Hetked sõpradega 13\nNeed, kes sellest elust lahkuvad, võtavad puhkuse, mis on pikk või lühike, vastavalt nende vajadustele. Siis nad jätkavad oma eksistentsi pärast seda, kui nad olid maa peal elanud. Kuid seal on selline erinevus, et kuigi maa peal elamine eeldab, et inimene peab olema selles maailmas esindatud, nõuab riik pärast seda, kui riik vajab ainult lennukit, mis sobib meele, ego, funktsioonidega.\nKas inimene on elanud koos oma perekonnaga või maa peal olevas kogukonnas vastavalt oma soovile, siis on ka tema soov jätkata sellist elu surmajärgses olekus. Kui ta on eelistanud üksildast elu või elu, mis on pühendatud õppimisele või uurimistööle, siis ta ei soovi elu muu hulgas; kuid mõlemal juhul vastavalt sellele, milline oli tema soov füüsilises elus, nii et tema soov jätkub ka pärast surma.\nPärast surma jätkab inimene, ego, meeles kõiki oma teadmisi, kuid miinus füüsilise keha ja keha kuju. Kus iganes tema mõte ja huvi seal püsib, on mees. Kui aga meelt eraldab maailmast tema füüsilisest kehast lahkumine, siis katkestatakse väljendus- ja suhtlusvahend füüsilise maailmaga ning inimene ei saa olla oma perekonna või okupeeritud kogukonna füüsiliste kehadega. tema mõte. Kui aga tema mõte perekonnast või kogukonnast oleks olnud tugev, oleks ta nendega mõelnud või hoiaksid neid oma mõtte all, kui võib olla mõelnud oma perega või sõpradega, kui ta elab maailmas, kuigi ta elab kaugel riik. Tal poleks uusi mõtteid ega tuletatud teavet perekonna või kogukonna kohta pärast tema surma ega ka nende teadlikkust nende saatusest, nagu mõnikord ekslikult arvatakse. Pärast surma elab inimene mõtetes, mis tal oli olnud füüsilises elus. Ta mõtleb uuesti, mida ta oli elu jooksul mõelnud.\nOn mõttemaailm, mis on pärast kogu maailma, mida inimene tõesti elab isegi füüsilises kehas, sest maailm on talle, kui ta tõlgib selle oma mõtte maailma. Kuid on veel üks maailm, mis asub mõtte maailma ja narkootilise või joobeseisundi vahel. Soov oleks domineeriv tegur. Selline ilming toimiks palju samamoodi nagu ravimi või joobeseisundi mõju all. Sellest hoolimata oleks soov ilmneda ka siis, kui purjusja avaldab oma soovi. Ainult vähesed sellised soovid on keha meeled. Nagu meeles peetakse perekonnaelu või kogukonna elu ideaalseks oma füüsilises maailmas, hoiab sama meeles perekonna- või kogukonnaelu ideaalses mõtlemismaailmas oma surmajärgses olekus. Kuid arvestades, et selles füüsilises maailmas tundus ideaalne elu varjuline ja ebamäärane ning füüsiline elu tõeline ja faktiline fakt, nüüd on see tingimus vastupidine; ideaalne maailm on reaalne ja füüsiline on täielikult kadunud või lihtsalt jääb abstraktseks ideaaliks.\nJah, pärast surma on valitsus. Igal surmajärgsel riigil on oma valitsus ja iga riigi seadused seda riiki kontrollivad. Soovi riigi seadust näitab oma nimi: soov. Ideaalset maailma juhib mõte. Iga riik kontrollib automaatselt soovi või ideaalset mõtlemist, igaüks vastavalt oma olemusele ja kõik õigluse järgi.\nJah, ja iga tegu toob kaasa oma tulemuse vastavalt tegevusele ja motiivile ja mõttele, mis ajendas tegevust. Paljud, kes tegutsevad selles maailmas, tegutsevad teadmatult, kuid hagi toob kaasa tasu või karistuse. See, kes tõmbab relva päästiku, mida ta ei teadnud, oli koormatud ja laskis sõrme või sõbra käsi, kannatab füüsiliselt nii palju, kui ta oleks lasknud vigastada. Füüsiline karistus on sama. Kuid ta ei kannata vaimset karistust, mis tekiks kahetsusena, mida ta kannataks, kui ta oleks tegutsenud teades, mis toimub.\nSee kehtib küsimusele füüsilises maailmas elamise ajal. Kuid on veel üks külg, mis on surmajärgne seisund. Need, kes on surmajärgses seisundis, toimivad ainult mõjuna, mis järgneb põhjustele. See maailm on nii põhjuste kui ka mõjude maailm, kuid järgnevad riigid on vaid mõju. Soovikeha jätkab tegutsemist pärast surma vastavalt sellele, mis on füüsilise elu ajal lubatud. Seetõttu on astralüksuse või isegi ideaalse maailma meele läbi viidud teod ainult tulemused, mitte põhjused. Need on tagajärjed kui füüsilise maailma tegude eest tasu või karistus. Kuid neid tegusid ei tasu ega karistata.\nMõisted “tasu” ja “karistus” on teoloogilised mõisted. Neil on isiklik ja isekas tähendus. Kas see või mõni muu maailm tõlgendab karistust, et see tähendab vale tegevuse esitajale antud õppetundi. Preemia on õppetund õigete tegude esitajale. Õppetund, mida nimetatakse karistuseks, antakse esitajale, et õpetada teda mitte uuesti valesti tegema. Auhind õpetab õigete meetmete tagajärgi.\nSurmajärgses seisundis kannatab ihu keha palju tugevalt kui isane, kellel on tugev isu, kui tal ei ole vahendeid ega võimalust oma söögiisu rahuldamiseks. Füüsiline keha on keskkond, mille kaudu soovikeha rahuldab oma söögiisu. Kui soovikeha on füüsilisest kehast ilma surnud või ära lõigatud, jäävad isu jääma, kuid sellel ei ole vahendeid nende rahuldamiseks. Nii et kui soovid on olnud intensiivsed ja füüsiliseks rahulduseks on surma järel soovi nälg või kirglik põletamine, kuid ilma vahenditeta seda rahuldamata või meelitades. Aga mõistus, mille ideaalid olid kõrged, kogevad kõiki rõõme nende ideaalide täitmisel, sest see on maailmas, kus ideaalid on.\nSeega on meil surmajärgses surma mõttes õiguslikust ja valest tegevusest saadud karistus või premeerimine, või õigemini kutsutud, kui füüsilise maailma ajal elavate mõtete, tegude ja tegevuste tulemused.\nEi, nad ei ole mõiste õiges tähenduses. Kõik teadmised, mida meel omandab, tuleb omandada füüsilises kehas elades selles füüsilises maailmas. Siin on koht, kus ta peab teadmisi omandama, kui nad seda omandavad. Pärast surma võime läbi lüüa või assimileerida, kuid ainult selles maailmas omandatud asju, samas mõttes, et härg võib närimiskummi ajal närida, kuid ainult sellest, mida ta on sellega kaasas kandnud Põld. Nii läksid elavad inimesed üle või lagundavad neid soove, mõtteid või ideaale, mida ta on loonud, arendanud ja kogunud elu jooksul. Selles maailmas elamise ajal tuleb omandada reaalsed teadmised kogu maailmast. Üksus ei saa pärast surma omandada elu jooksul teada. See võib suurendada ja elada uuesti, mida ta on elu jooksul teadnud, kuid pärast surma ei saa ta uusi teadmisi omandada.\nMõned võivad, teised ei saa. See sõltub sellest, mida me mõtleme “surnute” all. Maaga seotud soovikehad on ainus klass “surnud”, kes võivad teada, mis toimub selles maailmas. Aga siis saavad nad teada ainult seda, mis toimub, sest see on seotud soovidega ja soovidega, mida nad elus kogesid ja mis on nendega seotud. Nagu näiteks joobesema soovikeha teaks ainult seda, mis maailmas toimus, sest see oli seotud tema sooviga juua ja isegi siis, kui ta leidis naabruskonna ja inimesed, kes olid sõltuvuses joogist. Ta võib leida naabruskonnale meeldiva meeldivuse, kuid selleks, et kogeda, mis toimub, peab ta seda tegema ühe füüsilise keha kaudu, kes joob, mida ta teeb, sisenedes ja sundides seda, kes joob. joodiku soovikeha ei tea tõenäoliselt, mis toimub poliitikas või kirjanduses või kunstis, ega teaks ega mõistaks astronoomia või matemaatikateaduste avastusi. Kuna iga inimene otsib füüsilises maailmas kõige meeldivamat keskkonda, siis sooviksid ihu kehad meelitada füüsilisi keskkondi, mis sobivad nende soove.\nKüsimus on selles, kas nad teaksid, mis toimub nendes paikkondades? Tavaline soovikeha ei suutnud, sest sellel ei ole füüsilisi organeid, mille kaudu näha füüsilisi objekte. See võib tunda soovi ja olla selle väljendusobjekti lähedal, kuid see ei näinud objekti, kui ta ei jõudnud inimkehasse ja kasutas nägemisorganeid või teisi meeli, et ühendada see füüsilise maailmaga. Parimal juhul võib tavaline soovikeha näha ainult füüsilise maailma soovide astraalseid kolleege.\nMõistus, mis oli katkestanud oma seose kehaga ja läinud oma ideaalsesse maailma, ei tea, mis toimub füüsilises maailmas. Tema ideaalne maailm on taevas. See taevas või ideaalne maailm lakkaks olemast, kui kõik asjad füüsilises maailmas oleksid teada. Maa maailma ideaalid võivad olla ideaalses maailmas teada läinud inimestest, kuid alles siis, kui need ideaalid on samad, mida meelt oma ideaalses maailmas kogevad.\nUnistus, mis ei tulene füsioloogilisest põhjusest, tuleneb astralisest maailmast või mõttemaailmast. Unistusse kuulutatud isiku surm tähendab lihtsalt seda, et surnud isik on juba loonud või tekitanud põhjused, mis toovad kaasa tema surma, ja selliselt loodud põhjused peegelduvad astralises maailmas. Seal võib neid vaadelda kui pilti; samuti võib näha kõiki surmaga seotud asjaolusid. Seega võivad unistused, surmad, mis toimuvad, nagu on teatatud, näha, kui keegi puutub kokku pildi tekitanud mõttevooluga. Juhul, kui keegi ilmub unistusse, tähendab see seda, et selline välimus suunab unenäo tähelepanu tulevasse surma. Seda tehakse selleks, et püüda vältida surma või valmistada seda ette või näidetena, mida need, keda see kõige enam puudutab.\nSama põhimõte oleks kaasatud ka juhul, kui surnud on ilmunud ja teatanud teise inimese surma inimesele, kes oli ärkvel, välja arvatud see, et inimese silmad oleksid tundlikud selle väljanägemise suhtes või astraline tunne kiirendaks välimus. Samu põhjuseid rakendataks. Kuid erinevus oleks see, et arvestades, et meeles nähakse unenäos selgemalt kui ärkvelolekus, ja seetõttu ei pea astralühik olema tihe, ilmutus peaks olema rohkem väljendunud ja füüsiline meeleolu, et seda tajuda. Sel viisil ilmunud surnud oleks soovikeha, mis oli mingil moel seotud sellega, kelle surma ta teatas. Kuid kõik nii surnuks teatatud isikud ei sure alati nii, nagu on teatatud. See tähendab (kui isik ei ole väljamõeldud), et põhjusi, mis absoluutselt vajavad surma, ei ole tegelikult tekitatud, kuid surm järgneb, kui seda ei ole võimalik vältida. Kui õige tegevus on nii võetud, võib surma ära hoida.\nVõimalik, et ühte perekonnast lahkunud pereliiget võib meelitada üks või mitu perekonda, kui on olemas täitmata soov, mis oli elu jooksul tugev. Nagu näiteks inimene, kes soovis teisele omandiõigust edasi anda, mida ta oli elu ajal petnud. Niipea, kui vedu oli tehtud või kui õigustatud valdus sai õigeks, oleks soov täidetud ja meeles vabaneks seda hoidvatest võlakirjadest. Kui ema jälgib oma lapsi, on see võimalik ainult siis, kui mõte on nii tugev elu ja surma hetkedel, et hoida ema meelt oma laste tingimustele. Kuid see tuleb lõdvendada, et ema oleks vabastatud ja lastel lubataks välja töötada saatus, mille nad endises elus on loonud. Pärast oma ideaalsesse maailma või taevasse minekut on lahkunud ema ikka veel mõelnud, kes on tema kallid lapsed. Kuid tema ideed lastest ei saa tema ideaalses seisundis häirida, muidu ei ole riik ideaalne. Kui lapsed kannatavad, ei saa ta seda ilma kannatusteta tunda ja kannatustel pole ideaalses maailmas mingit kohta. Kannatus moodustab osa õppetundidest ja elukogemusest, millest meel peab nii kannatusi omandama teadmisi ja õpib elama, mõtlema ja tegutsema. Mis juhtub, on see, et ema, kellel oli mõte, et tema kallid lapsed on mõelnud, võivad neid mõjutada. Ta ei saa nende füüsilises heaolus neid jälgida, kuid ta võib oma kõrgete ideaalide kaudu anda neile ideaale, kui nende mõtted ja elu reageerivad. Sel moel ei saa vanemate lapsi aidata ainult need, kes lahkuvad, kes on ideaalses maailmas või taevas, kuid kõik lahkunud sõbrad võivad aidata neid, kes elavad selles maailmas, kui lahkunud ideaalid on olnud kõrged ja üllased nende ajal kontakti ja sõprust füüsilises elus.\nEi, kindlasti mitte. Öeldakse, et päike ja kuu ja tähed on füüsilise universumi füüsilised kehad. Sellisena ei saa neid pärast surma ega sellisena näha; sest kuigi nende mõte võib pärast surma olla meeles, oleks mõte objektidest erinev. Astronoom, kelle mõte oli tema õpingud täielikult elanud, võib pärast surma endiselt tema ainega sisse tungida, kuid ta ei näe füüsilist kuut ega tähti, vaid ainult tema mõtteid või nende ideid. Päike ja kuu ja tähed varustavad maa peal olevaid olendeid kolme erineva võimsuse ja intensiivsusega valgusega. Meie füüsilise maailma valgus on päike. Ilma päikeseta oleme pimeduses. Pärast surma on mõistus valgus, mis valgustab teisi maailmasid, sest see võib ka füüsilist valgust valgustada. Aga kui meel või ego lahkub oma füüsilisest kehast, on füüsiline pimedus ja surm. Kui mõistus eraldub soovikehast, on see keha ka pimeduses ja see peab ka surema. Kui meel läheb oma ideaalsesse olekusse, süttib see elu varjatud mõtted ja ideaalid. Kuid füüsiline päike, kuu või tähed ei suuda pärast surma öelda valgust.\nJah, see on võimalik ja sageli juhtub, et hüljatud üksused, kelle soove olid tugevad ja kelle elu oli ära lõigatud, on oma kohaloleku tõttu õhutanud inimesi, kes olid vastuvõtlikud, toime pannud kuritegusid, mida nad ilma selleta ei oleks teinud. See ei tähenda, et hagi on täielikult tingitud hüljatud üksusest, ega tähenda selle süütust, kes kuritegu selle mõju all pani. See tähendab lihtsalt seda, et hüljatud üksus otsib või meelitaks kõige tõenäolisemalt mõjutatavat üksust. Kõige tõenäolisemalt muljet avaldav vahend peab olema kas kõrge ideaalide või moraalse tugevusega meedium või muu, mille kalduvused on sarnased tema muljet avaldanud üksuse omadega. See on võimalik ja seda tehakse sageli ilma tegevusest teadmata. Niisiis on ka võimalik, et mõtetele, mis on kõrgema iseloomuga, soovitatakse teistele, kuid sellisel juhul ei ole mõtetele vaja surnute juurde minna, sest elu mõtted omavad palju rohkem võimu ja mõju kui mõtted surnud.


