Pulleritsu/Scanpixi spordiblogi: Pullerits: Mis ohud seiravad Tartu rattaralli esimesel kolmandikul?\nPullerits: Mis ohud seiravad Tartu rattaralli esimesel kolmandikul?\nSelleks, et saaksite pühapäevaseks Tartu rattaralliks õige võitlushäälestuse, vaadake seda 16 sekundi pikkust videot?\nKas tundsite, kuidas adrenaliin tõuseb?\nSeekordne Tartu rattaralli kulgeb uuel rajal, läheb Jõgeva poole. Uus on ka see, et startijate hulgas on Raio Piiroja, kes just teatas mulle: «Stardis näeme, aga võidu me ilmselt ei sõida. Sul ilmselt esimene kilomeeter sõidetud, kui ma liikuma saan. Ootan huviga.»\nNiisiis, stardisirge järel tuleb parempööre Võidusillale (fotol ülal; foto autor: Margus Ansu, Postimees/Scanpix), mitte vasakule Riia tänavale nagu varem. Pöördekohas on ohutussaar – ettevaatust, et sinna sisse ei sõida! Sillalt laskudes hoidke vasakule ja olge seejärel valmis põrutavaks asfaldikatteks. Väga ohtlik koht on 200 meetrit enne Narve mäe tõusu: kui sõidate tänava paremas servas, teevad kõnnitee ja haljasala ootamatu, ligi meetri ulatuses jõnksu vasakule – see on koht, kus tekib efekt, et tõmmatakse suurel kiirusel järsult vasakule ning nii võib mehi langeda nagu loogu. Soovitav on hoida seal sõidurea keskele ja jälgida, mis toimub eespool paremal – see on veelgi ohtlikum koht kui too kitsenev koht mulluse rattaralli raja algul, kus peagrupis toimus suur kukkumine.\nNarva mägi (fotol ülal; selle ja kõigi järgmiste piltide autor: Priit Pullerits) võib tunduda heidutav, aga sellest, kinnitan, saab ilma üksinda erilise vaevata ka 30 km/h üles sõita. Ilmselt läheb suur grupp siit üles rohkem kui 40 km/h.\nNarva mäe otsas (fotol ülal, pildil Steve Astok) on piisavalt avar vasakpööre. Nagu ikka, tasub hoida väliskurvi, sest seal saab tõenäoliselt leiduma rohkem ruumi. Pärast tõusu olge valmis kohe kiirendama, sest seal, Puiestee tänaval, kus on ainult kaks sõidurida – erinevalt traditsioonilise rattaralli neljarealisest Riia tänavast –, läheb kitsaks ja tempo tõmmatakse kindlasti viimase vindini üles.\nHoiduge Puiestee tänaval (fotol ülal) parempoolsest servast, sest seal on palju konarlikku ja lapitud asfalti ning kaevukaasi. Aga hoidke silmad lahti ka mitmete pikipragude märkamiseks. Puiestee tänaval on hästi kerge pärikallak, mis tähendab, et kiirus läheb väga suureks, ja see kallak vaid suureneb, kui saate linnast välja ning paremat kätt asuvast Salvestist mööda. Vähemasti linnast väljas tee veidi laieneb, kuid kuni ametliku linnapiirini ehk umbes pool kilomeetrit on asfalt hüpitav.\nKui algab Jõgeva maantee (paremat kätt hargneb tee Jõhvi poole), algab hea sile asfalt. Samas on maantee iilidele igast küljest valla, nii et oluliseks saavad tuule tajumine ja positsiooni valik.\nEsimesed ligi kümme kilomeetrit stardist kuni Vasulani (fotol ülal, pildil Steve Astok; see ja kõik järgnevad pildid tehtud rattasadulast sõidu ajal) kulgevad siledal maal. Asfalt on hea, auke kartma ei pea. Kuid arvatavasti tuleb valmis olla selleks, et maantee on servast servani rattureid täis - loomulikult siis, kui ei puhu küljetuul - ning möödumise kohta eriti ei teki. Kui aga peaks puhuma nn küljekas, rebeneb grupp oletatavasti peagi ribadeks. Küll kõvemad sõitjad sellele nn ketisuppi tehes ka kaasa aitavad.\nPärast Amme jõe ületamist ja Kärkna teeristi tuleb umbes 1,5-2-protsendine lauge 300-400 meetri pikkune tõus, millest grupp läheb hooga üles, sellele järgneb sama kaldega sama pikk laskumine ning siis tuleb raja esimene tõus (fotol ülal), mis kestab ligi kilomeetri ning muutub üleval voore peale jõudes kergelt järsemaks. Suures grupis ja soodsa tuulega ei ole selle tõusu võtmine probleem, küljetuulega aga läheb siin kindlasti tugevaks lammutamiseks.\nPärast eelnevat tõusu järgneb kohe ligi 700-meetrine laskumine (fotol ülal), kus kiirus tõuseb kindlasti üle 60 km/h. Kõige ees ei tasu seda laskumist võtta, sest koheselt järgneval tõusul läheb suurem jagu grupist siis inertsiga mööda.\nLaskumise põhjast algab 800 meetri pikkune ühtlase kaldega tõus Lähtele - taas üks koht, kus konkurentidelt keelt vestile tõmmata ja gruppi lammutada.\nLähtel, pärast paremale jäävast koolimajast möödumist, läheb asfalt krobeliseks. Paarisaja meetri pärast tuleb Jõgeva maantee ilmselt kiireim laskumine (fotol ülal). Siin on taas tähtis positsiooni tark valik: kes laskub ees, kaotab alt algavale tõusule minnes väärtuslikku hoogu, kes tuleb tagantpoolt tuulest, võtab tolle järgneva lühikese, kuid piisavalt järsu tõusu mängeldes.\nPärast eelmisel pildil näidatud laskumist ja taamal paistvat väikest tõusu läheb sõit ligi 3 km laugel maanteel kuni kuulsa Äksi kurvini (fotol ülal), misjärel algab lauge, umbes 1,5-protsendise kaldega lauge tõus, mis on tuultele ülimalt avatud. Küljetuule korral tuleb seal väga hoolikalt positsiooni valida.\nKui lauge, rohkem kui poolekilomeetrine tõus võetud - soodsa tuule korral seda ilmseltei märkagi -, hakkab paremal orus paistma Saadjärv (fotol ülal).\nTabiverre sisenedes on keset teed ohtlik ohutussaar (fotol ülal). Teine ohutussaar seirab umbes 400 meetri järel. Hoidke silmad lahti!\nTormimäe laskumine (fotol ülal) umbes kilomeeter pärast Tabiveret - Tabiverest väljudes muutub asfalt taas siledaks - lubab taas hoogu üles tõmmata, liiati kulgeb see metsa vahel. Kuid laskumisele järgneb sirgel ligi 2 km salakavalat, n-ö astangulist tõusu - ärge imestage, kui seal ühtäkki raskeks läheb. Valige hoolega tuules kohta!\nPärast Mullaveret, kus paremale keerab minu maakoju - teie sõitke maanteel ikka otse! -, tuleb soise padriku vahel ligi 3 km lauget hea kvaliteediga asfalti, kuni paremalt näitavad teeviidad Luuale, Palamusele ja Elistvere loomaparki (fotol ülal).\nPärast eelnimetatud ristmikku järgneb 400-meetrine väikest pingutust nõudev tõus voorele (fotol ülal), mille harjalt hakkab paremal orus paistma Pikkjärv. Vaevalt sel tõusul midagi ohtlikku juhtub - see on selleks liiga lühike ja enamik tuleb tõusu alla padriku vahel puhanud jalgadega.\nKui mahti saate, jälgige piki voore harja sõites (fotol ülal) ilusaid vaateid paremale Pikkjärvele ja Vooremaale. Kui voorel umbes 1 km sõidetud, algab lauge ja pikk, umbes protsendine laskumine, kus tasub uljalt kiirust koguda ja nautida.\nPärast pikka lauget laskumist järgneb tõus üle Kaarepere raudteeviadukti (fotol ülal). See tähendab, et tuulise ilma korral tuleb siin olla taas hästi tähelepanelik, sest tee tõuseb oluliselt üle ümbritseva looduse, ja kui tuul peaks puhuma viaduktil vastu või küljelt, saab seal vägagi valus olema. (Foto parempoolsemas servas on näha Jõgeva rattaralli rada.)\nKaareperest (fotol ülal) läheb grupp ilmselt hooga läbi, nii et pole aega ringigi vaadata. Loodetavasti saab seal ebasoodsa tuule korral majade vahel minuti-kaks veidi hinge tõmmata.\nUmbes 1,5-2 km pärast Kaareperet hakkab maantee tasapisi allamäge minema. Kuid üle-eelmise nädalalõpu testsõidul puhus seal tuul nii kõvasti vastu, et ees tööd tehes oli raskusi isegi 32-33 km/h kiiruse hoidmisega. Ent soodsa tuule korral tõuseb tempo Kassinurme kandis (fotol ülal) vägagi kiireks.\nPärast Pedja jõe ületamist, Painkülas, algab paremale kaarduva kurviga lauge, ligi 600-meetrine tõus üle avatud välja. Kui seal peaks tuul vastu puhuma, nagu juhtus testsõidul, on otse öeldes kuri karjas. Siis on too koht, kus nõrgemad võivad grupist pudeneda. Nii et valige aegsasti teiste, tugevamate taga kohta, et Jõgeva suunale (fotol ülal) ei peaks mahajäänuna sõitma.\nEsimene allee, mida eelmisel pildil näete, ei tähenda, et kohe jõuate Jõgevale. Sealt jääb Jõgevale siiski veel umbes 2 km. Jõgeva lähenemisest annab märku teise allee algus (fotol ülal).\nEi, tee ei keera Jõgevale jõudes paremale kesklinna, vaid sõidate sealt keerakukohast otse edasi. Alles umbes poole kilomeetri pärast tuleb teie ehk rattaralli pööre paremale (fotol ülal), Mustvee poole, mis tähendab, et tuule suund automaatselt muutub. Algab sõit Laiuse poole.\nKuidas rada sealt edasi kulgeb, sellest juba loodetavasti homme. Püsige lainel!\nBagpipe Butte, The Maze, Canyonlands National Park, Utah. 29. aprill 2012. Pildistanud Priit Pullerits. (Suuremalt vaatamiseks klikkida pildile.)\nPostitas: Priit Pullerits @ 15:16 kommentaare: 113\nAt 15:29, Martin, sophomore, Tallinn City University, Tallinn said...\nvaadates teie fotosid (jättes nende kunstilise taseme - või sellist ambitsiooni neis seebikarbipildistustes polegi? võiks ju küsida - kõrvale),\nmiks nendel fotodel inimesi märgata peaaegu polegi.\nNagu Põhjasõda või Suur katk oleks üle maa käinud.\nJõgeva rattaralli osalejate arvu vähenemine ehk pole seotud mitte niivõrd Rene Mandri promootori- ja korraldajavõimetega - milles pole ju vähimatki põhjust kahelda, arvestades JÕRRi suurepärase kujundusliku teostusega efektset veebilehte - vaid sellega, et Eestimaa lihtsalt on rahvast tühjaks jäämas?\nVõib-olla veidi vähem ultraparempoolne valitsus tooks parandust?\nVõi oleks mingi muu lahendus?\nP.S. Küsimuse "ära kustutamine" pole lahendus.\nPealegi on need, kes küsimusi kustutavad ei midagi muud kui armetud, ennasttäis könnid.\nKas tõesti on Puiestee tänaval kaevudel kaanid liikvel?! Nii lihtsat, aga väga levinud viga ei tohiks hr. Pullerits küll teha. Või on asjad tõesti juba nii vabaks lastud. ÕS 2013 järgi on veel kõik vanaviisi.\nMina näen piltidel küll inimesi:\nEsimesel pildil 7\nTeisel pildil 16\nKolmandal pildil 6\nNeljandal pildil 6\nVõimalik et neil piltidel on siiski veel palju rohkem inimesi aga sõitvas autos min. 1 kindlasti.\nMitu inimest Martini arvates ühel fotol rohkem oleks, kui meil oleks Mikser või Savisaar või keegi kolmas peaminister?\nInimesi oleks samapalju aga autosid oleks äkki vähem.\nMehed, tulge mõistusele! Mingi tühikargajast mölalõug viskab siin teile konksu ning teie kukute temaga vaidlema. Seda ta ainult ootabki, ja teie, nagu lambakari, teetegi seda, mida teiega salakavalalt on kavatsetud teha. Minu lihtne soovitus: ärge laske end provotseerida ja endaga manipuleerida, püsige kindlalt omal lainel, milleks on ettevalmistus Tartu rattaralliks.\nPS: Küsimus on idiootne ja näitab küsija idiootsust. Miks peaks maantee ääres olema inimesi, ja veel nädalavahetuse hommikupoolikul ja keskpäeval? Lõpp sellele mõttetule arutelule!\nTänud, asjalik juhis\nAt 17:40, M. said...\n15:51, tabate "härjasilma".\nEdgar Savisaare aegu olid tänavad laulvast ja juubeldavast rahvast tulvil. Praegu aga... Leaving (actually, fleeing) Tartu võiks selle pildiseeria nimetus olla.\nTallinnas ei ole pilt siiski nii hull.\nSõitsin ka pühapäeval pika raja läbi. Lääne/edela tuulega oli päris hea minek. Pühapäevane esialgne prognoos lubab loodetuult ehk minnes vastu. Muideks, Priidu sõber dr. Holden oli ka pühapäeval rajal kilomeetreid kogumas ja mitte vähe :P\nPilt Jõgeva ohutussaarest näeb kangesti Tabivere oma moodi välja, aga suuremas pundis sellest möödumine nõuab tähelepanu siiski mõlemal juhul.\nKoolimaja jääb Lähtel vasakule???\nTubli, 19:55 ja 22:18, olete ainsad, kes on kirjeldust mõttega lugenud ja kaks viga sealt üles leidnud! Seega võite olla kindlad, et nüüd on rada teil üksipulgi selge ning ootamatusi ette ei tule. Hea töö! Tänan!