Hallikese lugu: totaalse muutumise läbi teinud Hallikesele sai osaks suur jõuluime - Lemmikloom\nKevadel, 18. aprillil pöördusid Lehtse elanikud Eestimaa Loomakaitse Liidu (ELL) poole abipalvega aidata üht väärkoheldud koera, keda juba pikemat aega piinatakse. Koera, kes oli eluohtlikult ülekaaluline ning ei võtnud õieti jalgugi alla, nähti mööda Tallinna tänavaid rihma otsas lohisemas. Hallikese päästeoperatsioonile on kaasa elanud paljud ning tema väärkohtlemise lugu lõi laineid isegi välismaal. Tänaseks on Hallikese elu totaalselt muutunud.\nEestimaa Loomakaitse Liit kirjutab Hallikese imelisest päästmisloost oma blogipostituses lähemalt. Selle koera totaalse muutumise lugu on olnud konarlik, kuid õnneliku lõpuga. Endine perenaine oma vigu ei tunnistanud ning väitis, et hoolitseb Hallikese eest oma parima äranägemise järgi. Tema sõnul ei olnud koera tervisel midagi häda ja koer oli rõõmsameelne. Vaatepilt aga väitis vastupidist. Koostöös mitmete organisatsioonidega õnnestus Eestimaa Loomakaitse Liidul Hallike omaniku käest päästa. Sellest sai alguse südantliigutav lugu.\nHallike, kes Eestimaa Loomakaitse Liidu hoole alla saabudes kaalus 60,5 kilogrammi, on tänaseks palju paremas vormis. Kuid kestnud dieet, massaaž, liikumisharjutused ja pererahva pühendumine on andnud suurepärase tulemuse ja koer kaalub täna 35 kilogrammi.\nElu ja surma vahel vankuvast koerast on sirgunud rõõmsameelne, väga enesekindel ja parajalt krutskeid täis koer. Mehi ei salli ta silmaotsaski. Ta hoiab neist eemale ja vajab harjumiseks aega. Ka teiste koertega seltsib ta vastavalt tujule, aga kõik hellitused ja tähelepanu peavad kuuluma just Hallikesele. Võõraid koeri Hallike pelgab ning esmapilgul ei usalda. "Hallikese armastus tuleb uuel perel välja teenida," kirjutab Valner. Kuna Hallike on üsna isepäine koer, siis vajab ta kasvatamisel kindlat kätt ning ka kuulekuse treenimisega tuleb vaeva näha.\nTänaseks on Hallike oma uues kodus. Tema turvalisuse tagamiseks ei avalda ELL Hallikese uue elukoha kohta täpsemat informatsiooni. Ka uus perekond, kes oma neljajalgse sõbra üle väga õnnelikud on, soovib jääda tagaplaanile.\nPererahvas on oma uuest sõbrast vaimustuses: "Ta on nii fantastiliselt hea koer! Hing on tal muidugi katki, aga küll me selle usalduse ajapikku taastame. Ma olen nii õnnelik, et te ta just minule andsite!"\nLoe täispikka lugu Eestimaa Loomakaitse Liidu blogist.


Audio Modules | Integreeritavad süsteemid | Arvutitarvikud ja välisseadmed | Tere tulemast RS veebilehele!\nAvaleht > Arvutitarvikud ja välisseadmed > Integreeritavad süsteemid > Audio Modules\n(Kuvatud hind ei sisalda KM) Täpsem kirjeldus Brand Stock Included Features Supported Audio Interfaces Supply Voltage Dimensions\nRS kood 197-5504\nTootja partnumber SPDIF2AA\nTo get the current Stock level, please click on the Product Number that you are interested in. Kontrolli laoseisu Optical SPDIF to RCA analog converter Please note that the Stock level on this page is periodically updated during the day.\nRS kood 841-7869\nBränd 4D Systems\nTootja partnumber SOMO-II


Avalik kiri Obama administratsioonile Kesk- ja Ida-Euroopast – Diplomaatia\nBlogi juuli 15, 2009\nAvalik kiri Obama administratsioonile Kesk- ja Ida-Euroopast\nRohkem kui kakskümmend Kesk- ja Ida-Euroopa arvamusliidrit ning endist ja praegust tipp-poliitikut läkitasid USA presidendi Barack Obama administratsioonile avaliku kirja juhtimaks tähelepanu võimalikele riskidele Ühendriikide ning Kesk- ja Ida-Euroopa suhetes. Täna avalikustatud kirja koostamise üheks koordinaatoriks oli Rahvusvaheline Kaitseuuringute Keskus.\nPiirkonna suhted USA-ga on olnud sedavõrd lähedased, et paljude arvates on Kesk- ja Ida-Euroopa maade transatlantiline orientatsioon iseenesestmõistetav ning pärast NATO ja ELi laienemist saabunud stabiilsus ja õitseng on määratud kestma igavesti, seisab läkituses. „Kuid see eeldus on ennatlik,“ leiavad allakirjutanud, kellest seitse on endised riigipead.\nAvaliku kirja aluseks sai mõttekoja US German Marshall Fund juhtimisel valminud mõttepaber, mille autoriteks olid kuus Kesk- ja Ida-Euroopa poliitikaeksperti. Mõttepaberiga on võimalik tutvuda siin.


CAMPANELLI: Uued kõlapulgad\nSuure muusikategemise käigus on meie kõlapulgad oma töö teinud ja vajasid väljavahetamist. Tallinna Lilleküla Gümnaasiumi 8. a klassi poisid koos õpetaja Kalev Kosega tulid meile appi ja meisterdasid tänases tööõpetuse tunnis männipuidust kõlapulgad. Poisid olid elevust täis ja lubasid korralikud muusikariistad valmis teha. Kuidas see neil lõpuks õnnestus, seda näitab ehk järgmine proov, kui saame uued kõlapulgad ära proovida.\nKiitus poistele ja nende õpetajale meie poolt!\nSee on nüüd küll tore uudis, ei jõua esmaspäeva ära oodata! Peab siis tänutuurile minema.\n15. mai 2008 23:16


Hiina keelas ära Gmaili - ITuudised\nAutor: Pille Ivask • 30. detsember 2014\nHiina keelas ära Gmaili\nAlates eelmisest reedest pole Google’i meiliteenus Gmail hiinlastele kättesaadav, kirjutab Wall Street Journal.\nGoogle'i veebisaidil olevad andmed näitasid, et veebiliiklus Hiinas langes järsult möödunud reede hommikul. Google'i teenus oli blokeeritud meiliprogrammides, mis olid ühendatud Gmailiga.\nGoogle'i pressiesindaja Taj Meadows lausus, et „Google'i poole pealt oli kõik korras“.\nHiina riiklikult interneti informatsioonikontorilt kommentaare saada pole õnnestunud. Eile päeval toimunud pressikonverentsil ütles Hiina välisministeeriumi pressiesindaja Hua Chunying, et ta pole asjast teadlik.\nHiina võimud on kehtestanud kättesaadavale internetisisule karmi kontrolli. Nii on üsna sage, et võimud blokeerivad ning teevad taas kättesaadavaks veebilehekülgi ilma igasuguse põhjenduseta. Pole selge, kas ligipääs Gmailile taastatakse või ei.\nLisaks Gmailile on Hiinas teiste hulgas blokeeritud ka Facebook, Twitter ning YouTube.