Ron Nõmmega kihlunud Merylin Nau: ma tean, et ta ei petaks mind - Uudised.tv3.ee\n15:06 23. veebruar 2021\n„Ta on näidanud, et peab oma sõna ja on minu jaoks kogu aeg olemas,“ räägib Merylin Nau, kes kihlus valentinipäeval oma kallima Ron Nõmmega. Abieluettepanek tuli tema sõnul ootamatult: „Arvasin alguses, et ta teeb nalja.“\nRon Nõmm sai meedias kurikuulsaks, kui pettis oma tolleaegset kallimat Brigitte Susanne Hunti. Merylinil aga sääraseid hirme pole. "Tean, et meie omavaheline suhe on väga lojaalne ja puhas. Ron on näidanud, et peab oma sõna ja on minu jaoks kogu aeg olemas,“ räägib Merylin. „Ma ei tea, millised tema eelmised suhted on olnud ja mis seal toimus, aga usaldan teda ja tean, et ta ei lähe teistega ringi aelema.“\nMerylin pidi esialgu osalema Ameerika tõsielusaates „90 Day Fiancé“, ent vaatamata kihlumisele Ron sellele kätt ette ei paneks „Ta ütles, et temal ei ole selle vastu midagi, kui peaksingi minema, sest see on hea võimalus ja sõud võib ikka teha. Kui usaldus on olemas, ei juhtu sellest ilmselgelt mitte midagi,“ räägib Nau.


Vee temperatuur Oludenizis Egeuse meres nüüd\nMerevee temperatuur Oludenizis täna\nOludeniz, Türgi | © www.votpusk.ru\nKõige üksikasjalikum teave vee temperatuuri kohta Oludenizis Egeuse meres (Mugla, Türgi). Prognoos järgmise 10 päeva veetemperatuuri muutustest. Viimaste aastate statistika kuude lõikes. Teave naabruses asuvate kuurortide kohta. Ilmateade Oludenizis nädalaks.\nVee temperatuur Oludenizis praegu\nandmed uuendatud 46 minutit tagasi\nnädal tagasi: 19°C\nTäna on Oludenizis veetemperatuur 20.1°C. See vesi on jahe ja kosutav, kuid paljude inimeste jaoks on see juba ujumiseks piisavalt mugav. Üldiselt peetakse seda temperatuuri normaalseks, kuid kui teie vereringe on häiritud, võib vesi siiski jahe olla. Igal juhul on oluline ka üldine ilm. Niisiis, õhutemperatuur samal ajal jõuab 19°C.\nVeetemperatuur on täna veidi madalam kui viimastel aastatel sellel päeval keskmiselt. Selle väärtus on tõusnud nii viimase 20 päeva kui ka viimase nädala jooksul. Täpselt aasta tagasi, sel päeval, oli veetemperatuur selles kohas 22°C. Vee temperatuuri vahemik Oludenizis maikuus on 18 kuni 23 kraadi.\nMeie prognoosi kohaselt liigub veetemperatuur Oludenizis eri suundades, lähipäevil muutub vesi soojemaks, kuid 10 päeva pärast läheb siiski veidi külmemaks kuni 20.1°C.\nVee temperatuuri väärtuste tabel Oludenizis\nMay 14 18.6°C 20.3°C\nMay 15 19.2°C 20.3°C\nMay 16 19.8°C 20.8°C\nMay 17 19.6°C 20.5°C\nMay 20 °C 21.0°C\nMay 21 20.1°C 21.5°C\nMay 23 21.8°C 20.4°C\nMay 26 21.3°C 19.9°C\nMay 27 21.5°C 20.1°C\nMay 28 21.0°C 19.6°C\nGocek, Türgi | © Sevgi Ateş\nAasta graafik keskmise veetemperatuuri muutusest Oludenizis\nVee temperatuur Oludenizis kuude kaupa\nOludeniz asub põhjapoolkeral, laiuskraadil 36 kraadi. Siin seatakse mugav veetemperatuur ujumiseks maikuus, tavaliselt kuu keskel. Aasta jooksul Oludenizis seal on 214 päeva ujumist. Üldiselt lõpeb ujumishooaeg detsembrini. Aasta keskmine veetemperatuur rannikul Oludenizis on 21.9°C, aastaaegade kaupa: talvel 18.2°C, kevadel 18.4°C, suvel 26.2°C, sügisel 24.6°C. Minimaalne veetemperatuur (16.3°C) Oludenizis see juhtub veebruaris, maksimaalselt (29.0°C) augustis.\nSiit saate teada üksikasjalikke andmeid selle kohta, kuidas veetemperatuur Oludenizis igal konkreetsel kuul muutub:\nOludeniz: üldteave ja kaart\nKidraki rand 19.9°C 3km\nKelebekler 20.3°C 6km\nFethiye 19.9°C 8km\nKabak 19.9°C 10km\nYaniklar 20.2°C 17km\nGunluklu 20.0°C 20km\nInlice Halk Plaji 19.8°C 24km\nGocek 20.4°C 28km\nSarsala 19.7°C 28km\nPatara rand 20.5°C 34km\nKayacik Sahili 19.7°C 34km\nDalaman 20.0°C 36km\nOvabuku rand, Türgi | © SADIK BAYDERE\nVeetemperatuuri andmed Oludenizis ning naaberlinnad ja kuurordid koguti erinevatest allikatest poide abil, kasutades NOAA agentuuri mere-, jõe- ja järvepindade satelliitkaarte.\nLähim lennujaam asub sirgjooneliselt 34 kilomeetrit. See on Dalaman International (DLM) lennujaam. Meil pole teavet selle kohta, kas see kehtib ja milliseid lende ta saab või saadab.\nIlmateadet näidatakse kohaliku aja järgi Oludenizis\nniiskus: 66%, pilved: 12%\nniiskus: 63%, pilved: 77%\nniiskus: 51%, pilved: 49%\nniiskus: 42%, pilved: 56%\nniiskus: 49%, pilved: 12%\nniiskus: 65%, pilved: 8%\nniiskus: 63%, pilved: 35%\nniiskus: 61%, pilved: 62%\nniiskus: 60%, pilved: 83%\nniiskus: 48%, pilved: 90%\nniiskus: 46%, pilved: 53%\ntundub nagu 19.7°C, Vihma (vähene vihm)\nniiskus: 68%, pilved: 76%\ntundub nagu 17.4°C, Vihma (mõõdukas vihm)\nniiskus: 70%, pilved: 79%\nniiskus: 48%, pilved: 2%\ntundub nagu 21.0°C, Pilved (vähe pilvi: 11-25%)\ntundub nagu 20.6°C, Pilved (vähe pilvi: 11-25%)\nniiskus: 61%, pilved: 16%\nniiskus: 57%, pilved: 9%\nniiskus: 56%, pilved: 5%\ntundub nagu 26.4°C, Pilved (vähe pilvi: 11-25%)\nniiskus: 44%, pilved: 18%\nniiskus: 45%, pilved: 15%\nniiskus: 47%, pilved: 11%\nniiskus: 56%, pilved: 6%\ntundub nagu 27.0°C, Selge (selge taevas)\nTurunc, Türgi | © rutraveller.ru


Tembeldamine küüned: mis see on, kuidas kasutada, foto, video\nNaiste ajakiri » Küünte hooldus » Tembeldamine küüned: mis see on, kuidas kasutada, foto, video\nKaunista oma saialill, ilma sisekujundus, — unistus enamik fashionistas. Täna arsenal nail-design ilmus uus "omadus": tembeldamine küüned. Pildid on loodud kasutades spetsiaalset kummist tempel, metallist ketas ja akrüül värvid, mis välistab kasutamine siltide ja käsitsi maalitud. Kohanemine on piisavalt lihtne ja pealekandmise tehnoloogia on nii lihtne, et viia saialill korda saab 10-15 minutit. Kasutamine tembeldamineа oluliselt vähendab kulusid teenuste nõustaja nail art.\n1 Tõhus ekspress-maniküür\n2 Vahendid, mis on vajalikud joonised\n3 Tehnoloogia eripära\n3.1 Opi geel-lakk\n3.2 Pealekandmine tembeldamineа\n4 Astumine küüned (video)\n5 Nippe tembeldamineа\n6 Kuidas valida õige lakk?\n7 Moodsad aktsendid\nLuua atraktiivne maniküür tänapäeva tüdrukud on vaja nii kiiresti kui võimalik. Ja peale ilu, fashionistas huvitab, kuidas salvestada. Sel juhul tembeldamine — ideaalne lahendus. Vahend annab võimaluse:\nMargid, et marigolds ratsionaliseerida kasutada oma vaba aega. Kuid on vaja osta tööriistu ja kapten tehnika töö.\nVahendid, mis on vajalikud joonised\nStandard komplekt tembeldamineа küünte müüakse igas poes kosmeetika. See on tavaliselt, kuuluvad:\nValides komplekt, kontrollige kvaliteetseid materjale. Veljed ja plaat peaks olema piisavalt kõva ja kaabitsad — täiesti sile, ilma roughnesses. Vaata sertifikaadid, hologrammid. Hea tembeldamine-komplekt ei saa maksta odav.\nPeale esmaste materjalide hoolitse teil kate-alused, vahendid alused ja dcor, vedeliku polish remover, topovym katmise.\nTavalised lakid teha pilt on piisavalt raske. Nende struktuur võib olla vedelik, seetõttu soovitame kasutada šellak või vahend gel-like struktuur.\nTehnika joonistus tembeldamineа küüned kaetud geeliga-lakiga, mis on sarnane töö tavalise dekoratiivne vahend. Ilus nail-design väljenduv järgmiselt.\nPeske käed, kuivata rätikuga ja kandke antiseptiline.\nVäljavõte küüned pehme (240 hõõruda) või kõva (180 hõõruda) küüneviil. See on vajalik, et eemaldada sära. Tolm viskama harja.\nPuhastada saialill vahend-dehüdroregulaator. Et julgust geel-lakk katmiseks kasutage aluspuuder, mis kuivab 1-3 minutit.\nKandke baasi geel-lakki ja kuivatage 1 minut UV-lambi.\nKatke küüned geel-lakiga üks kiht ja kuivatage suuremaks 2 minutit. Kanna peale teine kiht ja ka kuivada. Dispersiooni eemaldada ei ole vaja.\nKatke küüned topom ja kuivatage suuremaks 2 minutit. Tühjendage dispergeeruv kiht abil vedeliku või alkoholi purgis.\nTembeldamine küünte geel-lakiga hea, et pilti saab reguleerida. Kuid geel kate toimib ainult kui põhitoon, küüned see trükitud halb. Kasutage spetsiaalse akrüülvärvidega kas tavalise lakiga.\nPuhastage plaat atsetooniga. Nii mustrid on selge ja puhas.\nKanna aluspuuder on sõrmeküüs, kuivatage suuremaks. Kanna peale põhivärv, kuivata suuremaks.\nKatke metallplaadi valitud värviga, eemalda ülejääk scrapper. Vaja kallutada kaabits nurga 45 kraadi ja veeta kettale.\nKoos küünte eemalda kleepuv kiht abil alkoholi purgis või puuvill ketas, niisutatud vedeliku polish remover.\nKuivatatakse muster tembeldatud, püüdes natuke selle sõita. Kandke seda sõrmeküüs sarnasel viisil. Kuivatage suuremaks 2 minutit.\nKatke sõrmeküüs üleval kaetud ja kuivatage suuremaks 2 minutit.\nTingimata eemaldage dispergeeruv kiht. Kui tulemus ei meeldi, see on alati võimalik parandada — lihtsalt puhastada vedelikku polish remover. Seda tuleb teha enne kuivatamist UV-lambi.\nAstumine küüned (video)\nKõik maniküür nõuab treening. Esimesel teil ei õnnestu ilus prints, seega tuleb varuda kannatust. Kapten nail art soovitavad järgmist:\nTöötada kohaldatakse tembeldamineа, et marigolds on kate, mis on vaja eemaldada. Nii sa aru saama korralikult hoida tempel, töötada koos scrapper ja jäljend mustrid.\nHoolikalt valida vedelik, eemaldamine koos plaadi jäänud geel-lakk. Koosseisus raha ei tohiks õlide, sest pilt on udune.\nKate-aluse püüa valida ilma kehamaalinguteks. Pildid ilusti vaatavad kontrast geelis lacis, litrid muudavad nende ebamäärane.\nVärvi koos scrabers, mida olete kasutanud, et pühkida lapiga. Ärge oodake, kuni see kuivab.\nOn metallist ketas lakk kuivab kiiremini, kui küüned. Murra pilt on väärt nii kiiresti kui võimalik, muidu ta oleks nähtav, kuid mitte täielikult.\nEi tööta lähedal konditsioneer, avatud aknad, soe tuba. Sa ei jõua trükkida tembeldamine.\nVärvi või šellak kanda kogu pind trükitud plaat. Nii ta rohkem ühtlaselt alustavad süvendamine. Parem kohe mõelda nurk postitad pildi, küüned.\nMitte kanda kätele kreemi, nii tembeldamine ei trükitud.\nEemaldada jäägid värvi saab vatitükiga, mida on niisutatud vedeliku eemaldamist lakiga. Proovige lisada ribadeks kleeplindiga naha või draivi ja seejärel eemaldada. Aga see on juba pilotaažiks.\nPilt katta värviga äärmiselt ettevaatlikult. Proovige lifhak alates meistrid maniküür: kanna plaadi-šabloon järelhooldus.\nKvaliteetne ja puhas tembeldamine-küünte disain on võimalik, kui valida õige värvimine koosseisud. Hoia akrüül lakid — pildid on värvikas ja mahukas.\nKuidas valida õige lakk?\nTavaliselt tembeldamine-komplekt on juba kuuluvad värvi põhjal akrüül või geel. Kui nad otsa või siis osta komplekt ilma värvide, et otsida neile alternatiivi. Valides küünelakk, millega saad teha mustreid, pöörake tähelepanu järgmisele:\nKonsistents. Paks vahend annab selgust jooniseid, ei oleks levitada ja aitab vältida ähmased pildid.\nPigmendiga. Mängi kontrastid: maniküür peavad olema selged piirid pildi ja tausta. Valides lähedased toonid lakid, siis on oht saada õlitatud disain.\nAlus. Lubatud kasutada läikiv kate, kuid kõige parem välja näeb matt taust.\nTahad töötada koos refectocili? Pole probleemi! Dekoratiivne kate võimaldab luua enneolematu ilu mustrid. Akrüül koosseisud on väärt suhteliselt odavalt ja müüakse komplektina. Särav tube ei ole vaja otsida, neid müüakse igas kosmeetika kauplustes.\nVõtke arvesse, et akrüülvärv on lihtne teha suur pilt. Peened jooned ja väikesed esemed on lihtsam taluda lakid.\nValides värv katta keskendu trend tembeldamine-küünte disain. On kasuks Emakeelena toonid, mis annavad maniküür korrasolekut. Lõpetage beež, kahvatu-korall, pulbriline, kehalises, pealevõtmine tema alla toon nahka.\nKlassikaline maniküür — scarlet kohler kõigis tema variatsioonides. Ärge keelduge veinist, punane, lilla, roosa või terrakota. Tipus nail suurtükivägi moe — neoon. Katsetage hape kombinatsioonid kollane, roosa, sinine ja roheline.\nArve katmiseks on ka väärtus. Tembeldamine võib luua ka siis, kui abi samet matte vahendite abil, kasutades nende alusena. Kombineeri selle metallist toonidega, kuid väldi pärl struktuure.\nJoonistus tembeldamineа marigolds kaasaegse fashion-trendide pakuvad järgmine:\nLäbimõeldud geomeetriat. Ranged triibud, kolmnurgad, ruudud ja kujundid tunduvad kaasaegselt ja ebatavaline.\nRafineeritud vintage. Pitsiline muster, avatud töö küünte plaat, flirtiv valik on sinu marigolds tipus mood.\nPredatory loominguline. Loom print on jälle moes, et rõõmustab armastajad maniküür a la sebra, tiiger või leopard ja isegi simuleerida serpentine nahka.\nNeed, kes on ettevaatlikud vaatab katseid koos tembeldamineом, on soovitav pöörduda klassikaline kombinatsioonid musta ja metalliline, must ja nyuda, negative space (osaliselt tuntud alad küünte).\nTähtsam on luua atraktiivne maniküüri — kapten tehnikat ületoomise pildid ja maitse olema, et valida kombinatsioon tooni.


