KUI PALJU RAHA PRINTSESS MARGARET OMA LASTELE JÄTTIS? - MEELELAHUTUS, TV\nPõhiline Meelelahutus, Tv Kui palju raha printsess Margaret oma lastele jättis?\nKuninglikud perekonnad, keda me kõik tunneme ja armastame, nagu kuninganna Elizabeth II, prints William ja prints Harry, on tuntud selle poolest, et nad on avalikus kohas viisakad, lihvitud ja hästi käituvad. Kuid see ei olnud alati nii iga pereliikmega. Kuigi aastate jooksul on olnud palju kuninglikke skandaale, oli kuninganna Elizabeth II noorem õde printsess Margaret tuntud kui Briti kuninglike perede metsik laps. Tema dekadentlik elustiil ja paljud keelatud suhted köitsid meedia tähelepanu aastaid. Ja kuigi ta oli surres vaid 71-aastane, on meil tema suurest isiksusest head mälestused.\nKui Margaret elas, oli selge, et ta armastas oma lapsi. Seega pole üllatav, et nad pärisid naise lahkudes suure summa raha ja varasid. Siin on üksikasjad tema kahe lapse ja selle kohta, mida ta neile jättis.\nSuur osa printsess Margareti isiklikust varandusest pärines päranditest ja kingitustest\nPrintsess Margaret kuninglikul Windsori hobusenäitusel| Hultoni arhiiv / Getty Images\nTeame, et kuninglikel peredel on palju raha – ja kui rääkida printsess Margaretist, siis tal vedas, et talle kingiti suur osa oma varandusest, kui ta oli elus. Daily Mail selgitab Margaret hakkas oma varandust koguma 1943. aastal, kui Dame Margaret Greville jättis talle 20 000 naela. Pärast kuninganna Mary surma ja oma isa, kuningas George VI lahkumist, sai ta ka siin tohutuid pärandeid. Ja see oli alles algus.\nVäljaanne märgib, et 1958. aasta Kanada ringreis jättis talle ehteid ja antiikesemeid väärtusega üle 65 000 naela ning Ida-Aafrikat külastades kingiti talle üksi 30 000 naela väärtuses pross. Rääkimata sellest, et pulmad andsid talle ka palju kingitusi. Kui ta abiellus Antony Armstrong-Jonesiga, oli kingituste kogusumma üle 200 000 naela.\nKokku oli Margaretil lahkumise ajaks umbes 10 miljonit naela kunsti ja mööblit, 5 miljonit naela investeeringuid, 2 miljonit naela ehteid ja 3 miljonit naela pulmakinke. Tema varandus oli kokku umbes 20 miljonit naela.\nTa jättis oma testamendisse miljoneid, et jagada need peamiselt oma kahe lapse vahel\nSuurbritannia printsess Margaret (R), Lord Snowdon (L) ja vikont Linley (2., L) poseerivad koos Margareti pisitütre leedi Sarah Armstrong-Jonesiga pildistamiseks | Getty Images/personal\nMargaret võis olla tuntud oma pidutsemisviiside poolest, kuid kindel on ka see, et ta armastas oma lapsi ja soovis, et pärast tema surma nende eest hästi hoolitsetaks. Sel põhjusel, The Telegraph märgib ta jättis testamendis suurema osa 7,7 miljonist naelsterlingist, et jagada oma kahe lapse, David Armstrong-Jonesi (tema tiitel oli sündides vikont Linley) ja leedi Sarah Chatto vahel. Kuningannat ei arvatud tema testamendi kasusaajaks.\nMargaret soovis ka, et tema lapsed saaksid võimalikult suure osa tema varandusest, ilma et peaks ka pärandimaksu jaoks raha üle andma. Sel põhjusel loovutas ta oma seitsme magamistoaga Kariibi mere kodu omandiõiguse oma pojale Lord Linleyle 1988. aastal palju enne oma surma.\nSuurem osa Margareti lastele jäetud varandusest oli siiski maksustatav. Nagu Daily Mail selgitas, kinnitas Lord Linley pressiesindaja eile, et printsessi pärandvara väärtus oli 7 700 176 naela, millelt tuli tasuda 40 protsenti pärandimaksu. Sularaha ja vara, mis pärast maksude tasumist alles jääks, oleks umbes 4,5 miljonit naela.\nTema lapsed müüsid ja müüsid tema vara ja väärisesemed oksjonile\nVikont Linley, tema naine vikonts Linley ja leedi Sarah Chatto | Paul Edwards – WPA Pool / Getty Images\nMe pole kindlad, mida Margaret tahtis, et tema lapsed tema vara, väärisesemete ja rahaga teeksid, kui ta suri – kuid lord Linley ja leedi Sarah võtsid enda kanda paljud tema asjad oksjonile müüa. The Telegraph märgib Margareti kaks last müüsid oksjonil 800 tema isiklikku eset umbes 5 miljoni naela eest. Ja Lord Linley müüs ka kinnisvara, mille tema ema talle 1999. aastal andis, teatatud 1,5 miljoni naela eest.\nKõik polnud aga Margareti esemete oksjonil müümise ja müügiga liiga rahul. Tema endine abikaasa Lord Snowdon ei arvanud, et tema lapsed oleks pidanud tema asjadest kasu saama. Ja kuninganna ei tahtnud, et kaasneks skandaal kingituste müügiga, mida võisid Margaretile elu jooksul kinkida teised märkimisväärsed kuninglikud perekonnad. Nagu ütles üks kõrge kuninglik ametnik, on printsess Margareti kasusaajate otsustada, mida nad tema pärandvaraga teevad. Kuninganna tegi aga juba varakult selgeks, et kui printsess Margaretile on ametlikult kingitud esemeid, siis peaks kogu tulu minema heategevuseks.\nKes on printsess Margareti lapsed? David Armstrong-Jonesi, Earl of Snowdon ja leedi Sarah Chatto elu\nÕed-vennad koos käputäie kuninganna nõbudega viibivad viimasel hüvastijätul Püha Jüri kabelis.\nSnowdoni krahv, leedi Sarah Armstrong-jones ja printsess Margaret saabuvad David Linley pulma (Getty Images)\nPrints Philipi matused on tagasihoidlik, millest võtab osa vaid 30 külalist. Osalejate nimekirja vähendati 800 inimeselt, et tagada Covid-19 ohutusprotokollide järgimine.\nKui kuninganna sureb, maetakse ta tema kõrvale kuningas George VI mälestuskabelisse, kus asuvad tema isa George VI, tema ema säilmed ja tema noorema õe printsess Margareti põrm.\nKutsutute hulgas on ka kuninganna Elizabethi surnud õe printsess Margareti lapsed David Armstrong-Jones, Earl of Snowdon ja leedi Sarah Chatto. Õed-vennad koos käputäie kuninganna nõbudega on kohal Püha Jüri kabelis, et jätta viimane hüvastijätt.\nKes on prints Edward? Kenti hertsog asus kuninglikke kohustusi täitma 7-aastaselt pärast seda, kui tema isa suri lennuõnnetuses\nPrints Philipi matused: kuninganna ja pereliikmed kannavad maske, hertsog maetakse pliiga vooderdatud tammekirstu\nPrintsess Margaret (1930–2002) koos Lord Snowdoni ja vikont Linleyga Kensingtoni palees vahetult pärast tütre leedi Sarah Armstrong-Jonesi sündi (Fox Photos/Getty Images foto)\nKes on David Armstrong-Jones, Snowdoni krahv?\nTa on kadunud printsess Margareti poeg. Pärast isa surma sai temast teine Snowdoni krahv. 1961. aastal sündinud David oli troonimisjärjekorras viies, nüüd on ta 21. kohal. Ja see pole ainus põhjus, miks ta viimastel aastatel pealkirjadesse sattus. 2018. aastal esitas Earl taotluse saada Lordidekoja liikmeks – see samm pälvis palju põlgust ja kriitikat.\n'Eakaaslane oli tuntud kui David Armstrong-Jones või vikont Linley, kuni tema isa, kellest sai pärast kuninganna õega abiellumist esimene Snowdoni krahv, suri. Lord Snowdon on mööblitootja ja oli varem kõrgeima oksjonimaja Christie’si boss,' avaldas The Sun.\nVikonts Linley (L) ja vikont Linley vaatavad 6. juulil 2012 Inglismaal Londonis kogu Inglismaa murutennise ja kroketiklubi Wimbledoni murutennise meistrivõistluste üheteistkümnendat päeva keskväljakul asuvast Royal Boxist. (Getty Images)\nKuidas ta on seotud kuninganna, abieluelu ja muuga\nNagu me varem mainisime, on Earl kuninganna vennapoeg ja kadunud printsess Margareti poeg. 8. oktoobril 1993 abiellus ta Westministeri St Margareti kirikus Serena Armstrong-Jonesiga. Paar oli kohtunud paar aastat varem, kui Serena isa oli Davidiga mööblidisaini osas nõu pidanud.\nEarli isa andis paarile oma õnnistuse, kui nad 1993. aasta mais kihlusid. „Nii Davidil kui ka Serenal on väga vedanud, eriti kuna neil on nii palju ühiseid huvisid, alates armastusest kunsti vastu ja lõpetades vabas õhus sportimise nautimisega. arhitektuurist balletini ja moest mööblidisainini. Nende pulm oli tohutu afäär, kus osales 650 külalist, sealhulgas kuninganna ja printsess Diana.\nDavidil ja Serenal on kaks last, vikont Linley, Charles Armstrong-Jones, 20, ja leedi Margarita Armstrong-Jones, 17. Paar lahutas kahjuks 2020. aastal. Üle 25 aasta kestnud abielu lõpetasid nad sõbralikult. 'Snowdoni krahv ja krahvinna leppisid sõbralikult kokku, et nende abielu on lõppenud ja nad lahutatakse. Nad paluvad, et ajakirjandus austaks nende ja nende pere privaatsust,' seisis ametlikus avalduses.\nPrintsess Margareti ja lord Snowdoni poeg vikont David Linley laseb 1. novembril 2000 New Yorgis Bergdolf Goodmanis (Getty Images) välja oma kolmanda raamatu 'Disain ja detailid kodus'\nKes on leedi Sarah Chatto?\nKuninganna ainus õde-vend, printsess Margaret, sünnitas 56-aastase leedi Sarah Chatto, mis tegi temast kuningas George VI ja kuninganna Elizabethi noorima lapselapse. Peale selle, et ta on üks prints Harry ristivanemaid, on ta ka Briti troonile pääsemise järjekorras 26. kohal. Kuigi ta naudib jätkuvalt kuninglikku staatust, on daam sellega kaasnevast tähelepanust eemaldatud.\nLady Sarah on alati olnud kunstist huvitatud. Ta lõpetas kooli kunstide erialal A ja õppis hiljem Camberwelli kunstikoolis ja kuninglikus akadeemia koolis. Erinevalt enamikust kasutas ta oma haridust täiel määral ära, kui tegi kaheaastase pausi, et reisida Indiasse, kus ta pildistas filmi 'A Passage To India' lavastust. Aastate jooksul on tema tööd ja näitused pälvinud talle tohutult aplausi ja tunnustust.\nSamuti on ta võitnud mitmeid auhindu, nagu The Windsor & Newton Prize ja The Creswick Landscape Prize.\nLady Sarah Chatto osaleb Jasper Conrani moeetendusel Londoni moenädalal, mis toimus 24. septembril 2003 Inglismaal Londonis Kings Roadil asuvas BFC telgis. (Getty Images)\nKas leedi Sarah Chatto on abielus?\nJust vaheajal kohtus ta oma abikaasa Daniel Chattoga, kes on Briti kunstnik ja endine näitleja. Kaheksakümnendatel osales ta teleseriaalis 'Nancy Astor' ja mängis isegi sellistes filmides nagu 'Little Dorrit' ja 'A Christmas Carol'.\nPaar on olnud abielus juba üle 26 aasta ja neil on kaks ühist poega: Samuel David Benedict ja Arthur Robert Nathaniel.\nKuninganna Elizabeth II õetütar Sarah Chatto koos abikaasa Daniel Chatto ja poja Arthur Chattoga vaatavad 25. mail 2010 Inglismaal Londonis toimunud parlamendi avamise eel Westminsteri palee Lordide kojas. (Getty Images)\nKui õed-vennad kõrvale jätta, kuninganna, prints Edward, Walesi prints, Cornwalli hertsoginna, Cambridge'i hertsog, Cambridge'i hertsoginna, Sussexi hertsog, Yorki hertsog, printsess Beatrice, Edoardo Mapelli Mozzi, printsess Eugenie, Jack Brooksbank, Wessexi krahv, Wessexi krahvinna, leedi Louise Windsor, vikont Severn, kuninglik printsess, viitseadmiral sir Timothy Laurence, Peter Phillips, Zara Phillips, Mike Tindall, Daniel Chatto, Gloucesteri hertsog, Kenti hertsog, Prints Philipi matustel osalevad printsess Alexandra, Bernhard, Badeni pärilik prints, prints Donatus, Hesseni maakrahv, Hohenlohe-Langenburgi prints Philipp ja Birma krahvinna Mountbatten.\nPilguheit õdede-vendade ellu:\nDavid Armstrong-Jones, Margarita Armstrong-Jones räägivad kuninganna Elizabeth II-ga, kui nad lahkuvad 7. aprillil 2017 Ühendkuningriigis Londonis Westminster Abbeys tänujumalateenistusest Lord Snowdoni elu ja töö eest. (Getty Images)\nDavid, vikont Linley, printsess Margareti ja Earl of Snowdoni poeg, mängib Scalextricu komplektiga Londoni automessil, 1977. (Foto Keystone/Hulton Archive/Getty Images)\nVasakult paremale leedi Sarah Armstrong-Jones (hiljem leedi Sarah Chatto), George Windsor, St Andrewsi krahv ja leedi Helen Windsor (hiljem leedi Helen Taylor) jõulude ajal Windsori lossis Inglismaal, 25. detsember 1969. (Getty Images )\nPrints Andrew, vikont Linley, leedi Sarah Armstrong-Jones ja kuninganna Elizabeth Kuninganna ema (1900–2002) tähistavad 4. augustil 1976 Inglismaal Londonis Clarence'i majas kuninganna ema 76. sünnipäeva. (Getty Images)\nPrintsess Margaret istub 1970. aastal koos oma laste Lord Linley ja leedi Sarah Armstrong-Jonesiga (Getty Images)\nTegelik põhjus, miks printsess Margareti lapsi kroonis ei näe\nKuigi mõnikord võib tunduda, et see liigub aeglaselt, Kroon katab palju maad märkimisväärselt lühikese aja jooksul. Netflixi draama iga hooaeg hõlmab ligikaudu kümnendit kuninganna Elizabeth II elust ja valitsemisajast, alustades sellega, et ta õppis esimesel hooajal valitsemise köied, jõudes lõpuks järele Prints Charlesi armukolmnurk Diana Spenceriga ja Camila Parker-Bowles neljandas.\nKõigi jaoks Krooni oma Briti ajalugu, poliitiline manööverdamine ja väike õdede-vendade tülitsemine jätavad need siiski üsna palju välja. Esimesel hooajal on Elizabethi noorem õde printsess Margaret vaieldamatult teine juht. Sarja edenedes, nagu päriselus, hakkab Margaret mängima väiksemat rolli, kuna Elizabethil on lapsed ja neljandal hooajal ka lapselapsed.\nKui see sari oleks teile sissejuhatus kuningliku perekonna sisemisse töösse, siis antaks teile andeks, et te ei tea, et Margaretil on oma lapsed. Varasel printsessil oli tegelikult kaks last, kuid neid ei ilmu Kroon ja neid peaaegu ei mainitagi. Siin on põhjus.\nFännid märkasid kiiresti printsess Margareti kadunud lapsi\naastal kehtestatud kronoloogias Kroon , päriselus printsess Margaret (ülal pildil koos Sarah Fergusoniga, Printsess Diana ja prints Harry) oleks saanud oma esimese lapse saate teisel hooajal. See süžee jäetakse aga täielikult vahele ja fännid märkasid seda kiiresti. Üks kasutaja sisse lülitatud Reddit tekkis lihtne küsimus: miks?\n'See pole oluline,' vastas üks kasutaja. 'Elizabethil on neli potentsiaalset pärijat, mis tähendab, et [Margareti] lapsed on nokitsemise järjekorras nii kaugel, et see muudab nad tähtsusetuks. Kroon on mures.' Kui algne küsimus puudutas Margareti rolli teises hooajas, siis teine kasutaja juhtis tähelepanu sellele, et suur osa tema rollist neljandas hooajas keerleb tegelase üksinduse ümber ja kui tema lapsed oleks sarjas osalenud, oleks olnud seda kaaret raskem müüa. tegelaskuju.\nMargaret pole ainus tegelane, keda tabab selline saatus Kroon ; Printsess Anne , mida sageli peetakse fännide lemmiktegelaseks, oli neljandal hooajal terve abielu ja lahutus tehtud. Ehkki on võimalik, et järgmistel hooaegadel näeme rohkem, on saade üsna selgeks teinud, et selle fookuses on tiitlikroon, mis tähendab kuningannat ja neid, kes lõpuks Ühendkuningriigi üle valitsevad. Kui saabub prints Williami aeg troonile asuda, siis ärge oodake Kroon et Archie kohta liiga palju rääkida .\nMiks fännid arvavad, et printsess Margareti lapsed pole kroonis?\nMeile kõigile meeldib Helena Bonham Carteri vürtsikas printsess Margareti kehastus Netflixi saates, mida tuleb kindlasti vaadata, Kroon . Kuid me tunneme teda kõige paremini tema filtreerimata emotsioonide, kokteili armastuse ja heale peole ei ütlemise eest. Mida me ei näe, on kuninganna Elizabethi õe teine pool – olla kahe lapse ema. Vastavalt Naiste tervis , printsess Margaret sünnitas kaks last – 1961. aastal sündinud Davidi ja 1964. aastal sündinud Sarah.\nNäeme Davidit ja Saarat pereportrees saate 2. hooaja lõpus (via Linn ja maa ). Kiire edasiminek 4. hooajale Kroon , viimane, mis ilmub Netflixis, ja me peame veel printsess Margareti lastega paremini kursis olema. See hooaeg hõlmab ajavahemikku 1979–1990 – nii et David ja Sarah oleksid täiskasvanud (via Screenrant ). Kuid mõelge, et kuninganna neli täiskasvanud last – Charles, Anne, Andrew ja Edward – on sarjas silmapaistvatel kohal. Ja see võib olla osa põhjusest, miks printsess Margareti poja ja tütre lugusid ei räägita Kroon , vähemalt fännide sõnul.\nSelle kohta, miks David ja Sarah The Crownis ei esine, on palju erinevaid teooriaid\nPeal Reddit , esitavad sõltuvust tekitava saate fännid teooriaid selle kohta, miks me ei näe printsess Margareti lapsi sellest ühest stseenist 2. hooajal möödas. Esiteks küsitakse: 'Mul on praegu 2. hooaeg ja ühel hetkel öeldakse, et Princess Margaret sai lapse. Kas keegi teab, miks nad otsustasid selle vahele jätta? Tundub, et see on oluline hetk, et seda täielikult ignoreerida.\nÜks kommenteerija soovitab, et David ja Sarah ei annaks loole midagi juurde. Teine märgib: 'See pole oluline. Lisaks asjaolule, et Elizabethil on neli potentsiaalset pärijat, mis tähendab, et tema lapsed on nii kaugel nokkimisjärjekorras, muudab nad krooni osas ebaoluliseks.' Tõepoolest, nagu Linn ja maa märgib, et David, keda praegu tuntakse Snowdoni 2. krahvina, on troonile pääsemise järjekorras 21. kohal. Printsess Margareti tütar leedi Sarah Chatto on järjekorras 24. kohal.\nTeisel Redditi kasutajal on täiesti erinev teooria, jagades: 'Ma arvan, et kirjanikud tahavad oma 4. hooaja narratiivi osana jätta ta üksildaseks, mistõttu nad ignoreerivad täielikult tema kahte last.' Ja keegi teine väljendab rahulolematust selle üle Kroon põhimõtteliselt ignoreerib Davidit ja Sarah'd, kirjutades: 'Ma soovin, et nad oleksid neljandal hooajal Margaretile teistsuguse loo-kaare andnud.' Tõsiselt, Margareti neljanda hooaja süžee on põhimõtteliselt tema kolme eelmise hooaja süžee taastamine.\nKes oli printsess Margaret ja mitu last tal oli?\nOma pöörase pidutsemise, kõrgetasemeliste romantikate ja uskumatult üleolevate sõnavõttude poolest TUNNUSTANUD printsess Margaret muutis kuninglikuks olemise revolutsiooni.\nJa Elizabeth & Margaret: Duty & Devotion, mis keskendub suhetele oma vanema õe kuningannaga, näitab täna õhtul kell 19.00 Kanal 5-s. Siin on, mida me tema kohta teame.\nPrintsess Margaret oli kunagi Briti troonile pääsemise järjekorras teineKrediit: REX FUNKTSIOONID\nKes oli printsess Margaret?\nHRH Printsess Margaret sündis 21. augustil 1930 Šotimaal Glamise lossis kuningas George VI ja kuninganna Elizabethi perekonnas.\nTa oli kuninganna Elizabeth II noorem õde ja ainus õde-vend.\nPrintsessi sünni registreerimine lükati mitu päeva sihilikult edasi, et vältida tema 13. numbri kandmist ja selle 'õnnetu' konnotatsiooni seostamist.\n1936. aastal pööras printsess Margareti maailm pea peale, kui tema onu kuningas Edward VIII loobus troonist, et abielluda lahutatud Wallis Simpsoniga.\nSee tähendas, et tema isa, vastumeelne prints George, saab kuningaks ja tema õde Elizabeth on nüüd riigi tulevane kuninganna.\nUmbes kuueaastaselt oli Margaret Briti troonipärimise järjekorras teine.\nKui ta oli laps, levisid ka alusetuid kuulujutte, et ta on kurt ja tumm.\nPrintsess õppis koos oma õega koduõppes, kuid täiskasvanuna oli Margaret väidetavalt oma 'piiratud hariduse' pärast nördinud.\nPrints Margaret on siin nähtud koos oma ema kuninganna ema ja ka oma õe kuninganna ElizabethigaKrediit: Getty – kaasautor\nPaljude jaoks oli ta tormiline ja otsekohene, kaugel oma vanema õe mõistlikust ja vaoshoitud loomusest.\nPrintsess Margaret valis ekstravagantse elu.\nVäidetavalt nägi kuninglik mässuline oma õe, kuninganna varjus raskusi, suutmata aru saada, milline on tema enda roll ühiskonnas.\nPrintsessi peeti 50. ja 60. aastate moeikooniks, tema julget riietumistunnet nimetati The Margaret Lookiks.\nMitu last printsess Margaretil oli?\nSamal aastal sünnitas Margaret 3. novembril nende esiklapse David.\nPaari teine laps Lady Sarah sündis kolm aastat hiljem, 1. mail 1964. aastal.\nPrintsess Margaret abiellus Westminster Abbeys inglise fotograafi ja filmitegija Antony Armstrong-JonesigaKrediit: Times Newspapers Ltd\n1994. aastal abiellus ta näitleja Daniel Chattoga ning paaril on kaks ühist last: Samuel ja Arthur.\nKui printsess Margaret 2002. aastal insuldi suri, asutasid nii leedi Sarah kui ka David tema auks heategevuse – Princess Margareti fondi –, mis toetab insuldiuuringuid.\nMillal printsess Margaret suri?\n9. veebruaril 2002 suri printsess Margaret 71-aastasena insuldi tagajärjel tekkinud südameprobleemide tõttu.\n2001. aastaks oli printsess saanud mitu insulti, kaotanud nägemise ühest silmast ja suurem osa tema vasakust kehapoolest oli halvatud.\nAhelsuitsetajale ja alkoholi tarvitajale tehti 1985. aastal kopsuoperatsioon ja 1993. aastal kopsupõletik.\nVaid seitse nädalat pärast tütre surma suri kuninganna ema 101-aastaselt une pealt.\n1960. aastal abiellus ta inglise fotograafi ja filmitegija Antony Armstrong-JonesigaKrediit: SPLASH UUDISED\nKes oli printsess Margareti abikaasa Lord Snowdon?\n6. mail 1960 abiellus printsess Margaret Westminster Abbeys inglise fotograafi ja filmitegija Antony Armstrong-Jonesiga.\nTseremoonia oli esimene kuninglik pulm, mida televisioonis edastati ja meelitas kogu maailmas 300 miljonit vaatajat.\nPrintsess kohtus Armstrong-Jonesiga esmakordselt 1958. aasta õhtusöögipeol ja 1959. aasta oktoobriks kihlusid nad pärast seda, kui 'Tony' pakkus välja rubiinist kihlasõrmuse, millel olid roosinupukujulised teemandid.\nSnowdoni abielu tähistas Swinging Sixties vanust.\nKümnendit pidude ja uhke elustiili omaks võttes lõid noorpaarid väljaspool aristokraatiat suhtlusringi selliste inimestega nagu The Beatles ja näitleja Jack Nicholson.\nSamuti arvati, et 'tavalise' ja kuningliku abielu tähistas tollal Briti klassibarjääride purustamist.\n1961. aastal anti Armstrong-Jonesile tiitlid Earl of Snowdon ja vikont Linley.6\nKrediit: Splash News\nKuninglikul perekonnal sündis kaks last – David Viscount Linley ja Lady SarahCracks – abielupaar tekkis varakult, mõlema poole kuulujuttude truudusetusest.\nVäidetavalt olevat lord Snowdon oma kõige tormilisematel eluaastatel jätnud oma naisele nende kodust või raamatute lehekülgedest leidmiseks tühikäiguloendeid, kus on kirjas 'asjad, mida ma sinu juures vihkan'.\n19. märtsil 1976 teatas palee, et 'Printsess Margaret, Snowdoni krahvinna ja Snowdoni krahv on vastastikku kokku leppinud, et elavad lahus'.\nKaks aastat hiljem, 10. mail 1978, otsustati, et nad lahutavad ametlikult.\nOma poissmehepõlves oli lord Snowdon väidetavalt nautinud metsikut seksuaalelu, pidades orgiasid ja läbikäimist nii meeste kui naistega.\n1978. aastal abiellus ta Lucy Lindsay-Hoggiga, naisega, kellega tal oli printsess Margaretiga abielus pikaajaline suhe.\nAastal 2004, kaks aastat pärast printsess Margareti surma, Telegraaf paljastas, et Snowdonil oli vahetult enne Tema Kuningliku Kõrgusega abiellumist vallas tütar.\nPolly Fry sündis 28. mail 1960 – kolm nädalat abielust printsess Margaretiga.\nPrintsess Margaretil oli kaheksa-aastane romaan mängupoiss Roddy LlewellynigaKrediit: Daily Mail\nKes oli printsess Margareti mängupoiss Roddy Llewellyn?\nThe Crown fännid kohtuvad kolmandal hooajal printsess Margareti mängupoiss Roddy Llewellyniga.\nPäriselus oli ta vaid 25-aastane, kui kohtus printsess Margaretiga – kes oli 1973. aastal temast 17 aastat vanem.\nPaari tutvustas Margareti ootaja Anne Tennant.\nMargaret oli sel ajal veel abielus fotograaf Lord Snowdoniga, kuid abielu oli tol ajal kivine.\nTema ja Roddy lähedus ja järgmisel aastal kutsus ta ta oma puhkemajja Kariibi mere saarele Mustique.\nSkandaal tabas kuninglikku majapidamist, kui pealkirjadesse jõudsid fotod nende paarist saarel ujumisriietes.\nNeil oli suhe kaheksa aastat kuni 1981. aastani.\nNüüd on Sir Roddy Llewellyn 72-aastane ja tal on pikk karjäär maastikuaedniku, aiandusajakirjaniku, kirjaniku ja telesaatejuhina.\nLord Snowdon, printsess Margareti endine abikaasa, suri 86-aastaselt


