Allikas: Eelnõude infosüsteemis (EIS)\nEelnõude infosüsteemis algatati Eesti teadus- ja arendustegevuse, innovatsiooni ning ettevõtluse arengukava 2021–2035 (TAIE arengukava). Arengukava elluviimist juhivad võrdsetel alustel Haridus- ja Teadusministeerium (HTM) ning Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium (MKM), selle kinnitab Vabariigi Valitsus. Eelnõu kommenteerimiseks on aega 11. maini 2020.\nArengukava näol on tegemist visioonidokumendiga, mille eesmärgiks ei ole kõikide valdkonda puudutavate tegevuste ja märksõnade detailne loetlemine, vaid üldise lähenemise, olulisemate suundumuste ja rõhuasetuste sõnastamine.\nEesti teadus, arendustegevus, innovatsioon ja ettevõtlus suurendavad koostoimes Eesti ühiskonna heaolu ja majanduse tootlikkust, pakkudes konkurentsivõimelisi ja kestlikke lahendusi Eesti ja maailma arenguvajadustele.\nArengukava ülesehitus järgib loogikat, mille kohaselt:\ntagatakse ühelt poolt teadussüsteemi baasvõimekus, mis on vajalik ühiskonna toimimiseks, sh kvaliteetse kõrghariduse pakkumiseks (teadussüsteemi suund);\ntagatakse ettevõtluskeskkond, mis soosib kõrge lisandväärtusega rahvusvaheliselt konkurentsivõimelise ettevõtluse arengut (ettevõtluskeskkonna suund);\nluuakse sünergiat ja lisandväärtust teadussüsteemi, ettevõtlussektori ja riigi ühistegevustes, sh Eesti arenguvajadustele fokusseeritud valdkondades, mille kaudu sünnivad uued teadmusmahukad lahendused nii riigile kui uued ärivõimalused ettevõtlussektorile (teadmussiirde suund).\nTeadmussiirde suuna ülesanne on tagada teadussüsteemi ja ettevõtluskeskkonna koostoime, et nii teadus kui ka ettevõtlus toimiksid paremini ühiskonna ja majanduse hüvanguks. Suund loob sünergia teaduse ja ettevõtluse vahel ning vähendab teaduse eraldatust ühiskonnast ja majandusest, võimendades nii TAI ühiskondlikku kasu (tõhusust) ja kutsudes esile vajalikke muutusi.\nTeadmussiirde suunal lasub arengukava raskuskese, kuna selles suunas kavandatavate tegevuste tulemusena otsitakse teadussüsteemi ja ettevõtlussektori koostoimes lahendusi Eesti ühiskonna arenguvajadustele. Selles osas on kindlasti kavas teha on varasemast selgemaid valdkondlikke valikud (TAIE fookusvaldkondade määratlemine, sh nutika spetsialiseerumise kasvuvaldkonnad). Tegevussuunad teadmussiirde soodustamiseks on järgmised:\nKasvatada ettevõtete teadmussiirde võimekust.\nKasvatada teadusasutuste ja kõrgkoolide teadmussiirde võimekust.\nSuurendada teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni ühiskondlikku ja majanduslikku mõju.\nArendada edasi iduettevõtluse ökosüsteemi.\nTeadussüsteemi suuna raames tagatakse Eesti teaduse toimevõime: see on toetav, nn horisontaalne, keskkonna loomise ja võimekuse kasvatamise suund.\nEesti majanduse pikaajalise konkurentsivõime tagamiseks peab tõstma Eesti ettevõtete teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni (TAI) mahukust. Selleks peab suurendama ettevõtete teadlikkust TAI tegevuste võimalustest ning kujundama innovatsiooni toetava keskkonna. Tuleb luua TAI-mahuka majanduse arendamiseks vajalik tugisüsteem. Vabariigi Valitsus on heaks kiitnud Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse ümberkujundamise Innovatsiooniagentuuriks.\nOluline on rahvusvahelistes koostöövõrgustikes osalemine, mis tagab ühelt poolt ligipääsu aktuaalsemale teadustööle ja värsketele teadustulemustele ning võimaldab oma teadustulemusi rahvusvahelise kogukonnaga jagada, teiselt poolt pakub aga ka rahalist võimendust Eesti TA-alastele investeeringutele.\nEttevõtluskeskkonna suuna ülesanne on tagada arenev ettevõtlust ja ettevõtlikkust soosiv keskkond. Toetav, nn horisontaalne, keskkonna loomise ja võimekuse kasvatamise suund.\nEttevõtete toetamisel nihkub fookus ekspordimahukuselt teadmusmahukusele ja innovatsioonile ning lisandväärtuse kasvatamisele. Jätkatakse äridiplomaatia strateegia ja tööstuse rohelise raamatu eesmärkide elluviimist. Toetatakse vastutustundliku ettevõtluse põhimõtete rakendamist ja juhtimiskvaliteedi kasvu. Parandatakse ettevõtete finantseerimisvõimaluste kättesaadavust (sh piirkonniti).\nEraldi on arengukava juhtimise ja korralduse peatükis käsitletud TAIE fookusvaldkondade ja nutika spetsialiseerumise teemat. Euroopa Komisjon ja väliseksperdid on Eestile ette heitnud TAI poliitika vähest fokusseeritust. Seetõttu on kavas suurendada fokusseeritud tegevuste mahtu (tegevused TAIE fookusvaldkondades, sh temaatiliste programmide elluviimine). Fookusvaldkonnad esitatakse Vabariigi Valitsusele kinnitamiseks hiljemalt 2021. a esimeses pooles.\nArengukava maksumuse prognoosis on tegemist indikatiivsete summade ja jaotusega programmide vahel. Esitatud on kaks stsenaariumi: jätkustsenaarium teadusrahastuse hoidmisega taseme 0,75% SKP-st ja arengustsenaarium teadusrahastuse tõusuga 2024. aastal tasemele 1% SKP-st.\nLoe edasi EIS eelnõu\nLoe edasi artiklit arengukava aluseks olnud ülevaatest (peer review)


KÄRU RAAMATUKOGU RUUMIS JA AJAS: 2017\nUute raamatutega uude aastasse!\nEt soojust õhkuks küünaldest\nja vastu säraks silmadest,\net rõõmus tuleks aasta uus\nja täituks iga unistus!\nJõulukingid Anne käega!\nIse tehtud - ikka hästi tehtud! Jõulukaardid, vildist kinkekotid, kaunis pakendis küünlad!\nValimistepäeva hommik meie valimisjaoskonnas jäädvustati Järva Teataja toimetuse poolt nii sõnas kui pildis. VAATA EDASI\nValimisaktiivsus meie jaoskonnas: esimesel päeval 4%, teisel päeval 8% ning eelvalimste lõpuks oli valimsprotsent 19,2%; sealhulgas väljaspool elukohta hääletajaid ehk ümbrikusse hääletajaid oli 31.\nE-hääletajaid 26% (132).\nValimisjaoskonnas käijate arv ületas sel korral veel elektrooniliste häälte arvu.\nEks aeg näitab, kauaks veel.\nEla õppimise tarvis ...\n"Täiskasvanud õppija - hea eeskuju kogukonnale, peredele, sõpradele, kolleegidele!\nNii kõlas täiskasvanud õppija nädala tunnuslause.\n11. oktoobril toimus Raplas tänuüritus, kus tunnustati maakonna täiskasvanud õppijaid ja tänati organisatsioone, omavalitsusi täiskasvanute õppimise toetamise eest!\nKärust oli teiste hulgas esitatud kaks nominenti.\nGAILY GROSS, kes on Käru Südamekodu pikaajaline töötaja, majas mitmeid ameteid pidanud ning täna töötab hooldajana. Ta on end erialaselt pidevalt täiendanud ja eelmisel aastal läbis tegevusjuhendaja koolituse, lisaülesandena oli terve hooaeg tema kureerida eakate meisterdamise ring. Teine nominent Kärust Aasta õpitegu nimetusele oli esitatud ILME SÄDE, kes on armastatud raamatukoguhoidja, kes igapäevase töö kõrval nõustab IT-alaselt Käru inimesi, korraldab koolitusi, aitab organiseerida seltsitegevust. Siirad õnnitlused nominentidele, laureaatidele!\nTutvu nominentide ja laureaatidega ajalehes Raplamaa Sõnumid.\nTÕN tähistab tänavu oma 20.aastapäeva. Kohal oli auväärne ja väärikas seltskond.\nAitäh korraldajatele ja märkajatele!"\nTäname omakandi õnnitlejat ja info ülikiiret jagajat Käru Südamekodu juhataja Heili Burmeister, kes sa märkad ja toetad.\nErandkorras alustame 10. oktoobril pool tundi hiljem, kell 19.30.\nSuvelugemine lõppes, elagu lugemine!\nRapla Keskraamatukogu poolt välja kuulutatud programmist „Suvelugemine 2017“ võttis meie raamatukogu lugejate hulgast osa 13 õpilast. Läbi loeti ning kirja sai 113 raamatut. Arvata võib, et enamus lapsi luges suve jooksul läbi vähemalt mõne raamatu. Tänavused vihmased suveilmad olid paslikud, et aega veeta raamatu taga.\nTõlkekirjanduse vallas muutuvad üha populaarsemaks sarjad ja järjelood.\nLoetavad olid LasseMaia detektiivibüroo kriminaalsed mõistatused Martin Widmarki sulest ning Jeff Kinney Ühe äpardi päeviku piltromaanide sarja raamatud. Lennult haarati Chris Riddelli kummmituslood Ada Gooti sarjast ning Timo Parvela naljakad Ella seikluste raamatud. Veel loeti Risto Räppari ning Hirmsa Henry lugusid.\nKodumaiste autorite hulgas olid hinnatud Aino Pervik, Urve Tinnuri, Triin Soomets, Piret Raud, Ilmar Trull, Juhani Püttsepp, Kätlin Vainola.\nTavapäraselt valime soovitusnimekirjadesse uued raamatud. Samas kasvavad peale noored lugejad, kes avastavad enda jaoks klassikalisi lugusid ja vanu häid tuntud autoreid.\nKaili, Joosep, Helin Marii, Iris Maria, Marta Liis, Maria,\nRauno, Merili, Karol Gerardo, Yana, Kendra, Timur ja Laura Liis\nolid meie tublid lugejad\nning lugemispuu raamatukogu uksel sai suve lõpuks koheva lehestiku.\nMeie valla tublid suvelugemise lõpupeol Kehtnas. Pildistas Aivi Palling.\nLoe lisaks ja vaata pilte SIIT\nValgete ööde aeg on käes\nASTO aiand Lokutalt müüb\npühapäeval, 18. juunil kell 10.00\n25. juunil kell 15.00\nRaamatute nimekirjad leiad RIKS avalikust kataloogist\nElamusterohke päev Tartus\nRaamatukogutöötajate reisiseltskond leidis ennast ühtäkki Tartu südalinnas kollases raamistuses.\nTegemist on kuue Lõuna-Eesti maakonna ühisprojektiga „Elu kahe maailma piiril“,\nmille on algatanud kohalikud Leaderi tegevusgrupid koos ajakirjaga National Geographic Eesti.\nEesti Rahva Muuseumis oli avastamist väärt võimsa ristimänd.\nKõige muu huvitava kõrval kulgesime Uurali kaja sinavas vetevoos ning nautisime mustri vaatemängu.\nRaplamaa aasta ema 2017\nFoto: Aare Hindremäe Foto: Ilme Säde\nPalju õnne Heilile, kes pälvis\nKäru valla ja\nRaplamaa aasta ema 2017 tiitli.\nÕige aeg õppida!\nEla õppimise tarvis, õpi elamise tarvis\nVõimalusi loov haridus\nLõpetad ära, hakkad elama\nEriline pühapäeva õhtupoolik


HÜDROISOLATS.KANGAS MIRA L=1M - HÜDROISOLATSIOON - ÜLDEHITUS\nHÜDROISOLATS.KANGAS MIRA L=1M\nMira hüdroisolatsioonikangas100cm,JM.MIra safe coat.\n100 cm kangast kasutada mira 4400 multicoat vahekihina seina ja põranda ühendusvuukide tihendamisel, paneelide ja elementide ühendustel, torude läbiviikudes, trappide ümbruses jne.\nKaal 100 g/m²\nPaksus 0,6 mm\nTõmbetugevus (test EN/ISO 10319)\nPikisuunas ja külgsuunas 3kN/m\nSissemakse: 0% - 0.00€ 5% - 0.12€ 10% - 0.25€ 15% - 0.37€ 20% - 0.50€ 25% - 0.62€ 30% - 0.74€ 35% - 0.87€ 40% - 0.99€ 45% - 1.12€ 50% - 1.24€ 55% - 1.36€ 60% - 1.49€ 65% - 1.61€ 70% - 1.74€ 75% - 1.86€ 80% - 1.98€ 85% - 2.11€ 90% - 2.23€\nUKSEPIIRDELIIST 12x58mm MDF VALGE KOMPL.\nUKSEPIIRDELIIST 12x42mm MDF VALGE KOMPL.\nPlaatimissegu Pro Fix 20kg Kiilto


Hudpleie – anneandersen\nPosted on 11.10.2017 kl. 10:30\nDehydrert hud – en midlertidig tilstand av huden\nFet hud – permanent hudtype\nTørr hud – permanent hudtype\nKombinasjonshud – permanent hudtype\nPosted on 05.09.2017 kl. 16:00


HÜVASTIJÄTT JA TÄNU MÄLESTUSTE EEST - VEINITRENDID,\nõlu mesopotaamias ja egiptuses\nmüügil laekuvad joogipudelid\npole mingit suminat\nparimad alla 20-aastased valged veinid\nHüvastijätt ja tänu mälestuste eest\nVeinivalmistajad on loominguline kamp, kes väljendab oma andeid ja kirgi valmis veinide kaudu, lootes sageli loo või kohatunnet edasi anda. Ehkki te ei pruugi nendega igapäevaselt kohtuda ega nendega rääkida, on veiniarmastajate kogukond ainulaadne - võite lihtsalt tunda nende veinivalmistajatega ühendust, kui juua nende tööd.\nKonkreetsete veinipiirkondade tundmaõppimisel kujundab teie hinnangut nende vastu üha enam arusaam erinevatest valdustest ja erinevatest inimestest, kes neid töötavad. Hakkate alles hoidma konkreetseid detaile, nagu ühe veinivalmistaja kaasaegne lähenemisviis võrreldes teise traditsioonilise viisiga, või ühe tootja eelistatud tammeprogramm võrreldes naabri omaga. Teil võib isegi tekkida afiinsus ühe tootja suhtes, hinnates seda, mida see veinivalmistaja on suutnud teile valmis veinide kaudu edastada.\nMinu jaoks on üks neist maagilistest inimestest Jacques Lardière - Wine Enthusiati veinitähe 2004. aasta aasta veinitootja auhinna saaja. Geniaalne veinivalmistaja, kes on Maison Louis Jadoti veinide kaudu olnud seotud miljonitega, on Lardière olnud Jadoti meeskonna liige alates 1970. aastast. Ta nimetati 1980. aastal tehnikadirektoriks ja läheb tänavu pensionile, andes ohjad üle Frédéric Barnierile.\nLardière valdab veini vaimseid ja tehnilisi aspekte. Tundub, et ta hindab väljendust tehnilise täiuslikkuse asemel, võimaldades iga viinamarjaistanduse ja aastakäigu omadustel särada. Ta usub selle kõige ühendatavusse, alates mullast ja viinapuust kuni inimlike aspektide ja vastastikmõjudeni, mis meid kõiki kokku viivad. Ja kuigi ma õppisin seda kõike Jacquesilt endalt meie professionaalsete kohtumiste kaudu alles hilisemas elus, tundsin seda alati tema veine juues, ammu enne, kui me kunagi kohtusime.\nkuidas veini serveerida\nMäletan, kui esimest korda oli mul pudel veini Maison Louis Jadotilt. Ma olin noor, koos isaga New Yorgis City Islandil õhtusöögil. Alustasin just oma veini teekonda - olin tuttav ainult valdavalt Itaalia valikutega, mis olid saadaval pühade ajal ja perekondlikel koosviibimistel -, kuid mu isal oli rohkem teadmisi veinist, et jagada oma tärkava oenofiilse tütrega.\nNiisiis, kui me nimekirja uurisime, hakkas ta viinamarjade, nimetuste ja tootjate kohta teavet laiali raputama ja see inspireeris meie esimest Burgundia veinide degusteerimise kogemust koos.\nTema tellitud vein oli Louis Jadot Pouilly-Fuissé. Kelner esitas pudeli, hüppas korgi ja ulatas mu isale. Pärast pudeli heas korras kinnitamist röstsime ja läksime sisse oma esimese lonksu sisse. See, mida võib pidada ligipääsetavaks, algtaseme valikuks, oli ideaalne esimene proovikoht valge Burgundia maailma ja see süttis minus kohe uue veinikire.\nkõike muud kui vett\nOlles enamasti kokku puutunud suurte Itaalia punaste või hõlpsasti joomise Pinot Grigio'ga, avastasin põnevusega valget, mis pakkus sügavust, maitsekihte ja keerukust. Pärast veini omaduste arutamist ja muljete jagamist sain esimese õppetundi kaubamärgi mainest ja lojaalsusest.\n'Kas näete seda pilti?' küsis mu isa, kui ta osutas sildil olevale ikoonilisele Bacchuse inspireeritud sümboolikale. 'Kui olete kohtingutel väljas, kui teil on kunagi kahtlusi, mida tellida, või kui kutt soovitab midagi väga nõmetut, otsige lihtsalt midagi selle peal ja saate kõik hästi.'\nTa ulatas mulle korgi, millel on ka logo, mälestuseks, et mitte kunagi ei unustaks nii õppetundi, mille olin õppinud, kui ka selle õhtu kogemusi.\nJa ma pole seda kunagi teinud. Aja jooksul olen nautinud paljusid muid valikuid Jadotist, millest igaüks loob uue kogemuse, mis ühendab mind inimestega, kellega veini nautisin, ja inimestega, kellel oli selle meisterdamisel oma käsi.