\nAt 08:25, Kalmer, blogirott said...\nPriit on meie Road Captain ja tema tema tehtud raja legendi on kasulik lugeda.\nSaan viimase sõidu pildi järgi aru, et rallimehed suunda ei näita. Üldiselt aga on reportaazi suund õige, et rohkem pilti - vähem möla, suhteliselt loomulikult.\nAlles räägiti 2 miljonist lugejast. Nüüd tuleb välja, et on ainult 2 mõttega lugejat. Fakt on see, et juhis on kokku pandud kiirustades. Nagu ikka, on põhirõhk vormil, aga mitte sisul.\n08:50 suu kinni! Maantee Kaptenit ei kritiseerita, sel lihtsal põhjusel, et on kunn ja kapten.\nLuunjas olla killustikuga asfaldiauke lapitud-pinnatud, jõutakse kinni sõita ja ära puhastada see värk seal?\nAt 10:02, snaperski said...\nLühikommentaar hoopis sellele teemale:\nMinul pole muud etteheidet kui see, et Mukungale nagu ka Nurmele (üsna unikaalne kodumaisete jooksjate puhul) on tagatud profisportlase elu - äraelamiseks tööl ei pea käima, küta nii palju trenni teha kui jaksad pärast välja põõnata. Selles mõttes pole Mukunga "maaletoomine" päris aus "mees mehe vastu" kaup (mitte seepärast, et tal on mingid geeni-eelised). Mina isiklikult seda eksperimenti siiski pooldan ja inimlikul tasandil on see, mida Nurme on Mukunga jaoks teinud, vägev.\nMukunga võtku ikka Eesti naine.\nMis mõtet on Mukunga olümpiale saata? Eeljooksust edasi ei pääse niikuinii. Võtab mõne eesti poisi eest vaid koha ära.\nAitäh, Raivo Alla, teemas kaasa rääkimast! Toote välja väga hea vaatenurga - tõesti, kuidas saavad teised eesti jooksjad talle vastu, kui nemad peavad samal ajal õppima või tööl käima, aga teine ainult jookseb ja treenib. Ses mõttes ei ole tõesti Tiidrekul õigus, kui ta ütleb, et kõigil on võrdsed tingimused.\nAga selleks see lugu tehtud saigi, et seal esitatud teema, mis jooksuringkondades kaane all käärib, avalikult üles tõsta ning fookusesse tuua, sest alles siis, kui miski on avalikult üles toodud, saab selle üle ka avalikult diskuteerida. Veel saab. Varsti, kardan, muutume nii euroopalikuks (öeldud põlastava irooniaga), et selline teemapüstitus, nagu minu loos, tembeldatakse rassistlikuks. Haige värk...\nAt 11:04, H ja K said...\nmiks sa kommentaare kustutad, kuigi see polnud ei solvav ega ropp, vaid kõigest kriitiline?\nprofülaktika mõttes kustutatakse iga kümnes kommentaar. H ja K, sul lihtsalt ei vedanud. proovi uuesti.\nAt 11:27, snaperski said...\nTahan aga tuua esile ka selle, et "moraalsus" selles vallas, kes kelle raha ära võtab, on nagunii tinglik ja siin midagi reguleerimisega lahendada kujuneks totruseks.\n20-ndal sajandil oli hulka aega profisport keelatud ja üks jooksuraamat-šedööver "The Ghost Runner" kirjeldab värvikalt seda, kuidas Inglismaal noorpõlves poksimatšil osalemise eest pisukese summa saanud John Tarranti ei lubatud hiljem enam kunagi jooksuvõistlustel teistega jalga joonele panna. Ta läks siiski, läbides korraldajate pingutuste kiuste teistega koos palju võistluseid, neist mitmeid võites. Inglismaa aadlimoraali kandjad ei saanud vist päris lõpuni aru, et jabural võistluskeelul olid savijalad.\nKui see Priidu artikkel nüüd põhjustaks mingitel jooksuvõistlustel "kui on must, siis ust" laadi reglemente, siis oleks väga nukker värk ja seda mitte poliitkorrektsuse pärast. Jättes kõrvale selle, et eesti jooksjatele on mitmesugused auhinnad heaks motivaatoriks, arvan siiski, et noortes jooksuhuvi äratamise mõttes ja ka muidu on see üsna vahva ja värvikas lugu.\nAt 11:32, Kaukamees Märt said...\nSeltsimees H ja K\nSinu maailmanägemus on vägagi hirmutekitav, sest meie, eestlaste vaatevinklist peitub sinus reetur. Kuna eesti rahvast on arvuliselt vähe, siis on ka üheainsa äraandja olemasolu kurvastav.\nEhk oled märganud, et tänases päevas jääb ajalooline idast tulenev slaavlaste oht juba tagaplaanile, ähvardamas on lisaks homo- ja multikultiteerullile veel võitlev islam.\nVäikesearvuline eesti rahvas ei jaksa vastu panna idast ja läänest ja lõunast tulevale pressingule.\nSaksa ja nõukogude okupatsioonist ning ühiskatlast tuli Eesti veel kuidagi ja enamvähem oma näoga ja elusalt välja, kuigi väga räsitult ja suurte inimkaotustega. Eurookupatsioonist ja rahvuste (põlisrahvaste) suhtes vaenulikust, rahatotalitaristlikust ühiskatlast suure tõenäosusega Eesti oma näoga välja ei tule. Eestivaba Eesti võib tekkida kunagise ENSV territooriumile isegi varem kui 3-4 põlvkonna möödudes!\nSina H ja K oled selles "töös" tubli osaline, samuti see Peeter!\nEKRE ei ole vaid üksi Madison. Peagi roomate te kõik "sallivad eestlased" EKRE ukse alla abi paluma, sest teid ei ole vaja ei vene shovinistidele ega läänest/lõunast tulevatele Eesti uutele asukatele.\nKui juba madinaks läheb, siis otsite teiesugused kristerparised oudekkilooned karikäsperid jms. eestlaste organisatsioone, kust abi saada, ise olete aga oma "elutööd" teinud eestlaste ühtsuse uuristamisel. Sel kuumal päeval ei päästa teid ükski hea onu Junker või tädi Ashton kaugest Euroopa suurlinnast. Ka nende silmis olete kõigest oma "sallivusest" hoolimata ikka former sovjetjuunion ja harimatud aborigeenid.\nAt 11:49, Laane Jakup said...\nJättes kõrvale selle, et eesti jooksjatele on mitmesugused auhinnad heaks motivaatoriks, arvan siiski, et noortes jooksuhuvi äratamise mõttes ja ka muidu on see üsna vahva ja värvikas lugu.\nVaidlen vastu. Mukunga näol on siiski tegemist suundumusega, et Keenia/Etioopia/Uganda teise ja kolmanda ešeloni jooksjad leiavad endale toreda uue kodumaa, kus turvaline elada ja kust hea raha koju saata. Ega siis Mukunga jää viimaseks. Temasarnaseid poisse, kes suurde koondisse ei pääse, kuid oma talendiga siiski teenistust otsivad peaks Keenias küll olema. Kui Mukunga oma sõbrad ka kutsub, siis võiks Eesti ekideni mansa varsti täitsa konkurentsivõimeline olla?\nEuroopa rikaste riikide eest ju jooksevad vastupidavad mustanahalised. Mina ei ole küll kuulnud, et see trend "kohalikes noortes jooksuhuvi ärataks". Asi on siiski vastupidi. Soomlasedki lähevad üle orienteerumisse ja jalgrattasporti, sest mukungade vastu joosta ei näe nad mõtet.\nMida arvavad siit senjöörid Valdmaa, Tarm, .... Karvajalg ja Purakas?\nAt 11:59, Laane Jakup said...\nKuidas kasvatab Eesti noorte jooksjate motivatsiooni fakt, et kohalikke jookse ja võistlusi kasutavad geneetilise eelisega mustad omale elatise teenimiseks?\nSiin tekiks midagi sarnast nagu jalkas ja jäähokis, kus vananevad profid lähevad karjääri loojangul kusagile arengumaa meeskonda veel viimaaseid võimalikke veeringuid teenima. Sellest saab veel aru, sest mängud kui profisport ongi rohkem ühtedele tsirkus ja teistele töö.\nMa ei taha et jooks kui spordi ja tervisespordi alus läheks samale teele.\nAt 11:59, snaperski said...\n"Vaidlen vastu. Mukunga näol on siiski tegemist suundumusega, et Keenia/Etioopia/Uganda teise ja kolmanda ešeloni jooksjad leiavad endale toreda uue kodumaa, kus turvaline elada ja kust hea raha koju saata." (11:49)\nJa meil ei käida Soomes arstiks ja Iirimaal kalkunikitkujaks, et ennast ja pere ülal pidada? Mukunga eesmärk on teatud nurga alt õilsam kui meil kodumaisetel jooksjatel endil. Või vaidled vastu, öeldes et võidupärg ehk au ja kuulsus on üllam eesmärk kui pere ära toita? Kui tuleb mitu Mukungat, siis on meil kaks võimalust - kas saada veel tugevamaks või jätta valedel põhjustel sportimine.\nH ja K kommentaari kustutasin seetõttu, et mõõdan teisi teravaid kirjutajaid täpselt sama mõõdupuuga, nagu iseennast. Kui ma teiste kohta midagi kriitilist kirjutan, siis teen seda alati oma nime alt. Seega on igati põhjennatud eeldada ja nõuda, et ka kõik teised, kes siin kriitiliselt sõna võtavad, eriti veel minu kui selle keskkonna peremehe vastu, panevad oma nime alla. See on, muide, hea euroopaliku diskussiooni tava - vaat nii.\nRaivo Alla, te ei vastu Laane Jakupi küsimusele, millega ma ühtin: ka mina ei ole näinud, et mustanahaliste ja araablastest jooksjate esiletõus Euroopas oleks kuidagi valgete põliseurooplaste jooksutaset tõstnud. Seega, antud juhul ei ole konkurentsil edasiviiv, vaid hävitav ning teatud jõududele monopoolset seisundit tagav mõju. See ei ole minu arvates kuskilt otsast positiivne ega edasiviiv ilming.\nKaukamees Märt on viinud meie blogi uuele tasemele. Jah me ei jõua liduda mustadega võidu. Ei jõua toota rohkem kasumit eurooplastele. Ei suuda vabastada põliseid euroliitlasi islamismi ohust. Saame aga neid esimese viie seas neid kõikide nende probleemide lahendamisel ju aidata. Ohverdame Eesti Euroopa eest. Toome sisse kõik mustad ja islamlased ja panema nad siin soodes käsitööd harrastama. Eesti on väga mõnus reservaat sellist europlaastlasteks kasvatamisel. Igalt poolt ilusti piiritletud ja kui venelased kunagi tahavad NATO-ga jõudu katsuda, siis on nad selline mõnus pehme homokilp, mis pealetungivatele rohelistele mehikestele rahvusvahelisi probleeme tekitab. Viimased eestlased õpivad aga nõnda lõpuks ka liduma mandrieuroopasse, et säilitada eesti vaim eksiilis.\nAt 12:33, snaperski said...\n"Raivo Alla, te ei vastu Laane Jakupi küsimusele"\nMa viitasin sellele kui kirjutasin "...või jätta valedel põhjustel sportimine". Aga mõtet natuke utreerides edasi arendades: kui tippu pürgival sportlasel kaob rahalistel või alaväärsustundel põhinevatel põhjustel ära mott ennast jooksjana edasi arendada, siis võiks ta ju tõesti midagi muud teha...\nMinule tundub - ja olen ka kogenud seda ühel võistlusel - et poisid-tüdrukud on üsna elevil kui saab Mukungat näha:) OK, see on selline eksootiline ekstsess, mida ei peaks ehk väga kilbile tõstma, kuid üks võimalus on Mukungat võtta kui globaalset (olgugi hetkel teisejärgulist) tipp-spetsialisti, kellest meil oleks õppida. Jutud paremast geneetikast kuuluvad paljuski vabandava enesesisenduse valdkonda. See on nüansirikas teema, mida pole mõtet siin natuke teemavälisena arendada.\nSelge ju on, et Mukunga lõhub korralikult trenni teha. Viitasin ennist sellele, et teataval viisil on ebaõiglane see, et sisserännanud ja ülalpeetava profisportlasena on tal just seetõttu hoopis paremad võimalused rahad tasku pista kui kodumaisetel konkurentidel. Need vähesed, kes meil siin profijooksjad on, valivad oma võistlusi natuke teise nurga alt kui Mukunga.\nJa see, mida ülim võiduihalus teeb "tervisespordi" kontseptsiooniga, on ju ka selge: see "tervis" jääb sinna vaid kaunistuseks ette. Aina tahetakse teistest parem olla ja saadetakse selle tundmuse najal korda ülimaid rumalusi. Andke endast oma parim, muu pole teie teha ega käsutada.\nAt 12:47, Suure Doonau jõe kallastel said...\n12:13 hea kommentaar teil,\nkogu aeg käib meie meedias selline möla, et kuna oleme EL-is,\nsiis on kõik itaalia kreeka türgi piiriprobleemid ka meie probleemid. Ei usu et sama juttu aetakse itaalia ja kreeka meedias, Eesti ja Läti on nende jaoks mingi tülikas ja mõttetu ida-euroopa ja punkt. Kas itaalia ja kreeka ohvitserid on aidanud Narva piiripunktis Eesti piiri valvata, nagu eestlased on käinud Kreekas ja Itaalias sealseid abistamas? Pole nagu kuulnud. Kes on, andke mulle viide!