Tõnu Laigu: holoprillid ette ja haridust muutma? - Arvamus\nTõnu Laigu: holoprillid ette ja haridust muutma?\nTõnu Laigu FOTO: Erakogu\nKiire tehnoloogiline areng eeldab nii või teisiti mõõdukat eksperimenteerimist hariduses, kirjutab arhitekt Tõnu Laigu.\nHiljuti vaatasin huviga YouTube-s esitlust holoprillide (HoloLens) kohta Microsoft Build 2015 konverentsil, mis korraldajate arvates röövis endale kogu tähelepanu. Üheks külaliseks oli professor Mark Griswold Clevelandi Case Western Reserve ülikoolist, kes oli kaasatud holoprillide arendusprojekti.\nProfessor tutvustas võimalusi, kuidas rakendada holoprille ja holograafilist kolmemõõtmelist kujutist meditsiiniõppes. Kuna holoprillidega on võimalik näha samal ajal nii ruumi, kus sa viibid, kui ka 3D kujutist ruumis, on prillikandja enda otsustada, kas ta keskendub kujutisele või reaalsele ümbrusele või suhtleb loomulikul moel inimestega enda ümber prille peast võtmata. Reaalsus ja virtuaalsus on omavahel kokku segatud ja kohati tundub, et ka samastunud.\nGriswold kirjeldas olukorda, kus nii õppejõul kui üliõpilastel on prillid, mis on omavahel sünkroonselt võrgus ja kus õpitakse näiteks luustikku ja täpsemalt reieluud. Holograafilisest skeletist saab välja suurendada reieluu, saab otsekohe näha, millised luumurru tüübid on võimalikud ja samal ajal saab õppejõule küsimusi esitada, õppejõud jagab selgitusi kõnes, lisab hologrammi selgitavaid tekste.\nSamuti saab õppida elava keha talitlusi, näiteks töötavat südant, mille simulatsiooni saab vaadata nii seest kui väljast, teha südamest ristlõikeid, saab detaile suurendada ja vähendada, seda südame põksumise saatel. Griswoldi sõnul annavad holoprillid võimaluse revolutsioonilisteks muudatusteks iga ainevaldkonna õppes.\nSelle aasta arvamusfestivalil oli arutelu «Virtuaalreaalsus koolis – tiigri järgmine hüpe?». Arutelu käis selle üle, kuivõrd VR (virtuaalne reaalsus) muudab õpet koolis. Lisaks digiõppe tavapärastele juttudele kaldus arutelu korraks ka ekstreemsusse, et kui sulgeda vaade ekraaniga ja kuulmine kõrvaklappidega, siis on VR kogemus täielik. Moderaator oskas omast kogemusest lisada, et kui sellises virtuaalmaailmas viibida katkematult neli tundi, siis seadmest välja tulles tekivad kahtlused, kas sinu ees olev sein on ikka päris või tehtud pikslitest ning et halvema digipildi kvaliteedi korral võib ka süda pahaks minna.\nNäitena toodi bioloogiaõpe, kus sa võid VR seadme ja vastava programmi abil kehastuda punaseks verelibleks, kes liugleb mööda artereid ja veene läbides kopsu ja südant. Õpilane saab kogemuse, mida tegelikus elus pole võimalik saada ning mille kaudu omandatakse kerge vaevaga unustamatud teadmised vere koostisosakestest ja veresoonkonnast.\nKas maailma arenemine või meelte teisenemine?\nJuturingis jäid kõlama kahe poole seisukohad. Olid need, kes väitsid, et tehnika ja tehnoloogia areng on inimkonda alati edasi viinud ja on tervitatav, kui lapse teadvuses toimuvad digimaailmast mõjutatud nihked – nii arenebki meie maailm ja inimesed koos sellega. Kuid oli ka skeptikuid, kes väitsid et virtuaalreaalsus ja massiline nutiseadmete levik teisendab lapse loodusega kaasa antud meeled, mõistuse ja enesetunnetuse millekski selliseks, mida ei osata veel isegi defineerida, kuid mis võib viia nii lapse isiku kui ka tema sotsiaalsuse tänastest tasakaaluväärtustest välja.\nArvutite ja nutiseadmete negatiivsest mõjust on räägitud pikalt, kuid tänaseks on võitjad olnud info- ja kommunikatsioonitehnoloogiasse panustajad. Eesti koolid ja tänane hariduspoliitika pooldavad uue tehnoloogia rakendamist, samas esitavad skeptikud küsimuse, kas erinevad suurema või väiksema ekraaniga seadmed toovad tingimata kaasa paremaid õpitulemusi? Kas seda on ka teaduslikult uuritud ja tõestatud?\nTelegram.ee refereerib ajakirja New York Times artiklit «A Silicon Valley School That Doesn’t Compute», kus on kirjas, et Los Altose Waldorf-kooli filosoofia kohaselt sekkub tehnoloogia noore aju loovuse väljaarendamisse ning lapsed õpivad kõige paremini näost näkku suhtluse ja käeliste tegevuste kaudu. Ja jätkab, et arvutite kasutamine piirab loovat mõtlemist, vähendab liikumisele ja otsesele inimestevahelisele suhtlusele pühendatud aega ning halvendab tähelepanu- ja keskendumisvõimet.\nNagu tavaks on saanud, tehakse riiklikul tasemel otsuseid kiiresti, ilma pikema rahvaliku aruteluta. Digipöörde programm aastaiks 2016 –2020, mis on koostatud teadus- ja haridusministeeriumi poolt «Eesti elukestva õppe strateegia 2020» rakendamiseks, on võtnud nõuks nelja aastaga integreerida digivõimalused kooli kõikidesse õppeainetesse ja huvitegevusse ning muuta digimaailm õppeprotsessi loomulikuks osaks. Digitehnoloogia ja digikultuuri viimiseks kooli on tehtud neljale aastale 47 miljoni euro suurune panus.\nProgrammi sisu põhineb usul, et e-õpe loob võimaluse uue õpikäsituse kiireks juurutamiseks ning õppekvaliteedi tõusuks. Samuti lootusel, et kogu elanikkonna parem tehnoloogia kasutamise oskus ja innovaatilisus aitavad kaasa tootlikkuse kasvule majanduses.\nSeetõttu on juba 1. klassi valikaineks sisse viidud koolidesse programmeerimis- ja robootikatunnid. Asendamatuks spetsialistiks koolis on saanud haridustehnoloog, kelle üks peamine ülesanne lisaks õppevaraga tegelemisele on katta see tühimik, mis on tekkinud «üleminekuperioodil», mil suurepärastel pedagoogidel ei ole veel piisavalt digipädevust, ning aidata suhtlus- ja õpikeskkondade kaudu kooli ja kodu vahel ühendust pidada.\nDigipöörde programmist saab välja lugeda ka mure, et praegu ei toeta õpetamismeetodid ja kasutusel olev õppevara parimal võimalikul viisil õppekava üldeesmärkide täitmist, sealhulgas õpilaste loovuse ja ettevõtlikkuse arendamist ega arvesta õpilaste hariduslikke erivajadusi. Arvestades, et neli aastat läheb lennates, peab kõikide meetmete elluviimisega kiirustama.\nHariduse Infotehnoloogia Sihtasutus (HITSA) juhatuse liige Ene Koitla hoiatab kogenud inimesena E-õppe Uudiskirja juhtveerul, et digipöörde juurutamine ei tule kiirelt, see on ajamahukas tegevus, kus eduelamused on rasked tulema. HITSA koos oma viie struktuuriüksuse ja mitme programmiga (ProgeTiiger, IT Akadeemia, Digialgus, eTwinning ) on digipöörde juurutamisel üheks oluliseks riigipoolseks tegijaks. HITSA propageerib digipöörde elluviimisel erialaste võrgustike kaudu koostöö tegemist ning pakub koolimeeskondadele digipöörde saavutamiseks koolitusi.\nHITSA kujunes välja HTM-i eestvedamisel Eesti Infotehnoloogia Sihtasutusest (EITSA), kui viimane ühines 2013 aastal Tiigrihüppe Sihtasutuse ning Eesti Hariduse ja Teaduse Andmesidevõrguga ehk EENet-iga. Digitaalse hariduspoliitika elluviimine on koondatud ühte rusikasse.\nKui Eestis on meedia pideva tähelepanu all e-riik, e-turvalisus ja hiljutiselt e-residentsus, siis e-õppe nähtavus on pärast tiigrihüppe programmile osaks saanud suuremat avalikku tähelepanu jäänud tagasihoidlikuks. Samas puudutab õppimine iga Eesti inimest.\nIlmselt on üheks põhjuseks asjaolu, mille toob haridusala arvamusliider Sir Ken Robinson välja oma TED-loengus «Changing education paradigms»: päris hariduspoliitika algab sealtmaalt, kus tunnid on alanud ja kooli uksed on õpilaste järel sulgunud. Ehk siis laste õpetamise põhiline vastutus lasub tegelikult klassis igapäevatööd tegeval õpetajal vaatamata sellele, milliseid reegleid ette kirjutatakse või kuidas kooli peetakse. Ja päris õpetamise tulemused ilmnevad alles siis, kui õpilane on lõpetanud kooli ning astunud pärisellu.\nKuidas aga abistab arvuti õpetajat näiteks lasteaias, alushariduse tasemel? Arvuti kasutamine lihtsustab õpetaja tööd, aitab õpitegevusi planeerida ja tunde läbi viia, hõlbustab kodu ja kooli vahelist suhtlemist.\nKindlasti muudavad õppeprogrammid tegevusi huvitavamaks, muidu jääks lõhe meelelahutuses koha leidnud lõputute arvutimängude või youtuuberite videolugude ja õppe vahel liiga suureks ning lapsed teadagi teevad valikuid vaid selle järgi, mis rohkem huvi pakub. Professionaalsed õppeprogrammid aktiveerivad tegevusteks, laiendavad laste sõnavara, silmaringi ja individuaalse tegutsemise oskust arvutiülesannete lahendamisel.\nLõpuks ei saa ka alahinnata mõõduka meelelahutuse võimalusi ja hüvesid. Kuid on ka ohte. Lapsed innustuvad liialt arvutist ega hinda enam muid tegevusi, oodates, millal saab arvutist midagi vaadata.\nÕpetajal tekib mugavus lasta lapsel olla arvutis, väheneb ind lapsega individuaalselt tegelda, lüheneb otsene suhtlusaeg. Valmis lahendused vähendavad lapse kujutlus- ja loomisvõimet, õpetaja enda loovus jääb tagaplaanile, väheneb reaalsustaju. Paljusus ja lõputu valikuvõimalus mõjutab keskendumisvõimet, internetist võetakse kõnekeelde inglisekeelseid vägisõnu, mille tähendust lapsed sageli ise veel ei tea.\nTehnoloogia areneb eksponentselt ja digikultuur on väga õhuke. Seetõttu puudub veel tagasiside tagajärgedest, mida ekraanide lummus võib endaga tegelikult kaasa tuua. Pole muud valikut, kui jätkata seda ühelt poolt tehnoloogilist ja teiselt poolt sotsiaalset eksperimenti hariduses ning vaadata, mis saab edasi. Kuid asju tuleb arutada ning plusse ja miinuseid kaaluda ühiselt – siis on tõenäosus eksimiseks väiksem, et holoprillid ei osutuks hoopis roosadeks prillideks.\nTõnu Laigu arutleb Tartus 4. ja 5. novembril Eesti Rahva Muuseumis korraldataval Eesti Kultuuri Koja konverentsil «Haridus, kultuur ja haritus» e-õppe ja loovuse esikohale tõstmise üle.\nPostimees.ee teeb konverentsist otseülekande.