Print Page - HC GYM Linnamäe tee - Maailma kõige kõvem käesurumise trena kohal\nBonsuna.com FOORUM => UUDISED/ARTIKLID - uudised ja artiklid nii meilt kui mujalt => Topic started by: Timo Majuri on January 31, 2015, 19:29:45\nTitle: HC GYM Linnamäe tee - Maailma kõige kõvem käesurumise trena kohal\nPost by: Timo Majuri on January 31, 2015, 19:29:45\nAlates esmaspäevast 02.02.2015 on lasnaäe HC GYM jõusaalis uued pikemad lahtiolekuajad:\nHinnad jäävad samaks\nTitle: Re: HC GYM Linnamäe tee 91 Lasnamäe uued lahtiolekuajad\nPost by: Timo Majuri on February 01, 2015, 21:02:05\nHC GYM alustas koostõõ Tallinna lastekoduga\nPost by: Marek /BONSUNA/ Kalmus on February 01, 2015, 21:45:19\nQuote from: Timo Majuri on February 01, 2015, 21:02:05\nPost by: metsakaja on February 01, 2015, 23:45:14\nTõesti kiitust väärt! Aitäh Timo ja teised asjaoslised (:\nTitle: Re: HC GYM Linnamäe tee 91 Lasnamäe uued lahtiolekuajad E-R 07-23 ja L-P 09-22\nPost by: Timo Majuri on February 02, 2015, 10:36:24\nSaame kokku iga pühapäeval linnamäe tee HCs 10.30-12.30.\nNagu mõned teavad on meil peale Relika OÜ ka MTÜ Bonsuna hc gym ja kasutasime MTÜ rahasid laste spordijalatsidele ja muule vajalikule.\nNii et aitah ka teile kes külastate meid,se läks teie rahadest ;)\nHoidge meeles uued pikemad lahtiolekuajad mis kehtivad juba praegu\nTitle: Re: HC GYM Linnamäe tee 91 Lasnamäe uued lahtiolekuajad E-R 07-23 L-P 09-22\nPost by: Timo Majuri on February 04, 2015, 00:16:51\nSten ja back in biznes 8)\nPost by: Timpss on February 04, 2015, 08:42:50\nPost by: Sten Haugas on February 04, 2015, 10:56:31\nKang 145+ ketid 48 + topelt minimonsterid äkki 40kg ? Raske kyll oli\nPost by: Timo Majuri on February 09, 2015, 21:29:33\nTänasest kohal täis HC Professional toidulisade seeria..\nViimased kilosed iconfit proteiinid hinnaga 14,90eur\nPost by: rait83 on February 10, 2015, 10:30:56\nKas sa oskad öelda midagi selle toote kohta:\nKas HC gymid kasutavad ka neid kange?\nPost by: pärnapoiss on February 10, 2015, 11:09:03\nQuote from: rait83 on February 10, 2015, 10:30:56\nSa küsisid Oti leeri foorumist, et kus veel kange müüakse.\nSiin on mõned pakkumised (saksa k):\nJa läbi translaator lehe inglise keelne variant hõlpsamaks lugemiseks:\nPost by: Timo Majuri on February 10, 2015, 22:13:36\nKui unustame egotripid ehk siis tõmberihmadega "trapetsi" harjutused powerrackis kus tgl kõik lihased va trapetsid tõõtavad ja kange paukutetakse vastu\nSelle kangega tavaliselt kükkides/surudes ja tõmmates 400kg pole probleem ja kang püsib sirge.\n500kg on testitud staatiliselt harjutusi tegemata ja kang peab ka selle vastu.\nPuhangu saalis on praegugi 2 sellist kange ja teine on täiesti sirge(teisega keegi siis tegi seda "ego trippi" )\nKui tahad eluaegsed garantiid nii siis on Eleiko jõutõstekang järgmine valik ja hinnaks üle 1000eur +saatmine xx eur.\nNii et se soodsam 254eur kang on tehtud kõvema (normaalse) jõüsaalitrenni jaoks\nPost by: Timo Majuri on February 10, 2015, 22:14:24\nVäike egotripp tänase kava peaharjutuse viimaseks seeriaks:\nPost by: kivikas on December 22, 2015, 13:19:13\nTervitus! Millal saal pühade ajal lahti on?\nPost by: Marek /BONSUNA/ Kalmus on December 22, 2015, 14:21:44\nQuote from: kivikas on December 22, 2015, 13:19:13\nPost by: Timo Majuri on December 22, 2015, 14:24:30\n24.12 07 - 18\n25.12 10- 21\n31.12 07- 18\n01.01 12- 21\nPost by: Timo Majuri on December 24, 2015, 23:53:24\nTäna lahti pikemalt :)\nPost by: Timo Majuri on January 01, 2016, 15:30:14\nTõõ käib ja uued trenazõõrid ootavad paigaldust :)\nTitle: Re: HC GYM Linnamäe tee 91 Lasnamäe pühade lahtiolekuajad\nPost by: Timo Majuri on February 21, 2016, 13:30:37\n23.02 07.00 kuni 23.00\n24.02 07.00 kuni 23.00\nPost by: Timo Majuri on February 22, 2016, 19:32:21\nPost by: 54321 on February 22, 2016, 19:57:12\n1. märtsist kuukaardi hind tõusebki?\nPost by: Timo Majuri on February 22, 2016, 21:33:16\nQuote from: 54321 on February 22, 2016, 19:57:12\nTõuseb 3 eurid . Kulud(palgad,elekter,vesi) tõusevad midagi pole teha.\nHead uudised on et vahetame jälle osaliselt uued trenazõõrid selles ja järgmises kuus ja ehitame meile täiesti oma veetrassi alates tallinna veest..siis saab veesurve korda ka tipptundidel.\nPost by: Timo Majuri on May 14, 2016, 18:40:39\nTitle: Re: HC GYM Linnamäe tee 91 - Sten ja Matti Lehto ja uued ennatused\nPost by: Timo Majuri on August 03, 2016, 19:38:06\nSten ja Matti Lehto tegid koos trenni lasnaka HC GYMis . Mölemad tegid omad uued ennatused\nPost by: Timo Majuri on August 03, 2016, 19:45:10\nPost by: Timo Majuri on August 03, 2016, 19:53:35\nSten ja easy shit ;D\nPost by: Timo Majuri on August 04, 2016, 14:13:18\nMatti Lehto ja 205 + minikumid toppelt +35kg\nPost by: Timo Majuri on August 04, 2016, 14:47:18\nMatti Lehto ja uus ennatus\nPost by: CKY on August 14, 2016, 22:40:00\nReedel, 12.augustil sai ka Lasnamäe HC Gym üle vaadatud esimest korda. Väike klipp ka tervest päevast.\nKui teised roadtrip videod on sellised pikemad, siis see kokkuvõtlikum.\nPost by: Timo Majuri on August 15, 2016, 13:37:00\nHea ja inspireeriv klipp :)\nPost by: CKY on August 15, 2016, 16:58:32\nQuote from: Timo Majuri on August 15, 2016, 13:37:00\nSaaliga jäime väga rahule, kindlasti külastame tulevikus veel!\nTitle: Re: HC GYM Linnamäe tee 91 - Pühade lahtiolekuajad\nPost by: Timo Majuri on December 23, 2016, 17:56:52\nPühadel oleme lahti:\n01.01. 12:00-20:00 = NB!!! Esimised 2 tundi 12.00 kuni 14.00 kõigile tasuta !!! Head uut aastat\nTervitades Veronika Majuri\nPost by: Timo Majuri on December 28, 2016, 08:58:04\nKuna uue aasta lubadused tulemas nii :\nPost by: Sten Haugas on December 28, 2016, 17:36:49\nVäike motiveeriv klipp bonsuna jõulistele meestele\nPost by: Timo Majuri on December 29, 2016, 15:21:12\nPäris hea põlvesidemetega ja võõga kükiseeria :)\nPost by: Timo Majuri on December 30, 2016, 17:11:37\nPost by: visionofdisorder on January 01, 2017, 10:33:19\nkas ma sain õigesti aru, et puhangus praegu jõutõmmet teha ei saa? naabrid olevat kurtnud vms\nPost by: Timo Majuri on January 02, 2017, 16:02:16\nQuote from: visionofdisorder on January 01, 2017, 10:33:19\nPuhangu jõusaal on tõesti korruselamu 0 korrusel ja seal kehtib natuge teised reeglid kui linnamäe saalis ( mis on siis garaazimaja 1 korrusel).\nEhk siis jõutõmme pole keelatud niikaua kui kang/raskused saadetakse põrandale rahulikult.\nMitte rahulikult ehk keelatud viis näeb välja niimoodi:\n1. kang lastakse kukkuma näppude vahelt ülasendis.\n2. kang koos raskustega tuuakse hooga põrandale peale viimast katsed.\n3. tehakse klassikalist tõstmist ja kang visatakse põrandale pea pealt.\nMuidu siis saab teha ;)\nPost by: visionofdisorder on January 02, 2017, 16:55:34\nselge. :) aitäh vastuse eest.\nTitle: Re: HC GYM Linnamäe tee 91 - Murtomäki trennis\nPost by: Timo Majuri on January 13, 2017, 12:59:23\n150 kg liha liikvel ;)\nTitle: Re: HC GYM Linnamäe tee 91 - Imesid juhtub\nPost by: Timo Majuri on February 25, 2017, 13:44:06\nEile käis trennis US NAVY meresõjaväelased ja peale trenni küsis et kas saab osta trenazõõre..\nHC Pro seadmed meeldis ja nad ostis laevale nende oma spordisaali kaasa meie asju. Täna oli tarne hommikul peale 8 ja\npeale asjade auto peale panekud küsis nende ülemus et kui pole kiire nii näitan laeva teile.\nSiis läksime minu autoga käima ja ilma igasugust luba siseneda sadamasse ja veel eraldi sõjalaeva kõrvale me ikka hetge pärast parkimisime\nHCGYM65 auto sinna :)\nSõjalaevas pole trukke ja muud transa varustust ja ma küsisin juba saalid et kuida saate sisse asjad mis kaaluvad 280-350kg ?\nTa vastas et US NAVYs kõik liigub meesjõuga..ja niimoodi läksgi asjad tõstesilda ülesmäkke teisele korrusele tekile.\nMõtlesin et jes laeva on nähtud ja mingi võõras ohvitser juba küsis seal et kes me oleme ja ma ütlesin et Johniga toime trenazõõre siia ja meid pole kuskil kirjas rohkem..aha vastas ta ja siis John tuli ja ütles et lähme ma näitan teile spordisaali ja kõik muud huvitavad asjad siin.\nKäisime kõik kohad läbi ka sõõklad,magamisosakonnad jne jne ja näiteks selline lugu et laevas on üle 400 in peal ja koju helistamiseks on 1 telefon.. aga ta ütles et se pole probleem.\nSiis on meil kõigil hea teada et Ameerika sõjalaevas meehed teevad trenni Eestis toodetu HC Pro trenazõõridega :)\nPost by: mp on February 25, 2017, 15:38:06\nTõesti - once in a lifetime. Tähelepanuväärne on ka see, et nad ei vajanud mingit erikomisjoni hinnangut ja kõrgema juhtkonnaga pikka läbirääkimist. Kas neil siis seni olid vastavate lihasgruppide treeninguks puudulikud tingimused? :) Maksti Franklini pildiga kupüüridega?\nTitle: Re: HC GYM Linnamäe tee 91 - Uued trenad tulekul sellel nädalal\nPost by: Timo Majuri on August 14, 2017, 09:52:13\nJuba ammu otsisime Arthur Jonesi disainitu Made in USA Nautilus trenazõõre mille toodearenguks kulutati juba tema ajal(enne kui ta firma maha müüs) 120 000 000usd ja teate mida?\nLeitud, makstud, Eestisse toodud ja sellel nädalal linnamäe saalis esimine osa nendest.\nPanen siia näidise ühest mis on negatiivne lõuatõmme/rõõbaspuu või siis lisaraskusega sama asja kui on tahtmist.\nPost by: Timo Majuri on August 14, 2017, 09:53:24\nveel teaseriks :)\nPost by: mp on August 14, 2017, 18:34:39\nRippes kätekõverduste ja dipside masinad tunduvad kuidagi kohmakad ja ebavajalikud - ei saa nende mõttest aru - kui sa juba tahad lisaraskusega teha, see ketas või raskus sinna vöö külge riputada ei ole ei aja-mahukas, ega raske. Küll aga harjutust ennast tundub olevat mugavam sooritada.\nMuide - äkki huvitab ka sellise asja proovimine :\ntavatreeningu kõrvale; või mõni leiab, et isomeetriliste harjutustega saab sama hästi, ja mõnes situatsioonis ka on efekt parem.\nKui seda korralikult turundada, võib olla täitsa teema.\nPost by: Kiilakas1991 on August 14, 2017, 20:50:32\nQuote from: Sten Haugas on December 28, 2016, 17:36:49\nMa ei ütleks, et see motiveeriv oleks. Pigem näitab see video kui võimas on tegelikult doping :'(\nPost by: Vegan on August 15, 2017, 07:52:13\nQuote from: Kiilakas1991 on August 14, 2017, 20:50:32\nSee androgüün on puhas kui prillikivi! :)\nPost by: Timo Majuri on August 15, 2017, 08:30:40\n1. Puhta spordi poolest = Puhas sport = Puhta spordi austajatele\nGeneetiline ime = Teistest sammu võrra parem = Austatud sportlane\nVõitmatu = Annekas = Parim sportlane\nTõe = Varjatud tõe = Muundatud tõe = Päevast teise kordatud muundatud tõe = alusta uuesti realt 1.\nTitle: Re: HC GYM Linnamäe tee 91 - Teeme trenni edasi ..\nPost by: Timo Majuri on August 18, 2017, 22:08:24\nPost by: h3rr on August 24, 2017, 07:59:50\nSelg tundub küll päris kõver. Vöö sellepärast peal, et valutab juba?\nPost by: troll123 on August 24, 2017, 10:57:00\nQuote from: h3rr on August 24, 2017, 07:59:50\nK6ver nagu kapsauss\nPost by: Timo Majuri on August 24, 2017, 20:03:19\nJah kõver on ei saa midagi ette heita ;)\nAndreasel ja mõnel teisel raskused on nii tähtsad et neist või siis lisaraskuste saamistega on liiga kiire ja siis tehnika ongo paigast ära.\nSeda teab tema ka ja sellised kommnetaarid ning videoklip sellest aitavad küll tulevikus parema sooritus tehnika poole..ehk siis aitah :)\nPost by: Timo Majuri on September 01, 2017, 12:28:39\nja teine 100kg veel:\nPost by: troll123 on September 02, 2017, 12:22:54\nQuote from: Timo Majuri on September 01, 2017, 12:28:39\nVoi vittu ! :o\nPost by: Timo Majuri on September 10, 2017, 22:01:38\nMitmekordsed maailma meistrid HC GYMis\nPost by: Lihalett123 on September 11, 2017, 07:35:00\nPost by: Joker on September 11, 2017, 08:22:54\nMõned plõksud veel :\nPost by: Timo Majuri on September 11, 2017, 10:27:21\nQuote from: Lihalett123 on September 11, 2017, 07:35:00\nKaupavalik laieneb pidevalt, võtame müüki hiljem need tooted\nTitle: Re: HC GYM Linnamäe tee 91 - Maailma tugevaimad tüdrukud kohal!\nPost by: Timo Majuri on September 16, 2017, 10:56:18\nReady to get serious? Or still making selfies in shadows?\nTitle: Re: HC GYM Linnamäe tee - Ready to get Serious or still making selfies in shadows ?\nPost by: Timo Majuri on September 21, 2017, 08:21:28\nMaadlejatele,poksijatele, K1 jne võistlejatele Nautilus kaelatrenazõõr\nPost by: Timo Majuri on September 24, 2017, 20:56:05\nLinnamäe esindus valkla forellis\nPost by: Timo Majuri on October 07, 2017, 13:19:06\nMaking selfies in shadows :)\nPost by: Timo Majuri on December 01, 2017, 17:41:53\nMaailmameister kulturismis Marjo Anita Krishi käis tutvumas hc pro trenazõõridega ja tegime väikse sightseeing tuuri tallinas :)\nTitle: Re: HC GYM Linnamäe tee - Maailma kõige kõvem käesurumise trena kohal\nPost by: Timo Majuri on January 05, 2018, 20:22:11\nMaailma kõige kõvem käesurumise trenazõõr/laud linnamäe saalis.\nMartin Mõttus kes on Masseerija muuseas ja on teinud alablokis 4x 265kg tegi esmaproovil 10 ketast...mis ei tähenda et teie teete ühtegi. ;)\nProovisin ise külmalt ja mul oli häda käes algraskusega mis on sellel trenal kuskil 50 kg.\nVaata videost kuidas trena tõõtab ja tule ise proovima järele\n! No longer available (http://www.youtube.com/watch?time_continue=15&v=Bvj9YvZYuD8#)\nPost by: AldoV on January 06, 2018, 12:31:30\nQuote from: Timo Majuri on January 05, 2018, 20:22:11\n! No longer available ([url]http://www.youtube.com/watch?time_continue=15&v=Bvj9YvZYuD8#[/url])\nSee on kõva asi nendele kes spets käesurumisega tegelevad.\nTegin ise blokk põhjas 2x... aga ei soovita kohe maks raskusega väänama hakata seda kui pole varem sellist asja teinud.\nKui kunagi jälle siis võib videosse ka võtta.\nPost by: Timo Majuri on January 06, 2018, 18:00:26\nPeab siis tegema veelgi raskem masina... pane videod üles kui on aega\nPost by: Timo Majuri on January 07, 2018, 19:33:15\nQuote from: AldoV on January 06, 2018, 12:31:30\nTäpsustame veel et kas sa tegid 2 x põhja siis linnamäe või tartu mnt saalis?