\nKui näiteks Venemaal mölluks läheb ja tuhanded Eesti piiri hakkavad ületama? Kas Kreeka ja Itaalia ajakirjanduses tuleb arvamusi, et jee, nüüd peame aitama ja võtame paar tuhat põgenikku (venelased tatarlased ukrainlased) enda juurde elama? Tutkit!\nKui eestlased lasevad endale pähe istuda, siis itaallased juba mitte. Sõjakas rahvas nagu venelased. Meie aga mää-mää peame aitama, kuna oleme nii haritud, humaansed ja "eurooplased".\nMeile on aastaid udu aetud, et eurooplased on mingid "head ja lahked ja õilsad".\nTegelikult on kolmnurgas britid sakslased prantslased vihkamist rohkem kui meil siin oma kohaliku 5.kolonniga.\nJutud paremast geneetikast kuuluvad paljuski vabandava enesesisenduse valdkonda.\nVaata näiteks kossu. Olgu, eestlasi vähe, palkame siis lätlasi ja leedukaid klubidesse mängima. Miskipärast aga palgatakse hoopis mustad mehed. Ja need mustad on reeglina parimad ja liidrid oma mansades. On see juhus? Rahameestel on silma. Küll nemad juba teavad kust oma investeeringule parima kasu saavad. Või Raivo, mustad teevad rohkem trenni väi?\nJah, Raivo Alla, ma märkasin toda viidet "...või jätta valedel põhjustel sportimine", kuid see tundus liiga ümar, seetõttu palusingi täpsustamist. Aga teie mõttekäiku edasi arendades: kas see on ikka moraalselt ilus ja puhas, kui meie noortes tapavad motti need võõrad, kes tulevad meie riiki lihtsalt raha teenima ja meis oma kodumaal alaväärsustunnet tekitama, nagu viitate. Jah, ma tean, et Mukungast pole elevil ainult lapsed, vaid ka korraldajad, kohalikud korraldajad, kes juba kutsuvad teda spetsiaalselt starti, sest näevad temas eksootilist jõuluehet, kes paneb ürituse tipus pisut särama. See on bisnis, Raivo Alla, ei enamat. Igasugune mõte, et siin on tegemist humanitaarse solidaarsusega, on soovmõtlemine.\n12:47 - ka mina arvan, et kui meil siin Eestis on p**se majas, siis mingile Itaalia või Kreeka solidaarsusavaldusele ei ole küll mõtet loota. See mind häiribki, et Eesti püüab olla nii kuratlikult riigi ehk EL-truu alam, kes kardab oma selga pisutki sirgeks ajada.\nAga kummastust tekitab see, et me räägime siin jooksust ja migratsioonist ja Eestist, kuid kodanline ajaloolane Pärtel hoiab nii vait ja vagurat joont, nagu kult rukkis. Miks me ei kuule siin seisukohavõttu mehelt, kes Jääkeldrisse ometi ju uljalt läks? Siis ehk saaksime aimu, mis mõtted liiguvad veidi institutsionaalsemates sfäärides. Pärtel, auu?!!\n12:53, (populatsiooni)geneetikaga on antud juhul küll vähe pistmist. Lihtsalt, tippsport - nagu ka sõjavägi - võimaldab enamikes ühiskondades sotsiaalset mobiilsust neile, kel muud võimalused selleks on piiratud. Ja antud valguses pole minu arvates mõtet ka väga halada Eesti jooksjate viletsa taseme või geneetilise "mahajäämuse" pärast - jumal tänatud, et sport pole meil üldiselt enam ainus viis, kuidas elus edasi jõuda. Mida vähem tõsiselt tippsporti võetakse ja sellesse panustatakse, seda küpsem ühiskond, minu arvates.\n"Mida vähem tõsiselt tippsporti võetakse ja sellesse panustatakse, seda küpsem ühiskond, minu arvates."\nVaidlen vastu. vaadake, kuidas suured riigid panustavad tippsporti! Kas või Saksamaa, Euroopa majanduse mootor, Euroopa võimsaim ja arenenuim riik. Neil on koguni spetsiaalsed tippspordi jaoks mõeldud uurimiskeskused. Nii et pigem vastupidi: mida tõsisemalt tippsporti võetakse, seda küpsem ühiskond, sest esiteks jätkub ressurssi tippsporti panustamiseks (ehk elementaarsed ühiskonna põhivajadused on kaetud) ja teiseks peetakse tippspordis edukust üheks oma võimsuse ja küpsuse demonstreerijaks.\nAga kummastust tekitab see, et me räägime siin jooksust ja migratsioonist ja Eestist, kuid kodanline ajaloolane Pärtel hoiab nii vait ja vagurat joont, nagu kult rukkis. Miks me ei kuule siin seisukohavõttu mehelt, kes Jääkeldrisse ometi ju uljalt läks? Siis ehk saaksime aimu, mis mõtted liiguvad veidi institutsionaalsemates sfäärides.\nmul täpselt sama mõte. Miks võtavad siin sõna jalgpallurid, kalurid ja Jakupi sarnased sõnniku järele lõhnavad maamehed, kui tipp intelligents on vait ja ootab kuhupoole kaalukauss langeb?\nAt 13:37, snaperski said...\nPriit, ega ma väidagi, et tegu oleks soovitud ja kõigile mõnusa olukorraga. Aga ka ebamugavustest õpitakse, või õigemini eriti just nendest. Ka Sinu puhul: on ju paradoks, et Tiidrek, kes homopoliitikas oli sinuga samas paadis, on nüüd sellises - samuti traditsioonilist elulaadi puudutavas -, küsimuses sinuga teisel seisukohal. Kui sa nüüd Tiidrekuga pead nuputamiseks veelkord kokku paneks, sünniks teile mõlemale ehk tulu.\nBisnist ja kurioossumit tekitavad ka kolm Luike - on nad siis selles süüdi?\nMukunga teeb, mida ta oskab ja seda parimaid võimalusi ära kasutades.\nVõi need kuradi eestlastest start-uppijad tahavad Silicon Valley-sse võõrast leiba sööma minna? - "Aadu, kanakuuti!"\nVaidleks vastu härra Pullerits. Tippsport (jalgpall) Euroopas, kus sakslstel on isegi uurimiskeskused, on jah vähesel määral võimsuse demojaks, kuid põhiliselt siiski lihtrahva tänavalt ärakorjamise vahend ja rahategemise instrument. Jalgpall on rahapesu. Kuna meil "jalgpallikultuur" puudub, siis meil sellest ei räägita ja me lihtsalt ei ole kodus selles teemas.\nJah, loomulikult, sport on tulus äri ja sellesse panustamine nii riiklikus kui erasektoris igati ratsionaalne. Mida suurem ja arenenum riik, seda paremad võimalused selleks. Spordiuudiste "loomulikkus" tänapäeva meedias on määratud ära umbes samasuguste monetaarsete jõujoontega, nagu näiteks teatud mõnuainete legaalseks ja teiste illegaalseks tunnistamine. "Küpsuse" all pidasin pigem silmas selle kiretu tõiga tunnistamist - et tippsport on meelelahutus, mille pärast ei üksikindiviidil ega ka rahval pole mõtet väga leili minna. Kätest kinni raekojaplatsidel tippsportlas(t)ele truuduse skandeerimine on naeruväärne.\nAt 14:18, Darpaloog said...\nAjaloolane Pärtel on tark inimene ja saab aru, et kui tunned liiga kangekaelselt huvi tabuteemade vastu vale vaatevinkliga siis võib selja tagant lähenevat kaubiku juhti tabada paariks sekundiks hoome puudulikkuse sündroom, mis tekib tähelepanu ekslemisest hoopis heledamale objektile ja samal ajal hetkega kasvavast adrenaliinist, mille tõttu tekib tunnelnägemine ning kahvatuma kontrastiga kogu jääb furoorist välja ja järgneb kabelimüks. Halb õnn, ütleb tark inimene, samas on olemas ka just selliste omadustega salarelv mida on võimalik juhtida sateliittehnoloogia abil.\nAt 14:25, H ja K said...\nnõuaks veel rahvaspordiüritustel kehakaalu ja juustest tuleneva takistuse tõttu tulemuste koefitsendiga läbikorrutamist. kaalun vähemalt paarkümmend kilo rohkem kui siinne blogi peremees ja lõng vohab. see on ju ebaaus konkurents ja looduse poolt antud eelis.\nLoll jutt, H ja K. Mage iroonia.\nH ja K va limukas, sind löödi siit minema katsu nüüd mõnda aega vait olla. On kõigil kergem.\nVäga mage iroonia polegi. Me ei peaks olema kurjad kui musta mandri mehed meie tablettide taga istuvatest/kasvavatest noortest paremini jooksevad ja meie laboritingimustes arendatud tippudest paremad on. Alandustunne viib alandlikkuseni ja see viib edasi.\nAt 14:45, McDermott, blogirott said...\nSenjöör Pärtel on kaval mees. Ta jälgib mängu. Vaatab, kuidas me siin teineteist klohmime ja kägistame. Lõpuks, siis kui El Padre/El Capitano ja tema tulised oponendid hakkavad juba verest tühjaks jooksma, siis tuleb ja nopib meid nagu eile El Pistolero tõusul jõuetuid sitakotte noppis, laks ja laks nagu kärbseid.\nAt 15:00, Laane Jakup said...\nTe sõbrad ikka ei saa aru. Meie rahvuskehand, mingi 750 000 eestlast ei ole piisavalt suur hulk, et siin kõik vene teisitimõtlejad, ukraina ja moldova pagulased, islamiusu harrastajad, süüria põgenikud, pakistani üliõpilased jne jne enda sisse mahutada ja positiivselt integreerida. Lisaks oma 5.kolonnile. Sama lugu aafrika sportlastega. Maailm on suur ja lai, jooksku kus tahavad, ....\nPange tähele, varsti hakkavad suured rahvad nagu ungarlased, tsehhid, poolakad, sakslased, ehk isegi rootslased? oma kodusid/ühiskondasid sulgema. "Avatud" Eesti jääb aga TAAS viimaseks ja TAAS tunneme oma nahal seda vägagi filosoofilist "enne sööme väikese-peetri leivakoti tühjaks ja siis vaatame mida suur-peeter arvab" paradigmat. Thomas Elvis Pilves ja teised nutikad vennad aga on selleks ajaks siinse tolmu oma kandadelt juba pühkinud. Aidaa! Tulge aga toime kuidas tahate!\nLaiendagam ampluaad! Kes teab, mis võistkonnaga on tegu?\nMaksim Akavantsev, Kertu Ly Alnek, Andrei Gussev, Silver Hein, Werner-Erich Kulla, Margaret Markvardt, Karel Seli, Cevin Anders Siim, Daniel Zaitsev ja Nikita Tšernõšev.\nGogol teab - eok-kinnitas-euroopa-mangude-koondise-ja-avatseremoonia-lipukandja\nalaks siis ujumine\nAt 15:26, Laane Jakup said...\nMaksim ja Andrei on täitsa laadna,\nGertu Ly, Werner-Erich, Cevin ja Carel aga tunnistavad külmalt, et eesti rahval pikka pidu ei ole. Ning süüdi selles ei olegi Puutin!\n(Pärtel aga jälgib mängu)\nKutsuti arvamust avaldama.\nWachira sissetulek enne Tiidrekuga kohtumist oli põldu kõplaga harides üks euro päevas. Samal ajal ta tegeles ka jooksmisega. Tema tulemused jooksus ei ole mitte tingitud geneetikast, vaid eelnevalt tehtud tööst - jooksuga kooli ja tagasi, pidevalt kerget näljatunnet (võib-olla ka tugevat) tundes, töö pere põllul.\nMida on meie n.-ö. jooksukuulsustel kellelt ta väidetavalt sissetuleku ära võtab (mõnele üksikule teen vast liiga), vastu panna.\nReeglina kooli ja tagasi minimaalselt jalavaeva kasutades, füüsilise tööta (seda soodustavad ka meie "humaansed" seadused) ja sportimisega alustamine heal juhul vanuses kus rong on juba läinud. Eesti ja sealhulgas ka teiste heaoluriikide jooksu on tapnud hea elu, mitte siin gastroleerivad aafriklased.\nNäiteks võib tuua Maroko Kuningriigi. 80-ndatel oli maailma esimese 100 hulgas reeglina mitukümmend marokolast, aga praeguseks ainult mõned. Elu on seal riigis tunduvalt mõnusam kui 30-40 aastat tagasi.\nPeeglisse tuleb vaadata, härrased!\nAt 15:42, Pärtel said...\nMulle helistas sõber ja ütles, et suusablogis nõutakse "kodanliku ajaloolase" kommentaari. Tõtt-öelda ei tulnud endal pähegi kommentaare lugeda kirjatüki juurde, mis loetles üles kõik lohud ja muhud, käänud ja pöörud Tartu ja Palamuse vahel. Mul ei ole ralliga seotud ärevushäireid ja soovitan ka blogiomanikul pisut kergemalt võtta, sest magamata öö võib kiirel rattasõidul kurjemalt kätte maksta kui suusamaratonil. Aga kommentaarid, nagu ikka, on liikunud hoopis teiste teemade suunas. Siinkohal on üllatav, et minult nõuavad panust ka anonüümsed tegelased, kes võivad kirjutada mida iganes, sest nende isikutega ei ole võimalik nende juttu seostada. Me isegi ei tea, kas tegu on põliste kodanike, sisserännanute või nende poegadega - või hoopis väljarännanutega. Või siis seda, kas nende seas on mõni EKRE liider, FSB kinnimakstud ässitaja, Kari Käsper või hoopis mõni varjupaigataotleja.