- Reie ja liigese kaela valus\nReie ja liigese kaela valus, Arstide nõuanded, tervisetestid ja -teenused.\nVõru, mis on välimine ring ja on ketta tugevam lülisid liitev osa. Kes Bulgaaria, kes Tai antibiootikumidega. Samuti üldine nõrkus,» kirjeldas ta. Vaatas analüüse, mitukümmend A4-lehekülge. Haigusel on palju sümptomeid. Füsioteraapia aitab taastada jõudu, koordinatsiooni ja võimet teostada igapäevaelu toiminguid.\nPinges lihased tõmbuvad punni. Kui keegi ütleb, et tal on kaelalihased kanged, siis katsu järele. Sõrmeotstega kombates on küllalt lihtne leida üles punnis ja kange lihas ning isegi selle otsad välja raalida.\nVenitamisega valu vastu Seljavalu on üks levinumaid hädatekitajaid, mis võib su täiesti teovõimetuks muuta. Samas on küllalt keeruline jälile saada, mis täpselt valu esile kutsub ja kuidas sellele leevendust leida. Kui valu põhjuseks on selgrooketaste nihkumine, siis võib abi olla rippumisest, mis venitab diskid õigele kohale. Alaseljavalude põhjuseks võivad olla ka kanged reie tagalihased.\nJalatalla masseerimine - kuldmokk.ee harjutused jalgadele\nFüsioterapeut aitab leida lahenduse istuvast tööst tingitud vaevuste ja muude skeletilihassüsteemi probleemide korral. Võimalusel võtta kaasa uuringute vastused. Harjutusi on mugavam teha sportlikus riietuses. Pikenevad ravijärjekorrad näitavad, et aina suurem osa inimesi leiab tee füsioterapeudi juurde. Definitsiooni järgi on füsioterapeut tervishoiu tippspetsialist taastusravi valdkonnas.\nVenituste tüübid Venitamise iva on muuta liikuvamaks lihased ja kõõlused, mille abil lihased luustikule kinnituvad. Staatilised venitused. Kui oskad seda teha koos sügava hingamisega, siis käid varsti nagu liigendnuga kokku ja lahti.\nBallistilised venitused on sellised, nagu multifilmisportlased teevad — kiired põrkavad liigutused. Need viivad keha küll hooga mugavustsoonist välja, kuid tekitavad ka kergesti vigastusi. Dünaamilised venitused on enamasti konkreetsed võimlemisharjutused, kus liikumine ja painde ulatus on kontrollitud — näiteks golfi mängimise liigutus. Kuidas vähendada kaela- ja õlavöötmevalu?\nVenitusharjutused ja hea rüht tagavad, et pinged ei kogune ülaselga. Rühi tunnetamiseks on kõige reie ja liigese kaela valus harjutus, kus kõnnid ringi, raamat pea peal. Mida peaksid jälgima arvutiga töötajad?\nKontoritool toetagu alaselga, sinna võiks panna isegi väikese padja. Arvutimonitor võiks olla silmadest pisut allpool — jälgi, et kael poleks liialt painutatud. Kui sinu igapäevane töövahend on sülearvuti, siis kasuta eraldi klaviatuuri, sest sülearvutil on ekraani ja klaviatuuri vahe liiga väike. Vali toolile reie ja liigese kaela valus kõrgus, et käed ja randmed oleksid põrandaga paralleelselt.\nTüsistusena võib esineda ka silmapõhja veresoonte põletik ja selle tagajärjena võib haige koguni pimedaks jääda. Põletik võib ohustada ka teisi artereid. Seega on ülioluline alustada raviga õigeaegselt. Haiguse tekkepõhjused ei ole teada.