Hotellid El Rasillo de Cameros | Hotels.com\nLinna El Rasillo de Cameros hotellid\nHotellid El Rasillo de Cameros\nOtsing hotellid El Rasillo de Cameros\nValitud sihtkoht: El Rasillo de Cameros. Millal vajad majutust?\nVaata kaardilt hotelle El Rasillo de Cameros\nAvastage El Rasillo de Cameros\nEl Rasillo de Cameros. Lühitutvustus\nEl Rasillo de Cameros on paeluv koht, kust igaüks leiab enda jaoks midagi huvitavat. Külastajad leiavad siit mõndagi, mida vaadata. Populaarsete vaatamisväärsuste hulka kuuluvad Cuevas de Ortigosa ja San Pedro palvela. Ära unusta külastamast paiku nagu Sagrado Corazon De Jesusi monument ja La Rioja rändekeskuse muuseum.\nMajutusvõimalused, mida El Rasillo de Cameros pakub\nÜkskõik kas reisite töö asjus või puhkama, El Rasillo de Cameros on täis hotelle igale maitsele. Kui sinu sihtkoht on El Rasillo de Cameros, ootab sind Hotels.com saidil 31 head pakkumist. Paljud majutusvõimalused hinnasoodustusega kuni 42%. Tubade hinnad alates 7 EUR/öö. Allpool näete, kui palju millise tärnide arvuga hotelle El Rasillo de Cameros ja selle lähipiirkond pakub.\n• 24 4 tärni hotelli alates 43 EUR öö\n• 37 3 tärni hotelli alates 31 EUR öö\nEl Rasillo de Cameros – kuidas sinna kohale jõuda?\nLähim lennujaam on Logrono (RJL ― Agoncillo), mis asub 44 km linnast eemal.\nEl Rasillo de Cameros – kohalikud huviväärsused\n• Cuevas de Ortigosa (1,9 km südalinnast)\n• San Pedro palvela (8,8 km südalinnast)\n• Sagrado Corazon De Jesusi monument (9,7 km südalinnast)\n• La Rioja rändekeskuse muuseum (9,9 km südalinnast)\n• Espacio Sagasta muuseum (9,9 km südalinnast)\nEl Rasillo de Cameros – millal on parim aeg reisimiseks?


Kuidas neid mitte untsu keerata 2011 -- Raamatukoi raamatupood\nKolm esimest eluaastat\nLaste vajadused on väga lihtsad, kuid erinevaid soovitusi nendeks õigeks kasvatamiseks on nii palju, et vanematel võtab silme eest kirjuks. Oliver Jamesi põhiargument on see, et asi pole lapse iseloomu vormimises, vaid kõigepealt peab lapsevanem ise suutma kainelt mõelda. Raamatus eristatakse kolme emade/vanemate põhitüüpi:\nJames analüüsib kõigi põhitüüpide põhiprobleeme ja pakub välja hulga lahendusi erinevate olukordade jaoks. Eesmärgiks on leida tasakaal pereelu, karjääri ja isiklike huvide vahel. Raamatu kirjutamisel on arvestatud kõige uuemaid kasvatusteaduste alaseid uuringuid.\nOliver James (snd 1953) on kliiniline lastepsühholoog ning Suurbritannia üks tunnustatumaid asjatundjaid lastekasvatuse teemadel. Ta elab abikaasa ja kahe lapsega Oxfordshire´is ja on kirjutanud mitmeid raamatuid meditsiini- ja psühholoogiateemadel. «Kuidas neid mitte untsu keerata» on viimaste aastate kõneldumaid raamatuid lastekasvatuse teemal. Raamat on saadaval kahes erinevas värvitoonis. Vali endale sobivam – kas roosa või sinise kaanevärviga raamat. Sisu on mõlemal raamatul sama.


EELVALIJA: miks minu sedeliümbrik templita jäi? | Õhtuleht\nEELVALIJA: miks minu sedeliümbrik templita jäi? (112)\nArvo Uustalu, 7. märts 2015 07:00\nOMA SILM ON KUNINGAS: Veera Sirg arvab, et kõik vajalikud templid tuleks panna valija silme all. Muidu võib tema hääl raisku minna, nagu riigikogu valimistel selgus. FOTO ALDO LUUD / ÕHTULEHTFoto: ALDO LUUD\n"Läksin suurema valimiskasti juurde. Selle kõrval hoidis üks mees käes templit. Aga mind suunati väiksema kasti juurde ja templit ümbrikule ei löödudki," ei mõista Tartu kaubamajas eelvalimistel käinud Anu. "Vana aja inimesena tahan ikka oma silmaga näha, kuidas sedeliümbrikule tempel lüüakse," toetab teda Veera.\nVeel mitu eakamat valijat ei mõista, miks eelvalimiste ajal oli jaoskonnas kaks kasti. Samuti teeb neile muret, kas eelvalimiste kahe ümbriku süsteemi korral nende ümbrik ikka õige templijäljendi peale sai.\nAnu sõnul küsis ta valimiskasti juures seisnud mehelt, miks tema templita jäi. "Selle peale midagi ei vastatud. Tehti väike kast lahti ja öeldi: palun. Alles hiljem hakkasin mõtlema, et selline eelhääletamise süsteem võimaldab ehk valskust teha. Mina ju ei näe, kas ümbrik minu elukohajärgses valimisjaoskonnas templi peale saab või mitte," nendib ta.\nAnu hakkas teema üle juurdlema pärast esmaste valimistulemuste selgumist, kui ta kuulis, et ajakirjanik Viktoria Ladõnskaja jäi riigikogust ülinapilt välja.\n"Üks sedel oli rikutud ja teine templita. Minu ümbrik ju ka templit ei saanud," tunneb ta muret. Anu ei välista muidugi, et kõik võis toimuda reglemendi kohaselt, kuid nüansse võinuks valijale selgitada.\nVaatleja nõuab e-valimiste tühistamist\nViktoria Ladõnskaja võib valimistulemused vaidlustada\nGALERII: Tallinnas kehtetuks tunnistatud sedelid - kuidas neid rikuti?\nVerevahetus parlamendis: arvutid ja kabinetid saavad uue omaniku


Pharmacie Atlantis Mérignac en ligne ! | Mérignac\n7,99 € TTC soit 228,29 €/L\nPharmavoyage Bracelet Phosphorescent Anti-insectes Bleu Fluo\n- Vous apporter des conseils personnalisés en Micronutrition, Dermocosmétique, Cosmétologie, Herboristerie, Contention médicale, Diététique, … Nous parlons Arabe, Espagnol et Anglais !\nlun. 4 juil. 08:30 - 19:45\nmar. 5 juil. 08:30 - 19:45\nmer. 6 juil. 08:30 - 19:45\njeu. 7 juil. 08:30 - 19:45\nsam. 9 juil. 08:30 - 19:45\nlun. 11 juil. 08:30 - 19:45\nmar. 12 juil. 08:30 - 19:45\nmer. 13 juil. 08:30 - 19:45\nsam. 16 juil. 08:30 - 19:45\nlun. 18 juil. 08:30 - 19:45\nmar. 19 juil. 08:30 - 19:45\nmer. 20 juil. 08:30 - 19:45\njeu. 21 juil. 08:30 - 19:45\nsam. 23 juil. 08:30 - 19:45\nlun. 25 juil. 08:30 - 19:45\nmar. 26 juil. 08:30 - 19:45\nmer. 27 juil. 08:30 - 19:45\njeu. 28 juil. 08:30 - 19:45\nsam. 30 juil. 08:30 - 19:45\nMasques Chirurgicaux Couleur Blanc Elastiques Colorés Boite De 50\nPage mise à jour le 05/07/2022 à 18:46:48