\nSamuti paneb imestama, et Priit on ilma kriitikata üle võtnud end „Martiniks“ nimetava kommentaatori humoorilis-iroonilise epiteedi „kodanlik“, sest Martinile kui kahtlemata intelligentsele mehele pole teadmata, et tegu on nõukogudeaegse sildiga teadlaste kohta, kes ei kirjutanud ajalugu klassivõitluse positsioonilt, s.t ei võltsinud ajalugu marksistlik-leninlikust ideoloogiast lähtuvalt. Seetõttu ei ole mul selle tiitli vastu muud midagi, kui et ta on üleliigne, sest iga professionaalne ajaloolane, kes ei lähtu mõne partei ideoloogilistest suunistest, ongi selle definitsiooni järgi automaatselt „kodanlik“.\nAga asja juurde. Pagulaste ja muude sisse- ja väljarändajate teema on paraku nii ulatuslik, et blogikommentaari vormis suudavad konkreetseid „lahendusi“ pakkuda vaid geeniused või lihtsameelsed ja ma ei loe end kummagi hulka kuuluvaks. Probleemi saab vaid ühest ja teisest otsast järk-järgult lahata, jõudes mingite mõistlike seisukohtadeni. Seetõttu hetkel alustan vaid mõne aspekti kommenteerimisega.\n- kui Priit jt väidavad, et „mingi Itaalia“ solidaarsusele me ei saa loota, kui meil siin on „p.... majas“, siis miskipärast on just mingid itaallased ja hispaanlased jt need, kes oma maksudega peavad ülal lennuväeeskadrille, mis juba valvavad meie õhuruumi, sest muidu meil võib-olla juba oleks „p… majas“. Teatavasti meie vaba rahvas pole kunagi nõus nii suure maksukoormaga, et me suudaks oma õhuruumi valvata, rääkimata selle kaitsmisest. Teine võimalus enda kaitsmiseks on muidugi Iisraeli tee, ehk importida siia 6-8 miljonit uut kodanikku, kelle maksurahast saame päris uhke armee ehitada. Sellega me vist ka nõus ei oleks, nii et parem on „lõunaosariikide“ panuse suhtes mitte väga üleolev olla\n- ma arvan, et mõistlikus mahus immigratsioon on ühiskonnale tervendav ja kasulik, aga tohutult palju sõltub sealjuures immigrandi kultuuritaustast. Meile (või Läänele tervikuna) sobivad hästi materialistlikku edasijõudmist väärtustavad kultuurid. Näiteks Inglismaal on india immigrantide lapsed (2. põlve immigrandid) keskmiselt haritumad ja paremate töökohtadega kui valged britid, seevastu pakistanlastel ei suuda ka 2. ja 3. põlvkond reeglina integreeruda või õigemini polegi nad sellest huvitatud, sest realiseerivad end pigem „vaimselt“ moshees ja etnilise kogukonna piires oma traditsioonilisi pere- ja muid väärtusi edendades. Erandeid kindlasti on, aga selline on trend. Arvatavasti suudaksid ja tahaksid suhteliselt haritud Süüria või Iraagi keskklassi põgenikud Eesti ühiskonda panustada, et elus „edasi jõuda“, seevastu musta Aafrika inimestele on juba ainuüksi siia jõudmine ja sotsiaaltoetustest elamine maine paradiis. Häda on aga selles, et kasulikkuse järgi saame valida majandusimmigrante, aga mitte kriisikoldest pagejaid.\nAt 15:44, Laane Jakup said...\nKurat võtaks! Senjöörid Pärtel ja Valdmaa on sellised (vastikud) mehed, et kommenteerivad vähe, aga kui kommenteerivad, siis on meiesugustel kartul kurgus ka. Raisk! Ptüi!\nSelge, tänan Pärtelit väga asjaliku jutu eest.\nÜhesõnaga, turvafirmad saaavad nüüd endale palju uusi kliente. Võib-olla on võimalik saada ka uut teenust, kus turvameeste spaleer võimaldab nt linna läbida ja tulevad oma kundedele esimese verbaalse kutse peale 30 sekundiga kohale ning paralüseerivad kõik välejalgsed mustad ning tagastavad oma kaitsealuse kotikese.\nAt 16:03, Jakup said...\nJah, see lennukite eskadrill. See on siiski NATO. EL ja NATO rahakott peaks eraldi olema? Kes teab? Aga oma kasu võtavad nad välja ikka. Madalal lendamise treening. Heaolu Euroopas neil sellist trikki teha ju ei lubata. Ehmatab lehmadel piima kinni. Aga Estlandias on nagu ameerikas - kõik lubatud! Mis peenikest treeningut nad veel võiks teha? Mis mujal seadustega ja kasvõi hea tavaga keelatud. Ega siis meedia kõigest pasunda ka. Pealegi on sõda väga eelistatav võõral territooriumil pidada. Isegi siis, kui see maksab palju palju.\nAga jah, mis mõtet siin mukungade vastu sõrgu ajada on, kui Jaanidele ja Pilledele sünnivad Carlid Tšarlid Edwardid Cevinid Casparid Christianid Josephid ja Gerthrudid ....\nAt 16:04, Pärtel said...\n"Reeglina kooli ja tagasi minimaalselt jalavaeva kasutades, füüsilise tööta (seda soodustavad ka meie "humaansed" seadused) ja sportimisega alustamine heal juhul vanuses kus rong on juba läinud. Eesti ja sealhulgas ka teiste heaoluriikide jooksu on tapnud hea elu, mitte siin gastroleerivad aafriklased."\nReinult kuldsed sõnad! Üldised hoiakud füüsilise liikumise suhtes on 20 aastaga kardinaalselt muutunud: hoovimängud (luurekas, trifaa, rahvastepall, lõputu jalka tagumine) ning vanemate sunnitud aia- ja põllutöö (ja TPL-i ja malevate süsteem) on asendunud arvuti ja nutiseadmetega. Lisaksin juurde, et praegune klubide süsteem, kus lapse "trenn" seisneb selles, et 2x nädalas viiakse ta autoga tunniks ajaks harjutama, ei loo eeldusi isegi kehakaalu kontrolli all hoidmiseks, rääkimata talentide väljaarendamisest. Nõuka ajal tähendas "trennis käimine" 5x2h nädalas.\nNorras on ka hea elu, aga kuidagi on suudetud lapsed niimoodi liikuma panna, et 4 miljoni elaniku pealt tuleb kogu aeg tippe.\nJaa, Pärtel, hea jutt, aga siis tuleb Jakup ja lükkab 16:03 ümber paljud Su käsitlused, vähemasti annab neile väga väärika vastulöögi (NATO, mitte EL; võimalus Eestis, tõelises piiririigis ehk väga reaalses potentsiaalses sõjaruumis vahetult treenida) - nii ei saa seda ju jätta. Ootame huviga vastulauset Jakupile. Lisaks, kui räägid, et mingi piirini ehk mõistlikus mahus on immigratsioon ühiskonnale tervendav ja kasulik, siis, palun, püüa defineerida see piir ehk maht. ma arvan, et kui sa selle ära teeksid, siis see oleks heureka-saavutus, mis aitaks kogu üleüldist debatti sel teemal kõvasti edasi viia. Praegu on minu seisukoht ei ühtki immigranti, sest kuidas tagada, et nende sekka ei satu selliseid, kes demonstreerivad oma värdjalikku käitumist sissekande päris alguses viidatud 16-sekundilises videos?\nPS: ja mitte kodanlik, vaid kodanline. Seal on ikka miski semantiline vahe, kas pole?\nViimase Brüsseli ettepaneku ja 16-sekundilise videoklipi valguses lähevad eestlased soolaleivaga Narva sillale, eemaldavad sealt EL-i piirimärgised ja kutsuvad idanaabrit vabatahtlikult korda hoidma.\nAt 16:56, Jakup said...\nPalju ohtlikumaks, kui sajad (ja tuhanded) lihtsavõitu inimesed aafrikast, pean seda lugu -\nkui siin radikaalse islami brigadirid ringi sahmivad ja organiseerivad, siis on meiesuguste memmepoegade olukord finito. Siis tuleb Savisaar palvekirjaga Moskvasse Putini juurde saata, täpselt nii nagu 1940a suvel Lauristini delegatsioon käis.\nAga ei päästa enam ei vene mužik ega Alabama farmeri poeg meid sellest pasast. Radikaalse islami ees löövad põnnama kõik.\nAt 17:02, Pärtel said...\nMida ta ümber lükkab? Et peamise kasu õhuturbemissioonist saavad turvajad? No kui see nii tohutult kasulik on, siis miks Eesti ei osta ise hävitajaid, et neid madallende sooritada? Vastust juba teame - need maksavad liiga palju. Eelarvest - tõsi ta on, et Balti riigid panustavad õhuturbe finantseerimisse, ent see on pigem jooksvate kulude katmine. Lennukid on ostetud ikka konkreetse riigi kaitseeelarvest, mitte NATO üldeelarvest. Kusjuures NATO-t ja EL-i siin rangelt lahutada ei saa, sest itaallased võivad väga vabalt öelda, et nende jaoks on julgeolekuriskid Vahemerel ning Venemaa piiri äärde nad oma hävitajaid enam ei saada. Ka kalapaatide kohal on võimalik madallende sooritada.\nMõistlikku mahtu on tõesti keeruline määrata, siin peavad demograafid ja sotsioloogid tööd tegema. Oluline on, et ei moodustuks (uusi) getosid. Aga tagada, et ühtki pätti ei satu immigrantide hulka, on võimatu, pealegi pätistumine ei sõltu sugugi nahavärvist või religioonist ja videos nähtu võib sama hästi ette tulla ka Aravetel või Ahtmes. Praegu pakutud 1000 on ilmselt liiast, võib-olla paarsada inimest aastas hajutaks ära, aga see hinnang on arhitektuuriline (s.t. põhineb lakke vaatamisel).\nKodanline/kodanlik vahe - -ne vorm on vanaaegsem, sisulist erinevust pole\nAt 17:29, Laane Jakup said...\nTiitel 'kodanlik ajaloolane' on väga kõva. Sest sellist meest kardavad kõik - fašistid, sotsialistid, natsistid, putinistid, sandinistid ja Ilmar Raag. Ma paluks vaid, et senjöör Pärtel heidaks armu Eesti rahvuslastele. Nii sõbramehe poolest või nii. Sest ei ole meil muud seljatagust kui rahvus. Meie nüpeldatud vanaisade hinged Mahtra sõja päevilt. Ei kata meie õhukest perset enam ei Rootsi kunn, ei Putin ega ookeanitagused sõbrad, ega ammugi Euroopa vasakpoolsed. Ega keegi muu. Ei loota kellelegi muule kui sooneliste käsivartega poistele Karvajala brigaadist, El Komandante organisaatorivõimetele. Ja kodanlise ajaloolase armulikkusele.\nKa huumorimeelele võib loota, vähemalt Jakupil on sellega kõik korras.\nMis puutub Mukungasse, siis ilus on vaadata, millise kerge ja väleda looduslapse sammuga ta jookseb, võrreldes Eesti tippude jõulise, et mitte öelda kangutava minekuga. Vt nt https://www.youtube.com/watch?v=tGVuxLOngdc 3:00\nAga intervjuust paistab, et Mukunga on muidu ka üsna lapsemeelne, eriti kui silmas pidada usku, et siinmail võistlemine ja keele õppimine toob talle kuidagi Eesti kodakondsuse.\nAjaloolane Pärtel eitab seisukohta, et ajalugu kirjutatakse klassipositsioonilt.\nMis positsioonilt siis ajaloolase Pärtli arvates ajalugu kirjutatakse?\nInimühiskonna ajalugu teatavasti on olnud eelkõige klassivõitluse ajalugu, väitsid Marx ja Lenin. Heakene küll, aeg on edasi läinud.\nPeaksime siis aksioomina omaks võtma Francis Fukuyama õpetuse "ajaloo lõpust"? (Fukuyamale tähendab ajaloo "lõpp" klassivõitluse lõppu). Fukuyama õpetus komplektis Samuel Huntingtoni tsivilisatsioonide vaheliste lõhede teooriaga tundub päris pädev ja piisav ära seletama Eesti geopoliitilist situatsiooni.\nHuntingtoni kohaselt läheb maailmatsivilisatsioonide suurim tektooniline lõhe piki Narva jõge ja Eesti idapiiri. Huntington sobib suurepäraselt põhjendama ja õigustama Eesti idapiirilt algavat Kolmandat maailmasõda. Huntingtonile (ja Fukuyamale - "klassivõitlus on lõppenud") Ameerikas sobib see suurepäraselt. Kinnitab teooriat.\nKonks on aga selles, et Eesti idapiirilt algav III maailmasõda tähendab absoluutse kindlusega tuumalööke Tartu, Ämari-Paldiski, Tapa ja Tallinna pihta. Mis tähendab väikest kahju ajakirjaniku Pulleritsu ja ajaloolase Pärtli kinnisvarale (Paet on Brüsselis).\nMinu pärast kirjutatagu ajalugu klassi- või mitte klassipositsioonilt. Mulle noore, progressiivsete vaadetega eestlasena ei ole vastuvõetav, kui Eesti peab mingite Brzezinskite ja Huntingtonide tõttu taas oma naha turule tooma (aga Paet on Brüsselis).\nAt 18:45, Suure ja Sinise lainetel kiikudes said...\nTubli Martin! sellist vankumatut ja kindlalt klassipositsioonilt lähtuvat arvamust oleme sinult alati oodanud. Tõtt räägid noormees, sinu lauseid kinnitavad ka tunnustatud klassikud Marx, Lenin, Engels, Huntington ja Fukuyama.\nSiin ei suudaks ka tunnustatud sõna- ja retoorikameistrid Pullerits, Pärtel, Valdmaa sulle palju vastu haukuda.\n(Ansip on ka Brüsselis. Vintske spordimehena oleks tema kasutegur Narva, Tallinna, Tartu all kaevikutes päris hea, aga ta on Brüsselis. Ta võiks kaitsta oma lihaselise turjaga naiste laste ja vanurite väheldast kinnisvara, aga ta on Brüsselis).