Euroopa Liidu L 141/2007\nKomisjoni määrus (EÜ) nr 604/2007, 1. juuni 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril\nKomisjoni määrus (EÜ) nr 605/2007, 1. juuni 2007, milles sätestatakse üleminekumeetmed seoses teatavate impordi- ja ekspordilitsentsidega, milles käsitletakse põllumajandustoodetega kauplemist 31. detsembri 2006. aasta koosseisuga ühenduse ning Bulgaaria ja Rumeenia vahel\nKomisjoni määrus (EÜ) nr 606/2007, 1. juuni 2007, millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 980/2005 (üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta) II lisa\nKomisjoni määrus (EÜ) nr 607/2007, 1. juuni 2007, millega kehtestatakse 2006/2007. aastaks nõukogu määruse (EÜ) nr 1788/2003 I lisas määratud tootmiskvootide jaotus tarnete ja otseturustamise vahel\nKomisjoni määrus (EÜ) nr 608/2007, 1. juuni 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 795/2004, millega kehtestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad talupidajate jaoks) sätestatud ühtse otsemaksete kava üksikasjalikud rakenduseeskirjad\nKomisjoni määrus (EÜ) nr 609/2007, 1. juuni 2007, millega kohandatakse teatavaid püügikvoote 2007. aastaks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 847/96, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel\nKomisjoni määrus (EÜ) nr 610/2007, 1. juuni 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1725/2003 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandluse tõlgendamise komitee (IFRIC) tõlgendusega 10 ( 1 )\nKomisjoni määrus (EÜ) nr 611/2007, 1. juuni 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1725/2003 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandluse tõlgendamise komitee (IFRIC) tõlgendusega 11 ( 1 )\nKomisjoni määrus (EÜ) nr 612/2007, 1. juuni 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 596/2007, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud alates 1. juunist 2007\nKomisjoni määrus (EÜ) nr 613/2007, 1. juuni 2007, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2368/2002 Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi rakendamise kohta töötlemata teemantide rahvusvahelises kaubanduses\nKomisjoni direktiiv 2007/32/EÜ, 1. juuni 2007, millega muudetakse VI lisa nõukogu direktiivis 96/48/EÜ üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta ning VI lisa Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2001/16/EÜ üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta ( 1 )\nNõukogu otsus, 15. veebruar 2007, ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelise majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitleva lepingu teise lisaprotokolli (et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga) allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta\nÜhelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelise majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitleva lepingu teine lisaprotokoll, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga\nNõukogu otsus, 7. mai 2007, Regioonide Komitee Hispaania asendusliikme ametisse nimetamise kohta\nNõukogu otsus, 14. mai 2007, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Prantsusmaa liikme ametisse nimetamise kohta\nKomisjoni otsus, 25. mai 2007, nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse fenitrotiooni kandmata jätmise ja kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta (teatavaks tehtud numbri K(2007) 2164 all) ( 1 )\nKomisjoni otsus, 30. mai 2007, millega tunnistatakse põhimõtteliselt täielikuks üksikasjaliku läbivaatuse jaoks esitatud toimikud, pidades silmas Candida oleophila O-tüve võimalikku kandmist nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse (teatavaks tehtud numbri K(2007) 2213 all) ( 1 )\nKomisjoni otsus, 1. juuni 2007, millega määratakse kindlaks eraldiste suunav jaotus Bulgaariale ja Rumeeniale turustusaastaks 2006/2007 vastavalt teatavale hektarite arvule nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 kohaseks viinamarjaistanduste ümberkorraldamiseks ja muutmiseks (teatavaks tehtud numbri K(2007) 2272 all)\nÜhinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskirja nr 48 (Sõidukite tüübikinnituse ühtsed sätted seoses valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamisega) parandus (ELT L 137, 30.5.2007)\nÜhinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskirja nr 51 (Ühtsed sätted vähemalt neljarattaliste mootorsõidukite tunnustamise kohta mürataseme alusel) parandus (ELT L 137, 30.5.2007)\nNõukogu 19. aprilli 2007. aasta otsuse (millega kehtestatakse ajavahemikuks 2007–2013 üldprogrammi Põhiõigused ja õigusasjad raames eriprogramm Põhiõigused ja kodakondsus) parandus (ELT L 110, 27.4.2007)\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 604/2007,\nKäesolev määrus jõustub 2. juunil 2007.\nKomisjoni 1. juuni 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 605/2007,\nmilles sätestatakse üleminekumeetmed seoses teatavate impordi- ja ekspordilitsentsidega, milles käsitletakse põllumajandustoodetega kauplemist 31. detsembri 2006. aasta koosseisuga ühenduse ning Bulgaaria ja Rumeenia vahel\nKuni 31. detsembrini 2006 toimus põllumajandustoodetega kauplemine ühenduse ning Bulgaaria ja Rumeenia vahel impordi- ja ekspordilitsentside alusel. Alates 1. jaanuarist 2007 ei või selliseid litsentse kaubavahetusel kasutada.\nTeatavaid litsentse, mille kehtivusaeg lõpeb pärast 1. jaanuari 2007, ei ole üldse kasutatud või on ainult osaliselt kasutatud. Nende litsentsidega seotud kohustusi tuleb täita, et mitte kaotada esitatud tagatist. Arvestades, et niisuguseid kohustusi ei saa täita pärast Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist, tundub olevat vajalik alates kõnealuse kahe riigi ühinemise kuupäevast sätestada üleminekumeede, millega nähakse ette esitatud tagatisest vabastamine.\nHuvitatud poolte taotlusel vabastatakse impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide väljaandmiseks esitatud tagatised järgmistel tingimustel:\nlitsentsidel või sertifikaatidel on märgitud siht- või päritoluriigiks Bulgaaria või Rumeenia;\nlitsentside või sertifikaatide kehtivusaeg ei ole lõppenud enne 1. jaanuari 2007;\nlitsentsid või sertifikaadid on 1. jaanuariks 2007 kasutatud ainult osaliselt või üldse mitte.\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 606/2007,\nmillega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 980/2005 (üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta) II lisa\nvõttes arvesse nõukogu 27. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 980/2005 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta, (1) eriti selle artiklit 26,\nolles konsulteerinud üldiste tariifsete soodustuste komiteega,\nKomisjoni 17. oktoobri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1549/2006, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa, (2) sisaldab teavet, mis muudab määruse (EÜ) nr 980/2005 II lisas esitatud loetelu.\nMääruse (EÜ) nr 980/2005 II lisas esitatud loetelu tuleks seetõttu vastavalt muuta,\nMääruse (EÜ) nr 980/2005 II lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.\n(2) ELT L 301, 31.10.2006, lk 1.\nArtikli 1 lõike 2 punktides a ja b osutatud korraga hõlmatud toodete loetelu\nTärniga märgistatud CN-koodiga tooted kantakse loetellu vastavates ühenduse sätetes ettenähtud tingimuste kohaselt.\nVeerus „Tundlik või mittetundlik” viidatakse üldise korraga (artikkel 7) ning säästva arengu ja hea valitsemistava edendamiseks kohaldatava stimuleeriva erikorraga (artikkel 8) hõlmatud toodetele. Kõnealuseid tooteid tähistatakse loetelus lühendiga NS (mittetundlikud tooted artikli 7 lõike 1 tähenduses) või S (tundlikud tooted artikli 7 lõike 2 tähenduses).\nLihtsustamise huvides on tooted jaotatud rühmadesse. Neisse võivad kuuluda tooted, mille puhul ühise tollitariifistiku maksumäärad ei kehti või on peatatud.\nTundlik või mittetundlik\nTõupuhtad aretuseeslid ja muud, elusad\nEluseeslid, v.a tõupuhtad aretusloomad\nTõupuhtad aretuskitsed, elusad\nMuu toidukõlblik liha ja rups, värske, jahutatud või külmutatud, v.a alamrubriigi 0208 90 55 tooted (v.a alamrubriigi 0208 90 70 tooted, mille suhtes ei kohaldata joonealust märkust)\nSoolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud rups, v.a linnumaks, v.a kodusea, veise, lamba või kitse rups\nex grupp 3 (2)\nKalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud, v.a alamrubriigi 0301 10 90 tooted\nPiimarasvavõided rasvasisaldusega vähemalt 39 massiprotsenti, kuid mitte üle 75 massiprotsendi\nLooduslikud loomsed käsnad, v.a toored\nEluspuud ja muud taimed; taimesibulad, -juured ja muu selline; lõikelilled ja dekoratiivne taimmaterjal, v.a alamrubriigi 0604 91 40 tooted\nKurk, värske või jahutatud, 16. mai – 31. oktoober\nKülmutatud spargel (toores või eelnevalt aurutatud või keedetud)\nMandariinid (k.a tangeriinid ja satsumad); klementiinid, vilkingid jms tsitrushübriidid: 1. märts – 31. oktoober\nVärsked lauaviinamarjad, 1. jaanuar – 20. juuli ja 21. november – 31. detsember, v.a sordist „Emperor” (Vitis vinifera cv.), 1.–31. detsember\nMuud viinamarjad, värsked\nVaarikad, murakad, mooruspuumarjad ja logani murakad, värsked\nMuud marjad liigist Vaccinium, värsked\nMaasikad, vaarikad, murakad, mooruspuumarjad, logani murakad, mustad, valged ja punased sõstrad ning karusmarjad\nMuud kuivatatud puuviljade segud, v.a rubriikidesse 0801–0806 kuuluvate puuviljade segud, ilma mustade ploomideta\nSegud, mis koosnevad eranditult rubriikidesse 0801–0806 kuuluvatest kuivatatud troopilistest pähklitest\nSegud, mis koosnevad eranditult rubriikidesse 0801–0806 kuuluvatest kuivatatud pähklitest, v.a troopilised pähklid\nKohv, tee, mate ja maitseained, v.a alamrubriikide 0901 12 00, 0901 21 00, 0901 22 00, 0901 90 90 ja 0904 20 10, rubriikide 0905 00 00 ja 0907 00 00 ja alamrubriikide 0910 91 90, 0910 99 33, 0910 99 39, 0910 99 50 ja 0910 99 99 tooted\nNaturaalse kohvi asendajad, mis sisaldavad naturaalset kohvi mis tahes vahekorras\nMuud maitseained, purustatud või jahvatatud, v.a kahe või enama rubriikidesse 0904 –0910 kuuluva toote segud\nÕliseemned ja õliviljad; mitmesugused terad, seemned ja viljad, v.a alamrubriikide 1209 21 00, 1209 23 80, 1209 29 50, 1209 29 80, 1209 30 00, 1209 91 10, 1209 91 90 ja 1209 99 91 tooted; tööstuses kasutatavad taimed ja ravimtaimed, v.a rubriigi 1210 ja alamrubriigi 1211 90 30 tooted ning v.a alamrubriikide 1212 91 ja 1212 99 20 tooted; õled ja sööt\nMaapähkliõli ja selle fraktsioonid, kuid keemiliselt modifitseerimata\nRafineerimata palmiõli, v.a kasutamiseks tehnilisel või tööstuslikul otstarbel, v.a toiduainete tootmiseks\nPäevalilleseemne-, safloori- või puuvillaseemneõli ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata\nRapsi-, rüpsi- või sinepiseemneõli ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata\nMuud taimerasvad ja -õlid (sh jojoobaõli) ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata\nLoomsed või taimsed rasvad või õlid ja nende fraktsioonid, osaliselt või täielikult hüdrogeenitud, molekulisiseselt esterdatud, taasesterdatud või elaidiseeritud, rafineeritud või rafineerimata, kuid täiendavalt töötlemata, v.a alamrubriigi 1516 20 10 tooted\nLoomsed või taimsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid, keedetud, oksüdeeritud, veetustatud, vääveldatud, läbipuhutud, polümeriseeritud vaakumis kõrge kuumuse juures või inertgaasides või muul viisil keemiliselt modifitseeritud, v.a rubriigi 1516 tooted; mujal nimetamata loomsete või taimsete rasvade või õlide või erinevate gruppi 15 kuuluvate rasvade või õlide fraktsioonide toidukõlbmatud segud või tooted\nMeevaha ja muude putukate vaha, rafineeritud või rafineerimata, värvitud või värvimata, v.a toorvaha\nMuud tooted või konservid põhjapõdra lihast või rupsist\nMuud, mis ei sisalda piimarasvu, sahharoosi, isoglükoosi, glükoosi ega tärklist või sisaldavad piimarasvu alla 1,5 %, sahharoosi (sh invertsuhkurt) või isoglükoosi alla 5 % ning glükoosi või tärklist alla 5 %, v.a pulbrilised toiduained rubriikide 0401–0404 toodetest\nTooted köögi- ja puuviljadest, marjadest, pähklitest või muudest taimeosadest, v.a rubriigi 2002 ja alamrubriikide 2005 80 00, 2008 20 19, 2008 20 39, ex 2008 40 ja ex 2008 70 tooted\nSuhkrumais (Zea mays var. saccharata), toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutamata, v.a rubriigi 2006 tooted\nPirnid, muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud, mujal nimetamata, suhkru-, muu magusaine- või piirituselisandiga või ilma (v.a alamrubriikide 2008 40 11, 2008 40 21, 2008 40 29 ja 2008 40 39 tooted, mille suhtes ei kohaldata joonealust märkust)\nVirsikud, k.a nektariinid, muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud, mujal nimetamata, suhkru-, muu magusaine- või piirituselisandiga või ilma (v.a alamrubriikide 2008 70 11, 2008 70 31, 2008 70 39 ja 2008 70 59 tooted, mille suhtes ei kohaldata joonealust märkust)\nMitmesugused toiduvalmistised, v.a alamrubriikide 2101 20, ja 2102 20 19 tooted ning v.a alamrubriikide 2106 10, 2106 90 30, 2106 90 51, 2106 90 55 ja 2106 90 59 tooted\nJoogid, alkohol ja äädikas, v.a rubriigi 2207 ning alamrubriikide 2204 10 11 kuni 2204 30 10 ja alamrubriigi 2208 40 tooted\nDenatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega vähemalt 80 % mahust; denatureeritud etüül- jm alkohol, mis tahes alkoholisisaldusega\nMujal nimetamata taimset päritolu loomasöödaks kasutatavad tooted, jäätmed ja kõrvalproduktid, granuleerimata või granuleeritud\nMuu jaemüügiks pakendatud kassi- ja koeratoit, v.a mis sisaldab alamrubriikide 1702 30 51–1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50 ja 2106 90 55 tärklist, glükoosisiirupit, maltodekstriini või maltodekstriinisiirupit või piimatooteid\nMagneesiumioksiid, v.a kaltsineeritud looduslik magneesiumkarbonaat\nHüdrasiin ja hüdroksüülamiin ning nende anorgaanilised soolad; muud anorgaanilised alused; muud metalloksiidid, hüdroksiidid ja peroksiidid, v.a alamrubriikide 2825 10 00 ja 2825 80 00 tooted\nHüdrasiin ja hüdroksüülamiin ning nende anorgaanilised soolad\nKloriidid; kloriidoksiidid ja kloriidhüdroksiidid, v.a alamrubriikide 2827 10 00 ja 2827 32 00 tooted; bromiidid ja bromiidoksiidid; jodiidid ja jodiidoksiidid\nMuud anorgaaniliste hapete ja peroksühapete soolad (sh kindla või muutuva keemilise koostisega alumosilikaadid), v.a asiidid\nKolloidsed väärismetallid; kindla või muutuva keemilise koostisega anorgaanilised või orgaanilised väärismetallide ühendid; väärismetallide amalgaamid\nKindla või muutuva keemilise koostisega hüdriidid, nitriidid, asiidid, silitsiidid ja boriidid, v.a rubriigi 2849 karbiidid ja alamrubriigi 2850 00 70 tooted\nMuud anorgaanilised ühendid (sh destilleeritud vesi, konduktomeetriline vesi jm samalaadse puhtusastmega vesi); vedel õhk (millest väärisgaasid on eemaldatud või eemaldamata); suruõhk; amalgaamid, v.a väärismetallide amalgaamid\nEetrid, eeteralkoholid, eeterfenoolid, eeteralkoholfenoolid, alkoholperoksiidid, eeterperoksiidid ja ketoonperoksiidid (kindla või muutuva keemilise koostisega) ning nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderivaadid\nAtsetaalid ja poolatsetaalid, millel on või ei ole muid hapnikku sisaldavaid funktsionaalrühmi, ning nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderivaadid\nRubriigi 2912 toodete halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderivaadid\nKetoonid ja kinoonid, millel on või ei ole muid hapnikku sisaldavaid funktsionaalrühmi ning nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderivaadid, v.a alamrubriikide 2914 11 00, 2914 21 00 ja 2914 22 00 tooted\nPolükarboksüülhapped, nende anhüdriidid, halogeniidid ja peroksiidid ning vastavad peroksühapped; nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderivaadid, v.a alamrubriikide 2917 11 00, 2917 12 10, 2917 14 00, 2917 32 00, 2917 35 00 ja 2917 36 00 tooted\nKarboksüülhapped, millel on muid hapnikku sisaldavaid funktsionaalrühmi, ning nende anhüdriidid, halogeniidid ja peroksiidid ning vastavad peroksühapped; nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderivaadid, v.a alamrubriikide 2918 14 00, 2918 15 00, 2918 21 00, 2918 22 00 ja 2918 29 10 tooted\nFosforhapete estrid ja soolad, sh laktofosfaadid, nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderivaadid\nMuud mittemetallide anorgaaniliste hapete estrid (v.a vesinikhalogeniidide estrid) ja nende soolad; nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderivaadid\nHapniku funktsionaalrühmadega aminoühendid\nFunktsionaalse karboksüimidorühmaga ühendid (sh sahhariin ja selle soolad) ja funktsionaalse imidorühmaga ühendid\nHeterotsüklilised ühendid, millel ei ole muid heteroaatomeid peale hapniku aatomite, v.a alamrubriikide 2932 12 00, 2932 13 00 ja 2932 21 00 tooted\nGlükosiidid, looduslikud või sünteetilised, ning nende soolad, eetrid, estrid ja muud derivaadid\nPark- ja värvaineekstraktid; tanniinid ja nende derivaadid; värvained ja pigmendid; värvid ja lakid; kitt ja muud mastiksid; tindid ja trükivärvid; välja arvatud rubriikide 3204 ja 3206 tooted ning välja arvatud alamrubriikide 3201 20 00, 3201 90 20, ex 3201 90 90 (eukalüpti parkaineekstraktid), ex 3201 90 90 (gambiiri- ja mürobalaaniviljadest saadavad parkaineekstraktid) ja ex 3201 90 90 (muud taimsed parkimisekstraktid) tooted\nMuud värvained; grupi 32 märkuses 3 nimetatud tooted, v.a rubriikide 3203, 3204 ja 3205 tooted; luminofooridena kasutatavad anorgaanilised tooted, mis on kindla või muutuva keemilise koostisega\nSeep, orgaanilised pindaktiivsed ained, pesemisvahendid, määrdeained, tehisvahad, vahavalmistised, poleerimis- ja puhastusvahendid, küünlad jms tooted; voolimispastad, stomatoloogiline vaha ja hambaravis kasutatavad kipsisegud\nŽelatiin (k.a töödeldud või töötlemata pinnaga ristkülikukujuliste (sh ruudukujuliste) lehtedena), värvitud või värvimata, ja selle derivaadid; kalaliim; muud loomsed liimid, v.a rubriigi 3501 kaseiinliimid\nMujal nimetamata valmisliimid ja muud valmisadhesiivid; liimide või adhesiividena kasutamiseks mõeldud tooted jaemüügiks pakendatuna netomassiga kuni 1 kg\nMitmesugused keemiatooted, v.a rubriikide 3802 ja 3817 00, alamrubriikide 3823 12 00 ja 3823 70 00, rubriigi 3825 tooted ning alamrubriikide 3809 10 ja 3824 60 tooted\nAktiivsüsi; aktiveeritud looduslikud mineraaltooted; loomne süsi, sh ammendatud loomne süsi\nPlast ja plasttooted, v.a rubriikide 3901, 3902, 3903 ja 3904, alamrubriikide 3906 10 00, 3907 10 00, 3907 60 ja 3907 99, rubriikide 3908 ja 3920 ning alamrubriikide 3921 90 19 ja 3923 21 00 tooted\nMuud plasttahvlid, -lehed, -kiled, -fooliumid ja -ribad, v.a vahtplastist, armeerimata, lamineerimata, tugevdamata ja muul viisil muude materjalidega kombineerimata\nEtüleeni polümeeridest kotid ja pakendid (sh torbikud)\nVeiste (sh pühvlite) või hobuslaste pargitud või enne kuivatamist järelpargitud, karvata, laustetud või laustmata, kuid edasi töötlemata nahad, v.a alamrubriikide 4104 41 19 ja 4104 49 19 tooted\nPargitud või enne kuivatamist järelpargitud, karvata, märjas olekus (k.a wet-blue), laustetud, kuid edasi töötlemata või kuivas olekus, laustetud või laustmata, kuid edasi töötlemata seanahad, v.a alamrubriigi 4106 31 10 tooted\nVeiste (sh pühvlite) või hobuslaste pärast parkimist või kuivatamiseelset järelparkimist muul viisil töödeldud nahad, sh pärgamenditud nahk, karvata, laustetud või laustmata, v.a rubriigi 4114 nahk\nSeemisnahk (sh rääs-formaldehüüdpargiga); lakknahk ja lamineeritud lakknahk; metallitatud nahk\nKomposiitnahk naturaalse naha või nahakiudude baasil, tahvlite, lehtede või ribadena, rullides või mitte\nNahatooted; sadulsepatooted ja rakmed; reisitarbed, käekotid jms tooted; tooted loomasooltest (v.a jämesiidist); v.a rubriikide 4202 ja 4203 tooted\nPuitlaastplaadid, orienteeritud kihtidega plaadid (OSB) jms plaadid (nt vahvelplaadid) puidust või muust puitmaterjalist, vaikude vms orgaaniliste sideainetega aglomeeritud või aglomeerimata\nPuitkiudplaadid puidust või muust puitmaterjalist, vaikude vms orgaaniliste sideainete abil kokku ühendatud või mitte\nVatt, vilt ja lausriie; erilõngad; nöörid, paelad, köied ja trossid ning nendest valmistatud tooted\nElektrimasinad ja -seadmed, nende osad; helisalvestus- ja taasesitusseadmed, telepildi ja -heli salvestus- ja taasesitusseadmed, nende osad ja tarvikud, v.a alamrubriikide 8516 50 00, 8517 69 39, 8517 70 15, 8517 70 19, 8519 20, 8519 30, 8519 81 11 kuni 8519 81 45, 8519 81 85, 8519 89 11 kuni 8519 89 19, rubriikide 8521, 8525 ja 8527, alamrubriikide 8528 49, 8528 59 ja 8528 69 kuni 8528 72, rubriigi 8529 ning alamrubriikide 8540 11 ja 8540 12 tooted\nMuud helitaasesitusseadmed ilma helisalvestusseadmeta\nRinghäälingu või televisiooni saateaparaadid, vastuvõtuseadmetega või ilma, helisalvestus- või helitaasesitusaparatuuriga või ilma; telekaamerad, digitaalkaamerad ja salvestavad videokaamerad\nKineskoobid, sh videomonitoridele, värvilise, mustvalge või muu monokromaatilise kujutisega\nSõiduautod ja muud mootorsõidukid põhiliselt reisijateveoks (v.a rubriigis 8702 nimetatud), k.a universaalid ja võidusõiduautod\nTõste- ja teisaldusseadmeta iseliikuvad veokärud, mida kasutatakse tehastes, ladudes, sadamates või lennujaamades lühikesteks kaubavedudeks; raudteejaama platvormil kasutatavad traktorid; eespool nimetatud sõidukite osad\nMööbel; voodivarustus, madratsid, madratsialused, padjad ja muud täistopitud mööblilisandid; mujal nimetamata lambid ja valgustid; sisevalgustusega sildid, valgustablood jms; kokkupandavad ehitised, v.a rubriigi 9405 tooted\nMujal nimetamata lambid ja valgustid, sh prožektorid ja punktvalgustid, ning nende osad; mujal nimetamata sisevalgustusega sildid, valgustablood jms sisseehitatud valgusallikaga tooted ning nende osad\nMänguasjad, mängud ja spordiinventar; nende osad ja tarvikud; v.a alamrubriikidesse 9503 00 30 kuni 9503 00 99 kuuluvad tooted\n9503 00 30 kuni 9503 00 99\nMuud mänguasjad; vähendatud suurusega („mõõtkavas”) mudelid jms meelelahutuslikud mudelid, liikuvad või liikumatud; mitmesugused mosaiikpildid\n(1) Selle rubriigi toodete suhtes ei kohaldata II grupi 1. jaotises nimetatud korda.\n(2) Alamrubriigi 0306 13 toodete puhul on tollimaks II grupi 2. jaotises nimetatud korra kohaselt 3,6 %.\n(3) Selle alamrubriigi toodete suhtes ei kohaldata II grupi 1. jaotises nimetatud korda.\n(4) Selle alamrubriigi toodete suhtes ei kohaldata II grupi 1. jaotises nimetatud korda.\n(5) Nende alamrubriikide toodete suhtes ei kohaldata II grupi 1. jaotises nimetatud korda.\n(6) Selle rubriigi toodete suhtes ei kohaldata II grupi 1. jaotises nimetatud korda.\n(7) Nende alamrubriikide toodete suhtes ei kohaldata II grupi 1. jaotises nimetatud korda.\n(8) Alamrubriikide 1704 10 91 ja 1704 10 99 toodete korral võib koguseline tollimaks II grupi 2. jaotises nimetatud korra kohaselt olla kuni 16 % tolliväärtusest.\n(9) Selle rubriigi toodete suhtes ei kohaldata II grupi 1. jaotises nimetatud korda.\n(10) Selle alamrubriigi toodete suhtes ei kohaldata II grupi 1. jaotises nimetatud korda.\n(11) Selle alamrubriigi toodete suhtes ei kohaldata II grupi 1. jaotises nimetatud korda.\n(12) Selle alamrubriigi toodete suhtes ei kohaldata II grupi 1. jaotises nimetatud korda.\n(13) Selle rubriigi toodete suhtes ei kohaldata II grupi 1. jaotises nimetatud korda.\n(14) Selle rubriigi toodete suhtes ei kohaldata II grupi 1. jaotises nimetatud korda.”\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 607/2007,\nmillega kehtestatakse 2006/2007. aastaks nõukogu määruse (EÜ) nr 1788/2003 I lisas määratud tootmiskvootide jaotus tarnete ja otseturustamise vahel\nvõttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1788/2003, millega kehtestatakse tasu piima- ja piimatootesektoris, (1) eriti selle artiklit 8,\nMääruse (EÜ) nr 1788/2003 artiklis 6 on sätestatud, et liikmesriigid kehtestavad tootjatele individuaalsed kvoodid. Tootjatel võib olla kas üks või kaks individuaalset kvooti, üks tarnete ja teine otseturustamise jaoks ning ühed kvoodid võib teisteks kvootideks ümber arvestada tootja nõuetekohaselt põhjendatud taotluse alusel.\nKomisjoni 2. juuni 2006. aasta määruses (EÜ) nr 832/2006, millega kehtestatakse 2005/2006. aastaks nõukogu määruse (EÜ) nr 1788/2003 I lisas kindlaksmääratud tootmiskvootide jaotus tarnete ja otseturustamise vahel, (2) on sätestatud Belgia, Tšehhi Vabariigi, Taani, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Küprose, Läti, Leedu, Luksemburgi, Ungari, Malta, Madalmaade, Austria, Poola, Portugali, Sloveenia, Slovakkia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriigi tarne- ja otseturustamiskvootide jaotus ajavahemikuks 1. aprillist 2005 kuni 31. märtsini 2006.\nVastavalt komisjoni 30. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 595/2004 (milles sätestatakse piima- ja piimatootesektoris makse kehtestamist käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1788/2003 rakenduseeskirjad) (3) artikli 25 lõikele 2 on Belgia, Tšehhi Vabariik, Taani, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Küpros, Läti, Leedu, Luksemburg, Ungari, Madalmaad, Austria, Poola, Portugal, Sloveenia, Slovakkia, Soome ja Ühendkuningriik teatanud kogused, mis on tootjate taotlusel individuaalsete tarne- ja otseturustuskvootide vahel lõplikult ümber arvestatud.\nVastavalt määruse (EÜ) nr 1788/2003 I lisale on Belgia, Taani, Saksamaa, Prantsusmaa, Luksemburgi, Madalmaade, Austria, Portugali, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriigi kogu 2006/2007. aasta tootmiskvoot suurem kui 2005/2006. aasta tootmiskvoot ning nimetatud liikmesriigid on teatanud komisjonile kõnealuste täiendavate kvootide jaotuse tarnete ja otseturustamise vahel.