Soome) = 112 • (1 - 0,80) • 0,85 • 0,82 + 0,179 • [596 + (0,80 • 112)] • 0,85 • 0,70 = 88,6 g/kg\nArvutus näitab, et odras on 7,89 resp. 8,86 % metaboliseeruvat proteiini. Seda on isegi rohkem kui seeduvat proteiini, mille sisalduseks on keskmiselt 7,7 %.\nEespool arvutatud metaboliseeruva proteiini kogus ei ole aga praktilises söötmises täielikult aktsepteeritav, kuna ei nähtu kas mikrobiaalse proteiini sünteesi ei mõjuta mõni piirav faktor. Nagu eespool öeldud mõjutab mikrobiaalset aminohapete sünteesi nii lõhustunud söödaproteiini kogus s.o. ammoniaak kui ka vatsamikroobidele sünteesiprotsesside käivitamiseks vajaliku energia s.o. kogusummas seeduvate süsivesikute kogus. Juhul kui söödaproteiini lõhustumisprodukte on vähe, jäävad vatsamikroobid lihtsalt nälga ning ülaltoodud arvutusskeemi kohaselt leitud metaboliseeruva proteiini kogus ei realiseeru. Kui aga limiteerivaks faktoriks on energia s.t. seeduvate süsivesikute vähesus, jääb osa ammoniaagist mikroobide rakuvalku sidumata. Kasutamata jäänud ammoniaak imendub läbi vatsaepiteeli verre, muundatakse neerudes karbamiidiks ning väljutatakse uriiniga. Ka sellisel juhul on tegelikult moodustuva metaboliseeruva proteiini kogus arvutuslikust väiksem. Ülaltoodud kahest limiteerivast faktorist tulenevalt nimetatakse sellisel viisil leitud metaboliseeruva proteiini sisaldust sööda potentsiaalseks metaboliseeruva proteiini sisalduseks. Et leida sööda tegelikku ehk efektiivset metaboliseeruva proteiini sisaldust on kasutusele võetud vatsa proteiini bilansi mõiste (PBV -protein balance value). Vatsa proteiini bilanss leitakse vatsas lõhustunud ja vatsas moodustunud proteiini koguste vahena. Vastavad valemid on järgmised:\nPBV (Soome) = PR • k1 – k4 [SSV + (k1 • PR)]\nVPB = TP • LPO – MV [SSV +(LPO • TP)], kus\nPBV (VPB) - vatsa proteiini bilanss (g/kg),\nPR (TP) - sööda proteiini sisaldus (g/kg),\nk1 (LPO) - söödaproteiini vatsalõhustuvuse kordaja,\nSSV - kogusummas seeduvad süsivesikud (g/kg),\nk4 (MV) - vatsamikroobide lämmastiku sidumise võime,\nk6 (ahmv) - aminohapete osakaal mikroobses proteiinis\nMikroobne proteiin ei ole 100 %-lt aminohappeline, selles leidub suhteliselt suures koguses ka näiteks nukleiinhappeid. Mikroobse proteiini koguse leidmisel kasutatakse mõlemas metaboliseeruva proteiini süsteemis kordajat k6 (ahmv). Rootsi süsteemis kasutatakse seda kordajat ainult vatsa proteiini bilansi arvutamisel, metaboliseeruva proteiini arvestuses seda vaja ei lähe.\nPBV(Soome) = 112 • 0,8 - 0,179 [596 + (0,8 • 112)] = - 33,1 g/kg\nArvutustest nähtub, et odrajahu korral on vatsa proteiini bilanss negatiivne s.t. vatsamikroobidele on proteiinisünteesi limiteerivaks faktoriks lõhustuv söödaproteiin, osa seeduvate süsivesikute energiast jääb kasutamata. Juhul kui vatsa proteiini bilanss osutub positiivseks on olukord vastupidine ning limiteerivaks faktoriks on energia s.t. kogusummas seeduvad süsivesikud. Viimasel juhul jääb osa söödaproteiini\nlõhustumisproduktidest kasutamata. Rootsi süsteemis leitakse söödale ka efektiivne metaboliseeruva proteiini sisaldus, järgmise valemi abil:\nMPef = MPpot + (k5 • k6 •PBV)\nSeega odra efektiivseks metaboliseeruva proteiini sisalduseks kujuneb: 78,9 + (0,85 • 0,7 • - 16,8) = 62,7 g/kg.\nSoome süsteemis efektiivse metaboliseeruva proteiini mõistet ei kasutata.\nTabelis 2* on toodud mõningate söötade metaboliseeruva proteiini sisaldused ja vatsa proteiini bilansid lähtuvalt Soome ja Rootsi arvutusskeemidest, tingimusel, et ratsioonis on ainult nimetatud sööt.\nTabelist nähtub, et tugevasti positiivse vatsa proteiini bilansiga on suure toorproteiini sisaldusega söödad näiteks srotid, kvaliteetsest algmaterjalist rohusöötade vatsa proteiini bilanss on enamasti nõrgalt positiivne. Kuna põhk sisaldab vähe proteiini ning see lõhustub vatsas halvasti on põhu vatsa proteiini bilanss tugevasti negatiivne.\nNäiteks energia 0 - bilansil 30 kilogrammise toodangu korral on 600 kg-se elusmassiga lehma päevane metaboliseeruva proteiini tarve Soome arvutusskeemi kohaselt 1759 g, millest elatustarbenorm on 394 g ning iga kilogrammi piima sünteesimiseks arvestatakse 45,5 g. Metaboliseeruva proteiini kasutamise efektiivsus piima sünteesil sõltub piimatoodangust. Soome süsteemis arvestatakse, et piimatoodangu suurenedes proteiini kasutamise efektiivsus paraneb. Sellest tulenevalt on diferentseeritud ka metaboliseeruva proteiini tarbenorm 1 kg EKM-piima sünteesimiseks. Väiksema kui 15 kg EKM-piima toodangu puhul arvestatakse 1 kg EKM-piima sünteesimiseks 47 g metaboliseeruvat proteiini, 15...35 kg toodangu korral 47...44 g ning 35 kg-st suurema väljalüpsi puhul vastavalt 44 g.