\nPärtel, nüüd lasid küll saatusliku apsu läbi, kui kirjutasid 16-sekundilise video kohta, et "videos nähtu võib sama hästi ette tulla ka Aravetel või Ahtmes". Olen terve päeva olnud valmis, et keegi selle vea teeb, aga oleks kodanliselt ajaloolaselt oodanud suuremat valvsust.\nMilles asi? Nimelt iga normaalselt mõtlev ja vähegi empaatiavõimega isik ei hakka pärast tolle video vaatamist ja tollesse videosse kodeeritud laiema sõnumi seedimist ütlema, et (ümbersõnastatult) ähh, see ei loe ega tõesta s*ttagi, sest selliseid asju võib ette tulla ka Aravetel ja Ahtmes. No esiteks, ega väga ikka tule küll, sest me muidu teaks sellest. Aga see on väike aps. Kolossaalne aps on see, et iga normaalselt mõtlev ja vähegi empaatiavõimega isik - krt, ma ei taha kõlada nii isiklikult, aga mõnikord tuleb üldise sõnumi kohale toimetamiseks öelda väga otsa -, eriti need, kes on tütre/tütarde isad, nagu mina, peaks sellise video peale tundma endas võitlustahte tõusu, et raisk, kuidas saab tüdrukutega niiviisi käituda, sellistele tüüpidele tuleb nii kütta, et nad enam ei tõuse. Aga selle asemel tuleb kuulda vabandavat "Aravetel ja Ahtmes tehakse ka", nagu see, mis seal videos näha on, oleks tühi asi. Ei ole ju! Naistevastane vägivald on ju väga teema!\nMa usun, olen isegi raudselt veendunud, et lugupeetud kodanlise ajaloolase puhul ei ole tegu eelviidatud ja -nimetatud omaduste mimetamisega, et tegemist oli lihtsalt hooletu ja järelemõtlematu mõtteavaldusega, et "Aravetel ja Ahtmes tehakse ka". Mis tähendab, ja olgu õppetunniks, et enne tuleb väga hoolega kaaluda, mida öelda, kui püüda midagi, eriti rõvedat, kaitsta või õigustada.\nMa panin selle video ka oma FB küljele, et näha, millised on reaktsioonid. Ja nagu arvata võiski, siis on reaktsioonid ümmargune null. Mitte keegi neist, kes on minu postituste puhul tikkunud kohe innukalt sõna võtma, eriti just midagi õigustama või vastu vaidlema ja mind materdama, ei ole seekord öelnud mitte kui midagi. Nad teevad kõik näo, nagu nad poleks seda valusat videot näinudki - sest see ei sobi nende sinisilmse maailmavaatega immigrantidest. Ütlen nende kohta küll vaid üht: faking sitapead, kes vaikivad.\nNäe, tipikas oskab väitlusel lakki saades asja huumoriks viies taanduda, Pullerits hakkab võidumeest peagi naisepeksus süüdistama...\nSelle videoga viha kruttimine viisil "kes ei ole minu poolt, on mu vastu" viisil on tõttöelda lapsik. See on tegelikult nii ebaaus retoorikavõte, et piinlik seda kuidagi äraseletamisele pannagi... Rusikad võid rahulikult tasku panna või siis välja võtta kui Tartu neonatsid tumedamadele välistudengitele lakse jagavad - ma küll ei tea, kumma poole sa valiksid.\nAt 19:25, Laane Jakup said...\nVäga hea kommentaar 18:53, härra Pullerits!\nMul täpselt sama arvamus, sellise teo eest tuleks 200 000 sarnase välimusega tüüpi armutult kasti peksta! Sest ega vähemast nad ei õpi.\nMiks ei ole vastukajasid? Inimesed on oma igapäevase tööorjuse all lookas. Neil ei ole aega neegrikutsikate kombel tänaval jõlkuda. Ega nende tegemisi jälgida. Olgu või internetis.\nVaadake kui ebaõiglane on (meie endi tehtud) maailm. Kui see tüdruk oleks korralikult peksa saanud? Milline moraalne löök oleks see olnud temale ja tema perekonnale. Kui süsteem oleks jaole saanud? Nolk oleks saanud pool aastat tingimisi ja 20t ühiskondlikku tööd? Maksimum. Kas on see õiglane karistus teiste inimeste psüühilise lõhkumise eest? Tulevikus naerab see nolk tüdrukule laialt näkku, kui taas vastu tulema juhtub. Kes korvab tema psüühilised vaevad?\nMida ütles veike Mamma väikesele Alfredole? Aga seda, et inimesearmastus ei tasu ennast kunagi ära.\nAt 19:30, Joakim, blogirott said...\nVäga hea, et Paet ja Ansip on Brüsselis.\nBrüsselis kaitsevad nad kogu progressiivse maailma kaunidust ja kinnisvara, mitte ainult Eesti kohalikku paepealset kidurat lepavõsa.\nAt 19:37, Katsapov said...\n19:23 esimene jobu juba ärkas\nvälistudengid jeee! Homme tuuakse maailma suurlinnade getode tänavapilt ka meile siia. Või ei ole sa ammu lehti lugenud? Nii kuradima kitsas on ette mõtlemise võime. Selleks ajaks kui sul äkki mõni järglane tekib on selline kõnts ka meil igal tänavanurgal kooserdamas. Välistudengid ....\nUskumatu tüüp see 19:23! Ta vaatab seda, kuidas neegrinoorukid tütarlasele käega näkku löövad ja siis talle jalaga virutavad, nii et tüdruk kukub, ja siis selle üle irvitavad, ja kõik, mis too tüüp, 19:23, selle kohta öelda suudab ja oskab, on see, et see on ebaaus retoorikavõte, selle asemel, et väljendada jõuliselt ja selgelt ja kompromissitult oma inimlikku meelepaha ja vastikustunnet sellise käitumise üle. Huvitav, kas tegemist on tõesti südametu idioodiga?!? Kuidas saab sellist asja, nagu seal videos, nii vaadata, et selle peale ei teki empaatiavõimet kannatanu suhtes ega karistamise tunnet/tarvidust vägivallatsejate suhtes???!!\nMeie seas liigub ikka uskumatuid moraalseid värdjaid. Tule välja, kui julged!\nAt 20:57, Pärtel said...\nTähendab, et Rahumäel noort naist rünnanud mees oli kindla peale mustanahaline?\nMis reaktsioone Sa sellele kuskil Seine-Saint-Denis's või Vaulx-en-Velin'is tehtud videole ootad, kui meil Eestis igapäevaselt toimub naistevastane vägivald nii kodudes kui kodunt väljas? Et lähme ja lööme karistuseks esimesel ettejuhtuval immigrandil hambad sisse?\nMeil piisab, Pärtel, endagi pättidest, meile ei ole siia vaja muu maailma pätte, ja selge on see, et nois maailma kohtades, kust meile siia immigrante tahetakse tuua, on hoopis teised tavad kui meil siin, nii et isegi sina, meesterahvas ja veel jooksja, ei pistaks oma nina nende keskele ega saadaks sinna kerge südamega oma naissoost sugulasi. Võis pistaksid ja saadaksid?\nPriit, sa sobiksid hästi "Troonide mängu" maailma, ainult pikka elulõnga sulle seal ei kedrataks. Või Strugatsike "Raske on olla jumal" maailma, kus tõepoolest on jälkus üksnes jälkuse otsa. Sinu reaktiivsus selle video koha pealt näitab ülihästi kätte kui kerge on kas puutinlikul või mistahes propagandamasinal pelgalt paari videoga ajusid lagedaks triikida. Tule mõistusele! Mul on empaatiavõime kenasti arenenud ja mis juhtus selle tydrukuga, on äärmiselt kurb. Äärmiselt kurb on ka see, et selle juhtumi põhjad suudad sa rabava satori-hetkega panna paika immigratsioonipoliitika jõujooned - mida näe ajaloolane Pärtel ei suutnud ka oma kogemuse ja lugemuse kiuste.\nOn napakaid, kes teisti tyhjast näkku löövad. Aga on sama napakaid, kes oma kiitsaka keha kiuste rusikad klaveri kohal krampi kisuvad ja plöga välja ajavad.\nVõis pistaksid ja saadaksid?\nnüüd tõmbas küll elegantselt härra ajaloolasel naha üle kõrvade! Meie Road Captain on väga terav.\nAt 21:34, Pärtel said...\nMa ütlesin kohe, et Martin on haritud poiss. Tõepoolest, klassipositsioon pole tingimata tarvilik ja soovi korral on võimalik kirjutada näiteks oma tsivilisatsiooni positsioonilt. Huntingtoni lõik Narva jõest kui tsivilisatsioonipiirist on muidugi meeldejääv, aga tegelikult rõhutas ta kõige olulisemana ikkagi lõhet Lääne ja islamitsivilisatsiooni vahel. Samas on tagantjärele tema tekste lugedes näha, et kõige taandamine kultuurile ei tööta. Praegune kõige raevukam sõda käib „islamitsivilisatsiooni“ piires ning tundub, et pärslased ja araablased pole ise veel aru saanud, et nad ühte kultuuri kuuluvad. Või näiteks väidab Huntington , et Ukraina ja Venemaa vahel ei saa kunagi sõda tekkida, sest nad on kultuuriliselt liiga sarnased. Võta näpust! Teisalt, eritrealase pilgu läbi on Peterburi ja Tallinn täpipealt sama kultuur, üks Ida-Euroopa puha.\nAt 21:49, Kalmer, blogirott said...\nMartin pani paugu. Sellest ei ole kerge toibuda. Vahelduseks võiks midagi kergemat sisse tõmmata. Kurrram!\nPaet Foorumis ütles, et piinlik on lugeda pagulaspoliitika raames arvamusi, kes kui palju migrante oma perre on valmis vastu võtma.\nPullerits on oma panuse andnud.\nEestlane lihtsalt EI TAHA neid neegreid siia. Muid vabandusi pole vaja otsida (lennukid, jm.) Teie pehme hingega lurdid lihtsalt ei suuda enam, teil on valus... ning siis aju hakkab mõtlema välja pehmendusi ja "mõtteid".\n22:20 ei ole vaja purjutada. Homme on töö päev.\nÜks vastaste võte on isiklik rünnak, kuid tuleb endale kindlaks jääda. Asi ongi vaja natukene inetuks ajada, nagu Paet just TV-s ütles, et nagu on probleem, isegi konflikt. Naerma ajate, suured pagulaste kaitsjad, õnneks-kahjuks te ise ei näe ennast kõrvalt!\nAt 22:37, Helmut, kogenud blogirott said...\nei saa aru, kelle kohta sa ütled "Naerma ajate, suured pagulaste kaitsjad, ...."\nAt 22:49, H ja K said...\nja kindlasti ei leia netist ühtegi videot, kus valge mees peksab musta naist? usun ma jee. aga see tuli üllatusena, et muidu nii kõva ja isane mees kasutab seda lõustaraamatut. maru pläss värk.\nAt 23:01, Julius, noku triikija said...\nTeatud mölalõuad tuleks tiliitida\nNeegrite kaitsjad, kas teie elu ainus mõte on teisi inimesi mõnitada või, oma ema sealhugas? "Mugavus"pagulastel on muide kohti küll, kuhu minna, terve manner nende päralt ja kõik pole ka kõrb.\nÜldiselt, netis pole mõtet vaielda, kui ikka jurakas ei taha aru saada, kui on sarved pähe võtnud.\nAt 03:09, Jüri-Mihkel Muru said...\nKuna pagulaste ametlik tervituslaul on meil juba olemas (meeldetuletuseks vt siit) - loodetavasti valitsus kinnitas eelmisel istungil ikka ära eks? -, siis täielikust idüllist ei lahuta meid enam palju ja see on murjanitele vähemalt sama oluline kui laulmine. Loomulikult on see tantsimine.\nKerge küll öelda, aga mis võiks olla paslik murjanite tervitustantsuks? Njah...\nAga kui alustaks performance'iga, mida vanad eestlased juba aastasadu hästi tunnevad nime all "Saia ja liha!".\nOlemata küll suur murjanite tantsude ekspert, siis nähtud pagasi põhjal julgeksin siiski öelda, et see vana rahvatants sobib hästi ka uusasukate repertuaariga ja on neile vägagi kontimööda ehk võõras mitte.\nSiis lähitulevikus võiks performance kohtadel (on selleks Räpina, Põlva, Orissaare, Vaimastvere, Klooga, Narva-Jõesuu vms) välja näha nii, et neiu osa tantsib kohalik Eesti piiga ja peiu osi tantsivad murjanid-väänjalad.\nSelline ühiselt tegemine ja olemine ei oleks mitte pelgalt kunstilis-meelelahutuslik ettevõtmine, vaid kaheldamatult ka tõhus integratsioonimeede!\nJaa, ilusad ajad on ees ootamas ja viimati lööb ka maaelu jälle õitsele ning maainimeste rinnad lõpuks rõõmust rõkkama hakkavad nagu pealinna liinadel, urvedel, lainedel, heidydel juba mõnda aega rõkanud on.\nPigem hakkab eesti naine jalgevahelt kollast rassi väljutama.\nPühapäeval tuleb üsna tuuline ilm, kohati küljetuul\n"töö päev" kirjutatakse kokku, krdi rott\nAt 09:07, Kibuvitsa Endel said...\n03:09 tüüpiline ori-eestlane. Selmet oma maa ja rahva eest lahing maha pidada, hakkab uue okupatsiooni ees laulma ja tantsima. Pole mingi ime et venelased sellise lödi rahvaga integreeruda ei taha.\nEi tule enam head onu Klintonit, kes eesti rahvale vabaduse kingib. Need ajad on möödas.\n21:21 vasakliberaal näitab oma madalat taset, minnes inetult isiklikuks ja solvavaks. aga mida muud sellistelt oodatagi. Häbi!