Abi liigeste meditsiinis valu -\nAbi liigeste meditsiinis valu. Main navigation\nLooduses seisev materjal. Paljud kasutasid pohlamarju liigesepõletiku puhul.\nKidirohtusi saab väljast korjata, katki tampida. Kauaks ei tohi peale panna. Mäe ääres kasvab väike madal, paksud hallikad lehed, kollakad õied. Kui jalg on ära väänatud, siis ka peale panna.\nVõi kobrulehed, kui põlved valutavad. Liigestevalude puhul tehti kadakavanni, nõgesevanni. Selleks keedeti võetud rohud vees ja siis lasti veidi jahtuda ja Abi liigeste meditsiinis valu vannis hoiti haige kehaosa. Oli suur nõu ja vannivett tehti rohkesti, siis mindi isegi üleni sellesse ravivanni.\nLiigestevalude puhul tehti ka sellist rohtu, et võeti mesilaste vaha, hapukoort ja mett ning keedeti see pudruks ja sellist võidet määriti haigetele liigestele. Üldse nõudsid haiged liigesed sooja. Ka paiselehti pandi peale, see tõmbas paistetuse korral palaviku välja ja haige sai liigest juba paremini liigutada. Kui paiselehti ei olnud, sobisid ka takjalehed. Kui oli tugev paistetus, tõmbas roheline terve leht varsti kipra ja närbunult võeti sellise lehe asemel juba uus.\nTehti heinaseemne ehk, kuidas kutsuti, heinapebre vanne. Käidi viinapraaga vannis, tehti männikasvu vanne ja soolavee vanne. Käidi reheahju lael vommil end soendamas. See kuiv Abi liigeste meditsiinis valu tegi luud-sooned pehmeks, ei tuntud, ega olnud radikuliiti egas närvipõletikku.\nNo maasikajuurtest ja piparmüntidest keedeti ka teed. Kevadel, kui vara õitsesid juba ülased, siis korjati neid ja kuivatati. Poole liitri petrooli sisse pandi peotäis Abi liigeste meditsiinis valu lumelilli, no ülaseid, ja siis see pudel lasti veel seista ühe nädala.\nLiigesehaiguste all kannatajail oli välisõhus viibides kasulik ihuloleval külmal verevaesel kohal või valutavalt kohal pidada lambanaha tükki villaga sissepoole. Ka võis olla mitmekordne villane sall. Toas aga ära võtta, s. Olen näinud reuma leevendamiseks villast aluspesu Tarvastu ; arvan, polnud praktiline, hellitusoht suurem.\nKadakaga suitsutati elutube, aitasid. Lisaks suitsutamisele hautati ja küüriti piimapütte, võimasinaid, õlleankruid, mesipuid ja nii edasi. Kadakapuust valmistati hinnalisi toidunõusid: võikarpe, õllekappasid, lihaliudu, pudrumändi.\nKui mina alles laps olin, siis minu ema ja naabrinaine käisid ise metsas, tõid kalmuse- ja palderjanijuurikaid ja männikasvusid. Meil oli suur tünn, nii rinnakõrgune, sinna sisse pandi toodud kraam ja kuum vesi Abi liigeste meditsiinis valu, siis tegid selle sees endile vanni. Tünn selle veega seisis köögis võib-olla kuu aega või rohkemgi. Mida kauem seisis, seda kangemaks vesi läks. Käisid selles vees iga päeva või paari tagant, väga tihti.\nViheldi nõgese- ja kadakavihtadega. Vahel aeti messist vastavate seadmete abil välja puskar, kasutati seda kas pealtmäärimiseks ehk sissejoomiseks.\nPraak aga kasutati mitme nädala jooksul vannitamiseks. Liigeste ja soonte haigusi on ravitud saunas, hõõrudes haiget kohta soolaga ning peale hõõrumist vihelda. Seda kõneles mulle Tartu linnas sündinud Abi liigeste meditsiinis valu kasvanud Erna Reni, kes elab praegu Tartus Tähe tänav ja on 71 a. Mul tuli meelde, et kui elasin Tallinnas Siis õpetas mulle keegi vanem daam, kes oli elanud Peterburis, et tuleb minna sauna värske kasevihaga, võtta kaasa mett ja soola, määrida haiget kohta meega ja hõõruda soolaga ning siis seda paika vihelda värske kasevihaga.\nViin peale panna. Naabri noorikul oli liigeste põletik. Ma andsin talle kastaniõisi. Mõne aja pärast oli liigestes valu kadunud. Sai abi. Liigestehaiguse vasta on kõige parem mädarõika leht peale panna. Kulunud või traumaatiliselt kahjustunud liigese jäigastamine. Põletikulise sidekoe eemaldamine. Liigessidemete vabastamine ja kõõluste pikendamine, lühedamine või ümbertõstmine.\nKatrin Raudsik. Sisuturundusartikkelnaistekas. Reumatoidartriidi ravi eesmärk on vähendada vaevusi, vältida või vähendada liigesekahjustuse süvenemist, parandada elukvaliteeti ja pikendada eluiga. Reumatoidartriidi ravi peab tänapäevaste seisukohtade järgi olema võimalikult varajane ja agressiivne, üsna tugevate ravimitega. Sääraseid ravimeid kasutatakse ka näiteks vähi ravis.\nSee võrdlus on väga tabav, sest tegemist Abi liigeste meditsiinis valu ühe valusaima liigesehaigusega. Ei tea, kui lohutav see praegustele haigetele on, kuid sajandite vältel on podagrat peetud lordide ja kuningate haiguseks, seda on põdenud Aleksander Suur, Michelangelo, Cromwell, Goethe, Newton, Päts jt. Liigesepõletikku tekitavad liigesesse ladestuvad kusihappesoolad, nende leidumine liigesevedelikus on haiguse diagnoosimise aluseks.


Marder III – Vikipeedia\nPikkus 4,95 m\nLaius 2,16 m\nKõrgus 2,48 m\nKaal 10,67 t\nmaanteel 42 km/h\nKäiguvaru maanteel 140 km\nmaanteel 185 km\nSuurtükk 76,2 mm PaK 36(r) L/51\nlaskemoona 36 mürsku\nKuulipildujad 1×7,92 mm MG 37(t)\nSoomus 10–50 mm\nMootor 6-silindriline Praga EPA\nMootori võimsus 125 hj\nMarder III olid Teise maailmasõja ajal sakslaste poolt tšehhide loodud tanki LT-38 veermikule ehitatud tankihävitajad. Sellise nime said 1944. aastal juba varem toodetud kolm mudelit – SdKfz 139, SdKfz 138 Ausf.H ja Ausf. M.\nSd.Kfz. 139 oli relvastatud vene päritolu 76 mm kahuriga, mis pärast täiendamist sai nimeks 7,62 cm PaK 36. Seda masinat toodeti aprillist 1942 kuni 1943. aastani 363 masinat.\nSd.Kfz 138 Ausf. H ja Ausf. M olid mõlemad relvastatud 75 mm kahuriga PaK 40, kuid esimesel masinal oli lahtine kabiin koos kahuriga masina esiosas ning teisel taga. H-mudelit toodeti 1942. aasta novembrist kuni 1943. aasta aprillini 243 ning M-mudelit sealt edasi kuni 1944. aasta maini 975 masinat.\nSdKfz 138 Ausf.M\nSdKfz 138 Ausf.H\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Marder III\nWWII Technical Database inglise keeles\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Marder_III&oldid=5772193"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 20:58, 12. detsember 2020.


Eesti naiste ja meeste võrdsus suurim tervises ja ajakasutuses | Kompetentsikeskus\nEesti naiste ja meeste võrdsus suurim tervises ja ajakasutuses\nEuroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) värskelt avaldatud indeksist selgub, et Eesti samm soolise võrdõiguslikkuse poole liikumises on teistest riikidest kiirem – võrreldes 2010. aastaga on Eesti kolme koha võrra oma positsiooni parandanud. Teisalt jääb Eesti siiski 7,2 punktiga alla Euroopa Liidu keskmisele – oleme 28 liikmesriigiga võrreldes skooriga 60,7 18. kohal.\nEIGE indeks mõõdab soolist võrdõiguslikkust kuues peamises valdkonnas – töö, raha, teadmised, tervis, aeg, võim ning tulemusi esitatakse 1-100 skaalal.\nEesti tänavuse indeksi näitajad on parimad tervise (81,6 punkti) ja ajakasutuse (74,7 punkti) osas. Ajakasutuse näitaja mõõdab aega, mis kulub naistel ja meestel hoolekandele ja kodustele töödele ning sotsiaalsetele tegevustele. Siin näeme igapäevase majapidamise korrashoiu jagamises endiselt suurt lõhet – 76% naisi ja 47% mehi kulutab igapäevaselt aega söögitegemisele ja teistele kodutöödele.\nEL indeksi üldskoor on 67,9, mis tähendab, et sama tempoga jätkates oleme 60 aasta kaugusel soolisest võrdsusest. Kõige lähemal soolisele võrdõiguslikkusele on jätkuvalt Rootsi (83,8 punkti) ja Taani (77,4 punkti), samas kui Kreekas (52,2 punkti) ja Ungaris (53 punkti) valitseb suurim ebavõrdsus naiste ja meeste vahel.\nTänavuse indeksi eritähelepanu oli digitaliseerimisel – mõõdeti riikide digioskusi, segregatsiooni hariduses ja tööturul ja töötamist IKT-s. Eestis on silmatorkav naiste väike osakaal IKT valdkonna lõpetajate (30%) ja spetsialistide (23%) ning tehnoloogia valdkonna teadlaste ja inseneride (23%) seas.\nEIGE rõhutas tänavust indeksit avaldades, et see ei kajasta veel käesoleva tervisekriisi mõjusid. Seepärast on kriisist väljumise meetmetes ning Euroopa naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia eesmärkide saavutamisel ülimalt oluline silmas pidada sooperspektiivi ja soolõimet.\nLoe lähemalt Eesti skoori kohta siit: https://eige.europa.eu/publications/gender-equality-index-2020-estonia\nVaata EIGE indeksi konverentsi arutelusid siit: https://eige.europa.eu/gender-equality-index/2020-conference