\nSöödaratsiooni koostamisel ei tohi ratsiooni komponentide metaboliseeruva proteiini sisaldusi vaadelda üksikult. Tabelis toodud metaboliseeruva proteiini sisalduse ja vatsa proteiini bilanssi näitajad iseloomustavad sööta ainult sellisel juhul kui see sööt on loomale ainsaks söödaks. Mitmekomponendilise ratsiooni korral tekib olukord, kus ühest söödast saavad vatsamikroobid rohkem proteiini lõhustumisprodukte s.o. ammoniaaki ning süsinikskelette, ning teisest söödast energiat s.o. süsivesikuid. Seega lehmade söötmisel mitmekomponendilise ratsiooniga üksikute söötade vatsas lõhustuva proteiini ja kogusummas seeduvate süsivesikute näitajad summeeruvad ning sellest tulenevalt leitakse ratsiooni tegelik metaboliseeruva proteiini sisaldus ja vatsa proteiini bilanss summaarsete näitajate alusel.\nVatsafermentatsiooni ja ammoniaagi kasutamise seisukohalt oleks olukord optimaalseim siis, kui vatsa proteiini bilanss on 0 s.t. vatsamikroobid seovad kõik proteiini lõhustumisproduktid oma rakuvalku ning selleks on täpselt vajalik kogus süsivesikuid. Sellist olukorda praktilises söötmises tavaliselt ette ei tule. Ratsioonid tuleks koostada selliselt, et vatsa proteiini bilanss oleks nullilähedane või nõrgalt\nJuhul kui söödaratsiooni metaboliseeruva proteiini sisaldust ning lehma vatsa proteiini bilanssi ei kalkuleerita on võimalik söödetud ratsiooni kvaliteeti, eeskätt mõju vatsafermentatsioonile, hinnata piimaanalüüsil määratavate valgu- ja karbamiidisisalduse näitajate alusel nn. karbamiidi testiga.\nPiima optimaalne karbamiidisisaldus on seni veel küllaltki vaieldav küsimus. Tõestatud on see, et kõrge vere ja piima karbamiidisisaldus (üle 400 mg/l) on loomade tervisele ohtlik. Optimaalse ülempiiri suhtes lähevad aga erinevate uurijate arvamused lahku. Mitmed Saksa teadlased peavad optimaalseks piima karbamiidisislduseks 180...270 mg/l ja tõestavad, et suurema karbamiidisisalduse korral hakkavad ilmnema probleemid lehmade tiinestuvuse ja tervisega. Paljud USA teadlased peavad aga lubatavaks piima karbamiidisisalduse ülempiiriks 350 mg/l. Üheks erinevuste põhjuseks on see, et eri riikides kasutatakse erinevaid söötasid ja söödaratsioone. Loomkatsetega on selgitatud, et vatsas söödaparoteiini lagunemisel tekkinud ja verre imendunud ammoniaaki on maksas raskem kahjutuks karbamiidiks muuta kui looma keha\naminohapete desamiinimisel vabanenud ammoniaaki (endogeenne ammoniaak). Eestis kasutatakse ulatuslikult silorikkaid söödaratsioone, mille proteiin on vatsas kergesti lõhustuv. Seetõttu on meil otstarbekas juhinduda Saksa teadlaste uurimistulemustest. Seega peaks piima karbamiidisisaldus olema 150...270 mg/l piires.\nPraktikas pole sellise karbamiidisisaldusega piima tootmine sugugi lihtne, eriti juhul kui soovitakse saada suuri toodanguid. Piima valgusisaldus sõltub geneetilistest teguritest (looma tõug), laktatsioonifaasist ja ka söötmistasemest ning söödaratsiooni struktuurist. Sellest tulenevalt on optimaalsete piima valgusisalduse piirväärtuste väljatoomine söötmise hindamiseks kõigi Eestis kasvatatavate veisetõugude kohta küllaltki komplitseeritud. Antud analüüsiskeemis (karbamiiditest) on võetud optimaalseks piima valgusisalduseks 3,1...3,5 %.\nÜlaltoodud näitajad, eelkõige piima karbamiidisisaldus peegeldavad vatsas toimuvaid mikrobiaalseid protsesse. Teades vatsas toimuvaid seedefüsioloogilisi protsesse ning arvestades piima valgu- ja karbamiidisisaldusega on võimalik hinnata söödaratsiooni kvaliteeti ja vastavalt sellele teha vajalikke muudatusi (tabel 3)*.\n1) Vatsas lõhustuva proteiini vähesus ning süsivesikute liig. Esineb sagedamini heinatüübilise (ka kuiv silo) ratsiooni korral, kus loomadele\nsöödetakse palju kergestiseeduvate süsivesikute rikkaid söötasid (teraviljad, kartul, söödapeet jne.). Proteiinsöötasid ei söödeta või kasutatakse vähe. Proteiinsöötade osakaalu suurendamine peaks tõstma ka piimatoodangut. Otsest negatiivset mõju looma organismile selline olukord ei kujuta, kuid kuna ratsioonis on palju kergestiseeduvaid süsivesikuid siis võivad sellist ratsiooni pikka aega saavad loomad\n2) Vatsas lõhustuvate süsivesikute liig. Ka siin võib tegemist olla teraviljade, kartuli või söödapeedi tugeva söötmisega. Kuna piima karbamiidisisaldus on normi piires, siis tuleks piimatoodangu suurendamise eesmärgil osa kergestiseeduvatest süsivesikutest asendada vatsas lõhustumatu tärklisega (maisijahu). Mõju organismile ja looma tervisel vt. punkt 1.