vaarikad ja murakad püstitada väga hästi korrutada aastane võrsed kasvatatud suckers. Ja ühe suve, võivad nad olla meeter või rohkem "indekseerimise" vanema bush. Sügisel võimsamaid järglaste koos osa root süsteemi bush kaevatud ja siirdatud sobiv koht. Sel viisil moodustunud on uued põõsad hästi välja kujunenud.\npaljundamine vaarikas root pistikud põhineb hea regeneratsiooni võime oma juured. Root pistikud koristatud sügisel, kui vykop-ke-järglaste taimed. At juured pistikute lõigatud paksus 2 mm ja paksem, mis lõigatakse pikkusega 15 cm. Nad olid istutatud kaldu soontes või pilude\n• vaarika järglasi neerudes( 1, 2,3,4) saab kasutada külvisügavusel 10 cm\nülemises otsasüles. Väike kogus pistikute istutatakse kasvuhoonetes vaosügavuse 5 cm, kujundades neid horisontaalselt teineteise vastu. Nende eest hoolitsemine on normaalne. Aasta sügiseks järgmisel aastal, juured neerud kasvatada rooskapsas hea juurestik. See meetod on väga tõhus.\nreprodutseerimine "nõges" inMay-juunis, noor järglane kõrgus 8-15 cm on ära lõigatud maapinnast, seovad kimbud 25 tk.kastetud ML-protsenti valmistamine IAA 16-17 tundi. Puurimisjäätmed istutatakse kasvuhoonesse, kus kõrgetel niiskuse pärast kolmenädalast pistikud juurdunud. Avamaal neid siirdatud pärast järkjärgulist kõvastumine. Aasta sügiseks neist kasvavad seemikud standard suurus.\nGreen suckers saab hoiule ja hiljem, kui nad moodustasid oma juurestik. Teises pooles suvel kasvab rohelised võrsed vaarikad murda, eraldi emaettevõtte root, soovitatavalt ühekordse\nseemikud, järglased vaarikas\nmaa, siirdatud alaline aias. Eraldamine ja lossimine taimed on kõige parem teha pilves ja vihmane ilm. Pärast 2 nädalat, seemikud hakkavad kasvama ja aeg istutusmaterjali kaevamine jõuda standard mõõtmed.


Head naistepäeva, vanarahva naised! - Arhiiv - Elu24\n7. märts 2009, 0:00\nHead naistepäeva, vanarahva naised!\nMida arvas vanarahvas naiste kohta? Naistepäev on paras aeg möödunud põlvede tarkuse meeldetuletamiseks.\nPeremees läinud kodust kauge linna. Naine küsinud minejalt mehelt: «Kus sa aidavõtme pannid, ära sa taskusse unusta!»\nMees, kes naist proovida tahtnud, kui palju naene tema äraolekul ketrab, pannud aidavõtme paklakootsle alla selle mõttega, et kui naene vähegi ketrab, siis leiab ta muidugi paari tunni pärast võtme nimetatud kohast. Mees vastanud: «Pannin sinna, kust sa parajaks ajaks kätte saad.»\nJärgmisel päeval tulnud mees kodu. Naine kohalt mehele kaebama, et ta võtit ei ole kätte leidnud, mispärast inimesed ja loomad puudust kannatanud. Mees küsinud pääle muu juttude: «Sul vist alles see kootsel pääl, kui ma ära läksin?»\nNaine, kes iga kord kiidelnud, et ta palju teha, ütelnud: «Või see, mul juba seitsmes!» Mees astunud kohalt voki juure ja võtnud võtme kootsle alt, kus ta pannud, üteldes: «Seitse kord nägid, võtit aga ei leidnud!»\nNaene seda nähes, et ta laiskus avalikuks tulnud, ei ole häbi pärast kolme mõistan lugeda.\nÜhel mehel olnud ahne naene, ei ole täidin mehele süiagi anda. Mees oli peris kimbus. Viimaks tuli hää nõu meelde. Tema tare lähidal oli üks sügav auk, vist mõni kaevuase. Üks päev võttis mees köie ja ütles naesele: «Tule, lase mind siia auku, mulle üteldi unes, et sääl põhjas suur katlatäis raha ollev, ma lää too ta vällä.»\nNaesel kohe himu ise raha järele minna, arvab, et mees raha puha vällä ei too ehk jälle muist omale tahab. Ütleb mehele: «Sinust tolust ei saa kedagi raha vällätoojat, mina ise lähen ja toon raha vällä!» Mees ajab küll vastu, aga kas naesed oma jonni jätavad. Ja mees seda just tahtiski. Laskis naese alla, naene vajus üle pää pori sissi. Mees laskis nööri ka naesele järgi hüpata ja läks ise ära. Nõnda sai mees naesest lahti.\nVanatüdrukul olnud üks kana, keda ta heaste söötnud ja kes temale heaste munenud. Saanud juba hea korvi täis, munakorv seisis voodi jalutsis laudi pääl. Ühel hommikul seisnud tüdruk voodis kaua pikali ja mõtent: «Munadest kogun nii palju raha, et võin omale lamba osta; lammas toob kaks poega, siis saan hulga villu; viimaks müin lamba ära ja ostan lehma; lehm toob vasika, siis müin lehma ja vasika ära ja ostan märahobuse; hobune toob varsa, varsa müin jälle ära ja ostan omale sauna. Siis võtan omale mehe.\nSiis toon kaks poega, nimeks panen Matsi-Marti. Hommikul lähan poissisi ülesse ajama. Esmalt hüian tasa ja hellalt: «Matsi, Marti, tulge ära ülesse, puder keedetud, või sulatud!» Kui poisid ei tule, hüian valjuste: «Matsi, Marti, maast üles!» Kui poisid ei tule, lähan kolmat korda ja virutan neil hea müraka pihta!» Sedaviisi virutanud vanatüdruk jalaga munakorvi pihta, munad kõik puruks ja vanatüdruku plaan mokas.\nVanal ajal olnud kord tüdrukul laps, mida kõik imestanud: kuskohalt ta ometi selle pidi saama, sest enne sarnast juhtumist kuuldud ei olnud. Kui tüdruku käest järele hakatud pärima, millest ta lapse saanud, vastanud see: «Oli õhtune aeg ja väga pime, kui paksust kuusemetsast pidin läbi minema.\nVaevalt nägin enese jala ette, kaugemale mitte midagi. Siis tuli metsast suur must hunt välja ja otse minule kallale. Andis õige kaitsta, enne kui hundist jagu sain ja see viimaks ära läks. Sellest mina hirmusin nii väga ja sain lapse.»\nTeised jäivad uskuma ja saivad aru, et tüdrukul oli õigus.\nÜhel mehel olnud väga kuri naine. Ta peksnud alati meest. Kord kui naine meest jälle peksnud, nii et sellel valupärast vesi silmis, tulnud parajasti üks võõras tallu. Naine jätnud muidugi peksmise katki. Mees aga pühkinud silmi ja ütelnud ise: «Naera nii seda naiste nalja, et silmad vesised!»\n• Ennem ole jaanipäe ilma lehmata, kui jõulus ilma naiseta.\n• Naisevõtt pole naljaasi, mehelminek veelgi hullem.\n• Naise võtmine ja käia ostmine olla kaks kõige täbaramat asja maailmas.\n• Võta naine kõrvadega, ära võta silmadega.\n• Osta hobu kiidetud ja võta naine laidetud.\n• Kes oma naist heast materdab, see sada pattu andeks saab.\n• Kes lahke, sie laisk, kes tige, sie tegijä.\n• Sööläs naine töögäs naine, tegija toruja naine.\n• Kuri koer õue hoiab.\n• Parem kurja naise kolgitu kui hää naise mõstu.\n• Naisterahva töö ja märahobuse söömine ei lõpe iial otsa.\n• Leemekulp ja ahjuhark, see on naiste sõjariist.\n• Ilma kassita ja ilma naeseta ei õle maja.\n• See pole õige naine, kes ei jäksa toita kahte last ja meest.\n• Iga mees on oma naise siga: sööb ära kõik lobid, mis naine teeb.\n• Puud ja peerud mehe mure, leib ja riie naise mure.\n• Lohakas naine astub üle luua, korralik naine ei astu üle õlekõrregi.\n• See on eit, kes leiba teeb ja lapsel laksu p-se lööb.\n• Ega naine üksi leiba söö, naine teeb ka leiba.\n• Halb naine kannab rohkem põllega aidast välja kui mees kurguga kõrtsist.\n• Ema pilli järele tantsib pere.\n• Mehel naise pää, naisel lamba pää.\n• Naise aru kui vana särginäru.\n• Naisel ja kukel olla üks mõistus.\n• Naise pea on ikka kanapea.\n• Naesetel on nenda palju meelt kui kana sääre pääl liha.\n• Juuks pikk, kiil pikem.\n• Meesterahvale olla kulbitäis rammu antud, kuna naesterahvale teelusikaga antud ja sealtki läikinud muist pealt maha.\n• Naisterahva viha ja vesikaare tuul äi jäta enne järge, kut vesi lahti.\n• Kana ei ole lind, naine inime.\n• Naisterahvas on inime ainult värske lume peal.\n• Mis see va naiste kõne on, nagu kana laul.\n• Naist sõnast, lutsu sabast.\n• Kes püüdäb angerjast savast ehk naist sanast, jääb kaigist ilma.\n• Naestega vaidlemine on kui vasikaga võidu jooksmine.\n• Naese suud ja jooksvat vett ei pane ükski kinni.\n• Mida enam kanu pesas, seda enam nad kaagutavad.\n• Kus on palju naisi koos, seal on palju lärmi.\n• Kus kolm naist kogusen, sääl ei ole enam valda vajagi.\n• Kaks naist on turg, kolm naist on laat.\n• Kui kolm naist koos, siis on kurat neljandaks.\n• Kabõhinõ um halva paarilinõ.\n• Kos saadan toime ei saa, sinna saadab naise.\n• Mees usub mehe häda, naene ajab naese riidu.\n• Mees annab mehele nõu, naine hukutab naist taga.\n• Kus on naisi, siel pole rahu.\n• Viis kahru oppat innembi är’ ku üte naisõ.\n• Kes naesterahvast pahandab, see eluõnne kautab.\n• Sõel on vee pidamiseks palju sündsam kui naese suu saladuse hoidmiseks.\n• Kui tahad, et kõik ilm teada saab, siis räägi oma naisele.\n• Räägi sa midagi naisele vei pane lakat väl’la, see ükskeik.\n• Suurest teest ära mine kõrvale, viimist sõna ära räägi naesele.\n• Vanajuudas oli ütelnu, et tuu miis om lits, kes oma naesele perämätse sõna ärä ütles.\n• Param olla naesel mehe käsi ja pahem käsi oma käsi.\n• Naesterahvast uskuda on niikui soola külvada.\n• Koera võib uskuda, aga oma naist uskuda ei või.\n• Hobust, naist ja laeva ää iial silmast lase.\n• Üks täitsamees ei anna teisele tarvitada oma nuga, hobust ja naist.\n• Kui mees üle aisa lööb, see on nagu aknast välja süljata, aga kui naine üle aisa lööb, nagu aknast sisse süljata.\n• Kui naine hukas, siis maja rikis.