RIIGI SALADUS. MARKUS MEZENTIUS MANILIANUSE ÜKSTEIST KIRJA KEVADEL A. 30 P. KR., müük, kuulutus 83237954 - Kuldne Börs\nRIIGI SALADUS. MARKUS MEZENTIUS MANILIANUSE ÜKSTEIST KIRJA KEVADEL A. 30 P. KR.\nID: 83237954, muudetud 07:32 30.04.2020\nAutor(id): Mika Waltari, Kujundaja: Silvia Leitu, Kirjastus: Orto, Linn: Toronto, Aasta: 1965, Originaalkeel: soome keel, LK: 423, Seisukord: kaaned kohati kulunud, sisu korras, Suurus: tavaformaadis, kõvade kaantega, Sisu: RAAMAT ASUB LAOS, SAADAVAL 1-3 PÄEVA JOOKSUL. 121\nRaamat on koostatud kirjavahetuse vormis. Üle 30-ne peategelane Markus Mezentius jutustab kirjades oma armastatule Tulliale oma reisidest Egiptuses ning Aleksandria raamatukogus loetud eri rahvaste ennustustest. Sealt leiab ta ka juutide ennustuse tulevasest maailmavalitsejast Messiast, kelle troonile asudes hakkavad juudid maailma valitsema. Samuti kuuleb Markus, et kuningas Herodese ajal põgenes üks vana käsitööline oma noore naise ja väikese pojaga Egiptusesse. Seal äratas poiss tähelepanu sellega, et puhus peale savist voolitud lindudele ja need ärkasid ellu.\nKa kohtub Markus juhtumisi Ristija Johannesega ning tunneb soovi reisida samuti Jeruusalemma.\nOriginaali pealkiri Valtakunnan salaisuus. Eesti keeles\nManilianus, Markus Mezentius


Näpunäiteid ohutuks pühadepäevaks - Muu\nPõhiline Muu Näpunäiteid ohutuks pühadepäevaks\nMENÜÜ Holi on siin jälle ja kindlasti, te ei kavatse end festivali värvikatest pidustustest eemale hoida? Kuid kui te tähistate Holi täiega ja hõõgute lugematute värvidega, pidage meeles järgmisi ettevaatusabinõusid. Need ohutusnõuanded on kiirelt täidetavad, kuid aitavad palju kaasa teie heaolu tagamisele värvikate pidustuste ajal, mis võivad ettevaatlikkuse puudumisel kahjustada nii teid kui ka teie lähedasi. Nii et lugege läbi need Holi ohutusnõuanded ja tagage enda ja oma lähedaste turvalisus Holi ajal. Kui olete need Holi ohutusnõuanded läbi vaadanud, kliki siia ja edastage see artikkel kõigile oma sõpradele ja lähedastele, et ka nemad oleksid pidustuste ajal ettevaatlikud. Palju õnne Holi!\nNäpunäiteid rahuliku Holi jaoks\nMängimise ajal või isegi Holi vaatamine on väga lõbus, ärge laske seda teatud põhjendamatutel asjadel rikkuda. Siin on mõned lihtsad asjad, mida teha ja mida mitte teha, et Holist maksimaalselt kasu saada.\nNäpunäiteid holi päeval väljas käimiseks:\nKui teile meeldib seda mängida, võtke oma ohutuse tagamiseks kindlasti ettevaatusabinõusid. Niisiis, maanduge kindlasti Holi tõelise maitse saamiseks kõikjal Põhja -Indias. Mängige või vaadake otseülekannet, küsige oma reisikorraldajatelt korraldust. Nautige!\nJuhised turvaliseks kasutamiseks Holi


Arhitektid: meie eesmärk on luua paremat keskkonda - Ehitusuudised\nArhitektide liidu esimees Peeter Pere märgib, et planeeritav ehitus- ja planeerimisseaduse muutmisel on oluline, et alles jääb see, mis hästi toimib.\n„Tervitatav, et selline ühtne ehitusega seotud seadus koostatakse. Oluline on vaid see, et see mis hästi toimis jääks sisse parandada seda, mida on vaja reaalselt vaja parandada,“ kommenteerib Eesti Arhitektide Liidu esimees Peeter Pere.\n„Meie ettepanek ja huvi on riigi arhitekti või riigiarhitektide ekspertrühm, kes on siduvaks lüliks erinevate ministeeriumide vahel. Selline institutsioon on vajalik, et ei toimuks ministeeriumide liikumist eri suundades,“ märgib Pere: „Esmase info kohaselt olen kuulnud et riigiarhitekti idee jäeti välja. Vaatame eelnõu oma ekspertrühmaga üle ning teeme kindlasti omapoolsed ettepanekud ning soovitused, et seadus vastaks kõikide ehitusega seotud osapoolte ootustele.“\n„Arhitektide Liidu eesmärk on luua paremat keskkonda, mitte püstitada monumente, nagu arvatakse arhitektide tegevusest laiemas üldsuses,“ kommenteerib Pere arhitektide ettepanekuid seaduse muutmisel.


Teren. 726 mp, Curtea de Arges, Arges | Inchirieri terenuri\ninfo-Heaven.ro / Portal de informare Teren. 726 mp, Curtea de Arges, Arges\nData introducerii anuntului: 08-12-2016


Usb-c Ethernet Adapter Koos C-tüüpi Hdmi Ja Usb 3.0 Jaotur 6 Ports Rj45 Lan Kaardi Adapter Sobib Macbook Usb-c-pd et ~ misc / Humanrightswatch.news\nLiides: USB3.0 saab tahapoole ühilduvad koos USB2.0, USB1.1\nToote Nimetus: USB3.0 Gigabit Network Adapter +3.0 2-port HUB\nLiidese tüüp: USB3.0 OLEN, RJ45\nÜlekande kiirus: 10/100 / 1000M\n1*SD Kaardi Lugeja\nSüsteem toetab: Windows 8/7 / Vista (32 / 64bit), XP, 2003/2000, MAC OS X, Linux\nTarvikud Kirjeldus: Teema, drive CD,\nFunktsioonid: toetab 1000M Ethernet, tugi-pikavaihdettavaa, toetus 3 HUB andmete edastamine\nToetada ülikooli võrgu lüliti lairibaühenduse kass tuli kõva võrgustik, dial-up internetiühendus ja nii edasi, kuidas ja arvuti emaplaadi\nEnda kaardiga ühilduv sama nagu eraldi MAC aadress\nMärkus: Kui teil on küsimusi või probleeme,võtke meiega palun ühendust enne avamist vaidlus, me aktiivselt lahendada teie probleemi ja hoida ühendust teiega.\n1. Toetame Deponeerimine ja PayPal. Tasuda saab läbi Alipay, Visa, MasterCard, Western Union, Qiwi ja panga ülekanne Humanrightswatch.news. 2. Palun teha makse niipea, kui posible, nii et me saadame teile niipea, kui võimalik ja sa saad punkt varem. 3. Märkus: Kõik impordi tariifi punkt on ostja vastutusel, ei sisaldu müügihind või laevandus tasud; Kuid seda tavaliselt ei juhtu, me kinnitame, et toode nagu kingitus madalama väärtus, mis aitab teil kergesti saada punkt Tolli kaudu.Palun ärge muretsege. 1. Me laev kauba 2 päeva jooksul pärast taotluse saamist oma makse. Kauba saab kindlasti olema välja antud mitte hiljem kui viie tööpäeva jooksul. 2. Saadetised võivad hilineda tõttu otsas ja pühad. Ärge muretsege, see infrequency. 3. Märkus: Kui teil on mis tahes küsimusi logistika infot oma paketti, siis palun võtke meiega ühendust enne avamist vaidlus, me vastame teie küsimustele ja hoida ühendust teiega. 1. Transpordi ajal üle kohustusperioodi või kauba kahjustumise korral toimub transiidi, palun võtke meiega kohe enne avamist vaidlus. Vastavalt praktiline olukord, meil on hea meel, et anda teile Täielikku tagastamist või Uuesti saadetis. Me austame oma valik. Ärge muretsege. 2. Kui me saadame sulle vähem,palun võtke meiega ühendust, me anname teile asendamine kaupa. 1. Teeme oma parima, et pakkuda head teenust, et teenida oma rahulolu. 2. Me loodame, et sa võiks anda meile "5 stars" positiivne tagasiside. Teie Kinnitus on meie suurim motivatsioon. 3. Kui teil on küsimusi, palun võtke meiega ühendust enne avamist vaidlus. Me aktiivselt aidata teil probleemi lahendada. 1. Meil on elektrooniline teaduse ja tehnoloogia ettevõte. Müüa Humanrightswatch.news kuus aastat. Toetame B2B äri, kas. Kui teil on mingeid vajadusi, palun võtke meiega ühendust ja me pakume parimaid lahendusi ja teenuseid. 2. Meie töö aeg: 9: 00-18: 00 (GMT + 8) esmaspäevast reedeni.\nMärksõnad: usb-c ethernet, usb adapter, usb, usb tüüp c ethernet, Odav usb-c ethernet, Kõrge Kvaliteediga usb adapter, usb, Hiina usb type c ethernet Tarnijad.\nFunktsioon: koos logo HUB\nMudeli Number: Es-H1Plus\nBrändi Nimi: DeepFox\n3/5 another is coming product, but i think i'll just use it.


Vajalik teave > Visa Informations > Kanada\nSihtriik: KANADA (uuendatud 01.11.2016)\nEesti kodanikel on võimalik Kanadas ilma viisata viibida kuni\n180 päeva (täpse aja määrab vajadusel piirivalve). Viisavabadus kehtib ainult juhul, kui reisi eesmärk on turism.\nAlates 15. märtsist 2016 muutus Kanadasse viisavabalt reisijatele elektroonse registreerimise süsteem eTA kohustuslikuks. Tuleb vormistada ka juhul, kui minna transiidina läbi Kanada.\neTA reisiluba, väljaprinditud\nElektrooniliselt tuleb registreerida iga pereliige eraldi (sh lapsed). Reisi eelregistreerimine ei ole vajalik viisa olemasolul.\neTA taotlus maksab 7 Kanada dollarit. Üldjuhul saab inimene peale ankeedi täitmist ja tasu maksmist mõne minutiga kinnituse oma e-mailile.\neTA kehtib viis aastat või kuni passi kehtivusaja lõpuni.\nEespool olev info kehtib lennukiga reisijatele Mööda maad ja meritsi tulles jäävad kehtima endised nõuded, st. on EL kodanikele viisavaba ehk eTA ei ole vajalik.\nPöörame tähelepanu, et teatud ravimite ja narkootiliste ainete (nt khat) sissevedu Kanadasse on keelatud. Ravimite impordi kohta lugege täpsemalt Health Canada kodulehelt.\nKõik maale saabujad peavad deklareerima kaasavõetud toiduained. Keelatud toiduainete sissevedu Kanadasse on karistatav. Lugege täpsemalt www.beaware.gc.ca.\nRohkem informatsiooni Kanada kohta, Eesti Välisministeerium: http://vm.ee/et/riigid/kanada?display=travel_info\nvõi saatkond Poolas: www.poland.gc.ca\nJuhime tähelepanu sellele, et Kanadal on õigus muuta riiki sisenemise ja seal viibimisega seotud reegleid ning ei pruugi sellest teisi riike koheselt teavitada. Seetõttu ei vastuta Nikal Travel sisenemistingimuste õigsuse ega nendest tekkinud kahjude eest. Viisa vajalik. Viisat on vaja vormistada iseseisvalt enne reisi.\nEesti, Läti ja Leedu kodanike ning alaliste elanike viisataotluste menetlemisega tegeleb Kanada saatkonna viisaosakond Poolas:\nelamis- ja tööluba Eestis või ID-kaart (originaal), kehtiv vähemalt 6 kuud pärast reisi\n2 värvilist passifotot, (lisada lahtiselt ankeedi juurde)\nVaata nõuded fotodele:\nviisaankeedid - Kanada - spetsifikatsioon viisataotluse foto osas.\n1 ankeet, täita inglise keeles ja trükitähtedega\n1 lisaankeet pereliikmete kohta, täita inglise keeles ja trükitähtedega\npangakonto väljavôte (inglise keeles, originaal)\nreisikindlustus kogu viisa perioodiks\ntöökoha garantiikiri (inglise keeles )\nNB! Kui tegemist on eraettevõtjaga, tuleb esitada koopia ettevõtte registreerimise tunnistusest (B-kaart) ning väljavõte pangakonto viimase kolme kuu bilansist või mõni muu ettevõtte majandusseisu kajastav dokument.\nõpilase puhul koolitõend (inglise keeles)\nalla 16.a. lapse puhul sünnitunnistus, originaal + koopia sünnitunnistusest, mis on tõlgitud ametliku tõlkebüroo poolt inglise keelde\npensionäri puhul pensioniraamat, originaal + koopia pensioniraamatust, mis on tõlgitud ametliku tõlkebüroo poolt inglise keelde\nreisibüroo kiri (inglise keeles), kui viisadokumendid viib saatkonda reisibüroo\nViisa vajalik. Viisat on vaja vormistada iseseisvalt enne reisi.