Le Palais Art Hotel Prague - Praha - Hotels.com\n5 tärniTšehhi Vabariik on volitanud oma majutusasutusi tärnidega hindama Hotelstars Unioni. Sellele asutusele on omistatud 5 tärni Superior, mis kuvatakse siin 5.0 tärniga.\nU Zvonarky 1, Praha, 120 00 CZE\nLuksuslik hotell restoraniga, läheduses asub Vaclavi väljak\nLuxury sviit - Vaade toast\nLuxury sviit - Elutuba\nJunior sviit - Vaade tänavale\n1 - Le Palais Art Hotel Prague, Praha\n2 - Le Palais Art Hotel Prague, Praha, Luxury sviit, Vaade toast\n3 - Le Palais Art Hotel Prague, Praha, Junior sviit, Vaade toast\n4 - Le Palais Art Hotel Prague, Praha, Junior sviit, Tuba\n5 - Le Palais Art Hotel Prague, Praha, Luxury sviit, Tuba\n6 - Le Palais Art Hotel Prague, Praha, Luxury sviit, Elutuba\n7 - Le Palais Art Hotel Prague, Praha, Standard kahetuba, Vannituba\n8 - Le Palais Art Hotel Prague, Praha, Luxury sviit, Vannituba\n9 - Le Palais Art Hotel Prague, Praha, Välisilme\n10 - Le Palais Art Hotel Prague, Praha, Välisilme\n11 - Le Palais Art Hotel Prague, Praha, Einestamine\n12 - Le Palais Art Hotel Prague, Praha, Hommikusöögi ruum\n13 - Le Palais Art Hotel Prague, Praha, Restoran\n14 - Le Palais Art Hotel Prague, Praha, Spaa\n15 - Le Palais Art Hotel Prague, Praha, Spaa vastuvõtuala\n16 - Le Palais Art Hotel Prague, Praha, Vastuvõtuala\n17 - Le Palais Art Hotel Prague, Praha, Puhkeala fuajees\n18 - Le Palais Art Hotel Prague, Praha, Fuajee\n19 - Le Palais Art Hotel Prague, Praha, Treeningsaal\n20 - Le Palais Art Hotel Prague, Praha, Treeningsaal\n21 - Le Palais Art Hotel Prague, Praha, Treeningsaal\n22 - Le Palais Art Hotel Prague, Praha, Koosolekuruum\n23 - Le Palais Art Hotel Prague, Praha, Koosolekuruum\n24 - Le Palais Art Hotel Prague, Praha, Koosolekuruum\n25 - Le Palais Art Hotel Prague, Praha, Deluxe kahetuba, Vaade tänavale\n26 - Le Palais Art Hotel Prague, Praha, Standard kahetuba, Vaade tänavale\n27 - Le Palais Art Hotel Prague, Praha, Junior sviit, Vaade tänavale\n28 - Le Palais Art Hotel Prague, Praha, Luxury sviit, Tuba\n29 - Le Palais Art Hotel Prague, Praha, Deluxe kahetuba, Tuba\n30 - Le Palais Art Hotel Prague, Praha, Deluxe kahetuba, Tuba\n31 - Le Palais Art Hotel Prague, Praha, Executive kahetuba, Tuba\n32 - Le Palais Art Hotel Prague, Praha, Junior sviit, Tuba\n33 - Le Palais Art Hotel Prague, Praha, Executive kahetuba, Tuba\n34 - Le Palais Art Hotel Prague, Praha, Standard kahetuba, Tuba\n35 - Le Palais Art Hotel Prague, Praha, Standard kahetuba, Tuba\n36 - Le Palais Art Hotel Prague, Praha, Executive kahetuba, Tuba\n37 - Le Palais Art Hotel Prague, Praha, Luxury sviit, Tuba\n38 - Le Palais Art Hotel Prague, Praha, Deluxe kahetuba, Tuba\n39 - Le Palais Art Hotel Prague, Praha, Executive kahetuba, Vaade toast\n40 - Le Palais Art Hotel Prague, Praha, Junior sviit, Tuba\n41 - Le Palais Art Hotel Prague, Praha, Standard kahetuba, Tuba\n48 positiivset mainimist48 külastajat mainis vaikset asukohta\n30 positiivset mainimist30 külastajat mainis jalgsi liikumiseks sobivat asukohta\n23 positiivset mainimist23 külastajat mainis häid transpordivõimalusi\nVaclavi väljak – 18 min jalgsi\nTantsiv maja – 24 min jalgsi\nPraha astronoomiline kell – 28 min jalgsi\nRaekoja väljak – 29 min jalgsi\nKarli sild – 35 min jalgsi\nTšehhi Rahvusmuuseum – 15 min jalgsi\nPraha kongressikeskus – 21 min jalgsi\nVysehradi loss – 22 min jalgsi\nZiskovi teletorn – 26 min jalgsi\nStavovske teater – 26 min jalgsi\n9,0Ülihea240Kuva kõik 240 Hotels.com arvustust\nAbsolutely beautiful historic hotel in quiet neighborhood (in need of some updates). The… 30. juuli 2020\nWe had a really lovely stay in the Palais Art Hotel. The room was beautiful and… 18. veebr 2020\nLe Palais Art Hotel Prague ümbruskond\nPraha-Vršovice raudteejaam – 16 min jalgsi\nPraha peavaksal – 20 min jalgsi\nZvonařka Stop – 2 min jalgsi\nBruselská Stop – 4 min jalgsi\nNuselské schody Stop – 5 min jalgsi\nEhitusaasta - 1897\nKülastajad saavad nautida kohapealseid spaateenuseid. Olemas on 3 protseduuride ruumi, sh ruumid paaridele. Saadaval on süvakudede massaaž, laavakivimassaaž ja kehakoorimised.\nARTISTA Restaurant on restoran, mille spetsialiteet on rahvusvahelised toidud. Saadaval on hommikueine, lõunasöök ja õhtusöök.\nLobby Bar on baar, mille spetsialiteet on rahvusvahelised toidud. Saadaval on ainult kerged toidud. Avatud 24 tundi. Avatud iga päev\nLe Palais Art Hotel Prague – joonealune jutt\nLe Palais Art Hotel Prague Prague\nLe Palais Art Hotel Prague Hotel Prague\nPalais Art Hotel\nPalais Art Prague\nLe Palais Art Prague Prague\nLe Palais Art Hotel Prague Hotel\nKehtib sotsiaalse distantsi hoidmise nõue, majutusasutuse personal kannab kaitsevahendeid, külastajatel on võimalik mõõta kehatemperatuuri, külastajatele on saadaval kätepuhastusvahend.\nIseteenindav parkimine maksab 30 EUR öö kohta\nParkimisabi teenus maksab 30 EUR öö kohta\nKokkupandavad voodid maksavad 65.0 EUR päevas\nLemmikloomade majutamine on tasuline ja maksab 30 EUR lemmiklooma kohta (hind võib oleneda külastuse kestusest)\nLe Palais Art Hotel Prague – KKK\nKas Le Palais Art Hotel Prague võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, Le Palais Art Hotel Prague pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nMida võtab Le Palais Art Hotel Prague ette tervisekaitse ja hügieeni tagamiseks?\nKas Le Palais Art Hotel Prague pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nJah.Iseteenindusega parkimine maksab 30 EUR öö kohta. Parkimisabi teenus maksab 30 EUR öö kohta.\nKas Le Palais Art Hotel Prague lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nJah, lemmikloomad on teretulnud. Hind 30 EUR lemmiklooma kohta öö kohta. Teenistusloomad (nt juhtkoerad) majutatakse tasuta. Saadaval on söögi- ja joogikausid.\nMillised kellaajad on Le Palais Art Hotel Prague kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nSisseregistreeumine toimub 03:00 PM – 00.00. Väljaregistreerumine toimub 12.00. Saadaval on Express sisseregistreerimine ja väljaregistreerimine ning kontaktivaba sisseregistreerimine ja väljaregistreerimine.\nJah, ARTISTA Restaurant pakub võimalust rahvusvahelised toidud. Lähiümbruse söögikohti: Madame Lyn (4 min jalgsi), Johnny Pizza (4 min jalgsi), Caffé Trieste (4 min jalgsi).\nKas Le Palais Art Hotel Prague pakub oma transpordiühendust lennujaamaga?\nJah, edasi-tagasi bussiühendus lennujaamaga on saadaval. Hind 39 EUR sõiduki kohta üks suund.\nÜlihea 9,0 240 arvustuse põhjal\nThe Hotel is pristine, staff are friendly and efficient, Location is away from the Tourist areas. About a 20 miin walk from the shops and Old Town\nCliff, gb3 ööd, romantikareis\nNot really 5*, and not really a spa.\nIt falls short of 5* in many ways: powdered milk, no robes, no fresh juice, rooms very dated and a little shabby... nothing to ruin a stay but enough to make you wonder how they got this rating. For the first 24hrs of our stay we couldn’t access our room without a porter as the keys didn’t work, despite every time we returned being told they would. Having to wait for a working key to be made, go up, find out it didn’t, come back down and then wait for an available porter... again didn’t ruin the stay but became quite irritating. And the Spa really isn’t; or at least wasn’t for our stay. The Jacuzzi doesn’t work- and will not be for a year or so- and the steam room was not working either for our visit, which left only the Sauna. Even this has restricted opening times and a booking system, so you cannot just turn up and use it. This is not mentioned anywhere. We were also left standing for an age in the cold corridor shared with the garage waiting for someone to open the door. With the notable exception of an argumentative manager- who insisted the steam room was working despite us having just been in it to witness the opposite, and adamant we should have known that the jacuzzi was out of operation, there would be no staff in the spa, and that there are restricted hours/ booking system in place- the rest of the staff are lovely. The common areas are also beautiful.\nGreat old building but with all the modern amenities. Great breakfast in and elegant dining room. I will definitely stay here again.\n11. dets 2019Kontrollitud Expedia kliendiarvustus\nKurt, us2 ööd, reis perega\nA unique and relatively small older building, renovated to a high standard and in a quiet upscale area. Excellent buffet breakfast included.\nHana, ca2 ööd, romantikareis\nThe hotel is a bit far away but there is train no 23 nearby. The room which i stay with a quite strange that with a hugh washroom but a small bedroom. Some furniture are broken. Guess with such room rate could stay in a better hotel\nMan J, hk8 ööd, reis perega\nGreat location in a quite neighborhood with mediocre repeative breakfast. The staff was nice and the swedish massage in the spa downstairs was GRADE A! Good water pressure on the top floor (4th). The bar selection was good with Bullet Bourbon right in front. If only the breakfast wasn't the same everyday (soggy bacon, runny eggs and baked beans with a random pot sticker "asian corner") then this place would be awesome. The best breakfast item was the yogurt, chia, and strawberry jam.\nBeautiful old 1840’s luxury hotel. Very friendly and helpful staff. Excellent fitness/weight room for a hotel. Highly Recommend.\nBryan, us6 ööd, reis\nExcellent hotel with new and modern amenities. Gym was large and breakfast was great. Staff was very helpful and rooms were clean and modern. Would definitely stay there again and recommend to anyone.\nBeautiful stunning hotel well equipped and well priced. Very friendly staff. Very elegant\nReally elegant looking hotel, conveniently located close to the old town, the main train station, and plenty of shops and restaurants. You don’t want to stay anywhere else while visiting the beautiful city of Prague.\n10. sept 2019Kontrollitud Expedia kliendiarvustus


Kostanai – Vikipedii\nEläjiden lugu (2018) 239,652 ristitud\nPind 240 km²\nPämez' Bazil Žakupov\nKostanai (kazahan kelel: Қостанай, ven.: Костанай, vozil 1895−1997 — Kustanai) om Kazahstanan lidn valdkundan pohjoižes. Se om Kostanain agjan administrativine keskuz.\nEländpunktan aluz om pandud vl 1879 kuti Nikolajevsk. Vl 1893 se sai lidnan statusad. Vl 1913 raudte tuli lidnha Čeläbinskaspäi (sijadase 260 km lodeheze orhal). 1950-nzil vozil ristitišt ližadui stepin haumhen otandan kävutamižhe taguiči.\nKostanai šingotase sauvondmaterialiden tehmižel, sömtegimištol, mašiništonsauvomižel (dizel'tegim, agromašinad) i tekstilin da kengiden edheotandoil (kezerduztrikotažine fabrik, omblendfabrik, kan'goiden ajandfabrik).\nLidn sijadase agjan pohjoižes, Tobol-jogen (kaz.: Тобыл) hural randal, 156 m keskmäižel korktusel valdmeren pindan päl. Matkad Nur-Sultanhasai om 571 km suvipäivnouzmha orhal vai 770 km avtotedme.\nVn 2009 Kazahstanan rahvahanlugemižen mödhe lidnan eläjiden lugu oli 214 961 ristitud. Kaikiš suremb eläjiden lugu oli 233 900 ristitud vl 1991 i om nügüd'. Islaman (sunnizm) i ortodoksižen hristanuskondan pühäpertid, sinagog i katoline kostöl oma olmas lidnas.\nRahvahad (2018, enamba 0,4%): venälaižed — 43,5%, kazahlaižed — 39,3%, ukrainalaižed — 7,1%, saksalaižed — 2,3%, totarlaižed — 2,0%, vaugedvenälaižed — 1,3%, korejalaižed — 1,2%, azerbaidžanlaižed — 0,5%, toižed rahvahad — 2,8%.\nLidnan akimatan oficialine portal (kostanay.kostanay.gov.kz). (kazah.) (ven.) (angl.)\nPurde - "https://vep.wikipedia.org/w/index.php?title=Kostanai&oldid=112866"\nNece lehtpol' toižetadihe 29. keväz’ku 2019, aigal 20:42.


PIRELLI CINTURATO P7 RSC FR DOT16, müük, kuulutus 83692887 - Kuldne Börs\nPIRELLI CINTURATO P7 RSC FR DOT16\nID: 83692887, muudetud 16:12 04.06.2020\nRehvid. Tootja: Pirelli, mudel: Cinturato P7 RSC FR DOT16, mõõt: 205/45, diameeter: 17, suverehv, valmistamisaeg (DOT): 16, mustri sügavus: 6-7mm, kirjeldus: . Kõikidel kasutatud rehvidel on garantii. Täpse rehvide laoseisuga tutvumiseks palun külastage meie kodulehte www.minurehvid.ee


Aabits, mis õpetab armastama ja hoolima : Õpetajate Leht\nAabits, mis õpetab armastama ja hoolima\n16. mai 2014 Mari Klein - 1 Kommentaar\nLastekirjanik Siiri Laidla, klassiõpetajate Küllike Kütimetsa ja Mare Küti ning kunstnike Leo Lätti ja Mariann Joa värske aabits Künnimehe kirjastuselt väärib tähelepanu mitte ainult tehnilise ülesehituse, vaid ka sisuliste väärtushinnangute poolest.\nVerivärske värviline aabits algab toredate lapsesõbralike värssidega, nagu: Meie vahva vanaisa / on nii toimekas ja visa. / Aga meie vanaema / on ka nooruslik ja kena. / Koos neil meeldib teha sporti, / meile küpsetada torti. / Muinaslugusid nad teavad, / naerust-naljast lugu peavad. / Ikka rõõmsas eluhoos / on meil tore olla koos.\nJust sama soojalt ja sõbralikult kulgeb kogu tee selles teoses. Kui pikad luuletused on soe sissejuhatus, siis regivärssidest ajendatud salmikese leiab igalt lehelt – see aitab tutvust teha sealse tähega. Näiteks: I on maailm iluline, inimene imeline; O on oma olemine, olulise ootamine, E on meie emakeel, hella ema lahke meel. Salmiridadest tuleb aabitsa lõpuks kokku armas regilaul, mida koostajad soovitavad kogu klassiga ühiselt laulda.\nIga tähe juures – mis selles aabitsas muide harjumuspärasest erinevalt ei ole reastatud sugugi tähestiku järjekorras, vaid metoodika järgi, kus alustuseks kõige lihtsamad A, E, I, millele järgnevad võimalike silpide moodustamiseks L ja N jne – on ka üks lugu mitmes variatsioonis ja raskusastmes, vastavalt algajale, veerijale ja lugejale: üha laienevate detailide ja keerukamate lausetega. Aabitsa autorite sõnul on tekstide raskusastmed paika sätitud teadusliku loetavusindeksi LIX abil, mida eesti aabitsatekstide koostamisel on teadaolevalt kasutatud esmakordselt.\nLood on tähtedega seotud, mitte liigselt, aga see-eest läbimõeldult: H räägib hingedepäevast, A aias maa kaevamisest, L leivavilja lõikamisest, M müramisest ja mossitamisest, P pilkamisest, T toa koristamisest, Ä aia värvimisest, Õ õnnetust õhtust ja Ö öövahitööst, aga E hoopis seenelkäigust, U tuulemuusikast metsas, O poeskäigust, R perearsti külastamisest ja Ü kiriku abist kodutule. Mõnele täheloole paneb punkti eraldi kastis vanasõna, näiteks „Töö kiidab tegijat”, „Mida külvad, seda lõikad”, „Kuidas metsa hõikad, nii mets vastu kajab”, „Viisakus on inimesele sama mis lõhn lillele”.\nAabitsa välja andnud professor Martin Ehala arvab, et üks selle eripära ongi laiem teemaring kui aabitsates tavaliselt. Ta toob näiteks läheduse vanavanematega, rinnaga toitmise, kaastunde kodutute vastu, aga ka arvutisõltuvuse, välismaal töötava isa ning inimese surma. Ehala lisab veel, et erinevalt nii mõnestki varasemast aabitsast, kus toimetavad loomtegelased või fantaasiaolevused, on selles realistlik elu ja loomutruud inimesed.\nLuuletustele, vanasõnadele, tähelugudele ja regivärssidele lisaks jagub siin mõistatusi, näidendeid, jutustamispilte ja liisusalme. On nii trüki- kui ka kirjatähti. Pisut unuvate sõnade rohkus näib olevat üks selle aabitsa lisaväärtustest, näiteks leiab siit väljendeid „sibab” ja „silib”, „pusib” ja „poriseb”. Nii et tähele panna tasub ka aabitsa lõpus olevat sõnastikku.\nPatt oleks mööda minna Leo Lätti ja Mariann Joa ohtratest, rõõmsatest ja detailirikastest illustratsioonidest, mis kogu aabitsa väärtust vähemalt kahekordistavad. „Püüdsime teha nii, et, aabits kõnetaks nii väikeseid kui ka suuri, nagu hea koguperefilm,” ütles kunstnik Leo Lätti. See on neil õnnestunud. Uurimist jagub kõigile ja kauemaks. Tagakaanel panevad punkti õhupallidesse kätketud märgid noodist protsendini – midagi, mida aabitsalaps veel ei vaja, aga mille pidev nägemine tulevikule mõeldes kasu toob.\nMõtlesin pikalt, mis mulle selle aabitsa mitte lihtsalt meeldivaks, vaid kuidagi hingerahu pakkuvaks ja südamelähedaseks muudab. Ja mõistsin äkki, et need on väärtushinnangud. Sellest aabitsast õhkub ühtaegu hinge- ja kodusoojust, hellust ja sõbralikkust, viisakust ja vaoshoitust, ühtsus- ja rahvustunnet, looduslähedust ja austust (vana)vanemate vastu – kõike seda, mida ma oma lapsele õpetada tahaksin. Veel enam, tabasin end mõttelt: see on aabits, mis meeldiks mu kadunud vanaemale, kes oli emakeeleõpetaja enam kui pool sajandit tagasi. Samas ei ole see konservatiivne ega ka pingutatult võrdõiguslik. See tundub kuidagi õige, kuidagi päris. Mitte lihtsalt üks raamat, vaid terve turvaline maailm oma lihtsuses. Just see, mida meile ja meie lastele praeguses portselanõrnas ja pidevalt muutuvas ühiskonnas tarvis on.\nAabitsat saab osta kirjastuse veebipoest: http://www.kynnimees.ee/et/algopetus.\nHetkel ainult üks arvamus teemale “Aabits, mis õpetab armastama ja hoolima”\n“mis selles aabitsas muide harjumuspärasest erinevalt ei ole reastatud sugugi tähestiku järjekorras, vaid metoodika järgi, kus alustuseks kõige lihtsamad A, E, I,…”- Armas toimetaja Mari ja armsad lugejad – juba ammu ei ole ‘harjumust’ esitada tähti tähestiku järjekorras. Niikaua kui on toetutud häälikumeetodile – st kuulatakse sõnades häälikuid – on hakatud tähti esitama selle järgi, mida on häälikuna lihtsam kuulda, seega täishäälikud ennekõike, ja siis sagedamini esinevad ja jälgitavamalt hääldatavad konsonandid – m, s jne, klusiilid tagapool.


nika - 27, Tbilisi, Gruusia :: Rate.ee\nnika 03. Märts 1993 (27), Tbilisi, Gruusia Viimati saidil rohkem kui kuu tagasi\nHinda ise pilte ja lase hinnata enda omi. Rate.ee on sotsiaalne võrgustik, kus on juba 637,435 kasutajat ja 1,248,027 pilti. Liitu ja saa teada, mitmendal kohal edetabelis oled Sina!