\n3) Vatsas lõhustuva proteiini ning süsivesikute liig. Selline olukord võib esineda madalatoodangulistel (kuni 20 kg piima päevas) ja laktatsiooni lõppfaasis olevatel lehmadel. Lehmad saavad tarbenormidest enam nii proteiini kui ka energiat. Söödaratsioon vastavusse söötmisnormide ja loomade toodanguga! Lõhustuva proteiini liia (ammoniaak) ellimineerimine koormab liigselt maksa, energia liig soodustab aga ülemäärast rasva ladestumist.\n4) Vatsas lõhustuva proteiini vähesus. Olukord on iseloomulik heinatüübilisele söödaratsioonile, kus lehmadele söödetakse lisaks heinale (või kuivale ja proteiinivasele silole) optimaalses koguses kergestiseeduvate süsivesikute rikkaid söötasid. Tavaliselt ei ole ka antud juhul\ntegemist suurte piimatoodangutega, kuna vatsas ei jätku ammoniaaki mikroobse proteiini sünteesiks. Proteiinsöötade lisamise korral peaks piimatoodang suurenema. Mõju looma organismile ja tervisele vt. punkt 1.\n5) Vatsas lõhustuv proteiin ning süsivesikud on tasakaalus. Vatsaseede seisukohalt on söötmine korraldatud optimaalselt.\n6) Vatsas lõhustuva proteiini liig. Sageli viitab vatsas lõhustuva proteiini liig sellele, et lehmadele söödetakse suurtes kogustes madala kuivainesisaldusega proteiinirikast silo. Vatsas tekib palju ammoniaaki, mida mikroorganismid ei suuda ära kasutada. Ratsioonis tuleks osa\nsilost asendada kas kuivainerikkama siloga, heinaga või isegi põhuga. Samuti on lahenduseks vatsas lõhustuvate süsivesikute lisamine ratsiooni (teraviljad, kartul, söödajuurvili). Suurte piimatoodangute korral, eriti laktatsiooni algfaasis on see küllaltki sagedane olukord. Organismis olev liigne ammoniaak põhjustab probleeme tiinestumisega, pikema aja vältel võib põhjustada aga kroonilist karbamiid mürgitust.\n7) Vatsas lõhustuva proteiini ning süsivesikute vähesus. Nimetatud olukorda esineb harva. See viitab lehmade tagasihoidlikule söötmisele, kus\nenergia- ja proteiinitarve pole kaetud. Lehmade toodang on reeglina madal.\n8) Vatsas lõhustuvate süsivesikute vähesus. Situatsioon viitab sellele, et lehmade veres pole piimavalgu sünteesiks piisavalt aminohappeid. Madalamate toodangute korral (20...25 kg päevas) piisab piima valgusisalduse suurendamiseks vatsas lõhustuvate süsivesikute koguse\nsuurendamisest söödaratsioonis. Suuremate toodangute puhul tuleks suurendada ka vatsas lõhustumatu proteiini osakaalu.\n9) Vatsas lõhustuva proteiini liig ning süsivesikute vähesus. Selline olukord on tüüpilisemaid hästi lüpsvate lehmade söötmisel siis kui kasutatakse silorikkaid ratsioone ning suhteliselt vähe jõusöötasid (osatähtsus ratsioonis kuni 40 %). Sageli on silo proteiinirikas, kuid kuivaine vaene. Tuleks suurendada jõusöötade osatähtsust ratsioonis ning asendada osa silost kuivema silo, heina või põhuga. Mõju lehma organismile ja tervisele vt. punkt 3 ja 6.


MTA: kuidas hakkame järgmisel suvel töötajat registreerima? - ITuudised\nAutor: Hannes Sarv • 21. november 2013\nNeljandaksUus süsteem võimaldab vähendada halduskoormust ja luua ühtne andmebaas eri asutuste ristkasutusse, milleks on haigekassa, töötukassa, sotsiaalkindlustusamet, politsei- ja piirivalveamet, tööinspektsioon ja MTA. Süsteemi loomisel on lähtutud sellest, et andmeid, mis riiklikes infosüsteemides juba on, uuesti esitada pole vaja. Andmeid kasutatakse ravikindlustuse määramiseks, töötuna arvele võtmiseks, arveloleku lõpetamiseks, töötutoetuse ja töötuskindlustushüvitiste määramiseks, töötamise fakti kontrollimiseks, välismaalaste töötamise tingimustest teavitamiseks, töösuhete järelevalve menetluseks ja tööõnnetuste uurimiseks ning maksukohustuse täitmise kontrollimiseks.\nNäiteks võimaldab see sotsiaalkindlustusametil kontrollida töötamise fakti. Kui isik saab eripensioni, on registrist näha, kui isik asub tööle ning kui seoses sellega kaotab ta ka õiguse vastavale eripensionile, on ametil see info olemas ning eripensioni maksmise saab lõpetada.