FlickerX profiil | Bongacams\nViimase sisselogimise aeg: 04.03.21 12:18:19\nKlõpsates nupul, tõstad FlickerX esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. FlickerX hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nOluline info kasutaja FlickerX kohta


29.10.2046 | Astrologie Kalender | Aspekte & Transite | Mundan-Horoskop\n29.10.2046 Astrologie Kalender\nMundan-Horoskop und Transite für den 29. Oktober 2046\nIn 10604 Tagen Wochentag: Montag\nNeumond (12:16) Mond wechselt in den Skorpion (02:27)\n← 28. Oktober 2046\n30. Oktober 2046 →\n↑ 29. Oktober 2046


xvi, 488p., ilus:21cm.\n271.27 SUD p\n299.93:811.111-26 TRI e\nSarwar, H.G.Zaenal Muhtadin Mursyid\nxxiii, 222p., Ilus: 21 cm.\n297.1 SAR f\nix., 295p., illus\n297.215 SOE r\nGeologi Daerah Cisimeut Rangkas Bitung Banten Selatan\nNasri, Diani Lazuar\nix;56hal;gamb.;tab.;lamp.;5 lbr peta\nGeologi Daerah Curug dan sekitarnya Kabupaten Lebak Banten Selatan , Lembar P…\nviii;68hl;gamb.;tab.:lamp.;4 lbr peta\nGeologi Daerah Cihara Kabupaten Lebak - Banten Selatan Jawa Barat\nviii;61hl;gamb.;tab.:lamp.;3 lbr peta\nGeologi Daerah I Cihara Kabupaten Lebak - Banten Selatan\nvi;44hl;gamb.;tab.;lamp.;5 lbr peta\nDitemukan 17 dari pencarian Anda melalui kata kunci: No. Panggil : 2\nPermintaan membutuhkan 0,01131 detik untuk selesai\nEconomic Geology, Tectonics Sedimentary Processes and Environment of the Quaternary in Southeast Asia\nPengkajian Pendirian Pabrik Tawas Dari Bauksit Kapasitas 500 Ton Per Bulan Di Cirebon\nHusaini - dkk\nBeberapa Faktor Konversi Energi Untuk Indonesia\nTopics in Number Theory vol 11\nHarri T. Antono


1998 -- börsitõusu aasta\nKasum, rahakäive ja p/e suhe on aktsiate hinna kujunemisel vaid pool tõde. Niisama olulised on naiste seeliku pikkus, tähtede seis ning piiblisalmidest tuletatud seosed. Nagu hokiproff uisutab jääle alati kindla jalaga, on ka diileritel oma head ja halvad ended.\nNäiteks on börsilanguse tõenäosus suurim esmaspäeviti -- alates 1980. a algusest on üldindeks langenud rohkem kui 3% 39 juhul, neist 15 on olnud esmaspäevad ning vaid 3 reeded.\nAasta lõikes on parim kuu jaanuar, suuremad krahhid jäävad aga tavaliselt septembrisse-oktoobrisse. Pühade eel kursid valdavalt tõusevad. USA parim püha on Labour Day, mil börs on sel sajandil üles läinud 79% juhtudest.\nTavaliselt kestab tõususuundumus 27--40 kuud, langus on üldiselt lühiajalisem ja järsem. Keskmiselt jõuab põhi kätte 9--10 kuuga.\nKümne aasta pikkune uuring näitab, et kui osta alati 49. nädalal ja müüa 10. nädalal, on tulemus parem kui aktsiaid aasta otsa käes hoides.\n1987. a oktoobrikrahhiga sai kuulsaks USA astroloog Arch Crawford, kes soovitas planeetide ebatavalise seisu põhjal kõigil oma aktsiad maha müüa. Crawfordi sõnul tekitas taevakehade tavatu konstellatsioon maal eufooria, mis viis üles ka aktsiate hinnad, et siis mustal esmaspäeval krahhiga lõppeda, kui taevakehad nihkusid.\nAmeerikas on praegu hulk fonde, mis lähtuvad oma otsustes suuremal või vähemal määral astroloogilistest arvutustest.\nUSA üks edukamaid fondihaldureid Peter Lynch on välja töötanud kokteiliteooria. Kui keegi tema ametit tundes temaga kokteiliõhtul kõnelda ei taha, siis börs langeb. Kui aga kõik temalt nõuandeid soovivad, on oodata 25--30% tõusu.\nNn «bull markets bare knees» (tõusev turg, paljad põlved) teooria järgi annavad miniseelikud tunnistust majanduse heast käekäigust. Seeliku pikenemine on ilmne ohu märk.\nAlati on endeid otsitud pühakirjast. 97. psalmi ridades «tema välgud valgustavad maailma, maa näeb ning võbiseb» nähti läinud aasta Kagu-Aasia suurte tulekahjude ning börsikrahhi ettekuulutust.\nSamal alusel võiks tänavune aasta tähendada suure börsitõusu aastat -- «hõisake, kogu ilmamaa», aasta 2004 aga volatiilset börsiaastat: «mäed tõusevad, orud vajuvad».\nErinevalt ameeriklastest ei tunnista Saksa analüütikud ebausku.\n«Muidugi on meil igasugu inimesi, kuid sellist ebausku, nagu valitseb USA börsil, meil ei ole. Börsi juhivad fundamentaalsed analüüsid, mitte ebausk,» ütles analüütik, kes keeldus oma nime avalikustamast. «See oleks halb enne,» põhjendas ta. DI


Täiuslik make up!\npostitas: Chykeisz - 21.09.2009, 2009-09-21 21:43 , loetud: 456x\nPealkirjast peaks aru saama ,et järgnevad õpetused on tüdrukutele!\nYoutubes on väga hea vaadata ilusaid nippe meigiks.Nii otsisin ja avastasin ühe inimese ,kes teeb neid (ja ka õpetab tegema).Kui lähete youtube-sse siis kirjutage ,,MichellePhan´´ (muidugi ilma jutumärkitetta) ja vaadake tema häid nõuandeid ja õpetusi.Ta meeldib mulle ,sest ta teeb ilusaid ja mitte liiga paksu kihiga meike.\nKa minul on mõned meigi nipid :\n* liiga palju krohvi EI OLE ILUS!\n* meikides pead teadma ,mis on sinu ilusaim osa näost (,kas silmad ,nina ,suu ,põsed or smt ...)ja neid tuleks rõhutada tumedamate värvidega ,mis sobivad näo värvi ,ja ka silmavärviga.\n* Ära kasuta liiga palju erinevaid värve nt. kollast ,lillat ,rohelist ja sinist koos ,sest siis jätad mulje ,et tuled (või tulid) ...\nMärksõnad: tüdrukud meik make up\npostitas: sandraf - 11.01.2008, 2008-01-11 15:55 , loetud: 633x\nmul on nii igav saatke mulle kiri kui tahate messyda.mul on haigelt igav !!!!pliis messyge!!!!!!!!!\nkuidas ma endale kassi sain!\npostitas: sandraf - 15.12.2007, 2007-12-15 10:29 , loetud: 770x\nOli kevad.Ma olin juba nädalaid vingunud et tahan endale oma kassi.lõpuks ei kannatand isa seda vingumist enam välja ja vaatast netist kasse.isa leidis ühe koha ja tahtis sealt kassi osta.kui ma autosse istusin tuli suur ärevus peale.see koht asus sikupilli lähedal.kui me ühe naise korterisse astusime nägime 3 väikest kassipoega.kõike julgem kassipoeg oli emane ja ta tuli kohe meie juurde.ja temast saigi meie kass.ta me hüüame teda kitsuks\nMärksõnad: kevad auto kassipojad kass\nMitu kasutajat teil on?\npostitas: sandraf - 19.11.2007, 2007-11-19 17:40 , loetud: 612x\ntere teie seal arvuti taga.mitu kasutajat teil on?minul on24töötavat kasutajat\nMärksõnad: kasutajad 24 kasutajat\npostitas: sandraf - 18.11.2007, 2007-11-18 17:04 , loetud: 495x\nminul on väga väike arbuus.ma olen ära joond 34 mängukoopa limpsi.teie olge aga minust tublimad ja jooge ikka rohkem!\nMärksõnad: mängukoopalimonaad arbuus teie\npostitas: sandraf - 17.11.2007, 2007-11-17 15:41 , loetud: 730x\nMärksõnad: sõber pudelid punktid\nViimati: 2018-03-16 10:52\n24 arbuus auto igav kass kassipojad kasutajad kasutajat kevad make up mängukoopalimonaad meik pudelid punktid sõber teie tüdrukud