\nVastavalt komisjoni 22. juuni 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 927/2006 nõukogu määruse (EÜ) nr 1788/2003 artikli 1 lõikes 4 sätestatud restruktureerimise erireservi vabastamise kohta (4) eraldatakse alates 1. aprillist 2006 vabastatud täiendavad kvoodid Tšehhi Vabariigile, Eestile, Lätile, Leedule, Ungarile, Poolale, Sloveeniale ja Slovakkiale vastavate tootmiskvootide tarneks määratud osas.\nSeetõttu on asjakohane kehtestada määruse (EÜ) nr 1788/2003 I lisas kindlaksmääratud tootmiskvootide jaotus tarnete ja otseturustamise vahel ajavahemikuks 1. aprillist 2006 – 31. märtsini 2007.\nMääruse (EÜ) nr 1788/2003 I lisas kindlaksmääratud tootmiskvootide jaotus tarnete ja otseturustamise vahel ajavahemikuks 1. aprillist 2006 – 31. märtsini 2007 sätestatakse käesoleva määruse lisas.\n(1) ELT L 270, 21.10.2003, lk 123. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 336/2007 (ELT L 88, 29.3.2007, lk 43).\n(2) ELT L 150, 3.6.2006, lk 6. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1611/2006 (ELT L 299, 28.10.2006, lk 13).\n(3) ELT L 94, 31.3.2004, lk 22. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2006 (ELT L 365, 21.12.2006, lk 52).\n(4) ELT L 170, 23.6.2006, lk 12.\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 608/2007,\nmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 795/2004, millega kehtestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad talupidajate jaoks) sätestatud ühtse otsemaksete kava üksikasjalikud rakenduseeskirjad\nvõttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks ning muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2019/93, (EÜ) nr 1452/2001, (EÜ) nr 1453/2001, (EÜ) nr 1454/2001, (EÜ) nr 1868/94, (EÜ) nr 1251/1999, (EÜ) nr 1254/1999, (EÜ) nr 1673/2000, (EMÜ) nr 2358/71 ja (EÜ) nr 2529/2001, (1) eriti selle artikli 51 punkti b teist lõiku,\nKomisjoni määrusega (EÜ) nr 795/2004 (2) on kehtestatud alates 2005. aastast ühtse otsemaksete kava rakenduseeskirjad.\nMääruse (EÜ) nr 795/2004 I lisas määratakse kindlaks kuupäev, millest alates võib ajutiselt lubada järelkultuuride kasvatamist piirkondades, kus teraviljad koristatakse ilmastikust sõltuvalt tavaliselt varem, nagu on viidatud määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 51 punktis b. Prantsusmaa palvel peaks kõnealust kuupäeva ühe Prantsusmaa piirkonna ja kahe departemangu jaoks muutma.\nKäesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas otsemaksete korralduskomitee arvamusega,\nMääruse (EÜ) nr 795/2004 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas oleva tekstiga.\n(2) ELT L 141, 30.4.2004, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 411/2007 (ELT L 101, 18.4.2007, lk 3).\nLõuna-Kreeka (Peloponnesos, Ioonia saared, Lääne-Kreeka, Atika, Lõuna-Egeus ja Kreeta)\nKesk- ja Põhja-Kreeka (Ida-Makedoonia ja Traakia, Kesk-Makedoonia, Lääne-Makedoonia, Ípeiros, Tessaalia, Kreeka mandriosa (Sterea) ja Põhja-Egeus)\nPrantsusmaa: Aquitaine, Midi-Pyrénées ja Languedoc-Roussillon\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 609/2007,\nmillega kohandatakse teatavaid püügikvoote 2007. aastaks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 847/96, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel\nvõttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 23 lõiget 4,\nvõttes arvesse nõukogu 6. mai 1996. aasta määrust (EÜ) nr 847/96, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel, (2) eriti selle artikli 4 lõiget 2, artikli 5 lõiget 1 ja artikli 5 lõiget 2,\nNõukogu 22. detsembri 2004. aasta määruses (EÜ) nr 2270/2004, millega kehtestatakse 2005. ja 2006. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused teatavate süvamere kalavarude osas, (3) nõukogu 22. detsembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 52/2006, millega määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse Läänemere suhtes, (4) ning nõukogu 22. detsembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 51/2006, millega määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (5) on kindlaks määratud, milliste kalavarude suhtes võib võtta määrusega (EÜ) nr 847/96 ettenähtud meetmeid.\nNõukogu 19. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 2015/2006, millega kehtestatakse 2007. ja 2008. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega, (6) nõukogu 11. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1941/2006, millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused 2007. aastaks, (7) ning nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 41/2007, millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (8) on kinnitatud teatavate kalavarude kvoodid aastaks 2007.\nKomisjoni 15. veebruari 2007. aasta määruses (EÜ) nr 147/2007, millega kohandatakse teatavaid kalapüügikvoote aastateks 2007–2012 vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) artikli 23 lõikele 4, (9) on vähendatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa teatavaid püügikvoote aastateks 2007–2012.\nTeatavad liikmesriigid on teinud vastavalt määrusele (EÜ) nr 847/96 taotluse kanda osa oma 2006. aasta kvootidest üle järgmisesse aastasse. Peatatud kogused tuleks lisada määruses osutatud piires 2007. aasta kvootidele.\nVastavalt määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõikele 1 tuleks vähendada riikide 2006. aasta kvoote ülepüütud koguse võrra. Vastavalt määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõikele 2 tuleks 2007. aasta riiklikele kvootidele kohaldada kaalutud vähendamist sel juhul, kui 2006. aastal ületas teatavate määruses (EÜ) nr 51/2006 ja määruses (EÜ) nr 52/2006 määratletud kalavarude püük lubatavaid lossitavaid koguseid. Neid vähendamisi kohaldades võetakse arvesse piirkondlike kalandusorganisatsioonide haldusalasse kuuluvaid kalavarusid käsitlevaid erisätteid.\nTeatavad liikmesriigid on taotlenud vastavalt määrusele (EÜ) nr 847/96 luba 2006. aasta teatavatesse kalavarudesse kuuluvate lisakoguste lossimiseks. Need täiendavalt lubatud kogused tuleks nende 2007. aasta kvoodist maha arvestada.\nIlma et see piiraks määruse (EÜ) nr 147/2007 kohaldamist, on määruses (EÜ) nr 2015/2006, määruses (EÜ) nr 1941/2006 ja määruses (EÜ) nr 41/2007 kehtestatud kvoote suurendatud, nagu on esitatud I lisas, või vähendatud, nagu on esitatud II lisas.\n(3) ELT L 396, 31.12.2004, lk 4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1782/2006 (ELT L 345, 8.12.2006, lk 10).\n(4) ELT L 16, 20.1.2006, lk 184. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 742/2006 (ELT L 130, 18.5.2006, lk 7).\n(5) ELT L 16, 20.1.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2017/2006 (ELT L 384, 29.12.2006, lk 44).\n(6) ELT L 384, 29.12.2006, lk 28.\n(7) ELT L 367, 22.12.2006, lk 1.\n(8) ELT L 15, 20.1.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 444/2007 (ELT L 106, 24.4.2007, lk 22).\nÜLEKANDMISED 2007. AASTA KVOOTIDE HULKA\nKohandatud määr 2006\nET (1) saagis 2006\nLäbivaadatud määr 2007\nVb (EÜ), VI, XII, XIV\nVIIb–k, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ)\nVb, VIa (EÜ)\nIIa (EÜ), IV (EÜ)\nVb (EÜ), VI, VII, XII, XIV\nII, IV (EÜ)\nAlajaotused 22–24 (EÜ vetes)\nVb, VIaN (EÜ), VIb\nVb (EÜ), VI, VII, VIIIabde, XII, XIV\nIIIa (EÜ), IIIbcd (EÜ)\nIIIbcd (EÜ vetes)\nIIIa, IIIbcd (EÜ)\nI, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV (EÜ ja rahvusvahelistes vetes)\nIII (EÜ ja rahvusvahelistes vetes)\nII, IV, V (EÜ ja rahvusvahelistes vetes)\nIIa (EÜ), IIIa, IV (EÜ)\nIV (EÜ ja rahvusvahelistes vetes)\nVIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ)\nVIIIc, IX, X CECAF 34.1.1 (EÜ)\nVb (EÜ), VI\nIX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ)\nVI, VII (EÜ ja rahvusvahelistes vetes)\nV, VI, VII, XII (EÜ ja rahvusvahelistes vetes)\nVIIb–k, VIII, IX, X, CECAF 34,1,1 (EÜ)\nXII (EÜ ja rahvusvahelistes vetes)\nV, VI, VII, VIII, IX (EÜ ja rahvusvahelistes vetes)\nV, VI, VII (EÜ ja rahvusvahelistes vetes)\nVI (EÜ ja rahvusvahelistes vetes)\nVII (EÜ ja rahvusvahelistes vetes)\nVb, VI, VIII (EÜ ja rahvusvahelistes vetes)\nVIII IX, X, XII, XIV (EÜ ja rahvusvahelistes vetes)\nVI, VII, VIII (EÜ ja rahvusvahelistes vetes)\n(1) ET = eritingimus\nVÄHENDUSED 2007. AASTA KVOOTIDEST\nKohandatud määr kokku 2006\n(1) ET saagis 2006\nKokku saagis 2006\nIIa (EÜ vetes), IV\nEÜ Norra ja rahvusvahelistes vetes I ja II\nAlajaotused 25–27, 28.2, 29 ja 32\nIIIa, IIIb, c, d EÜ vetes\nIIa (EÜ vetes), IIIa, IV (EÜ vetes)\nIIa (EÜ vetes), IIIa, IIIb,c,d (EÜ vetes), IV\nVI, VII (Ühenduse vetes ja rahvusvahelistes vetes)\nIIa (mitte EÜ vetes), Vb (EÜ vetes) VI, VII, VIIIabde, XII, XIV\nVIII, IX (Ühenduse vetes ja rahvusvahelistes vetes)\nIIa (EÜ vetes), IIIa, IIIb, c, d (EÜ vetes), IV\nII (mitte EÜ vetes), Vb (EÜ vetes), VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV\nVIIIc, IX, X (CECAF34.1.1 (EÜ vetes)\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 610/2007,\nmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1725/2003 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandluse tõlgendamise komitee (IFRIC) tõlgendusega 10\n20. juulil 2006 avaldas rahvusvaheline finantsaruandluse tõlgenduste komitee (IFRIC) tõlgenduse IFRIC 10 „Vahearuandlus ja väärtuse langus”, edaspidi „tõlgendus IFRIC 10”. Tõlgenduses IFRIC 10 selgitatakse, et firmaväärtuse või teatavate finantsvarade (müügivalmis omakapitaliinvesteeringud ja soetusmaksumuses mõõdetud noteerimata omakapitaliinstrumendid) langusest tekkinud kahjumit, mida on kajastatud vahearuandes, ei tohi järgnevates vahe- või aastaaruannetes tühistada. Tõlgendamine oli vajalik, kuna rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite IAS 34 „Vahearuandlus” ja IAS 36 „Varade väärtuse langus” nõuete ning standardi IAS 39 „Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine” teatud finantsvaraga seotud väärtuse languse sätete vahel olid ilmselged vastuolud.\nKonsulteerimine Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) tehniliste ekspertide rühmaga (TEG) kinnitab, et tõlgendus IFRIC 10 vastab määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2 esitatud vastuvõtmiseks vajalikele tehnilistele kriteeriumidele.\nMääruse (EÜ) nr 1725/2003 lisasse kantakse käesoleva määruse lisas sätestatud rahvusvahelise finantsaruandluse tõlgenduste komitee (IFRIC) tõlgendus IFRIC 10 „Vahearuandlus ja väärtuse langus”.\nKõik ettevõtted peavad rakendama käesoleva määruse lisas sätestatud tõlgendust IFRIC 10 hiljemalt oma 2007. majandusaasta alguskuupäevast, kuid ettevõtted, kelle majandusaasta algab novembris või detsembris, peavad rakendama tõlgendust IFRIC 10 hiljemalt oma 2006. majandusaasta alguskuupäevast.\n(2) ELT L 261, 13.10.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1329/2006 (ELT L 247, 9.9.2006, lk 3).\nTÕLGENDUS IFRIC 10 Vahearuandlus ja väärtuse langus”\nTÕLGENDUS IFRIC 10\nVahearuandlus ja väärtuse langus\nIAS 34 „Vahearuandlus”\nIAS 36 „Varade väärtuse langus”\nIAS 39 „Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine”\nEttevõtet kohustatakse hindama firmaväärtuse langust igal aruandekuupäeval ning soetusmaksumuses kajastatud omakapitaliinstrumentidesse ja finantspõhivaradesse tehtud investeeringute, mis on kajastatud soetusmaksumuses, väärtuse langust igal bilansipäeval ning vajaduse korral kajastama väärtuse langusest tekkinud kadumit antud kuupäeval standardite IAS 36 ja IAS 39 kohaselt. Kuid järgmisel aruandekuupäeval või bilansipäeval võivad tingimused olla sedavõrd muutunud, et väärtuse langusest tekkinud kadum oleks olnud väiksem või puudunud, kui väärtuse languse hindamine oleks läbi viidud alles sellel päeval. Käesolev tõlgendus annab juhiseid, kas sellist väärtuse langusest tekkinud kadumit peaks tühistama.\nTõlgenduses käsitletakse standardi IAS 34 sätete ning standardis IAS 36 esitatud firmaväärtuse langusest tekkinud kadumi ja ning standardis IAS 39 esitatud teatavate finantsvarade väärtuse langusest tekkinud kadumi kajastamise nõude koostoimet ning selle koostoime mõju raamatupidamises edasistele vahe- ja aastaaruannetele.\nIAS 34 paragrahvis 28 nõutakse, et ettevõte rakendaks oma vahearuannetes samu arvestuspõhimõtteid kui raamatupidamise aastaaruannetes. Samas on ka sätestatud, et „ettevõtte aruandluse sagedus (kord aastas, kord poolaastas või kord kvartalis) ei tohi mõjutada aastatulemuste mõõtmist. Selle eesmärgi saavutamiseks tehakse vahearuande mõõtmised kumulatiivselt aasta algusest.”\nIAS 36 paragrahvis 124 on sätestatud, et „firmaväärtuse langusest tekkinud kadumit ei tohi hiljem tühistada”.