\nEile foorumi saadet vaadates tabasin ennast mõttelt, et mida kauem eestlane kuskil maailmas kõrgel palgal viibib, seda multikultim ja limukam ta on. Kuulakem näiteks vana ERSP-last Kelamit ja võrrelgem tema ütlemisi siis ja nüüd - jube lihtsalt! Kohati tundus, et Toom on selle pinnalt rahvuslikum kui teised Paet, Kalls, Tarand jne.\nHuvitav, millest neil selline enesekiondlus, et CCCP immigranid ei lähe arvesse. Kust selline teadmine? Teiseks. Võtkem need neegrid enda küladesse, kus nad ise elavad, Tiskresse, Viimsisse, Peetri külla jne. Mitte nagu Tarand seal kukkus lahmima Narva ja Kagu Eestisse. Ikka lükata kõige väetima elanikkonna sekka. Teades enda tööalaselt, et eliit ei talu isegi sostiaalhoolekande asutust oma elurajoonis, mis siin rääkida siis neegritest, kes võiks ja peaks nende rajooni elama tuléma, las integreerivad siis. Lihtne on ju umbmääralselt lahmida. Kolmandaks. Jättes Eesti rahvuskehandi hääbumise kõrvale, mis rahadest hakatakse neid siin ülal pidama, arvestades asjaolu kui vilets on meie sotsiaalhoolekande süsteem. Sellel teemal ei taha ma rohkem isegi mõelda, mis juhtuma hakkab.\nSee oli õudne saade, aga vähemalt on maskid langenud ja me teame, kes meie riiki perse keeravad.\nTeiseks, eriti kummastav oli kuulda, et kõik need, kes 20-25 aastat tagasi rääkisid, kuidas Liidust pealetulev immigratsioon lämmatab ja ohustab eesti kultuuri - Lauristin, Tarand näiteks - ning olid selle poolt, et piir panna sisserändele, on teinud 180-kraadise pöörde ja räägivad juttu, kus too mõõde, mis 1980ndate lõpus ja 1990ndate algul oli nii määrav, nüüd mitte lihtsalt ei puudu, vaid on võtnud lausa tollasega võrreldes vastupidise suuna. Inimesed on läinud hulluks või?\nAt 10:46, Laane Jakup said...\nTiidrek Nurme on oma blogis mingil määral päevakajalise sissekande teinud. Miks "mingil määral"? Aga seepärast, et härra Wachira treeningpartneril endal on segi minevik ja olevik, tahtmine ja saamine, riik ja üksikisik, kodakondsus ja rahvus. Mehe jutus ei ole loogikat, segi tal kõik nagu pudru ja kapsad.\nNing selline mees hakkab tulevikus hingekarjasena tööle? Mina kardan tulevikku.\nps. kui vanad kalad Tšikin ja Karikosk kasvatasid oma õpilasi ka intellektuaalses plaanis, siis Harry Lemberg on oma töös küll täielikult ebaõnnestunud. Tiidrek vajab isafiguuri. Ning ruttu, sest varsti võib olla liiga hilja.\nKüll valitseval elidiil tuleb kord oma mihklipäev. Lugege veel Made lugu Õhtulehest.\nAt 11:19, Jakup said...\n10:54 meie asi on seda päeva lähemale tuua. Muidu seda ei tule ega tule.\nAt 11:24, snaperski said...\nTiidrekule pole isafiguuri kindlasti vaja. Freudi järgi on just Taevane Isa sellesinase projektsioon:) Aga kui nali jätta, siis - ärge kandke oma alateadvuse hirme maailmale üle. Muidu on nii nagu J. Lotman keskaegsete nõiaprotsesside kohta kirjutas - hirm konstitueerib ähvardava ohu. Vaenlane tuleb välja mõelda. Ehk kui sellise, vihaga ülesköetud hirmuõhkkonnas tuleks hakata tõepoolest pagulasi vastu võtma, siis oleme me ise tulevaste probleemide kaasloojad.\nNagu Laane Jakup ütles: "Mina kardan tulevikku." Kartus, hirm... siis suvaliselt üleskorjatud brutaalne video mustanahalistest valget naist peksmas, allmärkusena Priidu sugereerivad subtiitrid "kui see oleks su oma tütar". Adrenaliin köetakse üles ja kes seda võistlusesse välja ei vala, valab selle kodus omaenda naise või tütre peal. Morbiidne paradoks tõesti, aga kontakt reaalsusega olemas. Vaadake kuidas Jaak Madison oma pagulaste videos kütab õhkkonda kuumaks, olles ise äsja pisisulina ja kajutikabistajana kuulsust kogunud.\nSeda, kas üldse ja kui palju pagulasi peaks vastu võtma, võiks arutada kaine peaga. Kui väljaspool oma blogi suudab Priit tõesti argumenteeritult kõneleda, siis siin vabaneks nagu kogu kammitsetud solk ühekorraga ja nagu näha, leidub ka ustavaid, kes selle maitset kiidavad.\nAt 11:24, Helmut, holokausti ohver said...\nLugesin, ei olnud just julgustav kirjatükk, vaene Mukunga, peab tulevikus hakkama Eesti kultuuri säilitama. Kas ta ikka teab, kui suure koorma valge hea treeningpartner kavatseb tema kleenukestele õlgadele veeretada?\nKas Tiidrek kavatseb ise uurida, võib palkab selleks mõne Targa Onu, või loodab, et mõni Hea Onu võtab kätte ja hakkab uurima? Sõjal ja smugeldamisel ei ole otsest seost, aga eks Tiidrek tea paremini.\nArvasin, et T Nurme maailmas ringi käinud inimesena on selles teemas kodus, aga võta näpust.\nKes siis Tiidrekule isafiguuriks hakkab? Pullerits? Pärtel? Valdmaa? Vootele endisest Kirovi kolhoosist?\nHärra Pärtel võiks loengu pidada, kuid tema külm loogika läheb Tiidrekul kardetavasti üle pea.\nMeie pisikeses Laagir alevikus juhtub ka "asju":\nAt 12:04, Laane Jakup said...\nRaivo, asjata teed härra Pulleritsu esitatud videot maha. See ei ole tema isiklik kapriis ega kinnisidee, vaid tänapäeva suurlinnade IGAPÄEV. See saab olema ka "avatud Eesti" igapäev. Mina ei näe jõudu, mis sellisele "käitumiskultuurile" käe ette paneb. Ei täna ega homme.\nVõi ütled, et see on üksikjuhtum?\nLubage mul olla hirmunud edasi. Tiidrek on tuleviku usumees. Vaimulike kiht on kreekarooma klassikalises riigiõpetuses ühiskonna eliit (mida kostab õpetlane Pärtel?), eespool ärimehi, eespool sõjamehi. Temasugusel mehel on tulevikus mõju presidendile, riigikogu esimehele. Kuid ta ei tee vahet kodakondsusel, rahvusel, ... keerulisematel asjadel, tema maailm on õhinapõhine "meie kõik, Issanda lapsed".\nTervet maailma soojaks kütta pole võimalik. Tubli jumalasulane karjatab ja kaitseb kõigepealt oma rahvuse lapsed, siis vaatab mis edasi. Elu maailmas on konkurents. Kõik rahvad võimlevad egoistlikult iseenda eest. Totud eestlased vaid arvavad, et kui nad võimlevad euroopa, ameerika, aafrika eest, siis tõstetakse nad pjedestaalile. Sittagi. Siin tuleb see suure- ja väikese-Peetri efekt (tühjad pihud väikese Peetri jaoks).\nps. Mukunga on üksikjuhtum. Millal saab üksikust üldine? Seda pole mõtet minna Tiidreku käest küsima. Selle peab lahendama keegi tark onu kuskil kaugel ja meie siin vaid loodame, et see onu teeb otsuse "meie kasuks".\nNõus, otsustame peame meie - st eesti rahvas -, ise. Kuid ma ei ole nõus, et "meie kõik, Issanda lapsed" on just õhinapõhine suhtumine. Vähemalt minu nägemuses on see vaimumaailma avardumisel põhinev. Tõsi, mina-perekond-riik-maailm teljel suuremeelsus on ohtlik siis kui keegi (Euroopa Liit, Nato,...) selle oma vankri ette rakendab.\nSeetõttu peame kindlasti etteantud kvootide vastu protestima, aga mitte pimestatuna isiklikust vihavalingust, vaid kaaluma, kas globaalne vastutustunne sellisel viisil maailmas toimuva pärast on meile jõukohane või mitte. Need on konkreetsed (hea)teod, mida saaksime hädaliste jaoks ära teha, kuid risk endale probleeme kaela tõmmata on kahtlemata arvestatav!\nMa arvan ka loodan muidugi, et Raivo vääratas, kui ta püüdis jätte muljet, et viidatud video ei olegi nagu midagi hullu. Ütlen nii: kui need, kes ei näe tolles 16s videos midagi jahmatavat, siis on nad asunud inimesena allakäiguteele ning peaks kiiresti abi otsima - kõike parem, kui endale otsa vaatama ja küsima, et kuidas küll sai juhtuda, et minusugune ei tunne selle video peale midagi sellist, mida tunneks iga normaalne isa, kes seda näeb.\nKuidagi on juhtunud nii, et ma olen saanud mingi osa Eesti rahva tugipostiks. Isegi Tiit Made alustab oma tänast kommnetaari Õhtulehes mulle viidates ja mind toetades. Täna olen saanud juba kaks telefonikõnet ja kaks meili, kus inimesed tahavad jagada oma halbu kogemusi immigrantidega ja näevad minus vist ainsat ajakirjanikku, kes neid kuulab. Näiteks üks pealt 70-aastane proua, kes oli elanud kuus aastat Soomes, rääkis, kuidas ta läks sinna ja suhtus kõigisse ühtemoodi hästi, aga tunnistas, et lõpuks, olles näinud, kuidas somaallased seal käituvad, sai temast rassist.\nNii et, poliitikud, andke minna ja kütke oma tegudega rahvas rassistlikke meeleolusid ja siis imestage, miks küll inimesed nii allergilised ja sallimatud on. Faking lollpead!\nAt 12:43, Laane Jakup said...\nSeda, kas üldse ja kui palju pagulasi peaks vastu võtma, võiks arutada kaine peaga. ...\nOled sa Raivo siis praegu purjus või?\nViskad siin Madissoni meile nina peale? Kodust naisepeksmist? Väga alatu on sinust üksikjuhtumitesse sukelduda. Nõus, Madison on ebaõnnestunud sell. Koduseid kaklusi ikka juhtub. Aga see ei tähenda, et me peaks selle pärast oma rahvusliku iseolemise püüdlustest loobuma.\nKirjutad, et " ... vihaga ülesköetud hirmuõhkkonnas tuleks hakata tõepoolest pagulasi vastu võtma, ..."\nKas sa ei saa aru, et hirmuõhkkonnas on eestlased elanud juba alates 1209, kui ristikoerad saamahimus maale tulid. Kui mitu põlvkonda see teeb?\nVenelaste (ka soomlaste) propaganda naerab juba aastaid, et näe eestlased, kardavad! Nad kardavad! Endil on oma riik, aga kardavad! Neil on ohvrisündroom!\nLoomulik et kardame. Mitmeid kordi suurematel rahvastel on hea naerda. Mõnus ju, kui leidub nõrgem, keda peksta ja kelle üle naerda. Eestlased tunnetavad, et NAD EI OLE PEREMEHED OMAL MAAL. Aga Raivo, hüppa ise Madisoni asemele EKRE-sse ja anna tuld. Tublid energilised isamaalised mehed on alati oodatud. Siis näed ise, kuidas kõigepealt eestlased-kohalikud-kupjad-kiltrid sulle ohvrimentaliteeti/natsiihalust/midaiganes kaela hakkavad inkrimineerima. Aga ära selle tühja asja pärast põnnama löö!\nAt 13:21, Laululinnuke said...\nAjate siin vaesel Mukungal juhtme kokku. Varsti ei tea ta isegi, kas on keenlane, eestlane, sportlane, olümplane, treeningpartner, äripartner? Selleks ajaks, kui peab hakkama olümpiafinaalis kilomeetreid lammutama, on tal võhm väljas.\nAt 15:25, Laane Jakup said...\nMeil ei ole siin mitte midagi arutada. Eesti riigi ja rahva esimene kohus on säilitada eesti rahvas kogu MAAILMA jaoks. Meid on vähem kui 1 miljon! Me võime olla esimene näide maailmas, kel oma riik oli, kuid rahvus hävis/kadus. Siin on meil argument, mis Brüsselis suurtele onudele lauale lüüa, Poolas on rahvast 40 miljonit, Eestis 1 miljon, kuid pagulasi võtame vastu samas suurusjärgus!\nPoolakad on kirjutanud, et kui suurrahvad venelased ja sakslased taas madistama hakkaksid, oleks nendega lõpp. Poolakaid on 40 m. sakslasi 70m. venelasi teate isegi. Kui ka kogu maailm Poolale kallale läheks, jääks neid ikka 10 milli alles. Kui palju eestlasi pärast uut sõda alles jääks?\nAeg-ajalt tõuseb päevakorda siin venelastele autonoomia andmine! Väljasurev pisirahvas pakub enda sees autonoomiat maailma suurrahvale? Olgu, autonoomiat pakutakse neile, kel oma riiki ei ole. Pakume kurdidele? Kurde on ca 10 miljonit, kui mitte rohkem. Miks peaks 1 milj rahvas pakkuma midagi kurdidele, ukrainlastele, pakistanlastele? Lolliks olete läinud?\nVaimne aspekt lisaks. Kui palju on meid, eestlasi viimasel 20 aastal "pähe pekstud", hoiatatud natsismi/fashimi jms. eest! See käib ju suurrahvaste kohta, kui saksa prantsus venemaa miljonid rahvad "üles ässitada" võib neist olla teineteisele ja nende väikestele naabritele ohtu. Aga eestlastest! Oletame et Madison "kütab meid üles" ja "tõstab Eesti rahva põlvedelt jalgadele"? Mis siis? Läheme soomlastele kallale? Läheme lätlastele turja? Lätlasteltki saame ju haledalt lakki. Setud on olemas ... nendest saaks ehk jagu kui 2 aastat pingsalt rünnata ...