Sõjaeelse Eesti esseistika ja kirjanduskriitika » Blog Archive » Meie teadusliku töö ülesandeist ja võimalustest väljaspool kodumaad rahvusvahelises ulatuses.\nMeie teadusliku töö ülesandeist ja võimalustest väljaspool kodumaad rahvusvahelises ulatuses.\nMeie teadus on Eesti senise kaheteistkümne rahuliku iseseisvusaasta jooksul teinud suuri edusamme, mitmelgi alal suuremaid, kui nii ruttu oleksime julgenud loota. Kui võtaksime kokku meie ülikoolis eesti ajal mitmesugustes teadusharudes tehtud töö, võiksime kergesti konstateerida, et selle tulemused omalt hulgalt enamikul tööpõldudest mitte ainult kaugelt ületavad kõike seda, mis neil aladel meil oli korda saadetud aastakümnete jooksul ärkamisajast kuni iseseisvuseni, vaid väga tihti tõusevad ka üle selle, mis tosina viimase vene aasta kestel Tartu ülikoolis oli tehtud. Meie iseseisvuse eelne teaduslik produktsioon kannab pealegi ka parimail juhtumeil vaid asjaarmastajalikku iseloomu, nüüd on see aga peaaegu kõigil aladel rahvusvahelise taseme saavutanud või seda saavutamas. On loomulik, et Tartu ülikooli eesti aja tööhuvide keskus endise ajaga võrreldes põhjalikult on nihkunud ja et see töö nüüd on koondunud ja kohanenud Eestit, selle rahvast ja olusid käsitlevate küsimuste ümber. Iga maa teadus tegeleb ju ennekõike oma maaga. Just meie teadusel aga olid ja on eriti suured kohustused oma varemalt vaeslapseks jäetud maa ja rahva vastu. Neid täites ta ühtlasi täidab oma otseseimaid kohuseid ka rahvusvahelise teaduse vastu, kuna ta seeläbi iseendast rahuldab neid huve, mis sel erisugustel aladel Eesti kohta olemas. Et eesti teaduslikule tööle meie oma ainestik edaspidigi esimesele kohale jääb ja peab jääma, sellest me siin enam pikemalt ei kõnele, see on meile endastmõistetavaks eelduseks kõigele järgnevale, mida pidime vaid meelde tuletama, et eespool ei tekiks väärkäsitusi. Samasuguseks endastmõistetavaks eelduseks kõigele järgnevale on veel nõue, mil me siin ka rohkem ei peatu, kuigi seda meie oludes veel küllalt ei jõua rõhutada, nimelt, et kogu meie teaduslik töö kvaliteedilt täiel määral rahvusvahelistele mõõtudele vastaks.\nKui meie teaduslik töö oma ainete ulatuse poolest aga piirduks ainult või peaaegu ainuüksi kodumaa alaga, oleks sellest ometi ka kõige võimaliku tasemelise kõrguse juures vähe. See oleks vaid hädavajalisim, ainult alim miinimum, mis meid tarviliselt ei rahuldaks. Mitte ainult seepärast, et Eesti ala iseendast on väga väike, mitte ka seepärast, et meie ülikool varemalt on etendanud kaugelt üle oma maa piiride ulatuvat osa ja et me, tahtes olla endise väärilised, peame suutma vana traditsiooni ülal pidada. Lihtsalt seepärast, et meie rahvas nagu iga teine elav olevus ei või rahulduda sellega, kui ta elab ainult iseeneses ja iseenesele, vaid tunneb tarvet ulatuda ka väljapoole. Tung end panna maksma ka väljaspool ennast, oma kitsamat ala, on igale elavale organismile antud juba looduse poolt — nii ka igale elujõulisele rahvale. Kui ta seda ei suuda suuremal või vähemal määral rahuldada, ei tunne ta end iialgi täiel määral vabana, täisväärsena ja õnnelikuna. Seda vajadust ei tunne me endi, oma rahva kohta ainult ise, seda eeldavad meie kohta teisedki. Kui näit. läheneva Tartu ülikooli juubeli puhul paljud välismaalased on soovinud saada informatsiooni, siis on nende kõige tavalisem küsimus käsitanud nimelt meie ülikooli osa rahvusvahelises teaduses. Kõige selle lisaks tuleb veel asjaolu, et paljud kodumaised küsimused pole lahendatavad ainult oma ainestiku põhjal, vaid nõuavad ka vastava välismaise materjali iseseisvat läbitöötamist.\nKõneldes meie võimalikust rahvusvahelisest osast teaduse või muudelgi vaimsetel aladel, tõuseb otsekohe terve rida küsimusi ja kahtlusi selle kohta, kas meil on seks tarvilisel määral eeldusi. Kõnelemata ainelisist võimalusist asetetakse küsimuse alla nii meie maa-ala kui rahva suurus. Kas pole need liig väikesed? Ja edasi: kas on Eestil üldse iseseisvat, omaette osa etendada teiste, ümberringi asetsevate maade ja kultuuride seas? On palju neid, kes nimelt viimases kahtlevad, arvates meie maad nii oma asendilt kui eluavaldusilt ainult idapoolse suure lagendiku väikeseks osaks. Peatume kõigepealt viimasel kui kõige raskemal küsimusel, vaadeldes linnulennult Eestit ja tema osa naabermaade keskel nii kaugest minevikust pääle, kui meie silm küündib ja edasi, tänapäevani.\nKui meie maa oli alles veel Vene riigi osaks, võis kuulda venelastelt, kuidas nad olid üllatet, kui üle Narva siia tulles nad järsku märkasid meie maa suurt erinevust kõigest, millega nad olid harjunud Venemaal. Sama ütlesid nad nüüdse Lätigi kohta, nagu tol ajal üldiselt veel Eesti ja Läti vahel vahet ei osatud teha. Veel nüüdki võib ju näit. Lääne-Euroopas ja Skandinaavias tihti kohata inimesi, kes noortes Balti riikides küll hiljuti käinud, kuid kes siiski tarvilist vahet Eesti ja Läti vahel ei suuda teha, segades mõnikord nendega isegi Leedut. Tõeliselt pole aga siin palju imestada, sest Eesti ja Läti, osalt ka Leedu pakuvad nii ida- kui läänepoolsete maade ja kultuuride seisukohalt vaadates teatud ühist, omaette pilti, mis nii selgesti kui see erinebki mõlemate tähendet naaberalade vastu, sisemiselt on nii suurel määral ühtlane, et see, kes siin valitsevais rahvuslikes vahedes pole teadlik, neid maid üksteisega kergesti võib segada. See vahekord ja need tähelepanekud pole ainult juhuslikke muljeid, vaid samasugused on olnud Eesti, teiste Baltimaade ja nende naabermaade vahekorrad juba aastatuhandeid.\nNiipalju kui praegu teame, on meie maa olnud asustet ümmarguselt 5000 a. e. Kr. Ja juba tolle kauge aja seni tuntud varaseimate elanike algeline kultuur näitab ühist pilti kõigil Läänemere idaranniku maadel, Ida-Preisist ja Põhja-Poolast Soomeni. See kultuur on aga alles liig vähe differentseerund, et selgemini võidaks määrata ta vahekordi ida-ja läänepoolsete naaberalade kultuuriga. Umbes 2000-nde paiku e. Kr. elab siinne kultuur üle teatud tõusu, mille ajalt on meie muuseumites juba üsna rohket leiumaterjali. Sel ajal tungib kohalikku vanasse kalurkultuuri, nagu muudelegi Läänemeremaadele, nüüdsest Kesk- ja Põhja-Saksast kas üle Läänemere või Läänemere rannikut mööda tulles uus, n. n. venekirve kultuuri laine. Arvatakse, et see tähendab sealt mitmele poole Lääne-merepiirkonda laiali tunginud sõjaka vallutajarahva salku. Nagu mujal nii meilgi need on ilmsesti vähearvulistena varsti kohalikku rahvasse ära sulanud. On tähelepandav, et edelapoolt nüüdsesse Eestisse tungiv venekirve kultuur nähtavasti pole ulatunud siit enam üle Narva ja Peipsi edasi idapoole.\nJärgneval ajal, kultuuri järjest enam differentseerudes, saab Eesti ikka enam eriilmet ja hakkab selgesti eralduma alast sealpool Peipsit ja Narvat. 1000. aasta paiku e. Kr., nn. pronksiajal, kannatab Eesti ühes teiste Ida-Balti maadega „kriisi”, kui tarvitada seda nüüd nii tuttavat sõna. See aeg ja kogu järgnev esimene aastatuhat kuni Kristuse sündimiseni on neile maadele üldiseks kehvusajaks, mille põhjuseks oli nähtavasti ennekõike tol ajal soiku jäänud läbikäimine Ida ja Lääne vahel üle Läänemere, mis alati on andnud neile maile tulu ja jõukust. Selle aja kasinad metall-leiud on meil siiski kõik kas Ida-Preisi kaudu tulnud Lõuna-Läänemeremaade või läänest saadud Skandinaavia tüüpe. Esimese aastatuhande keskel saab meie maal tuntuks raud — jällegi Skandinaavia kaudu. Nii on Eesti tolle aja — olgugi kehv — kultuur tihedasti seotud teiste Läänemeremaadega. Eestist idapool olevale alale Läänemeremaade kultuur ei ulatu, ja see piirkond on veelgi kehvem, raua-aeg näit. algab seal mitu aastasada hiljemini kui meil. Ainuke liikumine, mis ida- või kagupoolt noil eelkristlikel aasta-sajul siia ulatub ja järgnevagi aja kohta evib tähtsuse, on eestlaste sisseränd. Aegamööda eestlased sulatasid endisse siinsed varasemad, oletetavasti samuti soome sugu elanikud. Aga meie maa kultuurilistesse oludesse eestlaste tulek märgatavat mõju ei avaldand, sest tulles alamal seisvast, mahajäänud Idast, eestlased siin täiesti võtsid üle kõrgema Baltikumi kultuuri. Tõukejõuks eestlaste liikumisele siia oli just püüe pääseda ebasoodsatest idapoolsetest tingimustest igapidi soodsamale Läänemererannikule, tung pimedusest valgusse.\nEsimesed neli sajandit p. Kr., nn. rooma raua-aeg, on meil ja koqu Baltikumis nii ainelise jõukuse kui kultuurigi alal jälle tähelepandavaks tõusuajaks. See tõus seisis, nagu ajastu nimetuski ütleb, kaudselt seoses Rooma maailmariigi tolleaegse õitsenguga. Meie maa kaubanduslikud ja kultuurilised ühendused osutavad noil sajandeil kaht peamist suunda.\nEsiteks ühendavad meid tugevad sidemed lõunapoolse Baltikumiga, alates lõunast Ida-Preisi ja Leeduga. Eesti levitab lõunapoolt saadud kultuurvorme omakorda edasi põhja- ja idapoole. Soome on sellal nii tugeva Eesti mõju all, et teda võib nimetada Eesti kultuurprovintsiks. Vastu saadab Eesti lõunapoole mitmesuguseid oma maa kui ka Soomest ja nüüdsest Loode-Venest toodud kaupu. Ühenduse tihedust lõunapoolse Baltikumiga näitab see, et nii Eesti kui selle kaudu Soomegi kultuur kannab teiste Baltimaade kultuuriga ühist ilmet. Rida peenemates üksikasjades ilmnevaid lahkuminekuid Eesti-Soome vahel ühelt ja Läti-Leedu vahel teiselt poolt põhineb samadel rahvuslikel vahedel, mis neid maid tänapäevalgi lahutavad. — Samal ajal seisab aga Eesti kõige tihedamas ühenduses teiseski suunas: mereteed tähtsa ida-germaanlaste keskusega Visla suudmel, nüüdse Danzigi piirkonnas, ja osalt ka Skandinaaviaga, eeskätt Ojamaa saarega. Vislal asuvad germaani kaupmehed pole meie maale teinud ainult juhuslikke sõite, vaid, nagu eriti tol ajal meie keelde tulnud germaani lainsõnad tunnistavad, on asutanud Põhja-Eesti rannikule ka oma kaubaasundusi. Tolle meriühenduse tähtsust iseloomustab m. s. seegi, et rooma rauaaja kultuuri tõus algab selle tõttu meil pisut varemini kui näit. Leedu ja Läti sisemail, hoolimata sellest, et viimased lõunapoolsematena asusid iseendast tolle aja maailma kultuurkeskustele lähemal kui Eesti. Eesti kultuuri piirina idapoole kergib rooma rauaajal Narva-Peipsi joon juba erilise teravusega esile. Ka Läti ja Leedu kultuuri ala erineb selgesti neist idapool olevast piirkonnast (vt. 1. kaarti). Eesti oli rooma rauaajal nõndaviisi nii majanduslikult kui kultuuriliseltki oluliseks vahetalitajaks lõuna- ja läänepoolsete Läänemeremaade vahel ühelt poolt ja Soome ning nüüdse Loode-Vene vahel teiselt poolt. Nagu näitavad Eesti kaudu Soomes ja Loode-Venes asuvaile läänemeresoome hõimudele tunginud kultuurmõjud ja germaani lainsõnad, oli Eesti, eriti Virumaa, tol ajal kogu läänemeresoome piirkonna kultuurkeskuseks.\nRooma raua-ajale järgneval 3—4 aastasajal, üldiste rahvasterändamisaegsete segaduste tõttu Euroopas, käib meilgi konjunktuur teatud määrani alla, tekib jälle „kriis”. Ühendus üle mere läänepoolsete naabermaadega jääb kaunis väheseks, samuti väheneb läbikäimine ka Soome ja Loode-Venega. Ainult lõunapoolne Baltikum säilitab oma tähtsuse Eesti suhtes, ja meie maa seisab a. 400—800 p. Kr. enam kui ühelgi teisel ajal Läti-Leedu poolt tuleva mõju all ning sarnaneb neile oma kultuuri üldpildilt.\n9-ndast sajandist alates paraneb olukord jällegi, algab Eesti muinasaja hiilgejärk, noorem rauaaeg. Selle tõusu võimaldas elavaks läinud läbikäimine Lääne-Ida vahel Läänemere kaudu, liikumine, milles pääosa etendasid kurikuulsad Skandinaavia viikingid. Asudes otse Läänemerelt Ida-Euroopasse viival teel, võtsid eestlased nagu muudki Ida-Baltikumi rahvad sellest läbikäimisest elavalt osa ja said selle vahendajatena loomulikult suurt kasu. Suur hulk Eestist leitud nii Lääne, kui Idamaade hõberahu on elavaks tunnistuseks tollest siit läbikäinud liiklemisest kui ka rahva üldisest jõukusest. Eesti püsis endiselt tihedas ühenduses ka Lõuna-Baltikumiga, mille tõttu eesti kultuur teise aastatuhande alul p. Kr. samuti\nnagu vareminigi ilmutab suurt sarnasust teiste Baltikumi rahvaste kultuuridega, hoolimata sellest, et ta sel ajastul lõunapoolt saadud elemente käsitleb hoopis iseseisvamalt kui varemini ja näitab iseendast selget rahvuslikku värvingut. Nagu meie ajaarvamise esimesil sajandeil nii on nüüdki eestlased oma üldiselt arenemisastmelt muudest soomesugu rahvaist ees. Soomega on kaubanduslikud ja kultuurilised sidemed endisel viisil tugevad, kusjuures Eesti üsna oluliselt Soomet mõjutab. Ka Ingeri on selle ajastu alul tugeva Eesti mõju all, mille tõttu endine vahe Eesti ja Narvataguse vahel osalt väheneb. Kuid ainult ajutiselt, sest 11. sajandist peale satub see järjest enam slaavi mõju alla, mille tõttu ta jälle enam hakkab Eestist erinema. Lõuna- ja läänepoolsete mõjudega võrreldes on Ida mõju meie kultuuris tol ajal kaunis väike. Vana Narva—Peipsi kultuur-piir püsib seetõttu selgena, samuti nagu püsivad Läti ja Leedugi vahekorrad Idaga (vt. 2. kaarti).