Coopilt poepidamise üle võtnud kohalik kaupmees: lihtne on kiruda valitsust, et maal sureb elu välja - MAALEHT\nCoopilt poepidamise üle võtnud kohalik kaupmees: lihtne on kiruda valitsust, et maal sureb elu välja\n16.märts 2019 11:15\nNõuni kauplust pidavad Kaimo Tamm ja Kristiina Palu kinnitavad, et õhtuks on kulinaarialett tühjaks ostetud.\nMüüja argipäev: oleksin tahtnud tänavale maha istuda ja lihtsalt magada (3) 22.03.2018\nÜks maapood varsti juures. Evelin Ilves ja Siim Rikker avavad Nasval külapoe (47) 26.01.2018\nSaaremaal suletakse Kõrkvere pood (1) 14.08.2017\nKÜLAVAHEKÜSITLUS: Kas teie kandi poe toiduvalik on piisav? 31.03.2016\nVäikesed külapoed vaaguvad elu ja surma piiril (42) 26.01.2017


#Tuutukultuurseks – BööDi Blogi\n22. märts 2019 1. apr. 2019 BööDi\nKui nüüd ausalt kõik ära rääkida, siis algas see sellest, et meil olid paar kuud tagasi teatripiletid… Valetan. Algas see tegelt juba suvisest 2cellos kontserdist.\nTuutu kultuuriprogrammist siis räägin.\nEhk siis oli suvi ja Tuutuke hakkas siin järsku järjekindlalt undama, et tema tahab minna tśellode kontserdile Haapsalusse. Et ta on nüüd juba päris inimene ja tahab päris asja, igast laste tilulilud on teda lõplikult ammendanud. Mul polnud ausalt öeldes mingite tśellode olemasolust tol hetkel aimugi, aga reklaamid telekast ja kerge guugeldamine andis pildi ette. Nojah siis. Aga tolleks hetkeks olid piletid viimseni välja müüdud enivei ja tegelikult ka tśellode kontsert Haapsalus just ära olnud.\nVõi siis see oli see, mida mina arvasin. Kuni järgmise päevani.\nJärgmisel päeval tuli surfikasse Mariana ja mainis nagu muuseas, et ma vaatasin, et sa olid tśellode kontserdile pannud interested, kellega sa lähed, oleks sul veel ühte piletit vaja, ma endale ostsin, aga nüüd tulid just võistlused vahele ja see üks pilet üle. Mina vastu, et oli ära ju asi juba. Aga vot tegelt ei olnud. Minu viga, olin nädalad sassi ajanud ja kontsert alles sama nädala lõpus tulemas. Ehk siis Universum oli teinud oma töö, andnud pileti ja aega ka tagasipoole kerinud. Nagu see ikka nende Universumi värkidega käib, kui Tuutuke on käsu kätte andnud, onja.\nSiiski oli piletit ainult üks ja meil ka juba tulevaks nädalavahetuseks igast muid asju end ette ära planeerinud. Seega asusin järgmisena otsima kasuperet, kes ka Tallinnast kontserdile minemas ja oleks nõus ühe suure-inimese-kultuurihuviga lapsukese ka enda kampa võtma ja teda välja kannatama.\nJa imede-ime, leidus ka selline kasupere – sõbratüdruk Tiina oma. Küll tulemas Haapsalusse teiselt ürituselt teisest Eesti otsast, aga see-eest Haapsalus elava vanaemaga, kelle juurde plaaniti ööseks jääda ja kus ruumi lahedalt ka ühe Tuutukese jaoks. Seega panin Tuutu Tallinnas bussi peale – esimest korda ihuüksi, lugesin bussijuhile sõnad peale, et see lapse enne Haapsalut mitte sammu uksest välja, onja, saatsin kasuperele pildi, milline ta bussi sisenemisel välja nägi ja mis tal seljas oli, lõin risti ette ja jäin südamevärinal linna minuteid lugema. Täis kanaema, noh.\nMuidugi läks kõik oivaliselt. Tuutuke jõudis pooltund enne kasuperet kohale, istus ja ootas nunnult Haapsalu bussijaamas pingil, veetis suurepäraselt aega oma esimesel suurel kontserdil ja võõra vanaema juures, pugis hommikusöögiks võõra vanaema tehtud pannkooke päris moosiga, käis ujumas ja transporditi silmini häppina pühapäeval kenasti koju tagasi.\nSeal kuskil massi sees tema ongi.\nTuutu Paralepa rannas mõnnamas. Kusjuures keegi ei osanud hiljem seletada, kuidas see M sinna pildile sattus.\nElevust tekitas veel see, et samal ajal, kui Tuutuke ootamatult kaela sadas, oli Tiina oma samavana lapsuke just laagrisse komandeeritud – vanemate puhkus vasta taevast, onja – aga tunnistati Tuutuke erakordselt meeldivaks ja käituvaks seltsiliseks, keda teinekordki /oma lapse asemel/ hea meelega kampa võtta. Mis salata, ega ta tegelt on ka.\nJa siis tulid teatripiletid. Ehk siis piletid meil olid draamasse etendusele “Tunnike rahu” /sama etendus, mille Palmiste ühe korra ära f-is/. A minul oli tol õhtul kuidagi mitte-teatri-tuju ja mingi kiire projekt sadas ka kaela ja siis tuligi mõte, et meie noor tärkav kulturnik võiks ju minu asemel oma issile teatrisse kaaslaseks minna. Ja läkski. Ja kesasi sealt tagasi tuli?