Kuidas saada linnas Tartu asukohta Qminder HQ: Buss | Moovit\nKuidas saada linnas Tartu asukohta Qminder HQ: Buss?\nSuunajuhised asukohta Qminder HQ, Tartu, kasutades ühistransporti\nJärgnevad transpordiliinid on marsruutidega, mis mööduvad Qminder HQ lähedusest\n386, 530, 7\nAsukohast Viljandi Bussijaam, Viljandi 91 min\nAsukohast Pärnu Bussijaam, Pärnu 167 min\nAsukohast Kaubamajakas, Pärnu 165 min\nMillised on lähimad peatused sihtpunkti Qminder HQ jõudmiseks?\nLähimad peatused sihtpunkti Qminder HQ jõudmiseks on:\nKaubamaja on 303 meetrit, 5 min jalutuskäigu kaugusel.\nHansakeskus on 339 meetrit, 5 min jalutuskäigu kaugusel.\nRaeplats on 364 meetrit, 5 min jalutuskäigu kaugusel.\nVabaduse Puiestee on 379 meetrit, 5 min jalutuskäigu kaugusel.\nMillised Buss liinid peatuvad Qminder HQ juures?\nNeed Buss liinid peatuvad Qminder HQ juures: 386, 530, 7.\nÜhistransport sihtkohta Qminder HQ linnas Tartu\nTahad teada, kuidas saada linnas Tartu, Eesti sihtpunkti Qminder HQ? Moovit aitab sul leida parimat viisi, kuidas saada sihtpunkti Qminder HQ pakkudes sulle lähimast ühistranspordi peatusest samm-sammult suunajuhiseid.\nMoovit pakub tasuta kaarte ja live suunajuhiseid, et aidata sul linnas ringi liikuda. Vaata sõiduplaane, marsruute ja saa teada, kui kaua kulub sihtpunkti Qminder HQ jõudmiseks.\nOtsid sihtpunktile Qminder HQ lähimat peatust? Vaata nimekirja peatustest, mis on su sihtpunktile kõige lähemal: Kaubamaja; Hansakeskus; Raeplats; Vabaduse Puiestee.\nSihtpunkti Qminder HQ jõudmisel kuuluvad su valikusse Buss. Nendel liinidel ja marsruutidel on läheduses peatused - Buss: 386, 530, 7\nTahad näha, kas sa jõuaksid mõnda teist marsruuti kasutades varem kohale? Moovit aitab sul leida teisi marsruute ja aegu. Saa Mooviti äpi või veebilehe abil suunajuhiseid asukohta või asukohast Qminder HQ.\nMuudame sihtpunkti Qminder HQ sõitmise lihtsaks ning seetõttu on meil üle 460 miljoni kasutaja, sealhulgas kasutajad linnast Tartu, kes peavad Moovitit parimaks ühistranspordi äpiks. Sul ei ole vaja laadida alla eraldi bussi äppi või rongi äppi. Moovit on sinu kõik ühes ühistranspordi äpp, mis aitab sul leida parimat bussi aega või rongi aega.\nQminder HQ, Tartu\nSihtpunkti Qminder HQ, Tartu läheduses olevad vaatamisväärsused Olympic Casino Ööklubi Vabank ELR 17 Tartu - Tallinn Ekspress Ylicool Vilde & Vine Occupy Fortumo Barclay Park Sampo Pank Fortumo Tartu Tattoo Germandia LEVEL Fotoluks Tartus Barclay De Tolly Shooters Oscar_Wilde'I_Ja_Eduard_Vilde_Skulptuur Oriflame Vallikraavi Ülikooli 6 Консульство России В Тарту Wilde Cafe\nKuidas saada linnas Eesti ühistranspordiga populaarsete vaatamisväärsuste juurde MyFitness Eesti Näituste Messikeskus Haapsalu Tartu Ülikooli Matemaatika-ja informaatikateaduskond Linda Line Terminal Vanemuise Park Kaera Taksopark bussipeatus Starman HQ Shooters Eesti Rahvusraamatukogu Nordic Digital HQ Sõpruse Ärimaja BabyBack Ribs & BBQ Kultuurikilomeeter Tallinna Majanduskool Sõpruse puiestee Põlva Audentese Spordikeskus PK Ilmarine Hotel\nLähimad peatused sihtpunkti Qminder HQ linnas Tartu\nBuss peatused, mis on kõige lähemal sihtpunktile Qminder HQ, Tartu\nLihtsam saada Qminder HQ kasutades app!


Täna õhtul läheb lahti! | Internetiturundus\nTäna õhtul läheb lahti!\n15.03.2010 · 14 kommentaari\nMinu uus internetiturunduse e-koolitus Internetirevolutsioon avab uksed kell 20:00.\nKursus sisaldab üle 15 tunni internetiturunduse alaseid õppevideosid, 100+ lehekülge õppematerjale ja praktilisi juhendeid. Kursusest saad kõik vajaliku eduka müügi tegemiseks läbi interneti. Kui juba eelmine kursus tõi osalistele väga häid tulemusi, siis arvesta sellega, et uus kursus on mahukas, sisukam ja kasulikum!\nEsimesed 50 liitujat saavad boonuseks Link Militia kasutajakonto(900+ kr väärtus) ja kõik märtsikuus liitujad saavad minu kulul ajakirja Director tellimuse 3 kuuks (400+ kr väärtus).\nEelmine kord kui jagasin arvulisi boonuseid, sai 50 kohta täis 2 tunniga. Pane vaim valmis :)\n15.03, 2010 at 14:25\nnii sügavamõtteline pealkiri…\n15.03, 2010 at 18:32\nAndrus hästi paned!\nAga igal juhul soovitan kõigile Peebu kursust. See on kindlasti vähemalt teie viisaastaku parim investeering. ;)\n15.03, 2010 at 20:36\nIE6’ga ei saa ostu sooritada.\n15.03, 2010 at 20:39\nIE6 ei meelega ei toeta, seda õnnetusjuhtu poleks maailmale vaja olnudki. Panen plugina peale, mis blokib IE6 ligipääsu kogu saidilt ära.\n15.03, 2010 at 20:52\nIE on üks õnnetusehunnik tõesti, kuid sellega jääd ju klientidest ilma.\nVaikimisi kasutan ma Chromet, kuid kuna id.ee tegelased pole suutnud selle draivereid kirjutada, siis pean ülekanded tegema kõik IE’s. Upgradet ma ka ei tee, kuna IE6’e on vaja lehtede testimiseks(pea 10% “tarkadest” kasutab ju siiani IE6’e)\n15.03, 2010 at 20:53\nMõned inimesed ei kasuta senini telefoni, kas peaks ikka pakkuma morse koodi teenust?:) Aeg uuendada, IE6 on dinosaurus. Pangu vähemalt 7 peale.\n15.03, 2010 at 21:58\npead vist “What Would Google Do?” raamatut uuesti sirvima :)\n15.03, 2010 at 22:03\nMa teengi nagu Google. Google lõpetas ametlikult IE6 toetamise ära.\n15.03, 2010 at 22:05\nKas see mitte Microsoft ei olnud? Kuidas Google sellest loobus?\n15.03, 2010 at 22:06\nGoogle aplikatsioonid nagu Google Docs jne ei tööta IE6-ga.\n15.03, 2010 at 22:07\nillimar [usa veebimajutus] says:\n16.03, 2010 at 00:14\nIE erinevate versioonidega peab lehti testima, aga selleks ei pea endal seda kiviaegset brauserit peal hoidma. Selleks on olemas siuke kena soft nagu IE Tester.\n19.03, 2010 at 14:51\n@Rain – IE6 peal testimiseks saab kasutada ka selle standalone versiooni.\n19.03, 2010 at 22:44\nIEtesterist olen ma teadlik, kuid SIISKI eelistan originaal. Mingi old-school värk vist