Edukam aasta toob töötajale kopsakama jõulupreemia\n11. detsember 2011 kell 6:27\nPaljud ettevõtted on aastaid elus hoidnud traditsiooni maksta töötajaile jõulupreemiat. Selle suurus sõltub firma majandustulemustest.\n"Kehval ajal on see summa olnud vägagi sümboolne, aga alati oleme püüdnud jõulupreemiat maksta," ütles Eesti juhtiva ehitusseadmete rentija ASi Cramo Estonia juht Ivar Valdmaa. "Tänavune aasta on olnud meile edukas ja seega on ka preemiasumma suurem," lisas ta.\nValdmaa ütles, et kuna aasta lõpu eelne preemia on tore traditsioon, mis on pärit juba nõukogude ajast, siis inimesed ootavad jõulupreemiat. "Kui inimesed on terve aasta teinud hoolega tööd, siis miks mitte neid premeerida," leidis ta. Cramo Estonias töötab 120 inimest.\n"Jõulud on suur püha ja inimesed kulutavad sel ajal väheke rohkem kui muidu. Meie oleme seisukohal, et väike kingitus jõulupreemia näol sobiks ära küll," põhjendas aknatootja ASi Viking Window juht Toomas Agasild, miks nad on igal aastal jõulupreemiat maksnud. "Jõulupreemia summat ma ei täpsusta. See ei ole väga suur, aga midagi ikka," lisas ta. Viking Windows töötab 150 inimest.\nÄripäev küsis lähenevate jõulude eel firmajuhtidelt, kas ettevõte maksab oma töötajatele jõulupreemiat?\nASi A. Le Coq juhatuse esimees Tarmo Noop põikles otsesest jah-ei-vastusest kõrvale. "Praktika on olnud, et oleme jõulupreemiat viimastel aastatel maksnud ja saame seda teha tänu sellele, et ettevõttel on läinud hästi," rääkis ta. "Selle, kas me preemiat maksame, oleme alati välja öelnud ettevõtte jõulupeol. See on meie töötajatele meeldivaks ja positiivseks üllatusmomendiks. Ehkki töötajad ilmselt eeldavad, et saavad jõulupreemia," lisas Noop.\nTema kinnitusel õlut töötajad preemiaks ei saa. "Natuuras ehk õlles ei tee me midagi. Meil on preemia ikka rahalises arvestuses," märkis ta. A. Le Coqis töötab umbes 300 inimest.


Narva perearstid ei soovi kolida uude perearstikeskusesse - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nNarva perearstid ei soovi kolida uude perearstikeskusesse\n1. november 2019, 21:41\nNarvas töötab 40 arsti, kellest vaid kaks on nõus avatavasse perearstikeskusesse tööle minema. Sotsiaalminister Tanel Kiik kohtus nende perearstidega, kes ei soovi uude tervisekeskusesse kolida.\nNarva perearstikeskusesse on nõus tööle minema ainult kaks perearsti, kuid veel nelja arsti leidmine on osutunud võimatuks, edastas rahvusringhäälingu Raadiouudised. Põhjuseid on palju, kuid enamik arste on eakad ning nende sõnul «ei soovi vere ja pisaratega üles ehitatud» praksisest lahkuda. Lisaks veel on praegune olukord, kus linnas tegutseb 22 perearsti vastuvõtukohta, patsiendile logistiliselt mugavam.\nPerearst Natalja Litšinskaja ütles, et kui oleks pakutud perearstidele uut ja kaasaegset hoonet, siis nad oleksid oma vanad ruumid kas maha müünud või välja rentinud ning ära kolinud. «See oleks olnud mugav perearstidele ja patsientidele. Isegi teistest linnaosadest tulla kaasaegsesse ilusasse hoonesse,» ütles Litšinskaja.\nTema sõnul tegeleb linn tervisekeskuse projektiga juba neli aastat, kuid seda, mida perearstid tegelikult tahavad, hakati küsima alles praegu.\nTervisekeskuse projekti vedav Narva haigla on raskes olukorras, sest ilma arstideta keskust avada ei saa. Sellisel juhul peab haigla Euroopa Liidu toetuse tagasi maksma.\nRakvere tervisekeskuse pidulik avamine. Pildil Tanel Kiik.\nFOTO: Ain Liiva / AS Postimees Grupp\nSotsiaalminister Tanel Kiik ütles Postimehele, et tegelikult on Narva perearstikeskuse pilt keerulisem ja kirjum. «Kahtlemata on arste, kes soovivad uues tervisekeskuses töötada, kuid erinevad arvamused olid selle kohta, et kui palju arste peaks seal tööl olema, kus see peaks asuma, kuidas peaks olema korraldatud projekti vedamine. Oli ka arvamusi, et võiks olla uus hoone, mitte olemasoleva renoveerimine,» selgitas minister, miks perearstid ei soovi uude praksisesse kolida.\n«Mulle tundub, et seal on omajagu olnud ka infoliikumise tõrkeid,» lausus Kiik ja lisas, et paljud perearstid ei teadnud seda, et uues praksises ei pea olema täiskohaga. Perearstid saavad soovi korral töötada filiaalina ehk võtta osa ajast patsiente vastu tervisekeskuses ja osa ajast oma senisest tegutsemise kohast. «Ilmtingimata ei ole vajalik 100 protsenti tervisekeskusesse kolida, vaid saab ka tööjaotust teha. Mulle tundub, et palju informatsiooni tuli perearstidele uuena ja võib olla ka kohalikke juhtide jaoks,» rääkis minister.\nTanel Kiik ütles, et Narva linn ja Narva haigla kutsuvad kokku täiendava nõupidamise, kus osalevad ka perearstid, et selgitada põhjalikumalt ja konkreetsemalt, millised on võimalused. «Ja siis räägiks veel omakorda üle, et kas siiski leidub Narvas kuus perearsti, kes oleksid huvitatud,» lausus ta.\nKuna perearstid on välja toonud soovi, et tahaksid uude majja kolida, siis minister vastas, et see on täiesti arusaadav ja selle kohal ongi erinevad arvamused. «Kui vaadata üldpilti, siis on ka erinevaid lahendusi, on neid piirkondi, kus avati uus hoone ja neid, kus tehti vana hoone korda. Selline plusside ja miinuste koht – kas on mõistlikum täiesti uut ehitada või kasutada vanat hoonet,» tõdes sotsiaalminister.\nTa selgitas, et Narva tervisekeskuse projekti eelduseks on võetud vana polikliiniku renoveerimine ning lähtuvalt sellest on tehtud projekt ja raha taotlus. «Selle muutmine oleks üsna keeruline, mitte küll võimatu, kuid eeldaks Narva linna või haigla täiendavat rahalist panustamist,» ütles Kiik ja lisas, et selle eelarve raames, mis on täna natukene alla miljoni euro, ei ole kindlasti võimalik uut kaasaegset tervisekeskust perearstidele ehitada.\nMinistriga kohtusid ligemale 20 perearsti. «Ma olen väga tänulik, et nad tulid. See näitab, et neil on huvi selle vastu, sest muidu poleks keegi perearste koosolekule kohale saanud,» mainis Kiik. Ministri sõnul tuleb nüüd rahulikult detailide täpsustamist teha.\n«Kindlasti, kui tekib vajadus ja soov kohtuda nii linna, perearstide või haigla poolt, siis minu taha see kinni ei jää,» lisas sotsiaalminister Tanel Kiik.


SUPER RARITEET! NEW GUINEA OLYMPIC COMMITTEE! (126627984) - Osta.ee\nSUPER RARITEET! NEW GUINEA OLYMPIC COMMITTEE!\nEseme ID: 126627984\nEseme ID: 126627984 Seisukord: vana Tarneaeg: 7 päeva\n6.30€ 4h, 5m\n3.10€ 4h, 5m\n3.30€ 4h, 5m\nRARITEET! 110.a. vana Saksamaa Langenhageni jahiseltsi ...\nBARCELONA 1992 - "kuldne" olümpialogo!\nRARE! Õlu GUINNESS - iirlaste rahvusuhkus!\nRARITEET! CITY of LIVERPOOL FIRE BRIGADE - nööpaugumärk!


postitatud: 27.01.2007, 00:25 postituse pealkiri: ubuntucare muudatused\nuniz lõpetas ubuntucare tegemise ära, sest avastas, et seda pole mõttet teha, kuna on olemas võimalus oma isiklik repositoorim mõne sekundiga plaadile kõrvetada\nJa lisaks on rekonstruktor täielik ebaõnnestumine- boot logo töötab ainult live cd'l- pärast läheb jälle ubuntuks tagasi - võib-olla tulevukis- proovige mingi gwsenset..\nlisaks jäi kõvakettale installides- 40 keelepakki- täiesti mõttetu-\nViimati muutis uniz 31.01.2007, 20:42; muudetud 5 korda\npostitatud: 27.01.2007, 00:51 postituse pealkiri: (teema puudub)\nMa saan aru, et on Kubuntu(Kde), Xubuntu (xfce), Edubuntu(haridus) jne, aga mis see Ubuntucare siis oleks?\nHooliv, aga kelle|mille suhtes?\npostitatud: 27.01.2007, 02:40 postituse pealkiri: (teema puudub)\nubuntucare tähendab just seda, et siin saate kasutada oma soovitusi, et mis programmipakid kohe automaatselt distros sees on. Pakun välja, et välimuseks oleks Gray teema.\nOleks vaja ikoone ja muud soovitusi. Ekraani logosi ja töölauataustasi..\nJuhul kui keegi osa ei võta, siis sellest ei ole midagi- peate hiljem rahul olema, minu töötlusega..\nAga kindlasti esimene versioon valmib varsti!!\nKellel on mulle ajutiselt anda ka ftp üleslaadimise kohta- ~700 MB- siis saate ise juba katsetada- aga oleks vaja artworki.\nok- veebruaris saab püsiv leht- koos distroga ülesse..\npostitatud: 27.01.2007, 03:00 postituse pealkiri: (teema puudub)\nah, võta parem LFS ette ja tee sellest midagi.\nkaua sa neid teisi ikka mudid oma käe järgi.\nDistributsioon: SouRCe64 GNU/Linux\npostitatud: 27.01.2007, 14:24 postituse pealkiri: (teema puudub)\nhm, see nagu distro puhul ikke tiba vale koht kust alustad iconid ja artwork, tähtsam systeem ise.\nKui SouRCe32 kuduma hakkasin siis algul sai tõsiselt loetud ja uuritud toolchain mehanismi LFS tuli igati abiks, hetkel valmis loodud poolik paketihaldur, initd scriptid 0st ja muud, install toimub pool automaatselt , probleemid on update kohapeal.\nNüüd pea 2a tegeletud hobi korras.\nAga edu, mis muud soovida.\npostitatud: 27.01.2007, 14:28 postituse pealkiri: (teema puudub)\nSüsteem on mul juba valmis- ubuntu 6.10. Vaja oleks just artworki ja depositooriumi- ja mirroreid.\npostitatud: 27.01.2007, 14:58 postituse pealkiri: (teema puudub)\nJa kuidas see Sinu Ubuntucare teistest Ubuntudest erineb? Et ongi ainult artwork ja voilà? Tere hommikust. Tõesti, proovi parem LFS tööle saada.\npostitatud: 27.01.2007, 15:03 postituse pealkiri: (teema puudub)\nartwork ja enda valmistatud.. arvatavasti ka ise pean tegema.. õige ta ju on.\nViimati muutis uniz 27.01.2007, 18:11; muudetud 1 kord\npostitatud: 27.01.2007, 17:01 postituse pealkiri: (teema puudub)\nNiih, mina teen siis KubuntuCare'i\nMind ärritas lihtsalt FSF'i toetajaliikmestaatusmärgikese\nSystem requierments, sest KDE ei oleks nagu toetatud, ja sellest ajast mina kaitsen KDE'd oma elu hinnaga\nMa loodan muidugi, et nad parandavad selle ära, siis ma kindlasti loobun oma vaenulikust suhtumisest, kui nad mingi muu lollusega vahepeal hakkama ei saa\npostitatud: 27.01.2007, 22:04 postituse pealkiri: (teema puudub)\nIlmselt siiski office tuleks jätta. ekiga maha ja inkscape juurde, mis tõsi on ilma tõlketa. Vlc Media Player samuti.\nÕpin minagi- võib-olla kui õnnestub- lisan kopete ja k3b, mis siis KDE omad. Ilmselt apt'i ja moodulite abil.\npostitatud: 28.01.2007, 13:10 postituse pealkiri: (teema puudub)\nSelline siis tuleb käivituslogo:\nViimati muutis uniz 29.01.2007, 14:25; muudetud 2 korda\npostitatud: 28.01.2007, 18:41 postituse pealkiri: (teema puudub)\nViimati muutis commodore 16.08.2015, 14:44; muudetud 1 kord\npostitatud: 28.01.2007, 18:45 postituse pealkiri: (teema puudub)\nMa ei saa aru, miks algajad alati ilma AA-ta teevad\nKüll nüüd ütles!\npostitatud: 29.01.2007, 14:38 postituse pealkiri: (teema puudub)\nAlgajad käivad alles koolis ja joovad tasuta koolipiima, mis sisaldab laktoosi (vist), mis aitab kõhuvalusi tekitada kasvavale lapsele..\nlisatud: - skype- ntfs - vlc- totem äravõetud..\nselline on ubuntucare gnome käivituslogo nüüd:\npostitatud: 29.01.2007, 14:43 postituse pealkiri: (teema puudub)\nKui tegu on eestlastele suunatud distroga siis võiks ID kaardi asjad lisatud olla.\npostitatud: 29.01.2007, 14:53 postituse pealkiri: (teema puudub)\nID kaardi asjanduseks mul volitusi ei ole, kuid selleks ma ju avalikult tutvustan, et keegi kampa lööks..\nMul on juba distro valmis, kuid veel on vaja lisada k3b keeltepakk ja kopete- kui kopete peal, siis võtan gaim'i maha. Teen kodulehte ja uurin, kuhu saab üles laadida- juhul sobib ka ubuntucare.pingviin.xxx - kui on kuskil 2-3 giga vaba ruumi-\npostitatud: 29.01.2007, 15:08 postituse pealkiri: (teema puudub)\nVabandust küsimuse pärast aga milleks see, ma võin ise ka võtta distro ubuntu aluseks nagu aru saan ja tiba gimpis mõllata (kasutaks AA fonte või blurriks tiba ka oleks veegli põnevam) aga, mis kasu see lõppuk ikkagi annab.\nIse sa ka suurt midagi ei õppi sellest juurde, kunsti aretad ainult.\nMis oleks selle distro funktsioon, sinu eesmärk?\nLoodan, et see post annab ainult hindu juurde, mille muuga üllatada.\npostitatud: 29.01.2007, 19:15 postituse pealkiri: (teema puudub)\nTegemine on eesmärk omaette. Gnu/Linux on ainult kernel. Kui on kusagil öeldud, et linuxi salaplaan on vallutada maailma, siis nii see ka on.\nSlax on mul juba vallutatud. Nüüd siis ubuntu käsil. Kui sedasi võtta, et ubuntu on debiani baasil tehtud, siis miks ei või mina teha ubuntu baasil?\nEks ma ikka enda jaoks teen. Kuna mul meeldivad gnomest osad asjad ja kde-st osad asjad- siis põhiliselt nii sünnibki vajadus: endale mugavaks.\npostitatud: 29.01.2007, 19:26 postituse pealkiri: (teema puudub)\npostitatud: 29.01.2007, 22:11 postituse pealkiri: (teema puudub)\nKui sa tahad endale mugavaks teha, siis miks sa pead teisi kampa võtma? Ega nemad ei tea kuidas sinul mugav on. Ja GNU/Linux ei ole kernel. Linux on kernel. GNU/Linux on juba OS.\nGNU/Linux ongi Linux, mis on kernel.\nAga miks kasutad teiste organisatsioonide ja isikute distrosi- miks sa ise otse kernelile ei ehita?\nMa olen alati mõelnud, et linux on siis mõtekas, kui seda pakub spets firma, kes müüb koos arvutiga ja kõigi riistvarakomplektiga(printerid, skännerid, kuvarid, veebikaamerad ja kõik muu stuff), mis on tugevalt kokkusobivad selle linuxiga, mis on arendatud firma poolt.