\nKolm päeva ei suutnud maha rahuneda.\nNojah siis. Järgmine kord tuli see, kui plaanisime minna ühel hilisõhtul kinno bohemian rhapsodit vaatama ja Tuutu-pai juba täitsa iseenesestmõistetavalt kaasa haarasime. Lugedes lapsule sõnad peale, et ta kellegile ei räägiks, et ta koos oma kreiside vanematega vabalt keskööni kestval filmil tśillib. Ka muideks hullult meeldis talle, me pidime pärast rääkima nädal aega absoluutselt kõike, mida me Queenist ja Mercury´st üleüldse teame, guugel tuuseldati temaatiliselt servani läbi ja filmis kuuldud laulud tümpsusid kodus hommikust õhtuni.\nMulle selline asjade areng tegelikult väga meeldib. Veendunud kogemusõppe ja laste silmaringi igakülgse laiendamise pooldajana olen ma tegelikult kogu mu laste olemasolu aja püüelnud selle poole, et nad oleks võimalikult kõikvõimalikke asju näinud, võimalikult igasugu kohtades käinud ja võimalikult erinevaid asju teinud või vähemalt mingit puutepunkti kõigi nende asjade, kohtade ja asjadega omanud. Et nad saaksid oma kogemuse, kujundaksid oma arvamuse ja oskaksid hiljem kaasa rääkida, millele iganes siis jututeema peaks miskitmoodi minema. See on mulle oluline ja mu lapsed on õppinud mind usaldama ning teavad juba ette, et kui emme neid kuskile veab-saadab, siis saab see olema üks lahe uus kogemus. Kuigi on olnud ka tagasilööke – kord orgunnisin oma tiinekad kinno mingit minumeelest /kirjelduse järgi/ eriti lahedat ja avardavat filmi vaatama – see film oli väärtfilm PÖFFi kavas ja hullult auhindu saanud. Paraku osutus film tegelikkuses eriti rõlgeks psühholoogiliseks kriiperiks, peale mida teatas poja mulle, et aitäh, emme, tema rohkem ever-never-ever ei lähe enam kuskile minu soovitatud kohta, et temal on nüüd eluks ajaks lapsepõlvetrauma ja et edaspidi vaatab tema eranditult ainult multikaid. Samu, mida noorem õeke oli just üdini mõttetutena ära põlanud. Samas arvas girlfriend Kelly, et jummala lahe film oli. Go figure, onja.\nIgastahes – see, et vähemalt üks lapsuke kolmest mulle sellel teel nii innukalt poolele teele vastu hakkas tulema ja seda teed veel ka täiel rinnal naudib, on minumeelest superlux.\nSeega – enne, kui kuulutada teda päris täisväärtulikuks laps-kulturnikuks, tegin talle viimase testi.\nSümfooniakontsert. Kristjan Järvi oli oma Baltic Sea Philarmonic´uga Nordic Pulse Tour raames Tallinnasse tulemas ja ma ostsin mulle ja Tuutule piletid ära.\nJärvi muidugi oma kambaga teeb nii kreisisid asju, et see peaks tegelt oleks täitsa omaette blogipostituse teema ja päris-päris kontseptsioonikohaseks sümfooniakontserdiks seda nagu nimetada on natuke palju. Ning mööda ooperimaja treppe kargles sümfooniahuviline lapsinimene oma sätitud soengu ja maani seelikuga, tantsiskles toolil muusika taktis edasi-tagasi, oleks end mingit eriti vinget tuubat silmitsedes end peaaegu rõdult alla kukutanud ja näris oma kaelakee katki nagu üks normaalne laps ikka.\nAga ta absoluutselt jumaldas sümfooniakontserti! Ja arvas siiralt, et see asi oleks võinud veel vähemalt samakaua veel kesta ning küsis, et millal me jälle sümfooniakontserdile lähme? Igati õigustatud küsimus, sest elamus oli tõesti võrratu /vaata ka näiteks, mis toimus samal kontserdil mõni päev hiljem Peterburis/. Ta ei tea veel, et järgmisena on mul talle kavas ballett.\nSiis oli taaskord pea kesköö, sõime Tuutuga kahekesi väga kultuurselt Komeedis hurmavaid koogikesi ja tulime Uberiga koju.\nPS! Uberiks oli muideks śampanjavärvi Lexus RX. Mul oli mingi aeg samasugune ja tunnen tema hingeelu, sestap teadsin imestada – kes sõidab Lexus RX-iga Uberit? Keegi, kellel on lihtsalt laupäeva õhtuti igav? Mis iganes – meie kultuursesse laupäeva sobis see oivaliselt ja Tuutuke tundis huvi, et kas edaspidi oleks võimalik just teda kutsuda meid oma kultuurikäikudele sõidutama. Ega tegelt vist ei ole, aga arvestades Tuutukese võimet Universumit ümber oma pisikese sõrmekese keerata ei kahtle ma hetkegi, et järgmisel korral, kui oma balletietenduselt koju hõljume, on salapärane lexuseuuberdaja jälle raudpolt platsis. Sest Tuutuke on ju käsu kätte andnud, onja.