Rohemajanduse seire | Energiatalgud\nArtikkel Rohemajanduse seire kirjeldab erinevaid ettepanekuid rohekasvu eesmärgi sõnastamiseks, võimalike arengustsenaariumide välja töötamiseks ja rohekasvu seireks:\n1) jälgides riigipoolsete arengudokumentide ja tegevuskavade elluviimise mõju ajas Eesti majanduse muutumisele arukaks, jätkusuutlikuks ja kaasavaks, kokkuvõtlikult roheliseks ning\n2) kirjeldades täiendava rohemajanduse kasvuprogrammi loomise vajadust ja esialgseid fookusvaldkondi.\nMajanduse rohekasvu seire\nEnergiamajanduse pikaajalise arengukava ENMAK 2030 eesmärkide saavutamiseks valitud stsenaariumide täitmiseks korraldatakse regulaarne seire. Seire etapid: monitoorimine, analüüs, ettepanekute koostamine tegevuste korrigeerimiseks, otsused tegevuste realiseerimiseks, tegevused ja järgneb uus tsükkel samadest tegevustest. Vajadusel ja väliskeskkonna muutumisel võidakse lisaks tegevuste korrigeerimisele muuta ka eesmärkide sihttasemeid.\nENMAK 2030 seiretegevust ei saa vaadelda eraldiseisvana vaid kompleksis ressursside olemasolu ja kasutamisega (Maapõue strateegia ja Biomajanduse strateegia objekt) ning Eesti tööstuse arengutega (Tööstuspoliitika objekt). Kompleksset seiretegevust on edaspidi käsitletud kui rohemajanduse seiret.\nRohemajanduse eesmärgiks on tagada inimeste äraelamise ja arengu võimalused jätkusuutlikul viisil, mis ei oleks rajatud majanduse kasvule keskkonna kvaliteedi ja ühiskonna sidususe halvenemise arvelt. See sisaldab nii avaliku sektori poliitikakujundamist ja õiguslikku reguleerimist makro- ja mikromajanduse tasandil, ettevõtjate tegevust kui ka tarbijate hoiakuid ja suhtumist. Rohemajanduse eesmärgi täitmiseks on oluline saavutada energiatõhusus, taastuvenergiaallikate ja biokütuste kasutus, kasvuhoonegaaside ja osoonikihi hõrenemist tekitavate ainete (31.12.2019 tootmise lõpetamine) heite vähenemine, transpordi õhuheite vähenemine, jäätmetekke vähenemine, säästlik tarbimine ja tootmine, ohtlike kemikaalide asendamine, bioloogiline mitmekesisus, säästlik maakasutus, puhas vesi ja õhk. Eesti Vabariigi keskkonnaminister on teiste Euroopa ministrite seas allkirjastanud lubaduse Eestis ühineda The Green Growth Group poolt seatud rohekasvu eesmärkidega. 1\nRohemajanduse seiret peab käsitlema koos kogu majanduse seirega. Rohemajandus on tegelikult mõtlemis-ja tegutsemisviis, mis on suunatud parema tulemuse saavutamiseks sama või väiksema ressursikasutuse juures. Rahvusvahelised trendid(megatrendid) ja rahvusvahelistest lepetest tulenevad piirangud määravad Eesti majanduse mänguruumi. Rohemajanduse seiretegevuse all peame eelkõige silmas ettevõtluse, ressursikasutuse ja ettevõtlusega seotud keskkonna ja ühiskonna muutuste monitoorimist ja kogutud andmete analüüsi (koos välismõjutuste hindamisega) ning hinnangute andmist rohemajanduse eesmärkide saavutamiseks valitud stsenaariumide meetmete täitmise kohta. Seireraportis tehakse vajadusel ettepanekud rohemajanduse stsenaariumide meetmete muutmiseks või juhitakse tähelepanu eesmärkide muutmiseks nende mittetäitmisel või ületamisel. Rohemajanduse eesmärgid ja stsenaariumid töötatakse välja Vabariigi Valitsuse poolt kõikide ministeeriumide koostööna, kuhu on kaasatud ka avalikkus läbi arengufoorumi ja erinevate töötubade. Seireraporteid tutvustatakse kõikidele osapooltele, kes on olnud kaasatud eesmärkide ja stsenaariumide väljatöötamisse. Rohemajanduse eesmärkide ja stsenaariumi meetmete muutmiseks kaasatakse taaskord arengufoorum.\nIllustratiivselt on selgitamiseks esitatud joonisel 1 Ja joonisel 2.\nJoonis 1. Rohemajanduse seireskeem\nJoonis 2. Rohemajanduse seiretegevus\nRohemajanduses seiratavad valdkonnad\nRohemajanduse seire eesmärgiks on ressursi- ja energiatõhususe saavutamine, kasvuhoonegaaside vähendamine, puhtam ja puhas tootmine, loodus- ja sotsiaalmajandusliku keskkonna hoidmine tagades sealjuures majanduskasvu.\nRohemajanduse seire ulatus - ettevõtluskeskkonna ja ettevõtluse kasvualade, energia- ja ressursimahukate sektorite rohekasv.\n:* Biomajandus (taastuvat biomassi kasutavad metsamajandus ja puidutööstus, põllumajandus, kalandus, muud ökosüsteemi teenused2).\n:* Elektri tootmine ja edastamine.\n:* Hoonete ressursi- ja energiatarbimine.\n:* Soojuse tootmine ja edastamine.\n:* Transpordi ressursi- ja energiatarbimine.\n:* Kohalike kütuste tootmine ja tarbimine.\n:* Ettevõtluse, sh tööstuse ressursi- ja energiatarbimine.\n:* Ressursside väärindamine ja tõhusam kasutamine, sh jäätmete ringmajanduse võimalused.\nPeamised mõõdikud - ressursi tootlikkus, materjali mahukus, kasvuhoonegaaside teke.\nVäljund - iga-aastane aruanne rohemajanduse eesmärgi täitmisest, sh ettepanekud rohekasvu arendamiseks.\nVastutav teostaja - Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium, Keskkonnaministeerium, Maaeluministeerium.\nRiigi arengut käsitlevad dokumendid\nEesti Vabariigis on vastu võetud rida riigi arengut käsitlevaid dokumente, mis on esitatud järgnevalt:\n:* Säästev Eesti 21\n:* Üleriigiline planeering Eesti 2030\n:* Eesti regionaalarengu strateegia 2014-2020\n:* Konkurentsivõime kava Eesti 2020\n:* Eesti ettevõtluse kasvustrateegia\n:* Rahvastiku tervise arengukava\n:* TAI strateegia 2014-2020 "Teadmistepõhine Eesti"\n:* Eesti keskkonnastrateegia aastani 2030\nVäljatöötamisel on Maapõue strateegia ja Biomajanduse strateegia. Vastuvõtmisel Põlevkivi arengukava ja ENMAK 2030\nLoetletud dokumentides on riigi arengueesmärgid ja valitud arengustsenaariumid reeglina kuni aastani 2030. Eesti Arengufond on oma seiretegevusena kirjeldanud avalikkuse kaasamist riigi eesmärkide ja nende sihttasemete ning arengustsenaariumide määratlemisel aastani 2050. Rohemajanduse seiretegevuse eesmärgiks on püstitatud eesmärkide saavutamise monitoorimine, raportite koostamise tulemustest, tulemuste analüüs koos välismõjutuste hindamisega ja vajadusel ettepanekute tegemine korrektuuriks.\nIllustratiivselt on toodud ka joonisel 3 .\nVõttes aluseks kehtivates strateegiadokumentides kehtestatud eesmärgid ja mõõdikud võiks rohemajanduse seire jälgida nt mõõdikuid, mis on esitatud Tabelis 1 .\nTäpsustuseks tabelis toodule:\n٭Rohemajanduse mõõdikute sihttasemed järgmistel perioodidel näidatakse vastavates valdkondlikes strateegilistes dokumentides ja/või täpsustatakse rohemajanduse seire käigus.\nJoonis 3. Rohemajanduse seire\n''Tabel 1. Valik rohekasvu mõõdikuid, alg- ja sihttasemeid 3,4,5,6,Eurostat. Greenhouse gas emissions, base year 1990. (16.03.2016).,7,8,9,10,11,12,13\nRohemajanduse eesmärkide saavutamine\nRohemajanduse eesmärkide saavutamiseks on otstarbeks välja töötada kolm arengustsenaariumi:\n1. Mittesekkuv riik – Baasstsenaarium. Riigi panustamine majandusse ja ettevõtlusele sobiva keskkonna loomine jätkub tänasel tasemel.\n2. Vähesekkuv riik – Riik sekkub majandustegevusse ettevõtluse arendamiseks sobiva ettevõtluskeskkonna parendamisega ja suunatud toetusskeemidega.\n3.' Sekkuv riik e teadmistepõhine arukas stsenaarium' - Riik sekkub jõuliselt väärtuspõhiste analüüside alusel valitud valdkondade arendamisse sobiva keskkonna loomisega, toetustega ja investeeringutega\nEesti jätkusuutlik ja efektiivne majandamine. Ettevõtluskeskkonna ja -kasvualade, energia- ja ressursimahukate sektorite rohekasvu. Seireskeem\nJätkusuutlik ja efektiivne majandus. Eesti 2050\nThe Green Growth Group. Going for Green Growth. The case for ambitious and immediate EU low carbon action. (14.03.2016).↩\nEesti Arengufond. Eesti biomajanduse analüüs. 2015.↩\nEurostat. Real GDP per capita, growth rate and totals. ''(16.03.2016).↩\nEurostat. Resource productivity. ''(16.03.2016).↩\nEurostat. Domestic material consumption - tonnes per capita. ''(16.03.2016).↩\nEurostat. Energy intensity of the economy. ''(16.03.2016).↩\nSäästva Eesti Instituut. Keskkonnajuhtimise edendamise kava aastateks 2012-2020. 2011.↩\nRiigi Teataja. Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seadus. (16.03.2016).↩\nEurostat. Healthy life years and life expectancy at birth, by sex. (16.03.2016).↩\nEurostat. Projected old-age dependency ratio. (16.03.2016).↩\nEurostat. High-tech exports. (16.03.2016).↩\nEco-Innovation Observatory. The Eco-Innovation Scoreboard. (16.03.2016).↩\nEurostat. Eco-innovation index. (16.03.2016).↩\nViimati uuendatud 04/03/2021 - 16:12


TAIMELAMP AIRAM FIORA 10W LED E27 800LM 4000K - Valgustus - Kõik tooted - bauhof.ee\n• Taimelambil on taimedele sobiv valguskiirte värvispekter, mis tugevdab taimevarsi ja kiirendab fotosünteesi taimedes.\n• Ei muutu liiga kuumaks, vältimaks et liigne soojus võiks kõrvetada taimede lehti või venitada välja kasvukuju.\n• Soovituslik lülitada sisse hämaras või pimedas, et taimed saaksid 12 tundi piisavat valgust.\nAirami spetsiaalsel taimelambil Fiora LED 10 W E27 on taimedele sobiv valguskiirte värvispekter, mis tugevdab taimevarsi ja kiirendab fotosünteesi taimedes. Taimelamp ei muutu liiga kuumaks, vältimaks et liigne soojus võiks kõrvetada taimede lehti või venitada välja kasvukuju. Soovituslik lülitada sisse hämaras või pimedas, et taimed saaksid 12 tundi piisavat valgust. Lambi läbimõõt on 14 cm ja kõrgus 17,5 cm. Valgusallikas kuulub komplekti.\n• Sokkel: E27\n• Võimsus: 10 W\n• Valgusvoog: 800 lm\n• Värvitemperatuur: 4000 K\nTootja tootekood 21518787\nhttps://www.bauhof.ee/et/valgustus/taimelamp-airam-fiora-10w-led-e27-800lm-4000k-659769 4383005 TAIMELAMP AIRAM FIORA 10W LED E27 800LM 4000K https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/6/5/659769_D1.jpg 27.99 36.39 EUR InStock /Kõik tooted/Valgustus /Kõik tooted/Valgustus/Erivalgusallikad /Kõik tooted/Valgustus/Erivalgusallikad/Taimelambid /Kõik tooted/Aiakaubad /Kõik tooted/Aiakaubad /Taimelambid /Kõik tooted/Aiakaubad /Taimelambid/Taimelambid /Ettekasvatus /Ettekasvatus/Taimelambid • Taimelambil on taimedele sobiv valguskiirte värvispekter, mis tugevdab taimevarsi ja kiirendab fotosünteesi taimedes. • Ei muutu liiga kuumaks, vältimaks et liigne soojus võiks kõrvetada taimede lehti või venitada välja kasvukuju. • Soovituslik lülitada sisse hämaras või pimedas, et taimed saaksid 12 tundi piisavat valgust. • 14-päevane tagastusõigus Airami spetsiaalsel taimelambil Fiora LED 10 W E27 on taimedele sobiv valguskiirte värvispekter, mis tugevdab taimevarsi ja kiirendab fotosünteesi taimedes. Taimelamp ei muutu liiga kuumaks, vältimaks et liigne soojus võiks kõrvetada taimede lehti või venitada välja kasvukuju. Soovituslik lülitada sisse hämaras või pimedas, et taimed saaksid 12 tundi piisavat valgust. Lambi läbimõõt on 14 cm ja kõrgus 17,5 cm. Valgusallikas kuulub komplekti. • Sokkel: E27 • Võimsus: 10 W • Valgusvoog: 800 lm • Värvitemperatuur: 4000 K add-to-cart 1 tk 30% 27,99 https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/6/5/659769_P1.jpg https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/6/5/659769_Q1.jpg\nTAIMELAMP AIRAM FIORA 10W LED E27 800LM 4000K on lisatud ostukorvi