\nIAS 39 paragrahvis 69 on sätestatud, et „väärtuse langusest tekkinud kadumit, mida on kajastatud müügivalmiks liigitatud omakapitaliinstrumentidesse tehtud investeeringute kasumis või kahjumis, ei tühistata viisil, mis mõjutab kasumit või kahjumit”.\nIAS 39 paragrahvis 66 nõutakse, et soetusmaksumuses kajastatud finantsvara väärtuse langusest tekkinud kadumit (näiteks noteerimata omakapitaliinstrumenti, mille väärtust ei kajastata õiglase väärtusega, kuna selle õiglast väärtust ei saa usaldusväärselt mõõta, väärtuse langusest tekkinud kadumit) ei tohi tühistada.\nKäesolevas tõlgenduses käsitletakse järgmist küsimust:\nKas ettevõte peaks tühistama firmaväärtuse ja soetusmaksumuses olevatesse omakapitaliinstrumentidesse ja finantspõhivaradesse tehtud investeeringute väärtuse langusest tekkinud kadumi, mis on kajastatud vaheperioodil, kui väärtuse langusest tekkinud kadumi hindamisel mõnel hilisemal bilansipäeval oleks kadum olnud väiksem või üldse puudunud?\nEttevõte ei tohi tühistada firmaväärtuse või soetusmaksumuses olevasse omakapitaliinstrumenti ja finantspõhivarasse tehtud investeeringute väärtuse langusest tekkinud kadumit, mis on kajastatud vaheperioodil.\nEttevõte ei tohi laiendada kõnealust konsensust analoogia põhjal teistele võimalikele vastuoludele IAS 34 ja teiste standardite vahel.\nEttevõte rakendab käesolevat tõlgendust 1. novembril 2006 või hiljem algavatel majandusaastatel. Varasem rakendamine on soovitatav. Kui ettevõte rakendab käesolevat tõlgendust enne 1. novembrit 2006, siis ta teatab sellest. Ettevõte rakendab käesolevat tõlgendust edasiulatuvalt firmaväärtuse suhtes alates kuupäevast, mil ta esimest korda kohaldas standardit IAS 36. Ettevõte rakendab käesolevat tõlgendust soetusmaksumuses olevatesse omakapitaliinstrumentidesse ja finantspõhivaradesse tehtud investeeringutele edasiulatuvalt alates kuupäevast, mil ta esimest korda kohaldas standardi IAS 39 mõõtmiskriteeriume.\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 611/2007,\nmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1725/2003 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandluse tõlgendamise komitee (IFRIC) tõlgendusega 11\n2. novembril 2006 avaldas rahvusvaheline finantsaruandluse tõlgenduste komitee (IFRIC) tõlgenduse IFRIC 11 „IFRS 2 – tehingud kontserni- ja omaaktsiatega”, edaspidi „tõlgendus IFRIC 11”. Tõlgenduses IFRIC 11 käsitletakse rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi IFRS 2 „Aktsiapõhine makse” rakendamist aktsiapõhistele maksekokkulepetele, mis hõlmavad ettevõtte omakapitaliinstrumente või teise samasse kontserni kuuluva ettevõtte omakapitaliinstrumente (näiteks emaettevõtte omakapitaliinstrumente). Tõlgendamine oli vajalik, kuna seni ei olnud juhiseid selle kohta, kuidas tuleks ettevõtte finantsaruannetes kajastada aktsiapõhiseid maksekokkuleppeid, kus ettevõte saab oma emaettevõtte omakapitaliinstrumentide eest vastutasuks kaupu või teenuseid.\nKonsulteerimine Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) tehniliste ekspertide rühmaga (TEG) kinnitab, et tõlgendus IFRIC 11 vastab määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2 esitatud vastuvõtmiseks vajalikele tehnilistele kriteeriumidele.\nMääruse (EÜ) nr 1725/2003 lisasse kantakse käesoleva määruse lisas sätestatud rahvusvahelise finantsaruandluse tõlgenduste komitee (IFRIC) tõlgendus IFRIC 11 „IFRS 2 – tehingud kontserni- ja omaaktsiatega”.\nKõik ettevõtted peavad rakendama käesoleva määruse lisas sätestatud tõlgendust IFRIC 11 hiljemalt oma 2008. majandusaasta alguskuupäevast, kuid ettevõtted, kelle majandusaasta algab juba jaanuaris või veebruaris, peavad rakendama tõlgendust IFRIC 11 hiljemalt oma 2009. majandusaasta alguskuupäevast.\nTõlgendus IFRIC 11 „IFRS 2 – tehingud kontserni- ja omaaktsiatega””\nRAHVUSVAHELISE FINANTSARUANDLUSE TÕLGENDUSTE KOMITEE (IFRIC) TÕLGENDUS 11\nRahvusvaheline finantsaruandlusstandard (IFRS 2) – kontsernisisesed ja tresooraktsiate tehingud\nIAS 8 Arvestuspõhimõtted, raamatupidamislike hinnangute muutused ja vead\nKäesolevas tõlgenduses käsitletakse kahte küsimust. Esiteks, kas järgmisi tehinguid tuleks IFRS 2 nõuete kohaselt kajastada omakapitaliga arveldatavana või rahas arveldatavana:\nettevõte annab oma töötajatele õiguse ettevõtte omakapitaliinstrumentide (nt aktsiaoptsioonid) omandamiseks ja soovib või on sunnitud töötajate ees kohustuste täitmiseks ostma teiselt osaliselt omakapitaliinstrumente (st tresooraktsiad); ning\nettevõte või ettevõtte aktsionärid annavad oma töötajatele õiguse ettevõtte omakapitaliinstrumentide (nt aktsiaoptsioonid) omandamiseks ning ettevõtte aktsionärid tagavad vajalikud omakapitaliinstrumendid.\nTeises küsimuses käsitletakse aktsiapõhiseid maksetehinguid, mis hõlmavad sama kontserni kahte või enamat ettevõtet. Näiteks antakse tütarettevõtte töötajatele õigus tütarettevõttele osutatud teenuste eest omandada emaettevõtte omakapitaliinstrumente. IFRS 2 lõikes 3 on sätestatud:\nKäesoleva IFRSi mõistes on ettevõtte aktsionäride poolt teostatud omakapitaliinstrumentide ülekanded osalistele, kes on ettevõttele (sealhulgas töötajad) tarninud kaupu või osutanud teenuseid, aktsiapõhisteks maksetehinguteks, välja arvatud juhul kui ülekannetel on selgelt muu eesmärk kui tasumine ettevõttele tarnitud kaupade või osutatud teenuste eest. Samuti kehtib emaettevõtte omakapitaliinstrumentide või ettevõttega samasse kontserni kuuluva teise ettevõtte omakapitaliinstrumentide ülekannete puhul osalistele, kes on ettevõttele tarninud kaupu või osutanud teenuseid. [Rõhuasetus lisatud]\nSamas ei anta IFRS 2s juhiseid, kuidas kirjendada kõnealuseid tehinguid kontserni iga ettevõtte finantsaruannetes.\nSeepärast käsitletakse teises küsimuses järgmisi aktsiapõhiseid maksetehinguid:\nemaettevõte annab otse tütarettevõtte töötajatele õiguse omandada oma omakapitaliinstrumente: emaettevõttel (mitte tütarettevõttel) on kohustus tagada tütarettevõtte töötajatele vajalikud omakapitaliinstrumendid; ning\ntütarettevõte annab oma töötajatele õiguse omandada oma emaettevõtte omakapitaliinstrumente: tütarettevõttel on kohustus tagada oma töötajatele vajalikud omakapitaliinstrumendid.\nKäesolevas tõlgenduses käsitletakse, kuidas lõikes 3 sätestatud aktsiapõhiseid maksetehinguid tuleks kirjendada selle tütarettevõtte finantsaruandes, kellele töötajad osutavad teenuseid.\nEmaettevõtte ja tütarettevõtte vahel võib olla sõlmitud leping, mille alusel tütarettevõte on kohustatud töötajatele võimaldatud omakapitaliinstrumentide eraldamise eest emaettevõttele maksma. Käesolevas tõlgenduses ei käsitleta, kuidas kirjendada sellist kontsernisisest maksetehingut.\nKuigi käesolevas tõlgenduses keskendutakse tehingutele töötajatega, kehtib käesolev tõlgendus samuti aktsiapõhiste maksetehingute puhul, kus kauba tarnija või teenuse osutaja ei ole ettevõtte töötaja.\nAktsiapõhised maksetehingud, mis hõlmavad ettevõtte omakapitaliinstrumente (lõige 1)\nAktsiapõhiseid maksetehinguid, mille puhul ettevõte saab oma omakapitaliinstrumentide eest tasuna teenuseid, kirjendatakse omakapitaliga arveldatavana. See kehtib sõltumata asjaolust, kas ettevõtte soovib või on sunnitud aktsiapõhise maksetehingu alusel ostma kohustuste katteks teiselt osaliselt omakapitaliinstrumente. See kehtib samuti sõltumata asjaolust, kas:\nettevõte ise või selle aktsionär(id) andsid töötajatele õiguse omandada ettevõtte omakapitaliinstrumente; või\nettevõte ise või selle aktsionär(id) arveldasid aktsiapõhise makse.\nAktsiapõhised maksetehingud, mis hõlmavad emaettevõtte omakapitaliinstrumente\nEmaettevõte annab tütarettevõtte töötajatele õiguse omandada oma omakapitaliinstrumente (lõike 3 punkt a)\nTingimusel et aktsiapõhine maksetehing kirjendatakse omakapitaliga arveldatavana emaettevõtte konsolideeritud finantsaruandes, hindab tütarettevõte töötajatelt saadud teenuste väärtust vastavalt omakapitaliga arveldatavate aktsiapõhiste maksetehingute suhtes kohaldavatele nõuetele, kirjendades omakapitali vastavat suurenemist emaettevõtte sissemaksena.\nEmaettevõte võib anda oma tütarettevõtte töötajatele õiguse omandada oma omakapitaliinstrumente tingimusel, et töötaja jätkab kontsernile teenuste osutamist teatava ajavahemiku jooksul. Ühe tütarettevõtte töötaja võib vahetada töökoha teise tütarettevõttesse teatava ajavahemiku jooksul, ilma et see mõjutaks algse aktsiapõhise maksetehingu alusel töötajale antud õigust omandada emaettevõtte omakapitaliinstrumente. Iga tütarettevõte hindab töötajatelt saadud teenuste väärtust omakapitaliinstrumendi õiglase väärtuse alusel selle kuupäeva seisuga, mil emaettevõte andis õiguse omandada kõnealuseid omakapitaliinstrumente, nagu on määratletud IFRS 2 A lisas, võttes arvesse igas tütarettevõttes töötatud ajavahemiku osakaalu.\nPärast töökoha vahetamist kontserni ettevõtete piires ei pruugi selline töötaja enam täita muid tingimusi kui IFRS 2 A lisas määratletud turutingimus, nt töötaja lahkub töölt kontsernist enne teenistusperioodi lõppu. Sel juhul korrigeerib iga tütarettevõte IFRS 2 lõikes 19 sätestatud tingimuste kohaselt eelnevalt kinnitatud summat vastavalt töötajalt saadud teenuste mahule. Seega, juhul kui emaettevõtte antud õigust omandada omakapitaliinstrumente ei anta üle seoses sellega, et töötaja ei suuda täita muid tingimusi kui turutingimus, ei kirjendata ühegi tütarettevõtte finantsaruandes ühtegi kõnealuse töötaja osutatud teenustega seotud summat kumulatiivsel alusel.\nTütarettevõte annab oma töötajatele võimaluse omandada emaettevõtte omakapitaliinstrumente (lõike 3 punkt b)\nTütarettevõte kirjendab oma töötajatega tehtud tehinguid rahas arveldatavana. Kõnealust nõuet kohaldatakse sõltumata sellest, mil viisil omandab tütarettevõte omakapitaliinstrumendid, et täita kohustusi oma töötajate ees.\nEttevõte kohaldab käesolevat tõlgendust 1. märtsil 2007 või hiljem algavate majandusaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui ettevõte kohaldab käesolevat tõlgendust enne 1. märtsi 2007 algaval majandusaastal, peab ta selle avalikustama.\nEttevõte kohaldab käesolevat tõlgendust kooskõlas standardiga IAS 8 vastavalt standardi IFRS 2 üleminekusätetele.\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 612/2007,\nmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 596/2007, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud alates 1. juunist 2007\nAlates 1. juunist 2007 kohaldatavad teraviljasektori imporditollimaksud on määratud kindlaks komisjoni määrusega (EÜ) nr 596/2007. (3)\nKuna arvutatud keskmine imporditollimaks erineb kehtestatud imporditollimaksust viie euro võrra tonni kohta, tuleks määrusega (EÜ) nr 596/2007 kehtestatud imporditollimakse vastavalt kohandada.\nSeetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 596/2007 vastavalt muuta,\nMääruse (EÜ) nr 596/2007 I ja II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.\n(3) ELT L 140, 1.6.2007, lk 24.\nMääruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 loetletud toodete imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 2. juunist 2007\nMääruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmise:\nPehme nisu (3)\nKõva nisu, keskmise kvaliteediga (4)\nKõva nisu, madala kvaliteediga (5)\n3 eurot tonni kohta, kui lossimissadam asub Vahemere ääres,\n2 eurot tonni kohta, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul.\n(3) Lisatasu 14 EUR/t sisse arvestatud (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).\n(4) Allahindlus 10 eurot/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).\n(5) Allahindlus 30 eurot/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 613/2007,\nvõttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2368/2002 Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi rakendamise kohta töötlemata teemantide rahvusvahelises kaubanduses, (1) eriti selle artikleid 19 ja 20,\nKimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi eesistuja otsustas 3. mai 2007. aasta teatisega lisada Libeeria süsteemis osalejate nimekirja alates 4. maist 2007.\nSeepärast tuleks vastavalt muuta II lisa. II lisa muutmine ei piira nõukogu 10. veebruari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 234/2004, milles käsitletakse teatavaid piiranguid Libeeria suhtes ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1030/2003, (2) erisätete kohaldamist.\nSaksamaa on komisjoni teavitanud muudatustest seoses nende asjaomaste ühenduse asutustega.\nII lisa tuleks vastavalt muuta,\nMääruse (EÜ) nr 2368/2002 II lisa asendatakse käesoleva määruse I lisa tekstiga.\nMääruse (EÜ) nr 2368/2002 III lisa asendatakse käesoleva määruse II lisa tekstiga.\nSeda kohaldatakse alates 4. maist 2007.\n(1) EÜT L 358, 31.12.2002, lk 28. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 127/2007 (ELT L 41, 13.2.2007, lk 3).\n(2) ELT L 40, 12.2.2004, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1819/2006 (ELT L 351, 13.12.2006, lk 1).