Efektiivne emaili turundus 10 lihtsa sammuga | Mailing.ee – E-posti turundus, E-maili kampaania\nEfektiivne emaili turundus 10 lihtsa sammuga\nThursday, 14 April 2011 14:26 Last Updated on Thursday, 07 April 2016 12:19 Written by admin\nKas sa lood tugevat ja pidevalt kasvavat andmebaasi oma kontaktidest? Aga kuidas oleks hoida sidet nende kontaktidega, mis su juba praeguseks ajaks olemas on? Kui sa ei ole päris kindel, millises punktis su äri nendes küsimustes parasjagu asub, siis võid oma meiliturunduses vajada mõningast abi.\nSelles postituses kavatseme me kokku panna efektiivse meiliturunduse kampaania näite selleks, et kasvatada sinu kontaktide andmebaasi ning hoolitseda ka sinu olemasolevaid kontaktide eest. Ja seda kõige loomulikult sinu tulu suurendamise eesmärgil\nMis on meiliturundus?\nNagu tavaliselt, meeldib meile ka siin määratleda ära põhiline termin, millele viitame läbi terve artikli ning mis kindlustab, et oleme kõik samal lainel. Selles postituses on selleks meiliturundus.\n…kõik meetodid võimendamaks e-kirjade kiirust ja mugavust tähtsate teadete, uuenduste, vihjete ja reklaamide edastamiseks nendele e-kirjade saajatele, kes on selliste e-kirjade saamise ise valinud.\nKahjuks on palju spämmijaid meiliturundust kuritarvitanud ning selle tulemusena on tänapäeval palju keerulisem inimesteni jõuda, rääkimata siis juba nende ärgitamisest e-kirjadele vastama või mingitmoodi tegutsema.\nPositiivsema poole pealt on meilikliendid teinud ka ise tööd spämmi äratundmiseks ja blokeerimiseks ning seetõttu on ka turundajad keskendunud oma lähenemiste loomingulisematele viisidele, et siiski oma e-kiri saajateni viia… ning seda isegi seda ise soovinud saajate puhul.\nAga heidame korraks ühe pilgu sellele, kuidas sinu äri saaks efektiivse meiliturundus kampaania kokku panna, kasutades selleks 10-t lihtsat sammu.\nLihtsad sammud eduka meiliturunduseni\nEhk on põhjuseks ka see halb maik, mis paljudel inimestel rämpsmeilide suhtes on tekkinud – igatahes ei ole meiliturundus saanud samaväärset tähelepanu, kui teised veebiturunduse strateegiad viimaste aastate jooksul. Palju tõenäolisemalt saad sa igalt poolt pigem nõuandeid otsimootoritele optimeerimise või linkide moodustamise kohta kui meiliturunduse strateegiatest.\nKuigi me leiame, et ka need teised strateegiad on sinu veebikohaloleku kasvatamise ja veebilehe kaudu äri tegemise jaoks äärmiselt tähtsad, ei ole need strateegiad siiski mitte nii efektiivsed oma juba olemasolevate klientide vääriliseks kohtlemiseks.\nAitamaks sind saada enda kasutusse kõiki efektiivse meilikampaania eeliseid, oleme koostanud alljärgneva nimekirja lihtsatest ja kerge vaevaga teostatavatest sammudest, et anda sulle kätte hea algus.\n10 sammu eduks\n1. Vali välja meiliturunduse teenuse pakkuja. Parim, mida me siinkohal saaksime sulle soovitada, on teha ära eelnev kodutöö, suhelda erinevate teenusepakkujatega ja proovida nendega koostööd teha. Ning seejärel valida välja üks, kellega sul nö. „klikib“ kõige paremini. Siiski me seda sulle ei soovita, sest teame, tõenäoliselt ei ole sa valmis kulutama aega või raha, mida selline lähenemine nõuab. Seega – et teha asja lihtsamaks – soovitame me sinu meiliturunduse vajaduste toetamiseks pigem mõnda alljärgnevatest teenusepakkujatest:\nLisaks ülimale kulude kokkuhoiule lihtsa meilisaatmisega – versus printides välja tuhandeid flaiereid ja kaasates inimtööjõudu nende levitamiseks – on see ka kordi efektiivsem reklaami jõudmises sinu sihtgrupini. Kõik loevad saabunud meile, aga mitte kõik ei vaata flaierit. Meilidega jõuad sa tuhandete klientideni, seda 24 tundi ööpäevas ja 7 päeva nädalas ning saavutad sellega oma klientidega intiimse üks-ühele kommunikatsiooni. Flaierid jõuavad kõige tõenäolisemalt prügikasti.\n2. Puhasta oma olemasolev andmebaas.\nKui sul on juba mõnda aega olnud üleval veebileht, siis tõenäoliselt on sul juba kogunenud üsna korralik andmebaas või kontaktide nimekiri, mis on tulnud sinu veebilehelt või varasematest müügipüüdlustest. Ära tee viga nende kontaktide kustutamisega. Selle asemel kuluta rohkem aega selle andmebaasi puhastamiseks – kustuta ainult vananenud informatsioon ja paranda olemasolev. Mõned head tööriistad sinu kontaktide uuendamiseks ja nende meiliaadresside õigsuse konrollimiseks on:\nJigsaw (aka Data.com)\n3. Ürita saada inimesi oma e-kirju tellima.\nMida rohkem püüad sa e-kirju saata nendele inimestele, kes algselt ei ole juba end sinu meilisaajaks registreerunud, seda rohkem probleeme saab sul olema ka püüdlustega nende hilisema tellijaks saamisega või üleüldse oma e-kirjade toimetamisega nendeni. Seega on parim viis saata oma meilikampaaniaid oma tellijatest meilisaajatele. Siin on mõned loomingulised viisid selleks, et saada inimesi tellima sinu tulevasi e-kirju:\n•Paiguta lihtne uudiskirja tellimise vorm igale oma veebilehe asjakohasele alalehele\n•Lisa link oma e-kirja signatuurile, et oma meilisaajatele e-kirjade tellimise võimalusest pidevalt meede tuletada.\n•Lisa tellimise väli oma tagasisidevormidele\n•Lisa tellimise link klientidele saadetavatele tellimuste kinnitustele ja kliendiküsitlustele.\n4. Hoia oma kontaktid organiseerituna.\nÜks tavalisemad elemente, millest meiliturunduse juures mööda vaadatakse, on kontaktide nimekirja sorteerimine. Kui sul ei õnnestu oma meilikontakte korralikuks nimekirjaks sorteerida, siis üsna kindlasti on tulemuseks madalam e-kirjade läbiklikkimise ja vastamise määr. Siin on mõned tavalisemad kategooriad, mille järgi oma nimekirja sorteerida:\n5. Määra kindlaks oma meilikampaania eesmärk.