Pärnu linn - Tõstamaa vapimärk\n› Ilm ja kliima. Talvine meelespea\nTõstamaa valla vapimägi kavaler 2000\nLäinud septembris (1999.a.) Tartus toimunud Eesti Rahva Muuseumi (ERM) kirjasaatjate päeval võis Tõhelast pärit teenekas muuseumi korrespondent Vaike Hang tõdeda, et kogu Tõstamaa vald on läbi käidud, läbi uuritud ja kirja pandud. Nüüd liigub mõte Kihnu suunas, mis on ajalooliselt kuulunud Tõstamaa kihelkonna alla ning kõne alla võivad tulla ka need külad, mis piiride muutmisega on läinud naabervalla Audru haldusesse.\n"Arhiividest ümber jutustust ma ei tee vaid kirjutan üles ainult rahvasuust kuuldut," on öelnud Vaike Hang oma tööpõhimõtte kohta. Jaanuaris (2000) toimunud muuseumipäeval Tõhela rahvamajas pani Vaike mõned oma tööd välja, ent see on vaid murdosa. Kõikide materjalidega saab esialgu tutvuda vaid ERMi arhiivis Tartus. Igal sügisel kogunevad ERMi näitusemajja muuseumi kirjasaatjad üle Eesti, et kohtuda kolleegidega ja teha kokkuvõtteid aasta jooksul kogutud ja kirja pandud materjalist. Pea alati on neil kokkusaamistel pälvinud tunnustust ka Vaike Hang, kes on Tõstamaa kihelkonna lugu uurinud juba 20 aastat. Selle aja jooksul on ta kaardistanud üle 40 küla ning kokku umbes 900 elupaika. Ta alustas selle tööga 1979. aastal kõige põhjapoolsemast külast, Viruna asundusest ja on tänaseks kogu valla läbi uurinud. Sel aastal jõudis ta oma töödega valla lõunatippu välja, kuni meri vastu tuli ja uuris Kavaru, Kõpu, Lembra ja Peerni külade lugu. Kogu seda tööd on Vaike Hang teinud oma igapäevase leivateenimise kõrvalt, sest ametilt on ta teaduste akadeemia looduskaitsekomisjoni teadussekretär ning ka sellel ametipostil olnud väga edukas - 1998. aastal pälvis Eerik Kumari nimelise looduskaitsepreemia.\nAllikas: Tõstamaa Tuuled, veebruar 2000.a.\nKäesolev õppeaasta on Pootsi Põhikooli bioloogiaõpetajale Õilme Vaarmale juba viiekümnes. Kõik need 50 aastat on õpetaja Vaarmal möödunud Pootsi koolis.\nMeenutame põgusalt Sinu lapsepõlve.\nKus Su kodukoht on?\nOlen sündinud Jõõpre vallas Mõisa külas Pöide talus. Meid oli kuus last. 1949.aastal tabas meie pere suur õnnetus - suri ema, kes oli ainult 42 aastane. Hakkasime üksteist kasvatama ja koolitama. Vanem õde jäigi meile ema eest. Vanem vend ja õde pidid töölemineku tõttu oma õpingud linna koolis pooleli jätma, seetõttu sain mina siiski Lydia Koidula nimelise Pärnu II Keskkooli lõpetada.\nKuidas sattusid Pootsi?\nPärast keskkooli lõpetamist läksin ajalehekuulutuse peale haridusosakonda maad kuulama (peale sõda oli õpetajatest suur puudus). Selgus, et vajati inglise keele õpetajat 7-sse kooli. Valisin kooli, mis oli kodule kõige lähemal. Kartsin kõvasti, et kas saan ikka hakkama, aga et minu inglise keele õpetajaks keskkoolis oli tuntud polüglott Pent Nurmekund, siis võtsin inglise keele õpetaja koha Pootsis vastu. See oli 1950.a. augustis.\nKuidas sai Sinust bioloogiaõpetaja?\n1953.aasta suvel otsustasime koos kolme Pärnumaa tüdrukuga õpinguid jätkata Tartu Õpetajate Instituudi kaugeõppeosakonnas bioloogia-geograafia erialal.\nMida huvitavat meenub Sulle Tartu päevilt?\nTartu oli varemetes ja mustlasi täis. Õiget ööbimiskohtagi polnud. Mitmed korrad magasime instituudi keemiakabinetis ajalehtede peal, peaaluseks raamatud. Pead panime igaks juhuks laua alla, et öösel keegi peale ei astuks. Tol ajal oli ühendus Pärnu ja Tartu vahel väga kehv. Pärnust Viljandisse sai 3-tunniga, öö tuli veeta Viljandis ja alles järgmisel hommikul sai bussiga Tartu poole venida. Hiljem olukord paranes ja loodi isegi lennuühendus. Meenub juhus, kus olin ainus reisija lennukis. Ega ainult minu pärast poleks vast lennuk õhku tõusnud, aga oli vaja Viljandist Tartusse pärmi viia- nii ma siis sõitsin selle "pärmilennukiga". Kuid kõiki raskusi ületades saime siiski oma bioloogia- keemia-geograafia erialad kätte ja olime lõpuks diplomeertitud 7.klassilise kooli õpetajad.\nAga mõne aja pärast võtsid Sa jälle Tartu tee jalge alla?\nJah, õpetajatelt hakati nõudma kõrgharidust. See õpikohustus pani mind veel 5 aastaks Pärnu- Tartu vahel kurseerima. 1965.aastal lõpetasin Tartu Riikliku Ülikooli kaugõppeosakonna bioloogia- keemia erialal.\nMilliseid aineid Sa üldse oled õpetanud?\nOlen õpetanud kõiki aineid, isegi tööõpetust poistele.\nAga Sinu nn. ühiskondlikud harrastused?\nOlen juhendanud Seliste Rahvamaja ja kooli rahvatantsuringe, mitu vahetust olnud Seliste vallas saadikuks, Pärnu rajooni Haridusosakonna AÜ presiidiumi liige. Koolis olen juhendanud kooliümbruse korrastamist ja töid kooliaias.\nTagasihoidliku inimesena jätab õp.Vaarma märkimata, et ta on olnud aktiivne loodusekaitsja, doonor ja et tema õpilased on bioloogia- ja keemiaolümpiaadidel hästi esinenud. Ta on jäänud Pootsi patrioodiks ja tunneb sügavat muret kodukoha majandusliku ja kultuurilise allakäigu pärast. Ta ise ütleb, et armastab Pootsit oma mereranna ja inimestega ning et sellepärast ta ongi seal nii kaua elanud ja töötanud.\nKüsitles kooliõde ja ametikaaslane E. Liiv\nAllikas: Tõstamaa Tuuled, veebruar 2000.\n15. okt. 1947.a. sündis Pärnumaal Varbla vallas Rädi külas Möldri talus pere pesamunana poisslaps, kellele pandi nimeks Ants. Titt oli nagu titt ikka. Aga niipea kui jalad alla sai, enam paigal ei püsinud. Emal ja viieaastasel vanemal vennal oli tükk tegu, et teda ohtudest eemal hoida. Ja ohte jätkus, sest pisipõnni õu ja mängumaa oli sae- ja jahuveski. Õele meenub üks suvine pealelõuna 49.aastal: Pidin veskiplatsil lehma karjatama ja ka Antsu järele vaatama.\nVõtsin kaasa Usinski raamatu "Valitud tööd". Lootsin teha kolme tööd korraga. Algul laabus kõik kenasti - lehm ei mõelnudki paha peale minna ja mina süvenesin loetavasse. Poiss lalises ka kusagil kuuldekaugusel. Äkki oli aga kuidagi kaua kahtlaselt vaikne. Poiss kadunud! Hakkasin otsima ja hüüdma. Oeh! Ja mis ma siis nägin ja kuulsin, võtab veel praegugi jalust nõrgaks. Poisi pea paistis üle veskikatuse harja (sellel oli kõrgust 25 - 30m). Ise oli ta väga lõbus. Patsutas ühe käega redelipulka ja hõikas:"Äh-Äh-äh" Kuidas ma talle järele jõudsin ja kuidas me sealt tervetena alla tulime, seda ei suuda ma tänase päevani meenutada. Igal juhul mina võtsin palderjani ja jõin suhkruvett. Ema haaras sae ja läks ning saagis sellel tuletõrjeredelil alumised pulgad ära.\nKooliteed alustas Ants Saulepi Algkoolis. Peale selle lõpetamist tuli ta Tõstamaa Keskkooli V klassi. Koolis õppis normaalselt. Tegi sporti ja osales isetegevuses (etles, mängis näidendites ja koos klassiga koostasid ise esinemiskavu ning käisid mitmes ümberkaudses rahvamajas esinemas). 1966.a. lõpetas Ants Tõstamaa Keskkooli karjabrigadir - lüpsja operaatori kutsega. Edasi läks ta õppima EPA-sse agronoomiat, sest siis olid ju ajad teised ja inimesed elasid teadmises, et meie igapäevane toit kasvab meie oma maa põldudel. Peale EPA lõpetamist oli valida kaks töökohta: Saku Maaviljeluse Instituuti nooremteaduriks või Jäneda Sovhoostehnikumi õpetajaks. Erinevalt vanemast vennast (kes peale keskkooli lõpetamist ütles, et ükskõik kuhu, aga mitte õpetajaks, sest seda ametit olen liiga lähedalt näinud) valis Ants Jäneda Sovhoostehnikumi.\n1979.a. sügisel tuli ta Tõstamaale osakonnajuhatajaks. 1982-1983.a. punane aeg (oli partorg). 1982.a. sügisest jälle tagasi koolis. Algul õpetajana, 1983.a. jaanuarist kuni 1998.a. augustikuuni direktorina ja siis jälle õpetajana.\nTöö kõrvalt on Ants olnud innukas iseõppija: Moskvas Timirjazevi nim. Akadeemias (jäi lõpetamata), Tartu Ülikoolis on ta õppinud psühholoogiat ja ka pedagoogikat, taotles ka keemiaõpetaja kutse.\nSel ajal, kui meie kodumaaks oli 1/6 planeedist, armastas Ants vabadel suvevaheaegadel rännata: on varbaid leotanud Baikali kargetes voogudes, päikest võtnud Elbrusel ja peesitanud Musta mere kallastel. Ise tunneb kõige suuremat puudust sellest, et pole käinud Saaremaal. Nii et on veel, mida avastada.\nEndised töökaaslased peavad Antsust väga lugu. Kõige rohkem iseloomustab teda väljend "mõnus mees", kelle poole võib nõu saamiseks väga erinevates küsimustes pöörduda. Õpilased, kellele ta koolidirektoriks on olnud, meenutavad neid aegu ikka hea sõnaga.\nTõstamaa valla vapimägi kavaler 2002\nOli aasta 1939. Tiigriaasta. Eesti Vabariigi elu oli jõudnud rahuldavale järjele. Ja ühel selle aasta päeval, täpsemalt ilusal viinakuu 19. päeval sündis Tõhelasse külasepa Juhan Tohvi peresse neljas ja seega eelviimane laps, väike tüdrukutirts. Pika kaalutlemise peale otsustasid isaema panna talle nimeks Silvi. Sepp oli külas väga vajalik inimene ja nii hakkaski väike plika ärkama hommikuti haamrikõlksatuste peale. Rahulikku lapsepõlve tungis sisse sõda või õigemini lapsepõlv jäi sõja sisse.\nJa üsna pea peale sõja lõppu, nimelt 1946.aastal astus Silvi Tõhela Mittetäieliku Keskkooli I klassi, koos temaga alustas sel aastal Tõhela I klassis kooliteed veel 12 kooliõdevenda. Au ses olid Lenin-Stalin, eeskujuks seati Pavlik Morozovit. Sõda, küüditamised, kolhooside loomised - kõik need karmid ajad jätsid arenevasse lapsehinge oma jäljed. Kujunes vaikne, tasakaalukas ja kohusetundlik inimene, nagu üks Kaalude märgis sündinud inimene ikka on. Eriti meeldis talle raamatute lugemine, aga ka looduses hulkuda. Seda viimast sai abikarjase seisuses ka piisavalt teha.\nTõhela kooli lõpetamise järel jätkus koolitee Tõstamaa 7-kl.Koolis. Kui ka see otsa sai, oli aasta 1953, Stalin just surnud ja rahvas hingas vabamalt. Ja just sel aastal loodi Tõstamaale Keskkool. Kuna koolitöö raskusi ei valmistanud, siis oligi otsus kohe selge - keskkooli. Läbi sai ükskord seegi.\nEsimene töökoht, küll ajutine, oli Tõhela sidejaoskonna telefonist. Ajutine saab teadagi otsa. Aga kohe kutsuti kolhoosi "Kiir" kassapidajaks ja normipäevade arvestajaks. Siis aga avanes võimalus asuda tööle raamatukogu juhatajana. Aasta siis oli 1958. Kuid kolhoosi kassapidajana töötas ta raamatukogutöö kõrvalt veel 5 aastat. Oli aeg, kus seda rahapuru ikka ka maainimesele jätkus jagamiseks.\nRaamatukogutöö on raamatut armastavale inimesele nii meeldima hakanud, et ta töötab seal veel praegugi, seega juba 43 aastat. Alustades 1958.aastal ja tutvunud väheke selle tööga, leidis Silvi, et raamatukogul on ikka kitsas, kasutada oli 20m2 tuba. Ja esimeseks suuremaks ettevõtmiseks oli raamatukogu kolimine sama maja teisele korrusele, juba 2 korda suuremale pinnale. Nii see töö on jätkunud. Muutunud on riigikord, kuid raamat oli, on ja jääb. Praegune raamatukogu on juba infokeskus. Tal on kasutada internet, hulk teatmekirjandust, ajakirjandus. Asudes raamatukogutööle, hakkas Silvi õige pea huvi tundma kodukoha ajaloo vastu. Korjas Tõhela elu käsitlevaid artikleid, fotosid, käsikirjalist materjali, raamatuid. Ajalehtedest väljalõikeid on ise 3 suurt mapitäit. Materjali kogunes juba nii palju, et raskusi oli selle paigutamisega. 1999.aastal Tõhela rahvamaja renoveerimise käigus jäi remontimata pööning. Tekkis idee - teeme sinna kodulootoa ehk pööningmuuseumi. Ideest haarasid kinni ka teised: koristati, kohendati, pesti ja - eksponaadid sisse. Ongi nüüd Tõhela ajaloomaterjalid ühes kohas koos.\nMuidugi on ta raamatukogutöö kõrval tegelenud igasuguse nn.ühiskondliku tööga, kuulunud nõukogudesse ja komisjonidesse, olnud rahvasaadik Tõstamaa külanõukogus ja volikogu liige Tõstamaa vallavolikogus, aidanud läbi viia kodukohapäevi.\nIsiklikus elus leidis ta oma õnne naabri-küla poisi Eimari näol. 1963.aastal pandigi leivad ühte kappi. Sellest ajast kannab Silvi perekonnanime Rand. Koos on nad üles kasvatanud 3 last, kes on valinud nüüdseks juba oma elutee. On 3 lapselast.\nSilvi on üks kodukohale truuks jäänud inimene, kes ei ole läinud kaugelt oma õnne otsima. Ta ei usu, et ainult seal on hea kus meid ei ole.\nAllikas: Tõstamaa Tuuled, märts 2002.\nElfi Vool on sündinud 1934.a. ja omab keskharidust. Tööaastaid alustas kalurikolhoosis kassapidajana. Seejärel töötas kolm aastat Lao kalapunktis kala vastuvõtjana. 1965.a. 1.septembril alustas tööd Pootsi kooli majandusjuhatajana,kus töötas 19 aastat. Veidi aega töötas Tõstamaa sovhoosis. 1985.a. asus tööle Tõstamaa keskkooli majandusjuhatajana, kus algusaastail tuli tegeleda nii ruumide remondi kui ka remondibrigaadide otsimisega. Polnud vähesed ka need korrad, kui tuli ise ahjusid kütta ja tegeleda veel tuhande asjaga. Kui koolid liideti valdade juurde, lisandus veel ka Pootsi kooli majandustöö. Alates 1998.a. töötab Elfi Tõstamaa valla majandusjuhatajana. Ühiskondliku tööna on ka Lao-Peerni külavanem ja on valitud Tõstamaa Valla volikogu liikmeks.\nAllikas: Tõstamaa Tuuled, märts 2002\nVerner Kuusik on sündinud Pärnus 27 .augustil 1932.a. Lõpetanud Pärnu I Keskkooli 1951.a. Aatatel 1951-1956 õppis Eesti Põllu-majanduse Akadeemias, mille lõpetas metsamajanduse insenerina. Alates 2.septembrist 1956 kuni 21. maini 1997 töötas Tõstamaa metskonna metsaülemana. 1993 .a. omistati talle Eesti Vabariigi I järgu metsaülema nimetus. Abikaasa Silvia töötab Varbla Jahimajandis. Tütar Dagmar on lõpetanud Räpina Aiandustehnikumi,töötab erialal Tallinnas. Poeg Alar on lõpetanud EPA metsandusteaduskonna, töötab metsandus-firmas. Tähtsamateks kordaminekuteks peab Verner oma töös metskonna kuivendussüsteemide rajamist, samuti on metskond täielikult kaetud vajalike autoteedega. Rajatud on uusi metsakultuure 1956.-1997. aastani 1640 hektarile riigimetsamaale. Meeldejäävamad ja oodatumad sündmused olid metsapäevad Pootsi ja Tõstamaa koolidega.\nMõned killud Madisest, nii nagu ta ise endast arvab:\n· Sündinud Tallinnas 25.03.1969.\n· Elanud Pelgulinnas suurema osa oma elust.\n· Olnud varases lapsepõlves väga jonnaks - kui midagi ei saanud kisaga, siis sai oma tahtmise valju või väga valju kisaga.\n· On olnud väiksem vend ja teab, mis on venna arm. Pooldab seda, et vendade vahel oleks võrdsus, mitte vendlus.\n· Kooliajal on olnud veidi omapärane (muuseas on ta selline tänaseni).\n· Kui tahtis, siis õppis ja tulemustel polnud väga viga, kuid tavaliselt ta ei tahtnud ja ka hinded olid vastavad.\n· Kooliaegsetest hobidest väärib märkimist elektriasjandus, elektroonika, laeva- ja lennukimudelism, hiljem fotograafia, siis aga bioloogia ja looduskaitse.\n· On omandanud mitmeid erialasid: III kategooria arvutielekromehhaanik, füüsikalaborant-kinomehhaanik keskkooli lõpuklassides, fotorahvaülikooli kaheaastased kursused.\n· Aeg-ajalt mainib seda, et oskusi võib ju olla mitmeid, kuid "ELUKUTSE" olgu üks ja korralik.\n· Peab ennast suureks idealistiks ja usub seda, et kõik inimesed on loomult head.\n· Arstiks saamise valiku tegi ta kuskil 5.-6. klassis, hiljem, kuni ülikooli lõpuni, ei võtnud seda keegi tõsiselt.\n· Arstiks saamise kavatsust mõjutas isa ja ema kasvatus, arusaamine aitamise rõõmust. Eeskujusid on olnud ka kirjandusest: muinasjutt "Eluvesi", raamatud "Doktor Doolittle", "Tahan saada kirurgiks". Hiljem ka "Doktor Arrowsmith" ja "Vikenti Veressajevi mälestused" ning "Kirurgi süda".\n· Kui mõni lapsevanem soovib endale tulevikus tuttavat arsti, siis võiks neid teoseid muretseda oma 8-10 aastastele lastele.\n· Ülikooli sisseastumisel olid tugevamateks külgedeks füüsika, keemia ja bioloogia, nõrgem oli kirjand.\n· Õpinguaastad ülikoolis möödusid suuremate viperusteta, kursusi kordama ei jäetud ja "eksmatti" ka ei saanud. Keskmine hinne matriklis oli 4,5.\n· Päris arstiks saamise järel 1995.a. suvel, töötas teadurina Tallinnas Kivimäel Pulmonoloogia osakonna teadurina.\n· Olles suutnud seda tööd teha kaks nädalat, tekkis mõte otsida midagi muud.\n· Tõstamaast kuulis esimest korda septembris 1995. Enne seda arvas, et Tõstamaa on kuskil Peipsi ääres.\n· Esimest korda Tõstamaa pinnal 5.10.1995. Päris töö algas 1.jaanuarist 1996.\n· Tõstamaa kasuks aitasid otsustada mitmed tõsiasjad: eraldatus, muhedad inimesed, võimalus panna ennast proovile. Tehti ju ettepanek sisustada tühjale kohale arstikabinet. Oluline oli ka korteriprobleemi lahendamine. Ühe sammuga said lahenduse kõik noore mehe ees olevad raskused: eluase, töökoht ja kõik sinna juurde kuuluv.\n· Esimesed tööaastad veetis põhiliselt vanas haiglas, seejärel uues kabinetis. Mungaelu elav tohter meeldis patsientidele: arst alati võtta ja uks lahti.\n· Siis aga aitas sellisest elust, võttis naise ja väikeste vahedega sündisid kaks last.\n· Hiljuti pööras veidi ära ja otsustas hakata poliitikuks. Seda sammu põhjendab sellega, et teatud piirini saab teha ja olla oma jõududega, siis aga saabub lagi. Töös on kogunenud rida kogemusi, mille vastu on tuntud laiemat huvi. Võiks mainida kriitilist märkust ajalehes "Pärnu Postimees", kus kurdeti: "Miks hoolitsetakse nii hästi Tõstamaa rahva eest ja mitte inimeste eest, kus elanikke mitu korda rohkem."\n· Jne, jne, jne.\n· Lõpetuseks arvab ikka veel, et on loomult idealist, kõike saab muuta paremaks kui üksteist rohkem hoida, kuulata ja üritada mõista.\nAin Birk on sündinud 1939. aastal Tõstamaa vallas Männikuste külas Tolli talus. Kooliteed alustas Tõhela seitsmeklassilises koolis. Seejärel õppis Tõstamaa mittetäielikus keskkoolis, kus lõpetas 7. klassi 1953. aastal. 1957. aastal lõpetas Pärnu II keskkooli.\nSeejärel asus õppima Tallinna Ehitus- ja Mehhaanika Tehnikumis, kus lõpetas 1964. aastal ehitustehniku eriala. 1979. aastal omandas kõrghariduse, lõpetades Tallinna Polütehnilise Instituudi insener-ökonomisti kvalifikatsiooniga.\nTöömeheteed alustas matemaatikaõpetajana Pootsi ja Kilksamaa koolis, kus töötas aastatel 1957-1963. Seejärel kuni 1966. aastani töötas Riigipanga Pärnu osakonnas insenerina, kuni 1979. aastani Pärnu Põllumajandusliku Tootmise valitsuse kapitaalehituse osakonna insenerina ja osakonna juhatajana. Aastatel 1979-1989 oli Pärnu Rajooni Agraartööstuskoondise esimehe asetäitja-kapitaalehituse osakonna juhataja ja seejärel 1991. aastani Pärnu Rajooni RSN Täitevkomitee Põllumajandusvalitsuse Kapitaalehituse Osakonna juhataja. 1991- 2002 oli Pärnu Maavalitsuse ehitusnõunik. Alates 2002. aastast tegutseb füüsilisest isikust ettevõtjana.\nAin Birk on tunnustatud ehitusspetsialist, omades suuri kogemusi ehitustöö organiseerimise vallas. Olles iseloomult sünnivalla patrioot, on Ain olnud vallapoolseks esindajaks ja ehitustehnilise järelvalve teostajaks kõigil taasiseseisvumisaja ehitusobjektidel ja teinud seda tööd südamega. Suuremateks neist on Tõstamaa kool, Tõhela rahvamaja, Pootsi kool, Tõstamaa katlamaja, Päästeamet, Manija sadam ja külakeskus, Tõstamaa reoveepuhasti, Tõstamaa joogiveeprojekt, Tõstamaa ja Tõhela kalatrepid, Hooldekodu, Seliste kirik, Kastna sadam ja veel hulk väiksemaid objekte. Tänu Aini teadmistele ja kogemustele on paljud neist saanud võimalikuks, samuti on tööd teostatud väga ökonoomselt ja praktilist aspekti silmas pidades. Töötades nõukogudeajal Pärnu rajooni ehitusspetsialistina on Aini panus ka enamikus valla selleaegsetes ehitusobjektides. Samuti on Ain nõustanud paljusid eraehitajaid. Seega võib Aini nõuandeid, mõtteid ja organiseerimist näha väga paljudes täna Tõstamaa vallas olevates ehitistes.\nAinil on kaks last. Poeg on rajanud oma kodu Selistesse, tütar elab Tallinnas ja Ain on kuuekordne vanaisa.\nAini suuremateks hobideks on tema töö, piibu tõmbamine ja kalalkäik. Teda võib tihti kohata Tõstamaa kalavetel suvel paadiga ja talvel puuriga.\nOma tööde, teadmiste, kogemuste, tasakaalukuse ja mõnusa olekuga on Ain teeninud volikogu, vallavalitsuse, paljude vallaelanike ja tema ehitustehnilise järelvalve all valminud ehitiste kasutajate lugupidamise.\nTõstamaa valla vapimägi kavaler 2005\nMaimu Juhkam tööle Tõstamaa Keskkoolis 1969. aasta 1. sep-tembril algklasside õpetajana ja töötas sellel ametikohal kuni 2004.aastal pensionile jäämiseni.\nOma töös on Maimu olnud väga kohusetundlik, mis on väljendunud tundideks ettevalmistumisel, õppevahendite valmistamisel ja uue otsimisel. Tema töötulemused on ilmnenud õpilaste heades teadmistes nii tasemetöödes kui ka maakonna aineolümpiaadidel ja konkurssidel. Alati on ta püüdnud oma kogemusi noorematele pedagoogidele edasi anda ja kooli arengusuundades kaasa rääkinud, ettepanekuid teinud.\nAktiivne on ta olnud ka lastevanemate kaasamisel kooliellu, korraldades nendega koos huvitavaid üritusi, samuti ekskursioone, matku, kevadisi klassilõpetamisi.\nTema õpetatud rahvatantsijad on alati heatasemeliselt esinenud ja osalenud nii maakonna kui ka vabariiklikel tantsupidudel. Paljud, kes temalt lapsena tantsupisiku saanud, naudivad tantsu veel täisealistenagi. Ka oli ta aastaid folkloorirühma juhendaja. Kindlasti on Maimu meie kohalikku kultuuriellu jätnud teoka jälje.\nIseloomult on Maimu sõbralik, tasakaalukas, avara silmaringiga ja suurepäraselt nalja mõistev naine. Suhtlemisel leiab oskuslikult kaasvestlejaga kontakti, on taktitundeline ja väga kohusetundlik.\nMaimu on koos abikaasaga üles kasvatanud kaks töökat tütart.\nLähematele töökaaslastele on ta „väikeste krutskitega Mummi“.\nAllikas Tõstamaa Tuuled, märts 2005.\nEfeline Liiv alustas Tõstamaa Keskkoolis 1. septembril 1970. a. bioloogiaõpetajana, hiljem lisandus ka geograafiaõpetaja amet kuni pensionile jäämiseni.\nOma tundides kasutas ta alati palju näitlikke õppevahendeid ja praktilist tegevust. Ta oli koolis üks esimesi, kes klassis kitsasfilme näitama hakkas. Õpetaja Liivi juhendamisel valmistasid õpilased taimedest, putukatest ja muust loodusest kogutud materjalist huvitavaid kollektsioone. Maakonna ainekonkurssidel ja olümpiaadidel saavutati tema õpetatavates ainetes häid tulemusi.\nEdukas oli Efeline töö loodussõprade ringi juhendajana. Selle ringi töö kaudu arendati lastes huvi looduse ja keskkonnakaitseprobleemide vastu. Rajatud sai looduse õpperada, mille Efeline nüüd uuesti taastas. Ka pensionärina on Efeline aktiivselt ja novaatorlikult kaasa löönud valla keskkonnaküsimustes. Tervise ja hea enesetunde säilitamise nimel õhutanud kaaslasi loodusrajale, kepikõnnile või lihtsalt jalutuskäikudele vabas looduses.\nPea igas meie valla lehes „Tõstamaa Tuuled“ on võimalik tema kirjutatud artiklitest lugeda infot huvitavate raamatute ja huvitavate inimeste ning vallasündmuste kohta. „Vokiratta“ tegemistest-käimistest võtab Efeline atiivselt osa.\nIseloomult on Efeline elav, aktiivse eluhoiakuga, suure lugemis- ja reisihuviga ning laia silmaringiga. Kunagi ei keela ta noorematele oma professionaalset erialast abi.\nTõstamaa valla vapimägi kavaler 2006\nTiit Pilt sündis 28. oktoobril Läänemaal Ridala vallas Panga külas. Tiidu kodutalu Puusepa oli üks metsavendade kooskäimise kohti ja kui NKVD sai asjast aimu, korraldati 5. juunil 1949 haarang. Talu põletati maatasa, ema viidi Siberisse ja Tiit jäi ema Erika sõbrannade hoolde. Rannarahva elu oli väha vaene ja Tiit anti lastekodusse, esialgu kasvas ta Palivere ja hiljem Pärnu lastekodus.\n1964 lõpetas ta Pärnu 4. Keskkooli ja läks kohe pärast seda tööle Pärnu Piimatoodete Kombinaati transpordi tööliseks. Siis võttis naise ja tänaseks on kahest tütrest kasvanud tublid tööinimesed. 1972 otsustas Tiit jälle kooli minna, TPI- sse tööstuse planeerimist õppima. Ta töötas Piimakombinaadis väga mitmetel ametikohtadel ning alates 1986. aastast valiti direktoriks. 1995. aastal lõppes 31 aastat kestnud töö piimanduses.\nElu pakkus Tiidule jälle uue väljakutse, sest alates 1992. aastast tuli ta elama Manijale Riida tallu ja jälle tuli kõike justkui otsast alustada. Tasapisi alustas ta turismindusega ja tänaseks on ka saare suurima loomakarja omanik. Nagu ta ise ütleb, et ei ole mõnusamat ja rahustavamat muusikat kõrvadele, kui lambakarja heinakrõmpsutamine.\nKuni 2005. aastani täitis Tiit ka saarevanema ühiskondlikke kohustusi. Tiiduta, tema asjaajamiskogemuseta, turismitaluta, loomapidamiseta, tema kaasabil teostatud projektideta oleks tänane elu Manijal oluliselt värvivaesem.\nAllikas: Tõstamaa Tuuled, märts 2006.\nIlmari, Peetri, Ülari, Silveri, Aivari, Merikese, Sandri, Merle, Ingmari, Oliveri, Kuldari ja Raineri ema Ülle Juurik sündis 29. mail 1960. aastal Lihulas. Õppima läks ta Tallinna Kooperatiivkooli kulinaariks. See oli saatuse märk, sest just pinginaabri vennast Edgarist sai tema tulevane mees. Pika, sihvaka punapäise noormehe süda sai võidetud ja kooli lõppu 1978. aastal sai tähistada juba pulmapeoga. Suurlinnas oli korteritega kitsas ja noored otsustasid kolida maale, esialgu Kastnasse, hiljem Tõstamaa alevikku.\nÜlle on täis õppimishimu ja saarlase jonni ning pärast töö kaotust toitlustuses otsustas ta minna õppima Pärnusse juuksurite ja maniküürijate kursustele. Sellel alal töötas ta ligi kuus aastat.\nKuni seitsmenda eluaastani oli Ülle üksik laps ja lubas endale, et kui suureks saab siis on tal suur pere. Seni on ta ikka talitanud vanaema õpetust mööda, et kui mõni laps koputab ukse peale siis ei tohi teda uksest tagasi saata ja et ega Jumala vilja tohi raisku lasta minna. Nõnda ongi Üllest ja Edgarist saanud suure pere vanemad.\nElama mindi 19 aastat tagasi Järve tallu, et lastel ruumi möllata oleks. Laste üle võib ainult uhkust ja rõõmu tunda, sest kõigil läheb tööl ja koolis hästi. Laste sõnul on Ülle hea ja turvaline ema, kellele on tore sülle pugeda ja lõputult kallistada. Ülle ütleb, et laste kasvatamine on talle kallis hobi ja ta on selle nimel kõigest muust loobunud ega väsi sellest kunagi ning just lastelt saab ta energiat edasi rahmeldamiseks.\nPraegune Tõstamaa keskkooli direktor Toomas Mitt lõpetas 1989.aastal Tartu Riikliku Ülikooli spordimängude treeneri-pedagoogi eriala.\nTõstamaa koolis töötab ta 1997. aastast, mil tuli tööle kehalise kasvatuse õpetajana. Lisaks sellele on ta õpetanud veel põhikoolis ajalugu, arvutiõpetust ja enesekaitset noormeestele. Koolidirektor sai Toomasest 1998.aastal, töötades suure kohuse- ja vastutustundega. Aineõpetajana saavutas ta õpilastega väga hea kontakti, olles küll nõudlik, kuid samas arvestas ta õpilaste individuaalseid iseärasusi. Õppetundides kasutas erinevaid meetodeid.\nKuna ta ise valdab täiuslikult infotehnoloogiat, siis palju tunde on ta läbi viinud arvutiklassis. IT-alaseid kursusi on ta regulaarselt korraldanud ka õpetajatele. Oma töös kasutab Toomas uudseid vaatenurki ja on alati avatud just uute võimaluste otsimisele.\nToomas Mitt on Pärnumaa Koolijuhtide Ühenduse eestseisuse liige, kuulub Eesti Koolijuhtide Ühendusse ja sai aasta haridusasutuse juhi nimetuse 2004. Oma parteilise kuuluvuse kohta on ta ise öelnud, et tema partei on kool. Toomas Mitt osales projektijuhina Euroopa Comeniuse koolide koostööprojektis Imagine. Ta on algatanud ja läbinud teisigi projekte. Toomas Mitt jätkab hariduselu edendavate ettevõtmistega: jagab kogemusi nii maakondlikel kui vabariiklikel nõupidamistel ja seminaridel, propageerib kodulehel oma kooli üritusi, osaleb Mõisakoolide Ühenduse töös. Tõstamaa kool osaleb edukalt „Kauni kooli“ ja „Unustatud mõisate“ projektides.\nIseloomult sõbralik, heatahtlik, abivalmis, püüab töös toetuda positiivsele. On koostöövõimeline ja uute ideede juurutaja kollektiivis. Kõige sellega on Toomas saavutanud lugupidamise nii õpilaste, õpetajate, vanemate kui ka üldsuse seas.\nToomase suur hobi on kunst. Ta on osalenud iga-aastastel rahvusvahelistel puuskulptuuride valmistamise konkurssidel välisriikides, teeb ka jääskulptuure. Üsna tihti jääb tema fotoobjektiivi ette meid ümbritsevast midagi sellist, mida fotolt pärast huvitav vaadata. Kooli sisekujunduses on arvestatud tema nõuandeid, neid on hinnanud ka kooli külalised. Toomas on läbi viinud loendamatu arv kordi huvitavaid kultuuriloolisi ringkäike huvilistele ja kolleegidele teistest koolidest; vallapäevadel on ta üheks peaorganisaatoriks.\nSelge on see, et kunagine tippväravpallur ka praegu palli õigesse väravasse lööb ja seda nii otseses kui ka ülekantud tähenduses.\nTõstamaa valla vapimägi kavaler 2008\nVapimärk omistati põllumajandusliku suurtootmise ja seeläbi töökohtade säilitamise eest Tõhelas, tegevuse eest kodukandi elu edendajana ja aktiivse vallavolikogu liikmena aastatel 1999-2005 .\nPeeter Lapp sündis 29. aprillil 1955. aastal Tõstamaal. 1962. aastal läks Tõstamaa kooli, mille lõpetas 1970. aastal ja samal aastal asus ta õppima Tihemetsa sovhoostehnikumi. Peale tehnikumi lõpetamist 1974. aastal asus tööle Tõhelasse Kiire kolhoosi peamehaanikuna. Siis tuli vene armeeteenistus ning peale seda töötas ta Pärnus autokolonnis nr. 3054G. Algul oli lihtsalt autojuht, pärast juba linnadevaheliste vedude peal. Venemaa sai risti põiki läbi sõidetud ja see oli Peetri meelest tema kõige mõnusam tööperiood.\nSiis kutsuti teda Tõhela kolhoosi juhtima ja alates 8. oktoobrist 1990 kuni senini on ta oma elu Tõhelaga sidunud. Vahepeal sai kolhoosiaeg otsa ja kui 1993. aastal moodustati OÜ Tõhela, juhtus jälle, et Peetril tuli osaühingut juhtima hakata. Ja nagu mees ise on kriitiline, et küllap kehvasti juhatas, aga hea, et 2003 oldi veel müüdavad ja nii moodustati uus firma OÜ Tõhela Farmid, mille nõunikuna ta praegugi töötab.\nKui Peeter sai teate vapimärgi omistamisest, poetas mees enda sõnul mõne pisaragi ja imestas, et kas tõesti juba nõnda vana. “Eks andjad teavad paremini, mille eest vapimärgi andsid”, arvab Peeter. “Ju vist selle eest, et olen aidanud keerulistel aegadel Tõhelas põllumajandust säilitada. See tunnustus oli mulle tõesti ootamatu kuigi väga meeldiv tunne”, võtab Peeter ise asja kokku.\nVapimärk omistati kauaaegne tegevuse eest kalurna, kalandusbrigaadi brigadirina, kalurite ühistegevuse edendamise ja Peerni sadama arendamise eest.\nEeri Kivimaa sündis 6. detsembril 1940. aastal Tõstamaa valla Kavaru külas neljalapselises kaluriperes teise lapsena. Põhikooli hariduse omandas Pootsi koolis. Kuna isa sattus tervisehädadega haiglasse, pidi Eeri varakult tema asemel minema merele leiba teenima, sest teised lapsed käisid koolis. Nii saigi mehest 1957. aastast põline kalur.\nAlguses töötas ta kolhoosis Kavaru, aga seoses abiellumisega tuldi elama Pootsi. 1970. aastal avanes tal võimalus saada tööle kohalikku kaluribrigaadi. Kogu elu on Eeri töötanud kalurina samas kohas, kuigi vahepeal on muutunud kolhooside nimed ja ka riigikord. Hulk aastaid täitid Eeri brigadiri kohuseid, olles kohalike kalurite ühistegevuse ja Peerni sadama arendamise eestvedajaks. Praegu töötab mees füüsilisest isikust ettevõtjana.\nEeri on kahe lapse isa ja neljale lapselapsele vanaisa. Praegu peab mees kõige tähtsamaks hoida tervist ja kui vähegi võimalust, ikka mõni võrk merre viia.\nLya Vesik sündis 26 augustli 1938 .aastal Rakvere linnas. 1946. aasta esimesel septembril läks ta Lasila algkooli esimesse klassi. 1950. aasta esimesest septembrist oli Porkuni 7-klassilise kooli õpilane. 1953 kuni 1957 õppis Rakvere pedagoogilises koolis.\nAlates esimesest septembrist 1957 asus elama ja tööle Pärnumaale. Esimeseks töökohaks sai Kihnu 7- klassiline kool, kus töötas algklasside õpetajana. Kihnus Lya abiellus ja perre sündis kaks tütart. 1962 – 1969 õppis Tartu ülikoolis ja omandas ajaloo õpetaja kutse. Seejärel, 1970. aastal, viis elutee teda Päärdu 8-klassilisse kooli, kus töötas selle sulgemiseni.\nAlates 1971. aastast on Lya töötanud Tõstamaa koolis nii ajaloo õpetaja kui ka õppealajuhatajana. Lya hindab üle kõige ausust ja laidab ebaõiglust. Ta peab oluliseks haridust, häid raamatuid, eriti ajaloolisi ja psühholoogilist laadi. Kiidab kohusetundlikke ning suure südametunnistusega inimesi ja ütleb, et hea inimesega on alati hea olla ja koos töötada. Lya Vesik on Tõstamaa kooli raudvara.