Grandes Jorasses – Vikipeedia\nkoordinaadid: 45° 52′ 8″ N, 6° 59′ 17″ E\nGrandes Jorassesi põhjakülg ja Leschaux' liustik (september 2000)\n45° 52′ 8″ N, 6° 59′ 17″ E\nGrandes Jorasses on mägi Mont Blanci massiivil, Prantsusmaa Haute-Savoie departemangu ja Itaalia Valle d'Aosta vahelisel piiril.\nEsmatõusu mäe kõrgeimasse tippu (Pointe Walker) tegi 30. juunil 1868 Horace Walker koos teejuhtide Melchior Andereggi, Johann Jauni ja Julien Grange'iga. Mäe kõrguselt teise tippu (Pointe Whymper) ronisid 24. juunil 1865 esmakordselt Edward Whymper, Christian Almer, Michel Croz ja Franz Biner, kasutades nüüdset mäkketõusu tavamarsruuti ja seda, mida järgis Walkeri seltskond 1868. aastal.\nMäetipud (idast läände) on:\nPointe Walker (4208 m) – Horace Walkeri järgi, kes tegi esimese tõusu mäele\nPointe Whymper (4184 m) – Edward Whymperi järgi, kes tegi esimese tõusu kõrguselt teisele tipule\nPointe Croz (4110 m) – Michel Crozi järgi, teejuht Chamonix'st\nPointe Elena (4045 m) – printsess Elena del Montenegro järgi\nPointe Margherita (4065 m) – kuninganna Margherita di Savoia järgi, Itaalia kuninga Umberto I naine\nPointe Young (3996 m) – Geoffrey Winthrop Youngi järgi\n3 Mäetipu seljak\nPõhjakülg[muuda | muuda lähteteksti]\nAsudes mäe Prantsuse poolel, on põhjakülg üks kolmest Alpide suurest põhjaküljest, koos Eigeri ja Matterhorni põhjakülgedega (tuntud kui 'Triloogia'). Ühe kuulsaima seinana Alpides kõrgub see 1200 m Leschaux' liustiku kohale, mille ulatus on otsast otsani 1 km. Klassikaline marsruut mäeküljel on Walkeri kannus, mis viib otse Pointe Walkeri rippu. Teine peamine tugipost mäel on Crozi kannus, mis viib Pointe Crozi tippu. Oma soolotõusudel Alpide kuuele kõige raskemale põhjaküljele valis Alison Hargreaves selle marsruudi Walkeri kannuse asemel.\nReinhold Messner on öelnud, et tegi otsuse tõusta Mount Everestile koos Peter Habeleriga Grandes Jorassesil, kus Peter "laskus nagu tantsija".\nLõunakülg[muuda | muuda lähteteksti]\nMäe Itaalia poolel pääseb lõunaküljele Boccalatte hütist Planpincieux' asunduse kohal Itaalia Val Ferretis, mis on Courmayeuri omavalitsuse osa.\nMäetipu seljak[muuda | muuda lähteteksti]\nCol des Hirondellesist ühendab tipuseljak Pointe Walkeri teiste tipupunktidega ja laskub siis Col des Grandes Jorassesile, kus asub bivakk-peavari - Bivouac E Canzio hütt. Seljak moodustab Prantsuse-Itaalia piiri, millest peaaegu kõik on kõrgusel üle 4000 m.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Grandes_Jorasses&oldid=5953422"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 20:12, 29. august 2021.


Tee ost VivaTube Free HD Live Sex Cams lehel ja võid iga päev saada kuni 200 boonustokenit!\n1. Kampaania jooksul annab vivatubelive.com iga päev 5 liikmele auhindu (päev algab 00:00 am GMT+2 ja lõpeb 11:59 pm GMT+2).\n2. Tasuta tokenid kantakse mõne tunni jooksul võitjate vivatubelive.com kontole.\n5. vivatubelive.com jätab endale õiguse käesolevaid ametlikke reegleid ja auhinnasummasid oma äranägemise järgi muuta.\n6. vivatubelive.com jätab endale õiguse kampaania oma äranägemise järgi tühistada. Kampaanias osalemisega kinnitavad osalejad, et kampaania tühistamise korral ei ole neil õigust auhindu saada.


Autor: Elise Ader 15.05.2019 15:47 Kommentaarid :\nHurraa! Lõpuks ometi saame rõõmuhõiskeil teatada, et kauaoodatud Rode Wireless GO – maailma kõige pisem raadiosidega mikrofonisüsteem on nüüd Photopointis saadaval!\nAprillis ilmus meie ajaveebis esimene teade imeväikesest juhtmevabast mikrofonist Austraalia tuntud mikrofonitootja Rode poolt. Tegemist on tipptasemel 44mm x 45.3mm suuruse ja 31 grammi kaaluva mikrofoniga, mis sobib kvaliteetse heli salvestamiseks nii algajale sisuloojale kui ka professionaalsete telesalvestuste tegijale.\nSamasse mõõtu ja kaalu jääb ka heli vastuvõtja, mida saab kasutada nii clip-on mikrofonina või siis vööle kinnitatult mikrofoni saatja rollis, ühendades sellega lavalier mikrofoni. Wireless Go vastuvõtjal on olemas ka klamberkinnitus, mille abil saab selle paigaldada riietele, kaamerarihmale või asetada kaamera välgukingale. Vastuvõtja on võimalik ühendada kaameraga 3,5 mm TRS kaabli kaudu ning seeläbi sättida heli 3-astmelise võimenduskontrolliga.\nHelipult podcastide tegemiseks\nNeli XLR mikrofonisisendit ja kõrvaklapipesa\nHelitaseme reguleerimine ja heliefektid\n3,5 mm TRRS, USB-C & Bluetooth ühendus\nSalvesta arvutisse või otse mälukaardile\nMikrofon podcastide tegemiseks\nOptimeeritud kõne salvestamiseks\nIntegreeritud pop filter\nÜhildub RØDECaster Pro'ga\nSildid: helikvaliteet, juhtmevaba mikrofon, lavalier, lavalier mikrofon, Mikrofon, mikrofoni heli, Rode, Rode lavalier, Rode mikrofonid, Rode mikrofonid Photopointis, Rode Wireless GO, rss, Sildid: heli, Video


Kaltsiit, kuldne ja meekaltsiit - Kristallihaldjad\nAvaleht>Kristallikirjeldused>Kaltsiit, kuldne ja meekaltsiit\nKaltsiit, kuldne ja meekaltsiit\nOmadused: võimed, loovus, selgus, rõõm, kanaldamine, areng, enesekindlus, positiivsus, tahe, muutused, motivatsioon, meditatsioon\nKuldse kaltsiidina (pildil kuldkollane) olen väga hea energiakivi, elujõu ja rõõmu allikas. Mu energiad on väga puhastava ja tasakaalustava toimega. Ühendan kõrgema teadvusega, toetades selgeltnägemise võimete avaldumist ja kanaldamist. Tugevdan tahet, kannatlikkust ja abistan muutuste korral.\nMeekaltsiidina (pildil tumedam meekarva) olen väga hea energiakivi, elujõu ja rõõmu allikas. Mu energiad on väga puhastava ja tasakaalustava toimega. Loon ühenduse kõrgema teadvusega, toetades selgeltnägemise võimete avaldumist ja kanaldamist kõrgematest sfääridest. Tugevdan tahet, motivatsiooni, kannatlikkust ja abistan muutuste korral.\nKõik e-poe kaltsiidid leiad siit >\nMeekaltsiidina võimendan selgeltnägemise võimeid läbi kolmanda silma ja kroonkeskuse. Minuga koos võid tunda üksolemist Kõiksusega ja tunnetada oma jumalikku olemust. Aitan luua ühenduse oma kõrgema teadvusega, toetades sind mediteerimisel, kanaldamisel ja astraalrännakutel. Minu kuldsetel energiatel on võime luua energeetilised ühendused läbi päikesepõimiku üles kroonkeskusesse ja alla juurkeskuseni. Sel moel saan sind toetada isiklike väljakutsete korral, võtta vastu elumuutusi, aidata kohaneda ja luua tasakaalu.\nMeekaltsiidina olen ka suurepärane rõõmu ja elujõu allikas. Tugevdan sinus motivatsiooni, tahet, tugevust, püsivust ja kannatlikkust. Kui vajad toetust pikaajaliste eesmärkide ja projektide elluviimisel, siis võta mind endale kaaslaseks. Mõtiskledes koos minuga, võid märgata, kuidas sulle avalduvad järjest enam uued tahud ja vaated olukordadele ning elule üldiselt. Ka seksuaalsusega seotud probleemide korral aitan üles leida elunaudingu.\nKuldse kaltsiidina võimendan selgeltnägemise võimeid läbi kolmanda silma ja kroonkeskuse. Minuga koos võid tunda üksolemist Kõiksusega ja tunnetada oma jumalikku olemust. Aitan luua ühenduse oma kõrgema teadvusega, toetades sind mediteerimisel, kanaldamisel ja astraalrännakutel. Minu kuldsetel energiatel on võime luua energeetilised ühendused läbi päikesepõimiku üles kroonkeskusesse ja alla juurkeskuseni. Sel moel saan sind toetada isiklike väljakutsete korral, võtta vastu elumuutusi, aidata kohaneda ja luua tasakaalu.\nKuldse kaltsiidina olen ka suurepärane rõõmu ja elujõu allikas. Tugevdan sinus motivatsiooni, tahet, tugevust, püsivust ja kannatlikkust. Kui vajad toetust pikaajaliste eesmärkide ja projektide elluviimisel, siis võta mind endale kaaslaseks. Mõtiskledes koos minuga, võid märgata, kuidas sulle avalduvad järjest enam uued tahud ja vaated olukordadele ning elule üldiselt. Ka seksuaalsusega seotud probleemide korral aitan üles leida elunaudingu.\nRõõmukivina toon ellu kergust ja positiivsust ning aitan lõdvestuda. Olen hea abiline muremõtete, masenduse ja emotsionaalsete traumade korral. Tugevate elamuste ajal hoian meele ja mõtted selgena, aitan säilitada sisemist rahu.\nMeekaltsiit tugevdab immuunsust, toetab stressi ja depressiooni korral, tasakaalustab veresuhkrutaset, naiste suguelundid, menopaus, neerud.\nKuldne kaltsiit tugevdab immuunsust, toetab stressi ja depressiooni korral, tasakaalustab veresuhkrutaset, naiste suguelundid, menopaus, neerud.\nKollane katsiit aitab soolevaevuste ja kõhukinnisuse korral, kiirendab ainevahetust ja kergendab soolestiku tööd. Kaltsiidina puhastab erituselundeid, soodustab kaltsiumi omastamist luudes, tugevdab skeletti ja lihaseid, soodustab vere hüübimist ja kudede paranemist, tugevdab immuunsussüsteemi.\nEnergiakeskused: peamine on kroonkeskus, sekundaarsed on laubakeskus, päikesepõimik, sakraalkeskus, juurkeskus\nNäärmed: käbinääre, ajuripats, sugunäärmed, pankreas ehk kõhunääre\nVärv: kuldne, meekollane\nKaltsiit on kaltsiumkarbonaat (CaCO3), mille järgi on ta saanud ka oma nime. Kaltsiidi kristall on heksagonaalse ehk romboeedrilise sümmeetriaga.\nKaltsiit on üks levinumaid kive maailmas, mida leidub väga paljudes värvitoonides. Kaltsiit võib olla värvilt roheline, värvitu, valge, roosa, kollane ja sinine, kuid leidub ka teisi toone.\nKatsiiti leidub kõikjal maailmas, ka Eestis.\nPeaaegu kõik "alabaster" esemed iidses Egiptuses on tehtud kaltsiidist. Kaltsiidist on isegi valminud Egiptuse vaarao Tutanhamon hauakaunistused, mis pärinevad umbes 1340 eKr.\nKaltsiit on Mohsi astmiku järgi kõvadusastmega 3, mis tähendab, et ta on küllalt pehme kivim. Kui soovite oma kristalli hoida kaua kena välimusega, siis hoidke teda kõvade esemetega kokkupuutumisest ja puhastamisel eelistage pehmet riidelappi.