\nPalun ära ole nagu enamus firmasid, kes lihtsalt saadavad välja e-kirju segapudruga firma uudistest, uuendustest, vihjetest ja reklaamidest. Selle asemel pühenda veidi aega koos oma turundus- ja müügimeeskonnaga, et selgitada välja iga e-kirja eesmärk ning siis juba selle alusel koostada sobiva disaini ja tekstiga e-kiri korralikult sorteeritud nimekirjale. Et saada oma loomingulisuse mahlad voolama, siis siin on sulle mõned tavapärasemad meilikampaaniate eesmärgid, mida ka sina võiksid arvesse võtta:\n•Esita meilisaajale juba saadetust rohkem informatsiooni\n•Reklaami teatud toodet või teenust, et tekitada korduvaid oste juba olemasolevate klientide poolt\n•Juhi veebiliiklus uuele alalehele või artiklile oma veebilehel\n6. Ära disainiga üle pinguta\nNagu ka paljude muude asjadega turunduses, on ka lihtsam disain efektiivsem, kui arvata võiks. Seega hoia oma e-kirja disain väga lihtsana, järgides selleks mõningaid allpooltoodud soovitusi, mis meie kogemuse kohaselt on mõjusad:\n•Kasuta rohkem teksti kui pilte (soovitavalt 80% teksti, 20% pilte)\n•Hõlma e-kirja üks otsene kutse kliendile tegutsemiseks, aga esitle seda nii tekstilingina kui ka lihtsamal graafilisel kujul\n•Kasuta disainielemente selleks, et saada meilisaajaid keskenduma e-kirja kõige tähtsamatele osadele.\nAllpool on näide mudelist, mille me oleme leidnud olevat efektiivne paljude eri tüüpi e-kirjade jaoks. See juures pööra tähelepanu sellele, et pealkirjad, sisu ja kutse tegutsemisele kaaluksid üles esteetilisi elemente (nagu näiteks pildid).\n7. Investeeri suurepärasesse teksti.\nKui siin on üks asi, millele ekstra aega ja raha kulutada, siis on see just oma e-kirja ilus ja loetav tekst. Kui sa ei ole ise tugev kirjutaja, siis palka selleks efektiivse teksti kirjutamise kogemusega spetsiaist. Kui sa pigem siiski prooviks ise, siis telli kõigepealt mõne tipptegija uudiskiri, et õppida nendelt, kes teevad seda parimal viisil. Siin on mõned meie soovitatud valikutest:\n8. Keskendu e-kirja teemareale.\nNagu ka suurepärane tekst, on eduka meilikampaania üks tähtsamaid elemente teemarida, mida otsustad oma e-kirjas kasutada. Kui see element juhtub olema nõrk, siis võid kindel olla, et sinu e-kirja ei vaata kunagi või filtreeritakse see rämpsposti kausta automaatselt. Kõrgema e-kirjade avamise määra tootmiseks oleme leidnud teemarea koostamiseks alljärgnevad vihjed:\n•Väldi tüüpilisi rämpsposti sõnu nagu “garantii“, “tasuta”, “helista kohe“, “kiire” ja “telli nüüd”\n•Hoia teemarea tekst alla 50 tähemärgi (k.a. tühikud)\n•Kirjuta teemarea teksti sisse ka oma firma või brändi nimi\n•Tee teemarea tekstist meeldejääv, naljakas, intrigeeriv ja/või tegutsemapanev\n9. Seadista jälgimine.\nEnne ükskõik millise meilikampaania väljasaatmist on väga tähtis, et seadistad korraliku jälgimise. Võime hinnata iga meilikampaania efektiivsust on elementaarne oma investeeringute tagasiteenimise maksimeerimisel. Selleks peaksid läbi oma meiliteenuse pakkuja ja veebilehe analüüsimise tööriistade (nt. Google Analytics) jälgima mõningad mõõte:\n•E-kirjade kättesaamise määr (määr, millises hulgas sinu kontaktid ka tegelikult sinu e-kirja kätte on saanud)\n•E-kirjade avamise määr (määr, millises hulgas sinu kontaktid tegelikult sinu e-kirja on avanud/vaadanud)\n•E-kirjade läbiklikkimise määr (määr, millises hulgas sinu kontaktid klikkisid sinu e-kirjas olevatele linkidele/tegutsesid teates märgitud kutse peale)\n•E-kirjade konverteerimise määr (määr, millises hulgas sinu kontaktidest saavad kliendid/ nö. potensiaalsed kliendid, kes suunduvad peale e-kirja saamist sinu veebilehele).\n10. Testi ja täiusta. Me võime sulle anda kõik maailma nõuanded, aga parimad tulemused sõltuvad siiski nendest kombinatsioonidest, mis töötavad parimal viisil just sinu firma jaoks. Ning ainus viis need optimaalsed disaini-, teksti jne. kombinatsioonid enda jaoks välja selgitada, on lihtsalt erinevaid kombinatsioone proovida. Mõned peamised elemendid, mida peaksid alati püüdma jälgida, testida ja täiustada, on:\n•Kasutatava teksti stiil, toon ja kontekst\n•Teksti fondi suurus, värvid ja vorming\nMeiliturundusega oma äri kasvatamine\nLiiga tihti kuuleme me firmadelt, et paljud potensiaalsed kliendid, mida e-kirjad on tootnud, ei „teostunud“. Peale mõningat uurimist oleme me tavaliselt leidnud, et need „mitteteostunud“ on siiski potensiaalsed kliendid, kes lihtsalt ei ole veel valmis ostu sooritama.\nSiiski ära mata neid potensiaalseid kliente veel maha, nagu seda paljud firmad teevad. Selle asemel kasuta targa meilikampaania eeliseid selleks, et neid potensiaalseid kliente hellitada ning neid oma müügilehtrisse tõmmata. Proovi kasutada neid selleks, et luua lisatulu ka oma olemasolevate kliendikontaktidega.\nOleme siin välja toonud näited, kuidas oma meilikampaania 10 lihtsa sammuga liikuma saada. Ainuke vabandus, mis sul praeguseks hetkeks veel võib olla, on see, et sul lihtsalt ei ole nende sammude teostamiseks aega. Kui selles ongi asi, siis meie oleme siin selleks, et sind aidata.\nThis entry was posted\ton Thursday, April 14th, 2011 at 2:26 pm\tand is filed under RokStories. You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed. You can leave a response, or trackback from your own site.