\n13. sajandi alul tungivad meie maale sakslased. Jõuks, mis neid siia tõmbas, polnud mitte paljas „Drang nach Osten”, vaid Baltikumis valitsev kõrge konjunktuur, head teenimisvõimalused, vanad kasulikud kaubateed, mis viisid mööda Läänemerd siia ja siitkaudu Itta. Sakslased olid nimelt 12. sajandil Läänemere kaubandusest skandinaavlased suurelt jaolt välja tõrjund, tungides arvurikkalt isegi Rootsi rannikulinnadesse. Oli loomulik, et just sel ajal õitsev kaubandus Idaga läks nende kätte, ja nii ilmusid nad meie maale, alul vaid kaupmeestena, siis varsti aga asunikkudenagi. Vaadates vastu varemate aastatuhandete tausta, pole saksa invasioon Baltikumi iseendast midagi enneolematult uut. Täiesti analoogilisi laineid oli tunginud siia Läänemerepiirkonnast juba vareminigi. Me mõtleme samas suunas ja samal viisil siia veerenud venekirve kultuuri lainet, samuti meie ajaarvamise algul siia ilmunud idagermaani asunikke. Ja samuti nagu need varasemad lained üle meie maa vana kultuurpiiri Narva—Peipsi idapoole ei ulatunud, jäi saksagi edasitung selle taha kinni. See soodne majanduslik konjunktuur, mis muistsel iseseisvusajal meie maal oli valitsenud ja mis, nagu nägime, sakslased siia tõi, jätkus vahetult keskajal ja osutas endisega võrreldes teatud tõusugi. On teada, et suure osa nendest tuludest, millest kerkisid ja õitsesid meie linnad oma määratute kindlustustega, samuti orduriik ja kirik, andis meie maa kaudu käiv elav kaubandus. Keskaegne soodne olukord oli niiviisi otseseks jätkuks muistseile iseseisvusaegseile oludele, vahe oli ainult maa peremeestes. Et aga maa talupoegrahvaski keskajal kõige kehvemalt ei eland, nagu tavalisesti arvatakse, vaid linnade rikkusest üsna oluliselt osa sai, selles ei jäta uuem uurimus kahtlust. Maa, mis peremeeste kui lihtrahva olukord muutus halvaks alles keskaja lõpupoole, kui soiku jäi kauplemine Idaga. Lõpuks viis see vaesumine nõrgalt liidetud orduriigi täielisele lagunemisele. Et keskajal Eesti ja teised Baltimaad kristianiseeriti läänepoolt, polnud muidugi mitte juhus, vaid see oli järjekordne sealt meile tungiv kultuurmõju, mille tuleku tee ja ulatuski olid samad, mis eelpool kirjeldet teistel lainetel. Meist idapool oleva maa vallutas Ida-Rooma kirik. See teritas veelgi Baltimaade erinevust Idast — ühendas ja kehastas ju keskajal kirik eneses kogu vaimset kultuuri.\nJõuetuksjäänud orduriigi pärandi järgi haarasid uue aja alul 3 naabrit: idast Vene, lõunast Poola ja läänest Rootsi. Nendevaheline pikk võitlus ruineeris täielikult kogu Baltikumi, need sõjad on palju kõigis pärastistes viletsustes süüdi. Meie maa peremeheks sai läänenaaber Rootsi, kelle valitsuse all see hakkas pikkamisi kosuma nii majanduslikult kui kultuuriliselt. Möödaminnes tähendetagu, et Rootsigi ajal on siit läbikäiv tee Itta oma osa etendanud, mida näitab m. s. see, et too aeg on olnud meie idavärava, Narva linna, üheks õitseajaks. Et ka vanad sidemed lõunapoole ja põhjapoole (Soomega) sel ajal mitte ei lõtvund, seda pole tarvis eriti meelde tuletada. Siis tallas aga suur Põhjasõda kõik saavutised jälle korraga maha.\nPõhjasõjas vallutab Ida nüüdse Eesti ja suurema osa Lätist — ühe sõnaga, selle „akna”, mis talle juba aastatuhandeid oli vahendanud ühendust Läänega. See on esimene kord meie maa ajaloos, kus siin Ida end täieliku peremehena maksma paneb — olgugi mööduvalt. Vene valitsuse alguseks oli maa kõigest lagedaks tehtud: rahvas detsimeeritud, varandused hävitet, kultuurist vaid riismed järel. 18. sajand ja 19-nda algus on viletsaimaid järke, mida meie maa meile tuntud aastatuhandete pikkuse ajaloo kestel üle elanud. Areng pidi paljudel aladel algama niihästi kui uuesti. 19-nda sajandi keskpaik märgib uut kiiret tõusu Eestis ja üldse kogu Baltikumis. Olgugi et eelmise aja viletsused olid tugevasti vapustanud vana põhja ja uus areng sündis Vene ülemvõimu all, jäi viimane ainult väliseks teguriks, mis ei suutnud vana lääne traditsiooni lämmatada, ja kiire edenemine jõuab nii meil kui muuski Baltikumis eraldumisele Idast.\nNii mõningaid jooni kodumaa minevikust, mis omast skemaatilisusest hoolimata tohiksid aidata valgustada küsimust, milline eriline osa on olnud meie maale teiste hulgas antud. Kõike eelmist kokku võttes võime öelda:\n1) Eesti ala pole kultuuriliselt kunagi kuulunud Ida-Euroopasse, vaid juba hämarast esiajast peale Läänemeremaade hulka, sellesse Läänemerd piiravasse rõngasse, mille kultuuriline raskuspunkt ikka on olnud läänes; me nägime m. s. ka, et niiviisi mitte alles saksa sissetung pole meid liitnud Läänega, nagu mõnelt poolt arvatakse, vaid meie maa peaühendused viisid juba ammu enne seda Läände ja oleksid sinna viinud ka edasi ilma sakslaste vaheletulekuta.\n2) Meie ala oluliseks idapoolseks kultuurpiiriks on aastatuhandeid olnud Narva-Peipsi. Sellest piirist idapool on alati valitsenud tunduvalt teistsugused olud kui siin, kultuuritase on seal ikka olnud siinsest madalamal; me võime edasi öelda, et kõige selle pärast nüüdne Eesti iseseisvus pole mitte mõne saatuse tuju, juhuslikult õnnelike konstellatsioonide sünnitis, vaid see põhjeneb loomulikel, sügavatel eeldustel, millede kujunemist võime jälgida juba kaugest hallist ajast alates.\n3) Kogu meile tuntud mineviku kestel on Eesti saatus ja kultuurilised olud olnud kõige lähemas seoses teiste Baltimaade omaga, ennekõike Lätiga, üsna tihedasti ka veel Leeduga, mis siiski ühes Ida-Preisiga moodustab juba üleminekuala lõuna- ja lõunalääne poole, nagu samal ajal Soome on olnud üleminekualaks põhja ja põhjaläände, Skandinaavia poole; see, et kõik Ida-Balti riigid meie päevil ärkasid korraga, polnud vaid juhus; Ida-Baltikum on moodustanud alati ühtlase rannikuvöötme, mille eri osades kultuur on olnud ikka enam-vähem samal tasemel ja mitmeti ühinegi; võrreldes idapiiriga on Eesti lõunapiir, mõlemalpool seda valitsevaist rahvuslikest erinevusist hoolimata, end andnud alati ainult nõrgalt tunda.\n4) Moodustades tähendet piirides teatud omaette kultuurilise terviku, Eesti ala on juba kaugest minevikust alates naabermaade suhtes etendanud kaht kardinaalset osa: a) ühena Ida-Balti vöötme lülina olnud vahendajaks lõuna- ja põhjapoolsete Ida-Baltimaade vahel ja b) olnud (teiste Ida-Baltimaade kõrval) tähtsaks vahendajaks Lääne ja Ida vahel; peale selle on Eesti alal olnud teatud, kuigi suhteliselt vähene, osa ka ühena Läänemeremaade ringi lülina, kuna kaks esimest osa on olnud olulised — sellest, mida elavam ühel või teisel ajastul on olnud läbikäimine kummaski neis kahest peasuundajast, on olenenud vastaval ajal Eesti nii majanduslik jõukus ja sisemine kultuuritase kui ka erikaal väljaspoolseis suhteis.\nEi või olla kahtlust, et see rütmilisus, võiks peaaegu öelda seaduspärasus, mida võime jälgida aastatuhandete jooksul praeguse Eesti ala olude kujunemisel ja vahekordades naabermaadega, on määratud looduslikest eeltingimusist ja teguritest. Ei kuulu meie ülesandesse neid siin võtta lähemale analüüsimisele, jätkub, kui me neist mõnd peamist mainime. Kõige suurema mõjuga on meile tingimata olnud Läänemeri, mis meie maad mitte pole eraldanud Läänest, nagu esimesel pilgul kaardile võiks arvata, vaid just sellevastu kaugelt enam liitnud selles suunas kui seda on teinud maaühendus idasuunas. Teiselt poolt on soodsad loomulikud eeldused maaliiklemisteede kujunemisele põhjast lõunasse, üldiselt rööbiti Läänemere idarannaga, suurel määral kaasa mõjunud selleks, et läbi kõigi aegade kõik Ida-Balti maad on olnud üksteisega lähedalt seotud.\nKui aga meie maa suhted teistega on osutanud aastatuhandeid teatud pidevaid suundi ja kui selle põhjus on olnud meie asendis ja muudes looduslikes eeltingimustes, siis tuleb sellest järeldada, et meie vahekorrad tulevikuski kujunema peavad peajoontes samasuunalisteks. Oleme just selleparast nii kaua peatunud meie kultuuri „välispoliitika” küsimustel, et meie usku mööda siin nagu igas muuski asjas tulevikusuunitelud ainult siis võivaid anda tegelikke tagajärgi ja viia eesmärgile, kui nad lähtuvad loomulikest eeldustest. Seepärast kui meie kultuurilistes vahekordades naabermaadega on olnud domineerivad kaks n. ö. punast joont, üks põhjast lõunasse käiv – Eesti osa Ida-Baltimaade vöötmes — ja teine lääne-ida suunas kulgev – Eesti vahendajaosa Ida ja Lääne vahel, siis arvame, et need peavad olema meile loomulikeks juhtnöörideks edaspidigi. Ka meie üle kodumaa piiride ulatuva teadusliku töökava koostamisel tuleb neid juhtmõtteid kui mitte päämise, siis ühe olulise printsiibina silmas pidada.\nMe ei taha muidugi väita, et see iseendast üsna üldsõnaline vormel oleks täiesti universaalne ja peaks käima kõigi alade kohta. Meie arutluste lähtekohaks selle põhjendamisel oli kodumaa. Seega jääksid selle alt endastmõistetavalt välja kõik üldist laadi teadusharud, mis kodumaa alaga otsekoheselt pole seotud, ja see riivaks vaid n. n. kodumaalisi teadusi. See aga oleks küllaltki suur osa meie teaduslikust tööst, sest kodumaaliste teaduste alal on just meie ülesanded kõige otsekohesemad ja võimalused kõige suuremad. Vaatame mõnede näidete varal, kuidas need juhtmõtted endid üksikuil aladel lasevad rakendada. Võtame esiteks humanitaarteadused. Eesti- ja sugukeelte uurimine on meil kõige otsesemas mõttes rahvuslik teadusala. See on ka meie ülikoolis suhteliselt hästi esindet: üks õppetool eesti keele, üks lähemate sugukeelte ja kaugemate sugukeelte jaoks. Need teadusharud ei käsita ainult eesti ja teiste soome sugu hõimude keeli ja kultuurajalugu ega esinda niisugustena väga laialdast ala, vaid nende töötulemused pakuvad suurt rahvusvahelist huvi seetõttugi, et kogu sel keelkonnal on olnud tihedaid kokkupuuteid naaberkeeltega kõigis maailmakaartes, balti, germaani, slaavi jt. rahvastega. Kõik need naaberrahvad on huvitet siin tehtavast tööst, kuna see valgustab nendegi olusid. Keeleteadusele seisab lähedal rahvaluuleteadus, rahva vaimse loomingu ajalugu. Teatavasti on eesti rahvaluulekogud, mis erakordse huvi ja armastusega rahva enese poolt kirja pandud, suuruselt esimesel kohal maailmas. Juba sellisena pakub see rohke materjal meie teadusele suuri võimalusi. See näitab aga ka, kuidas meie maarahvas isegi orjaaja kitsastes oludes on olnud tihedais kokkupuuteis naabritega ja kuidas see surutisest hoolimata on suutnud isegi teiste rahvaste loomingut mõjustada, ingerlaste oma idas, edasi soomlaste oma põhjas ja osalt ka lätlaste rahvaluulet lõunas. Kogu Läänemere piirkonnast, samuti Ida-Euroopast Eestisse kokkujooksvate vaimsete niitide jälgimine on suure rahvusvahelise huviga. Päris analoogilised nagu rahvaluules on lood ainestiku ja selle välisvahekordadega meie ainelise kultuurloo, rahvateaduse alal. Siingi on teatavasti meie materjal väga rikas. Kuna enamik teisi rahvaid, m. s. ka meie lõunanaabrid, oma vastava materjali on enamasti pidanud kokku ostma, on eesti kogud valdavalt osalt meie kehv rahvas kitsal ajal kinkinud otsekui lootuse ja kohustusega, et seda järgnevad, vabad põlved kasutaksid endile jõu ammutamiseks. Et meie ajalugu paljude teiste rahvaste, otseste ja kaudsete naabrite ajalooga on läbi põimunud, on üldiselt teada. Seepärast omab meie töö sel alal laialdast tähtsust, kui see ei piirdu vaid lokaalsete küsimuste lahendamisega vaid ühtlasi iseseisvalt jälgib, korrigeerides ja täiendades, kogu seda laialdasemat raamistikku, mille osana meie ajalugu on mõistetav. Eriti kui mõelda mitte ainult poliitilist ajalugu, vaid vähemini uuritud majandusajalugu ja meie maa ja linnade tulunduselu suhteid välismaailmaga, siis suudab see valgustada paljusid üldise tähtsusega küsimusi. Kui viimati mainida ka muinasteadust, siis on see oma võrdleva töötamisviisiga rahvaluule ja rahvateaduse kõrval üks rahvusvahelisima huvipiirkonnaga teadusalu. Meie kaugema ajaloo eelpool skitseeritud äärjoontest oli aga juba küllaldaselt näha, kuidas sel alal meie probleemid tihedasti kaugemategi naabermaadega seisavad ühenduses. — Mis öeldud humanitaarteadustest, on, kuigi väheste modifikatsioonidega, maksev kodumaaliste loodusteadustegi kohta. Kui näit. võtame geoloogia, siis on selles noorima ajastu, kvartäärgeoloogia küsimused meil otseses ühenduses kogu Läänemerepiirkonnaga, kitsamas mõttes moodustab aga omaette piirkonna Kagu-Balti, alates Kirde-Saksast ja Leedust kuni Soome lahe — Laadoga — Novgorodini. Vanemaist ajastuist on Eestis esindet eriti kaks: põhjas paekivialad, siluur, ja Lõuna-Eestis devoon. Siluuri ala viib meid idapoole kuni Laadogani ja läände piiratud aladele Rootsi, Norrasse ja Inglismaale. Sellel alal on Eestis otse klassikalisi paljandeid, mis pakuvad haruldaselt häid võimalusi m. s. näit. kronoloogiliste küsimuste lahendamisel ja millede vastu seetõttu ongi suur rahvusvaheline huvi, mis on toonud siia teadusmehi isegi Ameerikast. Devoni ala jätkub Lõuna-Eestist otsekohe Lätisse, ja kes tegutseb selle põhjapoolse, s. o. Eesti osaga ei saa jätta kaasa võtmata lõunapoolset või ümberpöördult. Geograafia töötab lähedas kontaktis ühelt poolt kvartäärgeoloogiaga, teiselt poolt m. s. kultuurajalooliste distsipliinidega. Seepärast on selle huvipiirkond sama, mis noilgi, käsitades esimeses joones Kagu-Baltit ja ala sellest idapoole kuni umb. Novgorodini. Kui veel eraldi mainime majandusgeograafiat, mil meie ülikoolis ka omaette esindus, siis tuleb rõhutada, et siin lähema naabruse kaasavõtmine otseseks tööalaks omab otse praktilist tähtsust heaks orienteerumiseks meie majandusküsimustes.