Indus Valley Mehrgarh Polychrome Vessel with Lions - Lot No. 006\nHome > Auctions > 1st April 2017 > Indus Valley Mehrgarh Polychrome Vessel with Lions\nIndus Valley Mehrgarh Polychrome Vessel with Lions\nA terracotta cup with shallow basal ring, frieze of polychrome lions with geometric panels between. 113 grams, 88mm (3 1/2"). [No Reserve]\nFrom an important London collection of Bronze Age pottery; formed 1970s-1980.\nSee Satyawadi, S. Proto-Historic Pottery of Indus Valley Civilisation: Study of Painted Motifs, Perspectives in Indian Art and Archaeology, vol.2, New Delhi, 1994.


Ajuteadlane Jaan Aru: heroiini me väikelastele ei anna, aga nutiseadmetega probleemi justkui poleks - Tänane leht\nKuidas sünnib inimese aju teadvus, on Jaan Aru sõnul küsimuste küsimus ning see ta teadusesse tõigi. Nüüdseks on ta aju-skaneeringutest edasi liikunud ning otsib tehisintellekti abil inimeseks olemise alg-algoritmi. Foto: Eero Vabamägi / Postimees


Riigikogu ToimetisedEelmised numbridNr 36Valimisosalusest, eriti ühendatud omavalitsustes\nValimisosaluse langust vedasid peamiselt suuremad linnad, valdade ühendamised mõjutasid valimisosalust vähemal määral.\nHakkame pihta veidi kaugemalt ja tuletame meelde omavalitsuste muutuste ajalugu. Alljärgnevas loetelus ei ole omavalitsuste hulka arvestatud maakondi, mis 1922. aastal olid samuti omavalitsuslikud üksused. Maakondi ja/või rajoone, mis olid omavalitsuslikud kuni 1993. a valimisteni, ei ole juurde lisatud ka sellele järgnevate aastate näitajatele.\naastal – 410 omavalitsust (linnad, alevid ja vallad),\naastal – 281 omavalitsust (linnad ja vallad),\naastal – 700 omavalitsust (linnad, alevid ja külanõukogud),\naastal – 253 omavalitsust (linnad, alevid ja külanõukogud),\naastal – 244 omavalitsust (linnad, alevid, külanõukogud),\naastal – 256 omavalitsust (linnad ja vallad),\naastal – 79 omavalitsust (linnad ja vallad).\nSelgitused mõnede aastaarvude kohta:\naastal toimus esimene rahvaloendus;\naastal võeti vastu haldusreformi seadus, mis hakkas kehtima 1. jaanuarist 1939;\naastal kaotati vallad, nende asemele moodustati külanõukogud;\naastal oli viimane aasta külanõukogudele;\naastal toimusid esimesed kohaliku omavalitsuse volikogu valimised taasiseseisvunud Eestis.\n2017. aasta haldusreform oli väliste tunnuste järgi kõige radikaalsem kõikidest viimase aastasaja jooksul toimunud sellistest muudatustest, isegi paljuräägitud ja ebademokraatlikkuses süüdistatud 1939. aastal jõustunud reform ei kujundanud nii põhjalikult olemasolevat ümber kui praegune. Nõukogude võimu aegsed muudatused võivad väliselt olla muljetavaldavad, kuid kui palju oli neis pistmist omavalitsusega selle sõna otseses tähenduses?\nEi ole mingit põhjust arvata, et sellised muudatused – mis sest, et paljuski välised – jätavad mõjutamata ühiskonnaelu tervikuna. Võtan selles artiklis vaatluse alla ainult ühe nähtuse, mis on mõõdetav ja mida eriti poliitikas hinnatakse väga kõrgelt – see on valimistel osalemine.\n2017. aasta kohalike valimiste üldtulemustest on teada, et osalus langes 53,3 protsendini – neli aastat tagasi oli näitaja pea 58 protsenti täpselt. Selline langus ühe valimistsükli puhul on murettekitav, kuid veidigi pikemaajalises perspektiivis võib kergemalt hingata. Joonisel 1 esitan nii kohalike valimiste osalusprotsendi kui ka sama näitaja Riigikogu valimistel – seda kõikide nüüdisajal toimunud valimiste kohta.\nJOONIS 1. Osalemine kohalikel ja Riigikogu valimistel\nAllikas: Vabariigi valimiskomisjon, autori graafika\nKohalike valimiste väiksem osalusnäitaja parlamendivalimistega võrreldes ei ole omane ainult Eestile. Praktiliselt kogu demokraatlik maailm tunnetab sellist erinevust, sellepärast ei tasu meil eriti muretseda. A. Schakel ja R. Dandoy (2017) on leidnud, et kui nad vaatlesid 13 Lääne-Euroopa riigis parlamendi- ja kohalike valimiste osalust, siis keskmiste osaluste vahe oli 7,5 protsendipunkti (edaspidi lihtsalt punkt) kohalike valimiste kahjuks. Ida-Euroopa üheksas riigis oli sama vahe 8,0 punkti. Suurimad erinevused Lääne-Euroopas olid viimase paari aastakümne vältel Hollandis – üle 27 punkti ja Norras – üle 19 punkti. Ida-Euroopas oli see vahe kõige drastilisem Slovakkias – üle 45 punkti ja Tšehhimaal – pisut üle 29 punkti. Vahe oli pea olematu – alla 1 punkti – kohustuslike valimiste maal Belgias ja samuti ka Šveitsis, kus osalus mõlemal juhul oli üsna madal – umbes 45 protsenti. Ida-Euroopas oli vahe minimaalne – alla 1 punkti – Poolas, kuid selles riigis oli tegemist üldise madala osalusega mõlematel valimistel, umbes nagu Šveitsiski – 46 protsenti. Eestis on samalaadne näitaja 10,1 punkti kohalike valimiste kahjuks, seega võrdlemisi lähedal nii Lääne- kui ka Ida-Euroopa keskmistele näitajatele, kuid siiski neist pisut allapoole.\nJätkakem rahvusvahelise võrdlusega. Järgnevad diagrammid iseloomustavad osalust ainult kohalikel valimistel neljas meile lähedases riigis – Lätis, Leedus, Rootsis ja Soomes. Vaatluse all on kolm viimast valimistsüklit, mis Soomes on läinud viie aasta peale, teistes riikides neli aastat. Olgu märgitud, et Rootsis toimusid valimised 2006., 2010. ja 2014., Leedus 2007., 2011. ja 2015., Soomes 2008., 2012. ja 2017. ning Eestis ja Lätis 2009., 2013. ja 2017. aastal.\nRootsi näitajad on väga kõrged, ainult mõnevõrra madalamad kui kohustusliku osalussüsteemiga Belgias, lisaks kõigele on suundumus pisut kasvavale osalusele. Soome osalusprotsendid jäävad Rootsi omadest juba tuntavalt alla, suundumus on kergelt kõikuv. Eesti ei jää Soomest kuigi kaugele, aga suundumus on langev. Läti jääb Eestist pisut maha, suundumus kõikuv. Viimasena selles võrdluses tuleb Leedu, kus pole 50 protsendi piirini jõutudki, kuid suundumus on tõusev.\nEnnekõike Soome ja Läti kogemus ajendas meiegi ajakirjanduses (vt Postimees, 4. oktoober 2017) tõstatama küsimuse valimisaktiivsuse võimalikust langusest omavalitsuste ühendamise tõttu. Läti puhul võibki see nii olla – langus 7,8 punkti ajavahemikul 2009‒2013 ja samas ajavahemikus teostatud haldusreform on piisavalt silmatorkav, et neid kahte asja kokku panna. Kuid me ei tohiks kõike ühendamiste kaela ajada – võib-olla polnud majanduskriis veel läbi ja võib-olla juhtus Lätis veel midagi. 2017. aasta valimised Lätis näitasid osaluse kasvu ja kui vahepealne langus oligi omavalitsuste liitmistest tingitud, siis sellest meelepahast saadi üsna kiiresti üle.\nJOONIS 2. Osalemine kohalikel valimistel\nAllikad: Vabariigi valimiskomisjon, Läti valimiste keskkomisjon, Leedu valimiste keskkomisjon, Rootsi valimiskorraldus, Soome Justiitsministeeriumi valimiste veeb, autori graafika\nSoome osalusnäitajate kõikumised viimaste valimiste jooksul on olnud üsna väikesed, et on keeruline nende taga näha mingit ühte rahvale ebameeldivat aktsiooni. Kerge tõus 2017. aastal pisendab omavalitsuste ühendamiste oletatavat mõju veelgi. Lisada tuleb, et Soomes omavalitsuste ühendamine ei toimunud ühtse aktsioonina, neid laineid oli mitu ning võib-olla selline hajutatus leevendas ka valijaskonnas tekkida võivaid pingeid. Aga kuidas on siis Eestis?\nVõtame veel kord ette joonisel 1 esitatud Eesti osalusnäitajad kohalikel valimistel. Kõige üldisemalt võib eristada senise kaheksa valimistsükli jooksul nelja erisust:\nEsimesed neli valimist aastatel 1993‒2002 olid osalust mõõtes üsna sarnased – protsent oli pisut üle 50, korra langedes sellest ka pisut allapoole.\naasta valimistel saame rääkida üsna korralikust langusest eelmiste valimistega võrreldes – 2002. aastal 52,5 protsenti ja 2005. aastal 47,4 protsenti.\nSellele järgnes 2009. aasta valimistel lausa uskumatu tõus – osalus kasvas 60,6 protsendini.\nViimasele kahele valimistsüklile on iseloomulik langus, kusjuures 2017. aastal jõudsime selle tasemeni, mis meil oli 1990. aastatel. Kas meie praegune seis on meie jaoks tavapärane? Ja kas 2009. aasta hiigeltulemus oli pigem erand?\nKuid paneme nüüd osaluse ja haldusreformi kaudu tekitatud muutused kokku. 79-st omavalitsusest on 50 sellised, mis kujundati vähemasti kahe omavalitsuse ühendamise teel, praegu pole oluline, kas tehti seda vabatahtlikult või riigi poolt sundliitmise kaudu. Täiesti loomulik on oletada, et just nendes uutes omavalitsustes volikogude valimistel oli valija kõhklev, ka selles suhtes, kas minna valima või mitte. Vaatame nüüd kõigepealt, kuidas erinesid omavahel need kaks suurt omavalitsuste rühma.\nTABEL 1. Valimisosalus 2017 muudetud ja muutmata omavalitsustes\nAllikas: Vabariigi valimiskomisjon, autori arvutused\nNende näitajate alusel võiks väita, et omavalitsuste ühendamine on valija seisukohalt toimunud valutult, suhtumine on isegi soosiv, kui me oletame, et valimisaktiivsusega valija väljendab oma rahulolu või rahulolematust haldusreformi vastu. Kui nende uute omavalitsuste osalusnäitaja oleks üldnäitajast kõrgem kõikides sellesse gruppi kuuluvates valdades/linnades, siis võiks isegi edasist ühendamist soovitada, kuid pilt nii optimistlik siiski ei ole.\nUued ühendatud 50 omavalitsust on vaadeldavad mitme nurga alt. Nende hulk ülejäänutega võrreldes ‒ 29 omavalitsust ‒ võib olla petlik. Uutes omavalitsustes elas valimispäeva aegu 490 478 inimest, kellel oli valimisõigus. See inimhulk moodustas aga 44,6 protsenti kõikidest hääletamisõigustega kodanikest ja välismaalastest. Seega – enamik valijatest elab sellistes valdades ja linnades, mida haldusreform praegu ei puudutanud. Aeg-ajalt tekib kahtlus, kas uut Tartu linna – vana Tartu linn koos Tähtvere vallaga – ning uut Pärnu linna (vana Pärnu linn koos kolme vana ‒ Audru, Paikuse ja Tõstamaa ‒ vallaga) annab ikka lugeda ühendatud omavalitsuste hulka? Haldusreformi loogikat järgides – omavalitsuses peaks elama vähemasti 5000 inimest, parem veel kui 11 000, siis ei Tartul ega Pärnul polnud mingit vajadust hakata linna laiendama ümbritsevaid omavalitsusi liites. Valimisosalust analüüsides ei oma erilist tähtsust, kui kõrge või madal oli see vanas Tähtvere vallas – uue Tartu linna valimisnäitajaid see eriti ei mõjuta. Pärnu ja ühinenud valdade sama näitaja pole nii drastiliselt Pärnu poole kaldu, kuid mõistlikuna tundub vana Pärnu linn ühendatud omavalitsuste grupist välja võtta, kuid jätta ainult valimisaktiivsust silmas pidades sinna alles Pärnu 2. valimisringkond ehk siis need kolm valda. Sellise väljavõtte tulemusena on ühendatud omavalitsuse hulk 49 valda ja linna, kus elas 369 426 valimisõiguslikku inimest, suhtarvuna 33,6 protsenti üle-eestilisest valijaskonnast. See omakorda tähendab, et ei ole võimalik teha Eesti valijaskonna kohta järeldusi, tuginedes ainult reformi läbi teinud omavalitsustele. Kuid vaatleme peale üldise andmestiku ka teisi tahke.\nValimisaktiivsuse põhjal saab need vallad ja linnad jagada esimese hooga kahte lehte – omavalitsused, kus osalusprotsent oli kõrgem kui neli aastat tagasi ja siis ülejäänud, sellised, kus osalus langes. Niisugune võrdlus on loomulikult hüpoteetiline – osa asju on täpselt teada, kuid midagi tuleb oletada. Selgitan seda näite varal ja olgu näiteks praegune Lääne-Harju vald.\nMe teame kindlalt, et Lääne-Harju vallaks ühinesid neli terviklikku omavalitsust – Keila vald, Padise vald, Paldiski linn ja Vasalemma vald.\nMe teame kindlalt nende nelja omaaegse omavalitsuse volikogu valimiste osalusprotsenti 2013. aasta valimistel. Need olid: Keila vallas 60,9%, Padise vallas 54,3% Paldiski linnas 70,7% ja Vasalemma vallas 49,1%.\nNüüd ma oletan, et kui need neli valda/linna oleksid koos olnud ka neli aastat tagasi, oleks valima tulnud sama hulk inimesi, kui neid tuli neis omavalitsustes eraldi. Sellisel juhul saaksime hüpoteetiliseks valimisosaluseks 60,8%.\nTeadmine ja oletus kokku – me teame, et nüüdses Lääne-Harju vallas oli valimisosalus 58,5%. Võrreldes seda 2013. aasta oletusliku osalusega, ütleme pisut küll ettevaatlikult, et sellel omavalitsuslikul territooriumil valimisaktiivsus langes.\nNiiviisi tuli vastavusse viia praegused uued ja nelja aasta tagused vanad omavalitsused. Enamikul juhtudel polnud niisugune võrdlus keeruline – 35 uut omavalitsust olid sellised, mis tekkisid kahe või mitme tervikvalla ühinemisel. Ülejäänud 15 uut omavalitsust olid sellised, kus üks või isegi kaks liitujat olid poolikud – näiteks praeguste Elva ja Otepää vallaga liitusid osaliselt Puka ja Palupera vald. Vana Puka vald andis ühe osa ka veel Tõrva vallale. Uute omavalitsuste taandamisel vanadeks tuli ka selliseid muudatusi arvestada. Mõnede külade andmestike lisamised vanade valdade osalusnäitajatele muutsid küll pisut osalusprotsente, tavaliselt mõne kümnendikprotsendi piires, kuid võrdlus 2017. aasta tulemustega ei kannatanud. Selline võrdlus 2013. ja 2017. aasta valimiste vahel näitas, et 14-s omavalitsuses valimisosalus nelja aastaga oli kasvanud, 36-s aga langenud. Olgu järgnevalt need 13 valda ja 1 linn (Haapsalu) tähestikulises järjestuses ära nimetatud: Antsla, Haapsalu, Haljala, Hiiumaa, Kambja, Märjamaa, Mulgi, Põhja-Sakala, Rakvere (vald), Saarde, Saaremaa, Tõrva, Türi ja Valga.\nAinult neid numbreid – 14 ja 36 – silmas pidades saab väita, et omavalitsuste ühendamine tõi kaasa valimisosaluse languse. Seda kinnitab ka võrdlus valijate hulga vahel. Nimetatud 14 uues omavalitsuses elas kokku 119 737 valimisõiguslikku inimest. Kõiki ühendatud omavalitsusi arvestades saame suhtarvuks 24,4 protsenti, seega kolmveerand ühendatud omavalitsuste valijaskonnast elab valimisaktiivsuse langust kogenud valdades ja linnades. Isegi kui pisut probleemsed Tartu ja Pärnu sellest omavalitsuste grupist välja võtta, tõuseb osalustõusu läbi teinud omavalitsuste osakaal neljandikult umbes kolmandikuni.\nKolmveerand ühendatud omavalitsuste valijaskonnast elab valimisaktiivsuse langust kogenud valdades ja linnades.\nTabelis 2 on esitatud võrdlev andmestik valimisosaluse kohta nii nendes omavalitsustes, kus valimisaktiivsus tõusis kui ka nendes, kus langes. Võrdluse all on kaks valimistsüklit – 2013 ja 2017. Sulgudes on esitatud andmestik ilma Tartu ja Pärnuta.\nTABEL 2. Valimisosalus 2017 muudetud ja muutmata omavalitsustes\nSellest andmestikust nähtub, et valdade/linnade gruppe omavahel võrreldes ei ole kõikumised osalusnäitajate vahel suured, kuid teistsugune pilt avaneb, kui hakkame võrdlema omavalitsusi konkreetselt. Kui jätame kõrvale väga väikesed vallad Vormsi ja Ruhnu, kus osalusprotsent ulatus 70 protsendi alla, siis 2017. aasta valimiste äärmused mahuvad 65,9 protsendi (Tõrva) ja 40,7 protsendi (Kohtla-Järve) vahele. Kellele see enam kui 25punktine vahe tundub uskumatult suurena, siis 2013. aasta rekord oli pea 40 punkti – ühes otsas Piirissaare 86,5 protsendi ja teises otsas Narva 46,7 protsendiga.\nMujalgi maailmas levinud arusaam, et väiksemates omavalitsustes on kõrgem valimisosalus, leidis ka meil kinnitust. 18 omavalitsuses 79-st oli osalus kõrgem kui 60 protsenti ja nende hulgas oli seitse sellist valda, kus elab vähem kui haldusreformi seaduses nõutud 5000 elanikku. Muidugi olid nende hulgas Ruhnu, Kihnu ja Vormsi, kuid ülejäänud neli olid sellised, mida mõned aastad tagasi väikeste omavalitsuste hulka poleks loetud. Leiab ka erandeid – Viimsi ja Saue on umbkaudu 20 000 elanikuga vallad, neist suuremad on ainult viis linna.\nTeiselt poolt – nendest viiest linnast neljal (Tartu, Pärnu, Narva ja Kohtla-Järve) jääb osalus alla 50 protsendi ja ega Tallinngi oma 53 protsendiga pole teistest kuigi ees. Seega – väga väikest osalust meie praegustes tingimustest peame otsima suurtest keskustest. Kuid erandeid on siingi – Loksa oma vähem kui 3000 elanikuga asub osaluselt kohe Kohtla-Järve kõrval – 43,1 protsendiga.\nViimane tahk selles probleemistikus on seotud kohtuga. Riik kirjutas haldusreformi seaduses peamiseks uute omavalitsuste kriteeriumiks elanike arvu – vähemasti 5000 inimest –, selle saavutamine eeldaski seega uute valdade ja linnade teket ühinemise kaudu. Suuresti toimus see vabatahtlikult – omavalitsuste endi initsiatiivil ‒, kuid üsna paljude suhtes pidi riik kasutama sundliitmist. Omakorda nende sundliidetavate hulgas oli 17 omavalitsust, kes oma õiguste kaitseks pöördusid Riigikohtusse. Kohus lükkas kõigi pöördunute taotlused tagasi (vt Riigikohus), selle ülevaate seisukohalt on oluline, kas selline riigi käitumine ja omavalitsuste seisukohalt negatiivne kohtuotsus kuidagi mõjutas valimisosalust. Võiks eeldada, et pettumuse tõttu see langes.\nSuuremalt jaolt pilt selline oligi – 17 vallast 11-s valimisosalus 2013. aasta valimistega võrreldes langes. Ei ole võimalik tõdeda, et selle languse taga oli ainult või peamiselt kohtuotsus, kuid mingil määral avaldas see oma mõju ikkagi. Enamikul juhtudel jäi see langus paari protsendipunkti piiridesse, kõige märkimisväärselt oli see täheldatav Sõmerpalu ja Rakke vallas – vastavalt 7,5 ja 5,1 punkti.\nKuid kuues vallas valimisaktiivsus kasvas – raske öelda, kas selle taga avaldus protest vallajuhtide sellise tegevuse vastu, mis lõppes kohtuotsusega, kuid oletada võib ka seda. Paaril juhul jäi kasv madalaks – paar protsendipunkti, kuid neljas vallas oli tõus märkimisväärne. Eriti võimsalt kasvas osalus Illukal ja Padisel – vastavalt 11,8 ja 7,7 punkti.\nEsimene ja vahest ka kõige olulisem järeldus seisneb selles, et haldusreformi tagajärjel toimunud omavalitsuste ühinemine üleriiklikule valimisosaluse langusele märkimisväärset toetust ei pakkunud. Seda langust vedasid ennekõike suuremad linnad – eriti need, mida haldusreform ei puudutanud. Tallinna panus üldise valimisosaluse langusesse oli muljetavaldav – 2013. aastal 64,1 protsenti ja 2017. aasta valimistel 53,5 protsenti. Selle kohta vähemasti praegu rahuldav seletus puudub – ka vaatlus linnaosade kaupa nendib, et neis oli langus suhteliselt ühtlane, kõikumisega 7,8 ja 12,1 punkti vahel.\nÜhinenud omavalitsustes oli nii tõuse kui ka langusi. Siit annab teha kaks vastakat järeldust – kuna neis 50 vallas/linnas oli aktiivsus kõrgem kui Eestis keskmiselt, siis järelikult ühinemine või ka ühendamine probleemi ei tekitanud. Sellele räägib vastu asjaolu, et enamikus neis omavalitsustes – nii omavalitsuste hulka kui ka elanike arvu arvestades – osalus vähenes.\nKohtusse pöördumised annavad tunnistust, et kõige raevukamalt kaitsesid oma arusaamasid väikesed omavalitsused – suurim neist oli Ülenurme umbes 7700 elanikuga, ülejäänud jäid sellest numbrist tublisti allapoole, nii paari tuhande elaniku piiridesse. See probleem ei tohiks aga tulevikus kummitada, sest väikevaldasid õieti alles ei jäänudki.\nHALDUSREFORMI SEADUS. (2016). ‒ https://www.riigiteataja.ee/akt/121062016001\nLEEDU VALIMISTE KESKKOMISJON. ‒ http://www.vrk.lt/en/\nLÄTI VALIMISTE KESKKOMISJON. ‒ https://www.cvk.lv/pub/public/28361.html\nNIITRA, N. (2017). Haldusreform võtab tuhandetelt valimisisu. ‒ Postimees, 4. oktoober\nRIIGIKOHUS. (2017). ‒ https://www.riigikohus.ee/et/lahendid?aasta=2017\nROOTSI VALIMISKORRALDUS. ‒ http://www.val.se/sprak/engelska/previous_elections/index.html\nSCHAKEL, A. H., DANDOY, R. (2017). Introduction: An analytical framework for studying territoriality of the vote in Eastern Europe. ‒ A. H. Schakel (ed), Regional and national elections in Eastern Europe. Territoriality of the vote in ten countries. Palgrave MacMillan, 1‒34.\nSOOME JUSTIITSMINISTEERIUMI VALIMISTE VEEB. ‒ http://www.vaalit.fi\nVABARIIGI VALIMISKOMISJON. ‒ https://www.valimised.ee/et