Tore uudis! Eluohtlikust olukorrast väljunud väike Emily käib juba õues | Buduaar\nTore uudis! Eluohtlikust olukorrast väljunud väike Emily käib juba õues\n2014. aasta 27. oktoober 21:18\nTuhanded Eesti inimesed elavad kaasa väikese Emily loole, kes septembri keskel väga kriitilises seisus haiglasse toimetati. Põhjuseks oli perevägivald, milles kahtlustatavana on kinni peetud tüdrukukese ema ja kasuisa. Soomes töötanud tüdruku pärisisa loobus tööst ja viibis ööd ja päevad Emily kõrval ning aitas tütrekesel väga raskest olukorrast välja tulla.\nTäna teavitas Emily isa Jost, et nad käivad juba tütrega õues. Taastusravile kulub siiski veel omajagu aega ning väljaskäimine ei tähenda seda, et Emily oleks terve. Ometigi rõõmustas see uudis inimesi sedavõrd, et pelgalt kuue tunniga saabus sellele Emily isa postitusele ligi 500 kommentaari ja üle 4200 “like”i.\nEmily isa postitas eile Fecabooki ka oma tänusõnad kõikidele toetajatele, tänu kellele on tal olnud võimalus töölt eemal olla ja tütre kõrval olla. “Tänulikkust, mida ma Teie kõigi vastu tunnen, on raske sõnadesse panna. Ma olen südamest tänulik kõigile, kes on olnud Emilyga mõtetes ja toetanud heade sõnadega. Pehmelt öeldes olen ma hämmingus, kui palju häid inimesi minu ja Emily ümber on. Suur aitäh teile kõigile, kes te olete võimaldanud mul olla siin, kus on minu koht- oma tütre kõrval. Ilma teie toetuseta poleks see võimalik olnud. Teadmine, et ma ei ole üksi annab jõudu edasi minna,” kirjutas Jost Emily toetusgrupi Facebooki seinale.\nEmily taastusravi toetamiseks on võimalik teha ülekandeid sellele kontole: EE871010011684332225 Emily Pehlak.