\nKõigis neis teadusharudes, milledest siin näiteid toodud, ja lisaks veel mõningais teisiski, on Eestil ilmsesti eeldusi omandada teatud sõlmekoha tähtsust, sest: 1) kõigil neil aladel on hea kodumaine materjal lähtekohaks, mida loomuliku ja tööd suuresti soodustava asjaoluna juba oleme esile tõstnud eelpool; 2) sellega lähedas seoses olev väline ainestik pole mitte lõpmata suur, vaid on üsna selgesti piiratud lähema naabruskonnaga, mistõttu see töö meile üle jõu ei käiks; 3) ka aineliselt ei nõuaks see meilt ülejõu käivaid pingutusi. On ainult tarvis, et meie töö kodumaisele ainestikule võtaks lisaks sellega otseses ühenduses oleva naabermaade materjali ja jälgiks vastavaid küsimusi mitte ainult oma maa piirides, vaid kogu nende ulatuses. Et see oleks võimalik, seks peaksid meie vastavate alade instituudid oma kogudesse ja arhiividesse pidevalt hankima võimalikult täieliku ainestiku ka naabermaadest, oma raamatukogusid täiendades tuleks neil m. s. järjekindlasti silmas pidada just ka lähemaisse naabermaadesse puutuvat kirjandust jne. Viimati tuleks seda kava silmas pidada aga ka asutustel, kellest oleneb selleks kõigeks aineliste eelduste hankimine, vastavate uurimisreisude võimaldamine j. m.\nKui me eelneva läbiviidavust ei taha jätta õhku rippuma, siis peame veel kõnelema neist kahtlusist ja raskustest, mis selle teostamise suhtes kerkib. Osalt mainisime neid juba alul, need olid meie väikesed ainelised ressursid ja inimjõudude piiratud arv. Nagu juba äsja tähendet, ei nõua töötamine vähemalt loendet aladel ülejõukäivaid kulusid vaid peaasi oleneb siin sellest, kas need, kelle käes „kraanid”, küllaldaselt hindavad teaduslikult ja rahvuslikult seisukohalt seda tööd, et selleks vajalikke kulusid katta. Samuti pole meie rahva väike arv ja sellest johtuv jõudude kasinus ülepääsematuteks takistusteks, vaid on võidetavad tahtega ja organisatsiooniga. Me näeme ju looduseski, kuidas väikesed organismid endid maksma panevad ja võistlusvõimelised on suurte kõrval — jõuks, mis seda võimaldab, on nende kohane organisatsioon. Seda tuleb meilgi meeles pidada. Mida me ses suhtes ennekõike tegema peame, see on hoolitseda töö tubliduse eest, samuti hoolitseda, et töö pidevus ei katkeks, mille poolest meie kui väikerahva olukorras on varitsemas terve rida hädaohte; edasi tuleb meil eriti silmas pidada töö kavakindlust, ratsionaalsust, et kõiki looduse või olukorra pakutud eeldusi ära kasutetaks. Et väikerahvad niiviisi suurtega võistlusvõimelised on ja erisugustel teadusaladel suhteliselt enam korda saata võivad kui teised, suured ja muidu esirinnas käivad rahvad, selle näiteks võib olla skandinaavlaste ja šveitslaste osa teaduses. Kõneldes nõrkustest, mis meie kui väikerahva ja -maa positsioonil on, ei või siiski unustada ka mõningaid üsna olulisi paremusi, mis sel on võrreldes teiste ja suurtega. Nii võime meie suhteliselt kergesti saada kokku ükskõik mis alalt kogu vajalise ainestiku ja selle kiiresti korraldada. Näit. on Eesti oma keelelise, rahvaluulelise, etnograafilise j. m. ainestiku kogumise ja korraldamise alal hoolimata seks kasutada olnud aja lühidusest ja ainelise jõu ülinappusest saavutanud tagajärgi, milleks suuremad rahvad vajavad veel aastakümneid ilma et nad ikkagi sama täielikkuseni jõuaksid. Ja kuna meie ala, nagu eelpool tähendet, on omaette kultuuriline ühik, siis moodustab meie ainestik seski suhtes teatud terviku, millist teised nii kergesti kätte ei saa. Kõige selle tõttu on aga meil võimalik ka uurimistöös saavutada küpsi tagajärgi varemini kui mõnelgi suurrahval. Meie maal, mis asub kõrval niisuguseist rahutuist keskkohtadest nagu näit. Kesk-Euroopa, kus kõiksugu nähted ja voolud alati peaaegu lõpmatuseni on ristelnud, on ainestik nii mõnelgi alal seetõttu lihtsam ja läbipaistvam. Meie ainestiku analüüs on seega hoopis kergem ja võimaldab sageli saavutada metoodilisigi tagajärgi, millede varal teised, suuremais keskustes asuvad rahvad alles saavadki selgitada omi keerulisi küsimusi. Ka pole meie maa oma kõrvalisema asendi tõttu moodsa kultuuri nivelleerivale mõjule alistunud sel määral kui suuremad keskused, mispärast see nii loodusteadustele (näit. taimesotsioloogiale) kui rahvakultuuri uurimisele pakub viimastest soodsamaid võimalusi. Neid ja teisi meile kasuks tulevaid asjaolusid ei või mitte alahinnata.\nMeie välispoolse töö võimaluste kohta tekib siiski veel teist laadi küsimusi. Iseendast oleks ju kõige loomulikum, et meie üle oma maa piiride ulatuv tööväli laieneks kõigepealt idasuunas, kus olemas kõige enam toorainet. Me teame aga, et just sealtpoolt tehakse seks praegu erakordselt suuri takistusi. Nende võitmiseks tuleks muidugi teha kõik, mis võimalik, sest me ei või unustada, et nagu minevikus nii tulevikuski meie maa suurimate loomulike väliste töövõimaluste alaks on Ida, või pigemini Ida ja Lääne vahendamine. Ja kuigi sel alal esialgu ees seisab suuri raskusi, siis ei või need ometi kesta igavesti, ja ülesandeid saab seal olema rohkesti tulevikuski eriti seetõttu, et nüüdsed sealpoolsed olud oma maa teaduse edasijõudmisele pole kuigi soodsad. Seni aga kui Ida meile suletuks jääb, on olude eneste poolt otsekui ette kirjutet, et me suure osa omast tähelepanust suundaksime meie teist olulisemat kultuurühenduste telge mööda — lõunasse, Baltikumi.\nNagu eelpool osalt juba nägime, on neid küsimusi, mis eri aladel meilt viivad Baltikumi, väga palju ja need on meile väga olulised. Aga mitte vähem olulised ja mitte vähema huviga on need teistelegi Baltimaadele. Sellest järgneb, et me siin tahtmatagi satume töötama oma naabritega kõrvuti ja rööbiti. Sellest kui ka meie naabrite loomulikust püüdest raskuspunkti ühel või teisel alal mitte lasta enda käest ära kalduda, vaid võimalikult ise esikoht Baltikumis endale kindlustada järgneb siin meil ettenähtavalt teatud võistlus naabritega. See võistlus ja teistegi püüd esikohtadele on täiesti loomulik ja täiel määral õigustet ning meie peame sellesse ka vastavalt tunnustavalt suhtuma. Kui vaagida eri maade eeldusi selles võistluses Baltikumis, siis ei või jätta tunnustamata, et iseendast kõige soodsamas asendis siin on meie otsene lõunanaaber. Tema geograafiliselt keskne asend, vana ja suur keskkoht ta pealinna näol on küllalt suure kaaluga. Ega muidu paljud välisriigid ja -firmad oma esindusi kogu Baltikumi jaoks ole koondanud just sinna. Sellele lisaks on meie üleaedsed küllaltki teadlikud oma kesksest asendist ja vajadusest seda kasutada. Vaimselgi alal on nad näit. mitmete kordaläinud rahvusvaheliste kongresside kaudu seda püüdnud endile kindlustada. Mis puutub teaduslikku töösse, siis on nad sellele eriti kodumaistel ja rahvuslikel aladel suurt rõhku pannud ja neid alu meiega võrreldes aineliselt ja tööjõu poolest osalt mitmekordselt paremasse seisukorda säädnud. See kõik on muidugi mõjunud ja seetõttu on nad juba suurel määral tasa teinud selle vahemaa, mille võrra nad osalt alul olude sunnil meist olid maha jäänd. Ent teatud paremusi on meilgi. Vana ülikooli tõttu on meil parem teadusliku töö traditsioon, mida küllalt oskab hinnata igaüks, kes on mitmesugustes olukordades töötanud. Meie ülikooli ümber on ka õhkkond osalt rahulikum, võib-olla kõneleb võrreldes naabritega meie kasuks ka mõni meie rahva temperamendi omaduski. Ja viimati oleme mõnel alal siiski veel ka pisut ees. Me ei arva muidugi, et Eesti täiel määral ja igal alal esikoha Baltikumis suudaks võita, teatud laialdasema kui kohaliku raskuskoha omandamiseks on aga kindlasti olemas võimalusi. Asja nii olles seisab küsimus esijoones tahtes: kas arvatakse sellest küllalt olevat, kui meie teadus jääb ainult kitsapiiriliseks lokaalseks nähteks, meie ülikool väikeseks provintsiülikooliks, nagu sääraseid nimetuid lugematu hulk olemas, või tahetakse püüda sinnapoole, et me siin etendaksime vähegi laialdasemat osa.\nKas aga pole need, küsitakse vist küll, kõik üsna ajakohatuid „laiutamise” mõtted nüüd, kus meie rahvas vaevleb äärmises kitsikuses ja kus üldisteks hüüdsõnadeks peavad olema kokkuhoid ja kokkutõmbamine. Peame siiski vastama, et kuigi see vahest paistab, pole siin propageeritud mitte mingisuguseid uusi üritusi, vaid kõne on ainult eespoolmainitud ja mõnedel teistelgi aladel juba aastate eest alustet tööst, mille kohta nüüdsel tagasimineku ajal tahtmatagi kergib küsimus, kas seda pooleli jätta, lammutada või katsuda siiski teatud kindlas sihis jätkata. Just seepärast julgemeqi neid mõtteid avaldada nüüd, et praegu kokkutõmbumise päevakorral olles selles õige suuna leidmiseks meie töö ülesannete ja võimaluste selgitamine pole mitte vähem oluline kui varemini avarail aegadel uute ettevõtete rajamisel. Paraku kipuvad aga just nüüdsel ajal igapäevase leiva küsimused täiesti endi alla matma kõiki vähegi tänapäevast kaugemale ulatuvaid vaimse kultuuri sihitlusi. Kuid nagu üksikinimene nõnda ei ela ju rahvadki ainult leivast. Ei saa elada ainuüksi leivast ja leivale eriti ka meie rahvas, kes endale alles nii vähe on suutnud soetada vaimlist raudvara. Või kas ei tunta selle puudust just nüüdsel kriisiajal, kui igapäev kaevatakse meie eneseusalduse, meelekindluse, iseteadvuse nõrkuse üle. Seda peame kaebama hoolimata sellest, et juba tosina aastaid oleme endile rusikaga vastu rindu lüües sisendand, et oleme teiste rahvastega samaõiguslikud ja -väärsed, oleme katsunud seda teha sütitavate kõnedega, küll aktustel ja paraadidel, oleme püüdnud seda saavutada küll kooli, küll sõjalise kasvatuse kaudu — ja ometi ei taha lahkuda meie rinnust teatud õõnes tunne. Polegi vaja erilist teravat silma nägemiseks, et säärane paljas suggestioon õigele sihile ei vii, ja äratundmiseks, et alles siis saavutame õige tasakaalu, hakkame endid teistega tõeliselt samaväärseiks tundma, kui me pole mitte enam ainult väliselt nendega ühel astmel, vaid kui me vaimliseltki niikaugele jõuame, s. o. kui me enam rahvusvahelise kultuuri suhtes ainult võtjad pole, vaid ka andjad oleme. Seda meie laulu „eesti mehemeelt” ei saa osta jõukusega ega kindlustada ainult väliste kordaminekutega, seks on ennekõike vaja vaimseid kordaminekuid ja edu, on vaja tunda, et me olemasolu teiste rahvaste seas on mitte ainult lubatud vaid ka tarviline. Kui suurrahvad ja -riigid vähemalt massile juba oma palja olemasoluga ja hiilgusega võivad imponeerivad olla, jääb väikerahvale peale vahest praegu moesoleva sportliku ala eestkätt ainult vaimne ala, kunst ja teadus, kus ta end maksma võib panna ja teiste väärilisena saab kaasa kõnelda. Aga siingi ei küündi meie jõud igalepoole, igasse teadusharru ühevõrra, vaid mõned alad nõuavad juba aineliseltki nii suuri kulutusi, mis neil ulatuslikuma iseseisva töö meile sulevad. Me peame oma jõud koondama neile lähemaile aladele, kus meil olemas loomulikke eeldusi ja siin sihile püüdma selge kava järgi. Igal pool ja juhuslikult ringi katsetades ja kobades pillaksime oma jõu laiali, saavutised jääksid igaüks omaette peagu nägematult väikesiks. Meil rõhutatakse tänapäev õigusega seda, et me oma tuleviku pärast peame kõigest jõust katsuma läbi nüüdse kriisiaja päästa ja alal hoida meie olulisemaid majanduslikke produktsiooniharusid. Sama on maksev ka vaimse ja nimelt teadusliku ala kohta, siingi ei tohi me lasta kokku kuivada neid harusid, kus me esijoones võime olla produktiivsed. Just seepärast tuleb meil tänapäev siin riivatud küsimusi erilise tähelepanuga kaaluda. Kahjuks võime kuulda meie avalikkuses ja mitte just harva hääli, mis kalduvad teadust ja ülikooli, niipalju kui nad otsekohe ei teeni vajalise ametnikkude-hulga koolitamist, pidama luksuseks, mis ei loo käegakatsutavaid ja kaalugamõõdetavaid varandusi ja millede arvel, eriti veel seetõttu, et neid ei kaitse valijate mass, kõige esmalt peetakse vajalikuks teostada kokkuhoidu. Nende tööd ja ülesandeid, kui neist kui toredusest üldse maksab kõnelda väikesel ja kehval rahval, arvatakse loomulikuks edasi lükata paremaiks päevadeks. Meil ei tarvitse siin säärase mõtlemisviisi vastu enam sõnu kulutada, me oleme juba eelpool võinud näha, kuidas meie kultuuriline iseolemine on käinud meie poliitilise iseseisvuse eel, jah, kuidas me tänapäeva iseseisvus otseselt baseerub selle eel käinud iseseisval kultuuriarengul — kes seda usub, sellele on iseendast selge, et meie tulevikugi püsivus ja julgeolek vajab sama „luksust”, iseseisvaid kultuurilisi väärtusi endale üheks põhialuseks. Siin on üks põhjus, miks just nüüdsel katsumise ajal ei või kõnet olla meie esmajärgulise vaimse loova töö kitsendamisest või edasilükkamisest. Teine põhjus on see, et kui me ise meile avanevaid, iseendast tõesti mitte kuigi avaraid tööpõlde ära ei kasuta, siis teevad seda otsekohe teised — rahvusvaheline võidujooks puhkab siin sama vähe kui muilgi aladel. Ja pole mingit kahtlust, et näit. ainult kümne aasta pärast kõigil eelpool puudutet teadusaladel on meie võimalused nüüdsetega võrreldes juba hoopis kitsamad ja seega edasitung siin raskem. Seepärast oleksid käesolevad read oma ülesande täitnud, kui nad veidigi suudaksid kaasa aidata seks, et meie vaimlise loova töö eeldused ja ülesanded tänapäeval leiaksid kas või ka ainult kokkutõmbumise suunitlemisel tähelepanu ja arvestamist.\nKoguteosest „Kultuuri ja teaduse teilt“, 1932\n« Meie teadus ja ülikool.\nEbavõrdsusest, mis on meie vahel »