EW POSTKAARDID ! KIRIKUD - PUHJA,TÜRI,KARUSE ! 3TK (118853822) - Osta.ee\nEesti vaatekaardid (3116)\nMaailma vaatekaardid (135)\nEW POSTKAARDID ! KIRIKUD - PUHJA,TÜRI,KARUSE ! 3TK\nEseme ID: 118853822\nEseme ID: 118853822 Seisukord: vana Tarneaeg: 7 päeva\nEW POSTKAARDID ! KIRIKUD - PUHJA,TÜRI,KARUSE ! 3TK. KÕIK PILTIDEL,VAATA PILTE\nEW POSTKAARDID ! KIRIKUD - RÕNGU,TÕSTAMAA,TÜRI ! 3TK\nEW POSTKAARDID ! KIRIKUD - LAATRE,T-MAARJA,LÜGANUSE ! 3TK\nTuletõrje. 3 teenekat tuletõrjujat! Tuletõrjujad


Madis Müller: Eesti ettevõtjad investeerivad innovatsiooni Euroopa keskmisest vähem - Finantsuudised\nAutor: Finantsuudised.ee • 2. veebruar 2021\nMadis Müller: Eesti ettevõtjad investeerivad innovatsiooni Euroopa keskmisest vähem\nEesti Panga ja Euroopa Investeerimispanga (EIB) ühisseminaril esinenud Eesti Panga president Madis Müller, rõhutas, et Eesti konkurentsivõime säilitamiseks tuleb ettevõtjatel rohkem investeerida innovatsiooni ja teadusesse.\n„Eesti investeerib Euroopa Liidu keskmisega võrreldes vähem innovatsiooni ja digilahendustesse, mis seab pikas plaanis ohtu meie konkurentsivõime. Vähesem innovatsioonile panustamine paistab välja ennekõike erasektori investeeringutest. Eesti majandus sõltub ekspordist rohkem kui enamik Euroopa riike, mistõttu on siinse toodangu rahvusvaheline konkurentsivõime majanduse arengu seisukohalt äärmiselt oluline. Kui tahame saada jõukamaks, peame uuendustega vähemalt sammu pidama, ideaalis aga konkurente edestama ― olgu see siis digilahenduste arendamine või kliimapoliitika elluviimine,“ ütles Müller.\nEesti jooksevkonto on viimastel aastatel olnud ülejäägis, mis tähendab, et Eesti ei laena enam raha välismaalt ja riigina säästame rohkem, kui investeerime. „Meil on vaja aru saada põhjustest, miks ettevõtted ei pea Eestisse investeerimist enam piisavalt perspektiivikaks. Kui Eestis on siiani olnud atraktiivne ärikeskkond ja meie riik on toetanud investeeringute tegemist jaotamata kasumi maksuvabastusega, siis praegu paistab, et see pole enam piisav. Edaspidiseks on vaja leida täiendavaid viise, kuidas olla atraktiivne välisinvestoritele ja julgustada kohalikke ettevõtteid laienema,“ rääkis Madis Müller.\nMadis Müller räägib Eesti majanduse ja panganduse hetkeseisust 15.-16. aprillil toimuval Pärnu Finantskonverentsil 2021 "Tuleviku teenäitaja".\nTutvu kava, esinejate ja osalejatega SIIN!\nMüller möönis, et praeguses kriisis hoiab investeerimist tagasi majanduse ebakindel väljavaade. Samas selgus Euroopa Investeerimispanga uuringutulemustest, et uute projektide rahastamisel on Eesti ettevõtted kogenud vähem takistusi kui mujal Euroopas. „Majanduse ja ettevõtete edasine areng sõltub suuresti sellest, kuidas kriis laheneb. Ebakindlus on endiselt väga suur. Seda olulisem on, et valitsus suudaks tagada stabiilse ärikeskkonna ja teataks muudatustest pikalt ette,“ ütles Madis Müller.\nEuroopa Investeerimispank (EIB) on pikaajalisi laene väljastav pank, mis kuulub Euroopa Liidu liikmesriikidele. Pank pakub rahastust investeerimisprojektidele, mis aitavad saavutada Euroopa Liidu poliitikaeesmärke. EIB Eesti uuringuküsitluse tulemused.


Dragon Linaseemned, purustatud 250g | Organics.ee\nDragon Linaseemned, purustatud 250g\n€ 3.39 € 2.29\nTootekood: 3800225477154. Kategooriad: Kuivained, Pähklid ja seemned, TOIDUAINED.\nLinaseemnekestas on palju kiudaineid, mis soodustavad seedimist. Samuti on linaseemned väga väärtuslikud neis sisalduvate oomega rasvhapete hulka kuuluvate polüküllastumata rasvhapete poolest. Päritolumaa: Kanada.\nKasutatakse pagaritoodetes, jogurtis, müslis, kohupiima- ja köögiviljatoitudes.\nBe the first to review “Dragon Linaseemned, purustatud 250g” Tühista vastus


Mai Murdmaa - loojaks loodud\n"Keha on reetur," teab Mai Murdmaa, "liikumine reedab isegi selle, kui inimene on maitselage. Kõike võib õppida, aga vaimukultuuri puudumist tehnika ei korva." "Fotograaf käis juba ära," ütleb koreograaf Mai Murdmaa mind esikust edasi juhatades.\nKoroonakriis on kogu maailmas põhjustanud ulatuslikke tarneprobleeme ning mitmete materjalide defitsiiti. Seetõttu võivad tellitud kauba tootmis- ning tarneajad siingi olla häiritud.


Kreeka võtab külastajaid vastu ainult litsentseeritud hotellides, mis tegutsevad lähtuvalt Kreeka turismiministeeriumi turvaprotokollist, mille leiate siit.\nKreeka valitsuse teate kohaselt peavad reisijad, kes saabuvad Kreekasse õhu-, mere- või maismaatranspordiga, hiljemalt 24 tundi enne riiki sisenemist täitma registreerimisvormi (Passenger Locator Form - PLF), mille leiad siit.\nPLF registreerimisvorm tuleb täita veebis hiljemalt 48 tundi enne riiki sisenemist, esitades täpse info oma reisi alguspunktist, hiljuti teistes riikides viibitud perioodi kohta ja Kreeka majutusasutuse aadressi kohta (sh postiindeks), kus reisija puhkuse ajal viibib. Pärast PLF-vormi esitamist saab iga reisija isikliku QR-koodi, mis tuleb Kreeka lennujaama saabumisel esitada, kas mobiiltelefoni ekraanilt või paberil. QR kood peab olema kõikidel reisijatel. NB! Andmed alla 18-aastaste lapse või laste kohta PLF-is täidab üks vanematest.\nAsukoha määramise ankeedi ajapiir on seadistatud arvuti poolt, st. kuupäeva valik on lehel määratud ning sulgub automaatselt 24 h enne lendu. Hiljem enam ankeeti täita ei saa. NB! Reisijaid, kes ei ole täitnud ankeeti ega ole saanud QR koodi, lennule ei lubata või kui peaks juhtuma, et lubatakse lennule, siis Kreeka piiril on QR koodi puudumisel trahv 500 eurot reisija kohta.\nKui QR-koodi jääb peale vormi õigeaegset ja edukat täitmist siiski saamata ja reis on kohe algamas, palume klientidel saadud kinnitusteate trükkida või salvestada mobiiltelefoni. Samuti on soovitame salvestada kogu täidetud vormi pdf-failina ning printida või salvestada see oma mobiiltelefoni.\nKreeka avab 1. juulil kõik oma lennujaamad rahvusvahelistele lendudele ning registreerimisvormi eesmärk on kaitsta kodanikke ja turiste ning takistada Covid-19 koroonaviiruse levikut.\nPärast Kreeka lennujaama väravasse kontrollitakse lennujaamas iga reisija QR-koodi, mis tuleb esitada trükitud kujul või näidata mobiiltelefonist. QR-koodi puudumise korral määratakse igale Kreekasse saabuva reisijale 500-eurone rahatrahv ja tal tuleb täita PLF-vorm Kreeka lennujaamas vastavalt kohalike ametivõimude poolt kehtestatud korrale.\nPärast QR-koodi kontrollimist võidakse lennujaamas teha (pistelise valiku alusel) osadele reisijatele Covid-19 test. Kontrollitavad reisijad peavad hotelli saabumisel teavitama administraatorit oma lennujaamas tehtud testist administratsiooni ja ootama tulemuste selgumist oma hotellitoas. Samuti peavad testitud reisija pereliikmed või kaaslased, kes elavad temaga samas toas, olema isolatsioonis kuni COVID-19 testi tulemuste selgumiseni. Testi tulemusi tuleb oodata kuni 24 tundi ja need avaldatakse ainult positiivse tulemuse saanud isikutele. Reisijatele, kes ei järgi isolatsiooninõuet (testi tulemuste avaldamiseni või kuni 24 tunni jooksul), määratakse Kreeka ametiasutuste poolt kehtestatud 5000-euro suurune trahv, inimese kohta.\nKreeka lennujaamades ja ühistranspordi ootealadel on reisijatel kohustus kanda kaitsvaid näomaske, järgida ohutut distantsi ja teenindajate ohutusjuhiseid. Eeskirjade eiramise eest võivad Kreeka ametnikud teha 150-eurose trahvi.\nUuendatud-täpsustatud info 24. septembri seisuga leiate siit.\n14.08 Sunrise hotellid Egiptuses, alates 469.00\n25.08 nädalapakkumine: Türgi 2021, alates 383.00\n01.09 Egiptus jaanuaris, alates 510.00\n02.09 talv 2020/21, alates 335.00\n08.09 Türgi 2021, alates 557.00\n08.09 talv 2021/22, alates 399.00\n09.09 Türgi 2021, ettemaks vaid 9,99 eurot, alates 358.00\n14.09 suvi 2021, alates 319.00\n21.09 Egiptus 2021, ettemaks vaid 9,99 eurot, alates 364.00\n25.09 Kreeta 3.10, alates 535.00\n25.09 Küpros 4.10, alates 559.00


Värske Merko nõukogu liige Olari Taal ostis ehitusfirma aktsiaid - Äripäev\nVärske Merko nõukogu liige Olari Taal ostis ehitusfirma aktsiaid\n31. oktoobril Merko Ehituse nõukogusse valitud suurärimees Olari Taal on sel nädalal soetanud oma firma nimele 2500 ehituskontserni aktsiat.\nTaalile kuuluv investeerimisühing OÜ Eggera teatas finantsinspektsioonile, et ostis sel esmaspäeval 113 450 krooni eest 2500 Merko Ehituse aktsiat.\nAastatel 1993-1997 Hoiupanka juhtinud ning 2003-2007 Riigikogus leiba teeninud ettevõtja valiti koos pankur Indrek Neiveltiga oktoobri viimasel päeval ehitusfirma nõukogusse, et nõukogu positsiooni tugevdada.\nMerko Ehituse nõukogu liige Tõnu Toomik põhjendas toona, et arvestades praegust majandusolukorda vajab nõukogu laienemist. "Viieliikmeline nõukogu hakkab tegelema üldise strateegilise juhtimisega," sõnas ta. Mul on väga hea meel selle üle, et Neivelt ja Taal nõukogu liikmeteks tulema nõustusid, lisas Toomik.\nMerko Ehituse aktsia on täna börsil odavnenud 1,8% ja maksab 2,8 eurot (43,81 krooni).


Buduaari turg - ZARA armas roosa kleit! UUS!\nZARA armas roosa kleit! UUS!\nZara roosa tulip dress stiilis kleit. Üleni voodriga. Taljet rõhutav lõige, kahar seelikuosa....\n6.00€ Kootud kleit s.38\n5.00€ Uus House Collection kleit....\n26.00€ Õhem maksikleit S/M\n24.00€ Zara ilus kleit S/M\n24.00€ õhuline kleit M/L\n29.00€ Roosa satsiline kleit M


Stipendium päästjaks õppijale – Pealinn.ee\nStipendium päästjaks õppijale (0)\nLinnapea Jüri Ratase sõnul püüab linn leida lähiajal võimaluse hakata päästealase hariduse omandajatele toetust maksma.\n«Olukorras, kus huvi päästealase hariduse omandamise vastu üha kahaneb, tuleb leida võimalus, kuidas päästjate järelkasvu tagada,» ütles Ratas.\nTallinn kavatseb lähiajal luua samalaadse toetuse ka politseinikuks õppivatele noortele.


Elektrilevi avab kagupiiril kaks uut piirkonnaalajaama\nEsmaspäev, 13 November 2017 08:04\nElektrilevi avab esmaspäeval Põlvamaal Räpinas ja Võrumaal Värskas piirkonnaalajaama, mis parandavad oluliselt ligi 4500 tarbija elektrivarustust.\nEesti kagupiiri alasid alates Põlva maakonna põhjatipust kuni Setomaani elektriga varustavate alajaamade uuendamine läks maksma kokku 2,1 miljonit eurot. Elektrilevi piirkonnaalajaamade ehitust teostas Siemens, teatas ettevõte.\n"Oleme Põlva- ja Võrumaal viimastel aastate väga jõuliselt elektrivõrku investeerinud. Valmis on saanud terve rida kaasaegseid ja töökindlaid piirkonnalajaamu, millest Räpina ja Värska on kõige uuemad," ütles Elektrilevi võrguplaneerimise osakonna juht Mario Vee.\nElektrilevi on Põlva- ja Võrumaal lisaks täna avatavatele piirkonnaalajaamadele viimastel aastatel uuendanud ka Rasina, Vastseliina, Soo alajaama Võrus ning Põlva alajaama 35-kilovoldine jaotla. Lisaks ka möödunud aastakümnel uuendatud Kariküla, Lepassaare ja Võru alajaamad.\nVanad Värska ja Räpina 35/10-kilovoldised piirkonnaalajaamad olid ehitatud 1971. aastal. Amortiseerunud seadmed vajasid pidevat hooldust ning olid nõrga ilmastikukindlusega. Uutes alajaamade vahetati välja praktiliselt kogu seadmestik – alates 35-kilovoldiste ja 10-kilovoldiste jaotusseadmetega ning lõpetades uute alajaama hoonetega.\n"Vale oleks öelda, et Kagu-Eesti elektrivõrk on nüüd valmis. Võrk ei saa kunagi valmis, vaid vajab pidevat arendamist ja hooldust. Kuid kindlasti saame öelda, et tänu Elektrilevi järjepidevatele investeeringutele on Kagu-Eesti elektrivarustuse kvaliteet viimaste aastatega oluliselt paranenud," lisas Vee.\nViimase nelja aastaga on rikete arv Põlvamaal ja Võrumaal vähenenud pea poole võrra. Kui 2013. aastal registreeris Elektrilevi piirkonnas 3200 riket, siis tänavu on kümne kuuga rikkeid kogenenud 1400.\nJärgmisel aastal plaanib Elektrilevi Põlvamaa ja Võrumaa elektrivarustuse parandamiseks investeerida üle 4 miljoni euro. Suurem rõhk on kesk- ja madalpingeliinide uuendamisel.\nRiigifirma Eesti Energia tütarfirma Elektrilevi on suurim jaotusvõrguettevõte Eestis ning haldab ligikaudu 61 000 kilomeetrit elektriliine ja 24 000 alajaama.