\nLisame veel siia, et eestlased ei ole minimaalseltki sõjakas rahvas (nende sõjakus piirdub internetis kõvatamisega).\nKÕIGE HULLEM ON RÕVE PROPAGANDA mida meie ENDA EESTLASED pidevalt tambivad. Jätame poisikese Krister Parise praegu kõrvale. Isafiguur Maruste kirjutas alles, et Vapside rehabiliteerimine heidab meile varju ja tekitab naabrites õudust, kuna eestlased asuvad natsismi ja revanshismi teele (ega siit gaasiahjud ka kaugel ole, eksole).\nSisuliselt annavad marusted/sutropid/lauristinid/raagid/lobjakad etc. meile mõista et olematu rahva-arvuga eestlased võivad "selliste arengute" korral saada ohuks sakslastele, venelastele, poolakatele ... eee kogu maailma progressiivsele üldsusele. Tegelikult aga tegelevad need müüdavad nihilistid eesti rahva vaimu ja eneseusu mahamaterdamisega. Omad eestlased kräunuvad, justkui oleks väikerahva rahvuslik ühtehoidmine suureks ohuks meile endale ja kogu maailmale. (Eks suure maailma kavalnäpud karda eeskuju. Kui miljonirahvad hakkaks ka keskendatud laulu- ja tantsupidusid korraldama, õudne mis siis saaks! aga see on teine teema)\nLeedulastelt oleks õppida. Neilgi jookseb rahvas laiali, viimaseks õlekõrreks mineviku suurriikluse ihalus, mille ümber rahvustunnet koondada. Riik neil sellega tasapisi tegeleb. Aga katsuge meil siin midagi Lembitust või Sinimägedest kirjutada. Kohe on omad turjas, see on kitsarinnaline rahvuslus, pealegi võib see solvata meie kaasmaalasi (ja pealegi rüvetab see kogu maailma fashismiohvrite mälestust).\nKordan veel. Meil jagub jaksu vaevalt oma rahva hinges hoidmiseks. Maailma suurrahvaid me ei integreeri mingi trikiga. Lisaks ihutakse meie õnnetule territooriumile hammast (geopolitics). Nagu meil poleks veel küllalt muresid, lisame endale veel vabatahtlikult pagulaste/põgenike/immigrantide hooldamise mure.\nSee on aspekt mille peale esmajoones rõhuda, mitte "halbadele kogemustele immigrantidega"\nPrüsseli kavalad onud vastavad, et "kust teil need halvad kogemused, kui teil ei olegi ju immigrante?" (CCCP immid ei tule arvesse, seda juba teame)\nAt 15:58, McDermott, blogirott said...\nTiidrek on selle loo kirjutanud peale karmi trenni lõunamaa päikese all. Aga see, mis ta eelmisel sügisel Toompeal ette võttis oli väga tubli. Üks kirjatsura kirjutas temast väga jälgi artikli seejärel. Ere näide eestlaste ühtehoidmisest ja ühise asja ajamisest. Spordirahva seas ei leidunud ühtegi terava sulega meest, kes Tiidreku eest oleks välja astunud. Nõrk spordirahvas! Väga nõrk! Oma meest peab kaitsma, aga kus sa sellega. JP taset arvestades ei olnud sealt abi loota. Suusablogi oleks võinud väikse demarši teha.\nLaane Jakupi 15:25 sõnavõtte on üks võimsamaid, mis siin blogis avaldatud. Õppige, mehed! Pärast seda jõulist ja veenvat sõnavõttu on Laane Jakup ülendatud siin blogis meheks, kellel on täieline õigus kõiki paika panna ja korrale kutsuda ning kelle kirjutatu on juhiseks teistele ning kellega igasugused suvalised martinid jms ei mölise - enamgi veel, enne alandlikult küsivad, kas võivad üldse sõna võtta, ja siis enne sõna ei võta, kui on loa saanud. On puhas rõõm ja õnn, ja see on öeldud siiralt, et siin kirjutab mees, nagu Laane Jakup. Seda meest tahaks kohe isiklikult tunda.\nSiit talle üks korraldus: see äsjane sõnavõtt tuleb tal tõsta uue sissekande algusse kommentaaride hulka, et seal asi võssa ei kisuks. Juba mingi vaimne invaliid seal üritab midagi tekitada, pidin ta ukse taha tõstma oma värdjaliku sõnavõtuga. Ei mingit halastust rahvavaenlastele.\nBraavo , Laane! Jõulisus, entusiasm, milliselt vaid suurmeistrid (http://youtu.be/AnpTWKKWQ1o) on osanud rahvuse hingekeeled helisema panna. Me teame ju, et meie võitlust tuleb pidada halastamatu otsustavusega!\nOlen heldimusest märg ja need pisarates silmad tõmbuksid kibekähku õiglasest vihast vidukile kui minu ette mõni rahvavaenlane satuks! Pole tarvis vist lisada, et surm poleks kiire.\n18:39 Heldimusest märg oled sa õige pea, kui su lapsed vene (või inglise) keeles sinuga räägivad. Tallinn on 60% venekeelseid, ning protsent kasvab. Ära ähvarda siin rahvavaenlast, vene noorukite käest saad õhtupimeduses peksa ise kui rahvavaenlane.


Teisenda Mile (US) mõõtühikuks Link (Pikkusühikud)\nKui palju on Link ühes Mile (US)?\n1 Mile (US) = 8 000,016 001 550 9 Link - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Mile (US) mõõtühikuks Link teisendamiseks.\nTeisenda Mile (US) mõõtühikuks Link:\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '874 Mile (US)'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühendit. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Pikkusühikud'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '39 Mile (US) na Link' või '79 Mile (US) to Link' või '67 Mile (US) -> Link' või '37 Mile (US) = Link'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(35 * 10) Mile (US)'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '874 Mile (US) + 2622 Link' või '11mm x 22cm x 56dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.


Ettevõtluskonto ja töötuskindlustushüvitis - Maksumaksja Portaal\nAvaleht » Ajakiri » MaksuMaksja: 2020 – juuni/juuli (nr 6-7) » Ettevõtluskonto ja töötuskindlustushüvitis\nÕiguskantsler uuris ühe avaldaja soovil, miks ei saa inimene, kes on endale avanud ettevõtluskonto, end töö kaotamisel töötuna arvele võtta ning seetõttu ei saa ka töötuskindlustushüvitist. Kuna teema on põnev ja silmaringi avav, siis toome MaksuMaksjas ära nii õiguskantsleri seisukoha, mille ta edastas Riigikogu sotsiaalkomisjonile, kui ka mõned tausta avavad selgitused.\nTöötuskindlustushüvitise saamise eeldused\nTöötuskindlustus on aja jooksul päris palju kasvanud, varasemale varrukale on pintsak külge õmmeldud ja varsti ei saa ilmselt keegi aru, millega on tegemist, sest varasemast sihtotstarbelisest sundkindlustusest on asi aina tavalisema sotsiaalmaksu alaliigi poole suundumas.\nKui võrrelda 2002. aastal jõustunud töötuskindlustuse mõistet täna kehtivaga, siis on kontrast päris suur. Algne töötuskindlustuse seaduse (TKindlS) § 2 sõnastas töötuskindlustuse mõiste järgmiselt: Töötuskindlustus on sundkindlustuse liik, mille eesmärgiks on hüvitiste maksmine töötajale ja teenistujale (edaspidi töötaja) töötuks jäämise, töölepingute ja teenistussuhete kollektiivse ülesütlemise ning tööandja maksejõuetuse korral.\nTänane mõiste võimaldab raha jagada märksa vabamalt ja palju enamate eesmärkide täitmiseks: Töötuskindlustus on sundkindlustuse liik, mille eesmärgiks on tööturuteenuste osutamine, tööturutoetuste, välja arvatud töötutoetuse maksmine, kindlustatule töötuse korral tööotsingute ajaks kaotatud sissetuleku osaline kompenseerimine, töötajale töölepingu ülesütlemise ja ametnikule teenistussuhte lõpetamise hüvitamine koondamise korral ning töötajate nõuete kaitse tööandja maksejõuetuse korral.\nMida rohkem funktsioone kindlustusele lisandub, seda keerukam on kindlaks määrata, mis, millistel juhtudel ja millistel põhjustel peaks välistama mingit liiki hüve saamise. Iga asjaolu tuleb analüüsida ja vaadata, kas sellel on mingi mõistlik seos hüvitise või toetuse saamise välistamisel või mitte. Näiteks ei ole ju loogiline, kui tööandjale ei makstaks palgatoetust, kui konkreetne töötu, kelle töölerakendamiseks seda makstakse, oleks eelmisest töökohast lahkunud omal soovil.\nTöötuskindlustushüvitise saamist välistavaid asjaolusid on päris mitmeid. Ühed neist on sätestatud töötuskindlustuse seaduses, teised tööturuteenuste ja toetuste seaduses (TTTS).\nTKindlS § 6 lõike 2 kohaselt ei ole töötuskindlustushüvitisele õigust kindlustatul, kelle viimane töö- või teenistussuhe lõppes:\ntöölepingu ülesütlemisel töötaja algatusel või teenistussuhte lõpetamisel ametniku algatusel, välja arvatud töösuhte lõpetamisel töölepingu seaduse § 37 lõikes 5 (töötasu alandamine), § 91 lõikes 2 (tööandjapoolne kohustuste rikkumine) ja § 107 lõikes 2 nimetatud alustel (tööandja on alusetult lepingu üles öelnud ja töövaidluskomisjon või kohus lõpetab lepingu ise);\ntöölepingu seaduse § 88 lg 1 punktides 3–8 nimetatud põhjusel (st töökohustuste rikkumine, joobeseisundis tööl viibimine, usalduse kaotus, tööandja usaldamatuse põhjustamine kolmanda isiku silmis, tööandja vara kahjustamine või selle ohu loomine ning saladuse hoidmise või konkurentsipiirangu kokkuleppe rikkumine) või avaliku teenistuse seaduse § 94 alusel distsiplinaarsüüteo eest teenistusest vabastamisega;\nKuna TKindlS § 6 lg 1 punkti 1 kohaselt eeldab töötuskindlustushüvitise saamine veel seda, et inimene oleks ka töötuna arvele võetud, siis lisandub eelnevalt esitatud loetelule TTTS § 6 lõikes 5 veel 14 välistust ehk siis asjaolu, mille täitmisel isikut töötuna arvele ei võeta ning mis ühtlasi tähendab ka töötuskindlustushüvitisest ilmajäämist.\nSee ei ole eriti motiveeriv pakkumine ja nii mõnigi eelistab juba seetõttu oma suhteid selliselt vormistada, et töötut kassat asjata nuumama ei peaks.\nÜks nendest tingimustest, mille täitumisel ei võeta isikut töötuna arvele või lõpetatakse tema töötuna arvelolek, on punktis 3 sõnastatud järgmiselt: töötab töölepingu alusel, töövõtu-, käsundus- või muu teenuse osutamiseks sõlmitud võlaõigusliku lepingu alusel või osutab teenust või müüb kaupa ettevõtlustulu lihtsustatud maksustamise seaduse tähenduses või on avalikus teenistuses.\nÕiguskantsleri poole pöördunud isik juhtiski tähelepanu sellele, et ta ei saa end töötuna arvele võtta, kui on avanud LHV-s ettevõtluskonto. Võib ju tunduda tobe, et konto avamine midagi tähendada võiks, kuid seadus, mis seda reguleerib, ehk siis ettevõtlustulu lihtsustatud maksustamise seadus, on oma loomult väga lihtsakoeline, nagu nimigi ütleb. Sellel on ainult üheksa sisulist paragrahvi, mis teemat reguleerivad, ning sellelt ei saagi mingit „diipi saundi“ ja metatasandit oodata.\nPiisab, kui konto avada, et sellele järgneks panga kohustus teavitada Maksu- ja Tolliametit sellise konto avamisest (ELMS § 5 lg 3) ning MTA omakorda kannab isiku kohe „töötamise registrisse“ (ELMS § 7). Ehk siis — konto avamine ongi juba „töötamine“, mis sest, et konto on avatud igaks juhuks või tulevaste heade pakkumiste ootuses. Õiguskantslerile see ei meeldinud.\nRiigikohtu seisukohad juhtorgani liikmete osas\nMeenutagem, et varem välistas TTTS § 6 lg 5 punkt 4 isiku töötuna arvelevõtmise, kui ta: on äriühingu juhatuse liige, prokurist, täis- või usaldusühingut esindama volitatud osanik, välismaa äriühingu filiaali juhataja või mitteresidendi muu püsiva tegevuskoha juht.\nInimene võis olla töösuhtes, ta koondati, ta võis saada küll koondamishüvitist, kuid mitte töötuskindlustushüvitist, kui ta oli näiteks mõne osaühingu juhatuses, isegi kui see oli mõni „riiulifirma“, mida ta lihtsalt ei osanud likvideerida ega taibanud „tankisti“ pukki panna. Õigupoolest võib ka öelda, et riik soosis „tankistide“ kasutamist, mille vastu teine osa riigist agaralt võitlust peab.