Sotsioloogia kodutöö nr 1 - Kontrolltöö Test Ülesanne | Sotsioloogia - Tallinna Tehnikaülikool\nVajad kellegiga rääkida?\nKrüptoraha on tõusuteel. Nüüd on just õige aeg osta! Ära riski ja kauple turvalises keskonnas -> TEE KONTO\nLae alla sotsioloogia_kodutoo_nr_1.docx\nSotsioloogia kodutöö nr 1 (0)\nSotsioloogia - Sotsioloogia\nMilline statistiline problemaatika rändega kaasneb?\nKuidas on teksti autorid iseloomustanud Eestist väljarändajaid?\nMillisedon peamised nüüdisrände põhjused?\n2016-04-24 Kuupäev, millal dokument üles laeti\nmustmees Õppematerjali autor\nväljaränne , väljaränne , laine , suurened , töökohad , teksti autorid , riigisisene , suremus\nlisaks tööle, vanuse poolest, peamisteks põhjusteks\nH.Spencer - Sotsiaaldarvinism J.A. De Gobineau  Antropoloogiline suund sotsioloogias B.Malinowski  Funktsionalism kultuuris R.Steinmetz - Sotsiograafia A.Comte  Positivism P.Nartop - Sotsiaalpedago...\nSOTSIOLOOGIA Sotsioloogia- mõiste on tulnud prantsuse filisoofilt Auguste Conte´lt, kes on sotsioloogia rajaja. Esindas positivismi e tunnetamine baseerub teaduslikel teadmistel. Peateos ,, Positiivse fi...\nMajandussotsioloogia seminar 2. kodutöö\nMilline statistiline problemaatika rändega kaasneb? Miks ei ole võimalik väljarännet üheselt mõõta? ÜRO alalise elukohavahetuse definitsioon ütleb, et inimene loetakse uues riigis alaliseks elanikuks/...\nSOTSIOLOOGIA Teadus inimesest ühiskonna liikmena, inimkäitumisest grupis, alates argielu toimingutest kuni globaalsete protsessideni. Sotsioloogia uurib inimestevahelist int...\n1. Sissejuhatus sotsioloogiasse Mõisted ja teoreetilised lähenemised · Sotsioloogia mõiste · Sotsioloogia kui teadus (A. Touraine) · Sotsioloogilise mõtteviisi ...\n1.KLASSIKUD Adam Smith Riigi rikkuse ja ühiskondliku arengu eeldused: • tööviljakuse kasv • turukonkurents • kollektiivsed hüved tagatud riigi poolt(õiguskord, riigikaitse, avaliku t...\nSotsioloogia alused Liina Käär Kordamisküsimused eksamiks: 1. Mis on sot...\n1.KLASSIKUD Adam Smith Riigi rikkuse ja ühiskondliku arengu eeldused: • tööviljakuse kasv • turukonkurents • kollektiivsed hüved tagatud riigi poolt(õiguskord, riigikaitse, avaliku ...