Martin Mölder: EKRE on kõige kõrgemal toetuse tasemel läbi aegade ning Keskerakond lähiajaloo absoluutses madalseisus - Erakondade reitingud\nMartin Mölder: EKRE on kõige kõrgemal toetuse tasemel läbi aegade ning Keskerakond lähiajaloo absoluutses madalseisus\nJuba mitmendat nädalat järjest näeme, kuidas EKRE on oma toetust suurendanud ja Keskerakond seda kaotanud. Neist esimene on päris kindlasti oma kõige kõrgemal toetuse tasemel läbi aegade ning teine lähiajaloo absoluutses madalseisus. EKRE on suutnud valitsuse tajutud läbikukkumist koroonarindel edukalt oma toetuseks muuta, kuna paljude valijate silmis on ilmselt tegemist ainsa erakonnaga, kes oleks võimeline võimuparteidele mingit reaalset alternatiivi pakkuma. Teine võimalik kuid vähemalt kuni järgmiste valimisteni veel pelgalt hüpoteetiline alternatiiv, Eesti 200, on oma olemuselt selleks ehk Reformierakonnale liiga sarnane. EKRE toetuse lisa tuleb hetkel ilmselt peamiselt kas seniste mittevalijate arvelt või Keskerakonnas pettunud inimeste ridadest.\nKui fokusseerida sisse teatud valijagruppidesse, siis kohati on näha väga tugevaid muutusi positsioonides. Kõige nooremas vanusegrupis (kuni 24 aastat), kus traditsiooniliselt on viimastel aastatel domineerinud Reformierakond, näeme, et viimastel nädalatel on toetus Reformi, EKRE, Eesti 200 ja Sotside vahel võrdsustunud. Märgatavalt vähem apelleerivad noortele Keskerakond ja Isamaa. Muutus on toimunud ka vanemate kui 65 aastaste valijate seas. Seal on Keskerakond kaotanud oma väga selge eelise ning praeguseks on näha, kuidas Keskerakond, Reformierakond ning EKRE konkureerivad omavahel kõige populaarsema erakonna positsiooni eest. Midagi sarnast on näha ka madalama sissetulekuga valijate seas.\nNende ja teiste ümberjoondumiste tulemusena ei ole peale rahvuse enam ühtegi valijaskonnagruppi, kus Keskerakond tugevalt domineeriks. Samas on Reformierakonna puhul veel selgelt näha nende toetajaskonna sotsiaaldemograafilisi piire. Kui sa oled varakeskealine rohkem kui keskmist palka teeniv kõrgharidusega lastetu Tartus või Tallinna äärelinnades elav eestlane, siis oled tõenäoliselt sina ja suurem osa sinu sotsiaalse klassi kaaslastest Reformi toetajad. Kuna selles segmendis on Reformi toetus nii tugev, siis ilmselt suuri kaotusi vähemalt lähitulevikus seal nad kannatama ei hakka isegi kui peaministrierakonna roll neile veel suuremaid katsumusi ette veeretab. Esimese Eesti lojaalsused on selleks liiga tugevalt paigas, samas kui teises Eestis toimub palju tõsisem poliitiline konkurents valijate poolehoiu pärast.


8. apr 2013 18:22\nEesti kodanikule kehtib reegel, et USAsse ja läbi USA saab reisida vaid siis kui on 90 päeva jooksul tagasisõidu pilet Eestisse näidata ja ESTA vorm täidetud.\nMul on edasi-tagasi pilet Mehhiko-Eesti-Mehhiko, ümberistumisega USAs. Ma tegelt ei tohi teha edasi-tagasi reisi viisavabalt. Aga kas ma ainult ühe otsa Eestisse saan sel moel viisata reisida?\nEt siis näiteks hiljem Eestis viisa teha, et tagasi tulla!? Minu küsimus on, et kas kaheotsapiletiga saab ühe otsa sõita viisavabalt?\nKui kellelgi on kogemusi, siis olen tänulik info eest!\nJärsku on viga minus, aga ma ei saa mitte midagi aru.\n8. apr 2013 19:56\nMa saan aru, et inimene resideerub Mehhikos ja tahab sealt korra Eestis käia.\n8. apr 2013 20:00\nKolm korda lugesin ja küsimus vist selles, kas Mehhikost Eestisse saab läbi USA reisida ilma viisata. Kuigi sel juhul ma ei saa aru, miks mitte elektrooniliselt ESTA ära teha?\n8. apr 2013 21:41\nKirjutasid "Ma tegelt ei tohi teha edasi-tagasi reisi viisavabalt. " Miks sa arvad, et sa ei või edasi-tagasi reisi teha viisavabalt? Või millest see sinu arvates sõltub?\n8. apr 2013 22:20\nKissable, edasi-tagasi ei saa ta viisavabalt ju seepärast, et lõpp-punkt on Mehhiko. Aga reeglid nõuavad, et oleks Eesti.\nMu arust peaks esimese otsa jaoks ESTA-st piisama. Kuid küsi siiski saatkonnast üle. Ja mis saab, kui sulle EI anta viisat? Lendad tagasi Mehhikosse läbi Hispaania?\n9. apr 2013 10:11\nMinnes peaks saama siis ilusti ESTAga, sest lõppsihtpunkt ongi Eesti. Tulles peaks vist võtma transiitviisa.\n9. apr 2013 10:21\nTripp minu küsimus oli tingitud sellest, et Ameerikas sellist asja nagu viisvaba transiit ei ole olemas, kuna riiki sisened sa nii või teisiti.\n9. apr 2013 10:45\nMa tegin mõned aastad tagasi ESTA, ning nii algus kui löpp punkt olid Rootsi. Mingeid probleeme ei olnud.\n9. apr 2013 11:47\nTegelikult on probleemiks tagasiminek, sest siis on vaja läbida USA, kuid sellisel juhul peaks olema ka tagasiotsa pilet, sest Mehhiko sihtmaana ei ole USA jaoks sobiv. Variant on broneerida mingi pilet kusagile mujale ja see hiljem tühistada, kuid see on kulukas ja tüütu ettevõtmine.\n28. okt 2015 14:46\nMeil ka plaanis Mehhikosse paariks nädalaks puhkama minna ja lennumarsruut on Helsingi-New York-Cancun ja sama teed pidi tagasi. USA jaoks on vaja siis ikkagi ESTA teha?


Oma esimest kohtumist Priit Rannutiga ma ei mäleta. Teist kohtumist ma mäletan, sest see jäi ära. Märjamaa kogudus otsis endale uut õpetajat ning ma pidin tulema kohtuma koguduse juhatusega. Tallinnast tulles läks auto rikki, nii et Laagrist kaugemale ma ei saanudki. Vastutuul oli nii tugev, et auto raske kapott seisis ilma toeta püsti. Oli 1999. aasta sügis. Järgneva aasta aprillist alates asusin ma teenima Märjamaa kogudust. Priit siirdus emerituuri, mis tegelikkuses tähendas küll Nõva ja Noarootsi koguduse teenimist, aga ka palju muud. Kaheksakümneaastasena võiks ju rahulikult oma päevad õhtusse veeretada, Priit aga hakkas maja ehitama. Kui ma ei eksi, oli see kolmas maja, mis ta oma elus ehitas. Esimene sai tehtud Siberis, teine Märjamaal, kolmas sai Nõvale. Kui Esa ja Ritva tulid kord Eestisse, kutsus Priit majakrunti vaatama. Ta andis Esale vitsa kätte ja andis ülesande veesoon üles otsida. Esa küsis naerdes, et mis nõidus see nüüd küll on, et peab lausa Soomest selleks inimese kutsuma. Esa oli Priidule vaimulikuks pojaks.\nAasta tagasi, pärast enam kui tunni pikkust vestlust, küsis Priit minu käest: „Ütle, kas ma olen kuidagi vanaks jäänud?“ Taoliselt polnud ta minu käest kunagi varem küsinud. Küsisin vastu: „Aga kust sa tead, kas ma vastates räägin sulle tõtt või valetan?“ Ta lubas vastuse pealt vaadata, kuidas sellega on. Ütlesin, et ta on seesama vana Priit, kes ikka. Mis vastas ka tõele, sest peale tema enda küsimuse ei osutanud mulle küll miski, et ta oleks kuidagi eriliselt vanemaks jäänud. „Nojah,“ torises ta, „varem pole sa mulle öelnud, et vana Priit.“ Minu küsimusele, kas ma rääkisin tõtt või valetasin, puhkes ta naerma ega vastanudki. Mõni kuu hiljem kaebas ta mulle, et suure lumega on väga raske pärast kella nelja pärastlõunal koju tulla. Majaesine on autosid täis pargitud ning kui noorem inimene võib vaba koha otsida mujalt, siis temal on üle paarikümne meetri käimisega raskusi. Ta oli ka linnaosavalitsusse pöördunud, kuid polnud sealt abi saanud. Eks ametnik võis vaadata sünniaastale ja endamisi küsida, kas selles vanuses on ikka vaja õhtul pärast kella nelja ringi liikuda.\nAga tundus, et Priidu jaoks oli oluline kogu talle antud aeg ära kasutada. Mis sellest majaesisest lumest, kui linnaarhiivi kõrged trepid valmistavad palju rohkem vaeva! Kui sa midagi kirjutad ja tahad, et sellel oleks ka tõepõhi all, pead arhiivi minema, s.t ronima ja kirjutama. Tänavu sügisel oli ta käinud seenel. Võtnud kaasa kepi ja kokkupandava tabureti. Korjad seeni. Ajad ennast püsti ja vaatad ringi, kas kusagil neid veel paistab. Seentel on see omadus, et nad kasvavad rühmakaupa koos. Kepp ühes ja taburet teises käes liigud järgmisse kohta, sead istme paika, istud sellele, paned kepi käeulatusse, otsid kilekotist noa, küünitad end seente järele. Need talle maitsesid. Ise mõtlesin seda kuuldes, et elamisel on tema jaoks teistsugune väärtus, kui minu jaoks. Kui sa oled valmis selleks, et elada, nägema sellist vaeva, et korjata seeni… Jah, elada on võimalik nõnda, et ei märka sa ei elu ega seeni.\nPriit oli misjoni mees. Ta mõtles sellest, ta rääkis sellest, ta tegi seda. Juba aastakümneid. Mõned siinsed inimesed olevat kartnud isegi Märjamaa laatadel käia, sest „Rannut astub juurde ja ütleb, et nüüd peab kirikusse tulema.“ Laadamisjon on ilmselt midagi enamat, kui see, et õpetaja lihtsalt läheb laadale. Minust kümme-kakskümmend aastat vanemate kristlaste seas on suur hulk neid, kes on käinud „sünnipäevadena“ peetud kristlikes noortelaagrites, kus ta kõneles. Neid inimesi, kes toona taolisel viisil evangeeliumi kuulsid, oli ilmselt väga palju. Evangeelium annab päästest teada, kuid alati on ka neid, kes selle tagasi lükkavad. Argipäevases koguduse töös tundub, et see on lausa enamus. Mõeldes aga ainuüksi nende juhuslikult kohatud kristlaste hulgale, kes kusagil laagris Priitu kuulnud olid, võib vaid oletada, kui laiaulatuslik see töö oli. Kui juba kandvaid viljapäid on nii palju, kui palju sai siis külvatud seemet? Teisalt – praegu ei ole veel aeg saaki hinnata, lõikuse päev on alles ees.\nViimastel aastatel oli Märjamaa koguduse aastakalendris üks regulaarne päev, mil Priitu sai näha. Tavaliselt tuli ta oma sünnipäeva paiku jumalateenistusele ning ajas kirikukohvil inimestega juttu. Oli üks teema, millel ta oma vestlustes alati peatus – oma igahommikune palve. Ta kirjeldas oma palvetavat ringkäiku mööda oma lähedaste, Nõva, Nissi ja Märjamaa inimeste kodusid. Tema sõnul olid minu kodu ja perekond tema teekonna lõpus. Jääb loota, et ta enamasti ikka kohale jõudis. Ilmselt teevad taolisi igapäevaseid palveringkäike veel nii mõnedki. Tänane ja homne Märjamaa kogudus, aga ka paljud teised kogudused, on sellise töö vili. Võib-olla pole palvetamine mõne jaoks üldse mingi töö. Ega Jumal kõigile taolist eestpalveandi annagi. Selle kasu saab mõista ainult kannatlikult oma koormat lõpuni kandes – seal sa leiad, et tee, mis sa teed ja näe vaeva, mis sa näed, viimaks antakse töö palk ikka kingitusena. Viimselt ei ole eestpalvetajal ega sellel, kelle pärast on palvetatud, kiidelda kellestki muust, kui Issandast. Kes oleks valmis palvetama kümme, viisteist, kakskümmend aastat, hommikust hommikusse koputama uksele, et see avataks? Püsivalt palvetades jäävad ajapikku kõrvale isiklikud ootused ja tujud, kärsitu soov näha juba tulemust. Selle asemele kasvab lootus Jumala peale, kes kõik asjad hästi teeb.\nViimastel suvedel olen koos perega külastanud teda Nõval. Nii palju kui tervis lubas ja muid kohustusi polnud, kasutas ta võimalust oma suvemajja tulla. Ta oli alati rõõmus ja tänulik. Varahommikul oli üle õue jooksnud rebane. Jaak või Ilmar oli õuelt heina ära niitnud. Ülle tõi mustikaid.