\nÕiguskantsler vaidlustas Riigikohtus sellise regulatsiooni, Riigikohus nõustus temaga ja tunnistaski sätte põhiseadusevastaseks (p 63) osas, milles need välistavad töötuskindlustuse seaduse § 3 lõikes 1 nimetatud kindlustatule, kellel oleks töötuskindlustuse seaduse §-st 6 tulenevalt õigus saada töötuskindlustushüvitist, hüvitise maksmise ainuüksi põhjusel, et ta on äriühingu juhatuse liige, prokurist, täis- või usaldusühingut esindama volitatud osanik, välismaa äriühingu filiaali juhataja või mitteresidendi muu püsiva tegevuskoha juht.\nRiigikohus analüüsis küsimust põhjalikult. Kõike tsiteerida ei ole mõtet, kuid püüdkem mõned olulisemad mõtted järgnevalt esitada:\nP 41: Arvestades töötuskindlustushüvitise eesmärki ja hüvitise maksmise eeldusi, võib kindlustatud riskiks pidada töise sissetuleku kaotust, mida kindlustatu ei ole ise põhjustanud. Seega ei ole otsustavaks mitte see, kas isikul on töö või tööks loetav tegevus, vaid määravaks on selle tegevuse eest tasu saamine ehk sissetuleku olemasolu.\nP 42: Töiseks sissetulekuks tuleb kindlasti pidada väljamakseid, millelt töötaja peab tasuma töötuskindlustusmakseid.\nP 46: Kolleegium leiab, et juhul kui äriühingu juhatuse liikmeks olev kindlustatu, kes vastab muudele töötuskindlustushüvitise maksmise eeldustele, ei saa oma tegevuse eest tasu ehk tal puudub töine sissetulek, tuleb kindlustatud risk lugeda tema puhul realiseerunuks.\nP 55: Töötuskindlustushüvitise maksmisel tuleb arvestada kindlustatud riskiga, mistõttu ei saa seadusandja luua meelevaldseid tingimusi hüvitise maksmise piiramiseks.\nP 57: Kolleegium leidis eespool, et kindlustatud riskiks ei ole mitte töise tegevuse, vaid töise sissetuleku kaotamine. Seetõttu ei saa hüvitise maksmist välistada ainuüksi põhjusel, et isikul on olemas töine tegevus.\nP 59: TTTS § 6 lõike 5 punktis 4 nimetatud äriühingu juhatuse liikmeks oleva kindlustatu omandipõhiõiguse riivet ja ebavõrdset kohtlemist põhjendati seega sisuliselt sooviga välistada töötuskindlustushüvitise saajate seast isikud, kes võivad oma tegevuse tagajärjel saada (praegu või tulevikus) tulu, mida seadus töise sissetulekuna ei käsitle. Seadusandja on töötuskindlustuse puhul valinud kindlustatud riskiks töise sissetuleku puudumise, mistõttu ei ole töötuskindlustushüvitise maksmine seatud sõltuvusse kindlustatu varalisest olukorrast ega võimalikest muudest sissetulekuallikatest (nt dividenditulu). Seetõttu ei saa hüvitise maksmist ühe isikute grupi puhul välistada üksnes seetõttu, et tema tegevus võib talle mingil ajahetkel tulu tuua.\nÕiguskantsleri seisukohad ettevõtluskonto kasutaja osas\nÕiguskantsler saigi sellest kohtulahendist inspiratsiooni ja leidis, et olukord, kus vaid konto avamisest piisab, et töötuskindlustushüvitise saamine välistada, ei ole aktsepteeritav. Kuna seadus ei seo töötuna arvelevõtmist tingimusega, et ettevõtluskonto pole aktiivses kasutuses, jääb inimene töötuskindlustushüvitisest ilma juba pelgalt seetõttu, et tal on ettevõtluskonto. (Vt lisatud õiguskantsleri kirja.)\nKuna kiri on informatiivne ning Riigikogule otseselt ettepanekut õigusakti põhiseadusega kooskõlla viimiseks ei tehtud, siis on mõistagi oht, et moodustatakse komisjon, viiakse läbi ideekorje, tellitakse analüüs, probleem kanaliseeritakse, menetletakse jne, jne, kuni see unustatakse. Aga loodame, et nii ei lähe ja õiguskantsler hoiab arengul silma peal, sest asjal on ikkagi jumet.\nMeie arvates on õiguskantsleri seisukohad igati põhjendatud. Võib arvata, et nii Sotsiaalministeerium kui ka Riigikogu sotsiaalkomisjon püüavad midagi „eelarve kaitsmiseks“ vms välja mõelda, kuid loodame, et terve mõistus võidab. Aga lugege ise õiguskantsleri seisukoht läbi ning veenduge, et see mõjub igal juhul tõsiseltvõetavana.\nEttevõtluskonto kasutaja õigus saada põhitöö kaotamisel töötuskindlustushüvitist\nÕiguskantsler Ülle Madise kiri Riigikogu sotsiaalkomisjonile\nÕiguskantsleri poole pöördus inimene, kes juhtis tähelepanu töötuskindlustuse seadusele, mille kohaselt ei saa oma põhitöö kaotanud inimene taotleda töötuskindlustushüvitist, kui tal on ettevõtluskonto.\nLeian, et töötuskindlustuse seadus (TKindlS) piirab liialt ettevõtluskonto kasutaja õigust töötuskindlustushüvitisele ja on vastuolus omandipõhiõigusega (Eesti Vabariigi põhiseaduse § 32). Kuna Riigikohus on juba tunnistanud sarnase regulatsiooni nn juhatuse liikmete töötuskindlustuse asjas põhiseadusvastaseks, pöördun otse Riigikogu sotsiaalkomisjoni poole ja palun komisjonil kaaluda seaduse muutmise eelnõu algatamist. Kui komisjon leiab, et seadus on põhiseaduspärane, palun seda põhjendada. Ootan teie vastust hiljemalt 28. septembriks 2020.\nEttevõtluskonto loomisega on riik soovinud soosida mikroettevõtlust ja parandada mikroettevõtjate maksukohustuse täitmist. Konto kaudu võivad ettevõtlusega tegelda inimesed, kes soovivad oma kaupa või teenust müüa põhitegevusena, aga ka need, kes teevad seda oma põhitegevuse kõrvalt (ELMS seletuskiri, lk 1 ja 3).\nEttevõtlustulu lihtsustatud maksustamise seaduse § 8 (ELMS) järgi maksab ettevõtluskonto kasutaja sotsiaalmaksu, tulumaksu ja kogumispensioni makset (kui ta on kogumispensioniga liitunud) iga kuu eest, mil tema ettevõtluskontole on laekunud tulu. Vastutasuks saab ta riigilt ravi- ja pensionikindlustuse ning vanemahüvitise. Töötuse vastu end ettevõtluskonto kaudu kindlustada ei saa. Sestap on mõistetav ka töötuskindlustuse seaduse säte, mille järgi pole selle seaduse mõttes kindlustatu isik, kes on teenuse osutaja või kauba müüja ELMS tähenduses (TKindlS § 3 lg 2 p 6).\nTeisalt võib aga ettevõtluskonto omanik olla samal ajal hõivatud muu tegevusega, mis annab talle õiguse töötuskindlustusele: näiteks töötab ta töölepingu alusel, on tasunud nõutud ulatuses töötuskindlustusmakseid ning vastab muudele kindlustuse tingimustele. Töö kaotanud inimese õigust töötuskindlustusele (TKindlS § 3 lg 1) piirab aga TKindlS § 6 lg 1 punkt 1, mille järgi on õigus töötuskindlustushüvitisele kindlustatul, kes on töötuna arvele võetud tööturuteenuste ja -toetuste seaduse (TTTS) § 6 kohaselt. Nimelt ei võeta inimest töötuna arvele, kui ta osutab teenust või müüb kaupa ELMS tähenduses (TTTS § 6 lg 5 p 3).\nKuna seadus ei seo töötuna arvelevõtmist tingimusega, et ettevõtluskonto ei ole aktiivses kasutuses, jääb inimene töötuskindlustushüvitisest ilma juba pelgalt seetõttu, et tal on ettevõtluskonto. Selleks et niisuguses olukorras töötuskindlustushüvitist saada, tuleks inimesel sulgeda ettevõtluskonto või võtta tagasi krediidiasutusele antud maksude riigile ülekandmise juhis. Tegu ei ole keerulise või kuluka protseduuriga. Ka ei too ettevõtluskonto taasavamine kaasa lisakulutusi, kuna konto avamine on tasuta. Samas on konto sulgemine tarbetu, sest selle kaudu saab riik hõlpsalt tuvastada, kas inimene on saanud töötuskindlustushüvitisega samaaegselt sissetulekut. Seega ei õigusta kõnealust hüvitise saamise piirangut ka kardetud kuritarvituste oht. Samuti töötab ettevõtluskonto sulgemine või maksude riigile ülekandmise juhise tagasivõtmine vastu ELMS eesmärgile parandada mikroettevõtjate maksukäitumist. Kui inimene on riigilt kindlustushüvitise saamiseks kord juba pidanud ettevõtluskontost loobuma, siis tõenäoliselt ei ole ta hiljem enam motiveeritud ettevõtluskontot uuesti kasutama ja selle kaudu riigile makse tasuma.\nRiigikogu võttis 18.06.2020 vastu tööturuteenuste ja -toetuste seaduse ning töötuskindlustuse seaduse muutmise seaduse. Selle järgi on alates 01.09.2020 lubatud töötuna arveloleku ajal ajutiselt töötada töölepingu või töövõtu-, käsundus- või muu teenuse osutamiseks sõlmitud võlaõigusliku lepingu alusel või avalikus teenistuses, mille ühekordne kestus ei ületa viit päeva (TTTS § 42 lg 1). Tingimus kehtib, kui tööd tehakse kuni kaheksa päeva kalendrikuus, kuid kõige rohkem 12 kalendrikuul 24-kuulise ajavahemiku jooksul (TTTS § 42 lg 2), ning makstav tasu ühes kalendrikuus kokku ja iga ühekordse töötamise eest ei ületa 40% töölepingu seaduse § 29 lõike 5 alusel kehtestatud kuu töötasu alammäärast (TTTS § 42 lg 3). Nii-öelda tööampse on Riigikogu lubanud töötutel teha muu hulgas põhjusel, et inimesed ei langeks töötuna vaesusesse (seaduse seletuskiri, lk-d 2-3).\nSeega on töötutel võimalik edaspidi tööd otsides samal ajal ka tööga veidi tulu teenida. Siit kerkib küsimus, millega on õigustatud see, et ettevõtluskonto kasutaja on jäetud ilma õigusest saada töötuskindlustushüvitist pelgalt selle konto omamise tõttu. Samuti jääb selgusetuks, miks ei võiks oma põhilise sissetulekuallika kaotanud inimesel, kellel on ettevõtluskonto, olla samamoodi võimalus saada töötuskindlustushüvitist ja tööotsingute ajal väikeses mahus ettevõtluskonto kaudu tegutseda. Seda enam, et ettevõtluskontole laekunud tulu suuruse saab hõlpsalt tuvastada.\nTöötuskindlustusega hõlmatud inimese kindlustushüvitisest ilmajätmine pelgalt avatud ettevõtluskonto tõttu riivab intensiivselt omandipõhiõigust (PS § 32). Riigikohus on sarnast asja juba lahendanud. Siis oli vaatluse all samuti olukord, kus inimene oli kindlustatud mõnes teises õigussuhtes ning vastas ülejäänud töötuskindlustushüvitise maksmise eeldustele, ent jäi töise sissetuleku kaotuse korral siiski kindlustushüvitiseta (nn juhatuse liikme töötuskindlustuse asi). Riigikohus pidas säärast regulatsiooni põhiseadusvastaseks (Riigikohtu otsus nr 3-4-1-17-16).\nSelles asjas leidis Riigikohus, et kuna kindlustatud risk on töise sissetuleku kaotus, ei saa inimese kindlustushüvitisest ilmajätmist põhjendada üksnes asjaoluga, et inimesel on töö või tööks loetav tegevus, vaid loeb see, kas inimesel on töine sissetulek (Riigikohtu otsus nr 3-4-1-17-16, p 57). Kohus märkis veel, et kuna töötuskindlustushüvitise maksmine ei ole seatud sõltuvusse kindlustatu varalisest olukorrast ega võimalikest muudest sissetulekuallikatest (nt dividenditulu), ei saa hüvitise maksmist ühe isikutegrupi puhul välistada üksnes põhjusel, et tema tegevus võib talle mingil ajahetkel tuua tulu (p 59).\n Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 11.05.2017 lahend asjas 3-4-1-17-16. Avaldatud Riigi Teatajas: www.riigiteataja.ee.


Valitsus jätkab korterelamute rekonstrueerimise kriisitoetuse jagamist - Ajakiri Keskkonnatehnika\nAjakiri Keskkonnatehnika > Majandus > Valitsus jätkab korterelamute rekonstrueerimise kriisitoetuse jagamist\nCovid-19 eriolukorrast tuleneva korterelamute rekonstrueerimistoetuse tingimused jäävad samaks, nagu need olid möödunud suvel avatud taotlusvoorus. Abi saavad kuni 2000. aastani kasutusse võetud elamute korteriühistud. Seejuures ei pea ühistul taotlemiseks valmis olema rekonstrueerimise põhiprojekt, vaid piisab ka eelprojekti esitamisest. Suuremahulise rekonstrueerimise korral on toetuse maksimaalne osakaal vastavalt taotleja piirkonnale 30–50 protsenti rekonstrueerimistööde abikõlblikest kuludest. Väga madala kinnisvara tehinguväärtusega piirkonnas saab nüüd toetust küsida ka hoone osaliseks rekonstrueerimiseks. Abikõlblikud kulud kaetakse sel juhul 30 protsendi ulatuses.\n← Fütoplankton aitab hinnata veekogude seisundit\nRohepööre toob Ida-Virumaale investeeringud ja kiire arengu →