Raimond Kaljulaid: riigikogu läks vastuollu oma kodu- ja töökorra seadusega - Riigikogu\n11.05.2020 / Fraktsioonide pressiteated, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon\nSotsiaaldemokraat Raimond Kaljulaidi sõnul lõi riigikogu esimees Henn Põlluaas täna pretsedendi, kui ta ei andnud saadikutele võimalusi esitada küsimusi istungi läbiviimise kohta ning surus jõuga läbi parlamendi päevakorra kinnitamise koalitsioonile sobival moel.\nMitu tundi kestnud vaidluses põhjendas Põlluaas oma käitumist riigikogu kodu- ja töökorra seadusele. Paraku oli tema käitumine istungit juhatades seadusega vastuolus, märkis Kaljulaid.\nRiigikogu kodu- ja töökorra seadus annab saadikutele õiguse esitada proteste ning küsimusi istungi läbiviimise korra kohta, millest peab andma märku käega. Riigikogu esimees Henn Põlluaas otsustas minna päevakorra\nhääletuse juurde vaatamata sellele, et temalt soovis küsimusi esitada üle kümne saadiku nii opositsioonist kui koalitsioonist, kes olid sellest selgelt märku andnud. Sellest tekkis riigikogu liikmete ja esimehe vahel terav arutelu.\nKaljulaidi sõnul lõi Põlluaas väga ohtliku pretsedendi ning tema käitumine oli selgelt vastuolus seadusega.\n“Seadus kohustab istungi juhatajat protestide või küsimuste korral nendega viivitamatult tegelema. Põlluaas püüdis esmalt väita, et saadikud ei andnud küsimustest märku – see ei vasta tõele. Seejärel püüdis Põlluaas väita, et seadus annab talle õiguse istungi juhatajana lõpetada küsimuste esitamine – sellist absoluutset õigust seadus talle aga ei anna. Põlluaas püüdis väita ka seda, et sõna “viivitamatult” tähendab “kuni seitsme päeva jooksul”, viidates kodu- ja töökorra seaduse kommentaaridele. Seal on aga selgelt öeldud, et viivitamatult tähendab seda, et vajadusel päevakorrapunkti arutelu katkestatakse ja nn protseduuriliste küsimustega tegeletakse esmajärjekorras,” ütles Kaljulaid.\nKaljulaidi hinnangul on Jüri Ratase juhitud Keskerakonna, EKRE ja Isamaa koalitsioon võtnud selgelt sihi autoritaarsema riigijuhtimise suunas.\n“Ma ei earva, et riigikogu tööprotseduuride arutelust saab üks olulisemaid küsimusi Eesti ühiskonna jaoks, kuid usun, et kodanikele on oluline teada – Jüri Ratase juhitud koalitsiooni kõrged esindajad nihutavad Eestit samm-sammult autoritaarse riigikorra suunas. Ka eriolukorras on ju tehtud koalitsiooni soosivaid otsuseid ringhäälingunõukogus ja teistes nõukogudes ja mindud mööda riigikogust. Iga samm eraldivõetuna ei ole teab mis ohtlik, kuid vaadates pikaajalist trendi on olukord enam kui murettekitav,” ütles Kaljulaid.


starOFhappines livejasmin TastefulAIESHAMissAmazy livejasmin AvinAlidaLewis livejasmin RalfBlondhentai4u livejasmin JessieKarterMelodyDream livejasmin ChristyReedKristinGarret livejasmin VannesJen\nDominanTsBigCOCK livejasmin AliciaKatLinzieBonnie livejasmin AlisonWiseMelodyDream livejasmin SophiaRaiseLatinhotdevilx livejasmin YourTenderDreamLatinhotdevilx livejasmin H0TD0NNALusSscious livejasmin LissaChase\nSweetSexxyRose . sexykamyl. LissaChase. SweetBursting.\nVannesJenNSensationShowHornnyMilkAMESSYNOLIMITS .EricBeckerZeinnaMuslimMartiSWEETHottyxBlond .RivaDulcetAlisonWiseWonderfulAmelieDaphneyPleasure .AlisonWiseAlessiaBlondy11Scarlett4uxMartiSWEET .AlissiaChaseArthemisSummerDominanTsBigCOCKDaphneyPleasure .YummyTeensWYWHEmmaLatinhotdevilxHornyLoverXL .StarStudentXOHotMykeSoniaMelodyDreamTastefulAIESHA .MissAmazystarOFhappinesValerieAbneyTrayci .MistressForVIPAliciaKatSunnySpringTashaShine .TashaShineJayXCumSwitchSophiaLiaBilberry .TastefulAIESHAstarOFhappinesTaylerbestAlissiaChase .\nMelodyDream VideoHottyxBlond VideoDiamondNiky VideoScarlett4ux VideoBigCockss VideoLatinhotdevilx Video\nKristinGarret VideoMelodyDream VideoAlesandroVyncent VideoKathyBlanne VideoAnniBeez VideoAlessiaAndAlexa Video\nTessaFitTastefulAIESHAstarOFhappinesCandyMolly .SophiaRaiseRobberttaaaAbbyWestTashaShine .LiaForULexyBunnyIzaShowAbbyWest .JayXCumArthemisSummerZaricutexPurpletigress .HornyLoverXLhentai4ustarOFhappinesValerieAbney .TightBootyxxSunnySpringLiaBilberryEricBecker .SunnySpringPurpletigressGeorgeRoysLexyBunny .AbuserXmistressSwitchSophiaAlissiaChaseLissaChase .GinnyCarterTasteOfPleasureRalfBlondJayXCum .AbbyWestDominanTsBigCOCKWYWHEmmaTightBootyxx .ZeinnaMuslimstarOFhappinesRobberttaaaSunnySpring .