Lõuna-Ukraina noored kartulikasvatajad ei saa oma saaki müüa - ajakiri "Potato System"\nSeda öeldakse Ukraina puu- ja köögiviljaettevõtete arendusprojekti UHBDP sõnumis.\n"Kui mõni päev tagasi ostsid edasimüüjad kartuleid 5 UAH eest, siis nädalavahetustel ei võtnud keegi neid üldse. Khersoni ja Zaporozje piirkondade tootjad kaebavad selle olukorra üle, ”seisab teates.\nNagu eksperdid selgitavad, on põhjus kartulite halvas kvaliteedis: kliimatingimuste tõttu ei vasta mugulate vee ja kuivaine suhe standarditele. Kartul rikneb kiiresti, kartuli halb kvaliteet mõjutab selle pidamiskvaliteeti. Ostjad eelistavad kasutada vanu kartuleid, kuigi need on kallimad, kuid kvaliteetsemad.\n“Lisaks sellele iseloomustab seda hooaega Ukrainas noorte kartulite ületootmine ning ebasoodsad ilmastikutingimused põhjustasid hilise alguse. Selle tulemusena asus Aserbaidžaanist ja Venemaalt pärit köögivili Valgevene kartuliturul Ukraina “teise leiva” kohale. Nii toote kvaliteedi kui ka hinna poolest on Ukraina noor kartul konkurentsivõimetu, ”lisatakse projektis.\nSamuti märgitakse, et Ukraina tootjatel ei ole üldiselt võimalust olla turul paindlik ja kiiresti turge vahetada, kuna neil puudub ametlik registreerimine ja nad ei saa töötada pangaülekandega.\nTags: varajane kartulUkraina


Erinevus SQL vs MySQL vahel\nPeamine erinevus: silmatorkav erinevus SQL ja MySQL vahel on see, et esimene on keel, mida kasutatakse andmebaaside haldussüsteemide, nagu MySQL, loomisel, kompileerimisel ja hooldamisel.\nSQL on struktureeritud päringukeelele lühike. See on arvuti keel, mis aitab kasutajal juurdepääsu andmebaasile, seda töödelda ja hankida. SQL toimib põhimõtteliselt DBMS-i, st andmebaasi haldamise tarkvara käivitajana.\nAndmebaas ei ole midagi muud kui tekstide, tabelite, indeksite, diagrammide jms andmete kogum. Programmeerijad kasutavad erinevaid SQL käske ja süntaksit, olemasoleva andmebaasi andmete muutmiseks, lisamiseks või kustutamiseks. SQL-i kasutatakse paljudes relatsioonandmebaasi haldussüsteemides, mida tuntakse kui RDBMS-i, millest üks on MySQL.\nMySQL on kuupäevani kõige populaarsem avatud lähtekoodiga suhtlusandmebaasi haldussüsteem. See võimaldab suurte andmemahtude hõlpsat käsitsemist ilma minimaalse müraga. MySQL võimaldab paljude andmebaaside säilitamist samaaegselt. Just sel põhjusel tuntakse seda relatsiooniandmebaasitarkvarana, sest see võimaldab korraga korrigeerida kahte või enamat andmebaasi.\nLisaks hõlbustab MySQL ka paljude kasutajate juurdepääsu suurele hulgale andmebaasidele, mis on harvaesinev selles virtuaalses maailmas. MySQL on ka paljude teiste tarkvararakenduste lahutamatu osa, eriti need, mis töötavad juba töötava rakenduse taustal. Teisisõnu, MySQL on mootor, millel selliseid taustarakendusi käivitatakse, et liikuda esiplaanile.\nNiisiis võib tegelikult öelda, et SQL ja MySQL on mingil määral omavahel seotud, kuid ei ole sugugi üksteisega sarnased. Seda järeldust saab mõista lihtsa näitena: inglise keel on keel ja Piibel on raamat. Piibli koopiate koostamisel kasutatakse inglise keelt; see aga ei tähenda, et inglise ja piibel on samaväärsed. Seega on SQL ja MySQL samal viisil erinevad.\nSQL ja MySQL võrdlus:\nSQL on arvuti keel.\nMySQL on tarkvara või rakendus.\nAndmebaasi haldussüsteemide loomise võimaldamine.\nAndmete käsitlemise, salvestamise, muutmise, kustutamise jms lubamiseks\nSQL-koode ja käske kasutatakse mitmesugustes DBMS- ja RDBMS-süsteemides nagu MySQL.\nMySQL-i põhiosa on SQL ja see sõltub sellest ka tulevaste uuenduste jaoks.


[quote="Guido"]saan aru nii, et kõik osalejad võtsid ühise konsensuse alusel vastu otsuse auhinnarahade suurendamise huvides lisapanused teha võitjale. Sarnast korda võib ka teistel võistlusel rakendada, lihtsalt rahalise auhinna huvilistel moodustada omaette fond täiendavalt võistluse korraldamise tasudele, selleks pole vaja muidugi korraldajaid tüüdata rahajagamisega, kesiganes võib selle väikse raamatupidamise võistlemise kõrval ära teha. Tõsisemalt rääkides leian, et võistlusel on juhend, kus peab olema see kõik kajastatud, võistluse jooksul ei saa midagi muutuda.[/quote]


Mihkel Uukivi Archives - BattleIT\nTag: Mihkel Uukivi\nYou are Here: Avaleht / Mihkel Uukivi\nEesti esimene juurdepääsetavuse konverents GAAD 2015 Tallinn toimub juba 15. mail.\nTegemist on USA-st pärit algatusega, mille eesmärgiks on juhtida tähelepanu e-teenuste juurdepääsetavusega seotud küsimusele. 15.…


Eesti metsakaitsealade võrgustik 2001 -- Raamatukoi raamatupood\nEesti metsakaitsealade võrgustik\nProjekti «Eesti metsakaitsealade võrgustik» lõpparuanne\nKoostanud Triin Amos, Rainer Kuuba, Ivika Ostonen, Peter Sorensen, Urmas Tamm, Pille Tomson, Kaili Viilmaa ja Jürgen Öövel\nToimetanud Ivar Etverk ja Jaanus Paal\n327-leheküljeline suures formaadis ning pehmes köites raamat\nProjekti «Eesti metsakaitsealade võrgustik» raames inventeeriti Eesti kaitsealade rangelt kaitstavate metsade loodusväärtused. «Eesti metsapoliitikas» (1997) sätestatud eesmärkidest lähtuvalt valiti välja ja inventeeriti täiendavad metsaalad range kaitse alla võtmiseks. Projekti käigus loodi vastav geoinfosüsteem, millesse koondati nii projekti raames kogutud kui ka olemasolevate looduskaitseliste, metsanduslike ja kogu Eestit hõlmavate administratiivset kuuluvust kirjeldavate andmekogude materjalid. Metsade looduskaitseliste väärtuste hindamiseks inventeeriti projekti raames kokku 165 000 ha metsa. Inventuuri tulemustele tuginedes valiti Eesti metsakaitsealade võrgustiku tüpoloogilise ja regionaalse esinduslikkuse parandamiseks välja 136 uut metsaala, kogupindalaga 37 821 ha.\nKäesolevas aruandes antakse ülevaade EMKAV projekti taustast, selle seostest õigusaktide, rahvusvaheliste lepete ja teiste looduskaitseliste tegevustega, uute rangeks kaitseks kavandatud metsaalade valiku etappidest ja seda toetavatest tegevustest.


GALERII! Mootorratturid lõpetasid Tallinnas hooaja - Kõik\nPirital alanud mootorrataste paraad lõppes Kochi aitades, kus peeti pidu. Juubeliüritusel tuli lavale legendaarne ansambel Terminaator.


Hansapank: meie Venemaa strateegia pole muutunud - Äripäev\nHansapank: meie Venemaa strateegia pole muutunud\n13. veebruar 2004, 14:37\nHansapanga sõnul pole nende Venemaa suunaline strateegia muutunud, teatas pank börsile edastatud teates.\nTänases meedias seda teemat puudutavad järeldused on panga sõnul eksitavad. Hansapank ei pea läbirääkimisi panga soetamiseks ega tee ettevalmistusi panga asutamiseks Venemaal, mida panga juhid eilsel pressikonverentsil ka\nGrupi senine tegevus liisingu ja väliskaubanduse finantseerimise vallas on olnud edukas ning seda jätkatakse ka 2004. aastal. Juhul kui Hansapanga Venemaa strateegia muutub, teavitatakse sellest koheselt ka avalikkust.


Miks euroala abimeetmetest tolku ei ole • Objektiiv\nArvamus » Miks euroala abimeetmetest tolku ei ole\nRahandustegelased päid liiva alla peitmas. Foto: Alphaspirit/Bigstockphoto.com\nEuroala rahapoliitika võtab vara ära euroala hoiustajatelt ja tootlikest majandusvaldkondadest ning suunab selle ebatõhusatele valitsustele ja mittetootlikesse majandusvaldkondadesse. Viimaseid taasfinantseeritakse aga uute rahasüstide abil. Kui stiimulid ja õgvendamised kokku võtta, siis võib ainult ette kujutada, kui kohutavas seisus on Euroliidu majandus, hoiatab Daniel Lacalle Misese instituudist.\n2014. aasta juunikuus kirjutasin ma artikli “Draghi plaan Euroopat korda ei tee.” Nimetatud artiklis selgitasin, kuidas euroala strukturaalsete väljakutsete – kõrged valitsuste kulud, jube maksukoormus, tehnoloogiline mahajäämus ja demograafilised asjaolud – lahenduseks ei ole järjekordne kvantitatiivne õgvendamine.\nTäna on õhus mitmeid vihjeid, et tulekul on uus euroala turgutusprogramm. Kadunud on Euroopa Komisjoni 2017. aasta augustis väljendatud võidurõõm, kui “tänu Euroopa Liidu otsustavale tegutsemisele” oli saabunud “jõuline [majanduse] taastumine”.\nEuroala majanduskasvu aeglustumine ei sarnane teiste majanduste tsüklilisusega. Euroopa Keskpank on järjepidevalt vähendanud kasvu väljavaateid ja täna oodatakse majanduskasvu, mis on kaks korda väiksem kaheksateist kuud tagasi ennustatust.\nSee kõlab kummalisena, sest paljud analüütikud arvavad, et Euroopa majanduskasv aeglustub tänu keskpanga stimuleerimismeetmete lõppemisele. Kuid see ei ole nii. Pidagem meeles, et Euroopa Keskpank ostab tagasi kõik oma bilansis olevad lunastamistähtajani jõudnud võlakirjad ja alles märtsikuus käivitas see uue suunatud pikemaajalise refinantseerimisoperatsiooni (TLTRO).\nSelle tõttu tuleb rääkida euroala majanduskasvu aeglustumisest kui tõsisest probleemist, sest euroala majandus käib alla vaatamata pikaajalistele ahelstimuleerimistele ja turgutusprogrammidele. Saamaks aru, milline viga on järjepidevalt astuda ühe ja sama reha otsa, peame me mõistma Euroopa Liidu ahelturgutusprogrammide suurust ja kui vähe on neist tolku olnud.\n2008: “Euroopa majanduse elavdamise kava,” millega nähti ette kahesaja miljardi euro kulutamine avalikele infrastruktuuriobjektidele ja “strateegilistes majandusvaldkondades,” mis pidi looma “miljoneid uusi töökohti”.\n2014: “Euroopa investeeringutekava,” millesse panustati 424 miljardit eurot ja millest 77 miljardi euro investeerimine on tänaseks heaks kiidetud. Viidatud kava pidi suurendama Euroliidu sisemajanduse kogutoodangut 2020. aastaks 1,3 protsendi võrra. Kaks aastat tagasi vähendati Euroopa Keskpanga poolt Euroopa Liidu SKT kasvuprognoose poole võrra.\nEnergiadirektiiv, mis peaks suunama kümneid miljardeid eurosid rohelisse energiasse ja energiavõrkudesse ning looma “miljoneid töökohti”.\nKahe ja poole triljoni euro ulatuses keskpanga rahapoliitilisi õgvendamissamme. Euroopa Keskpanga bilanss moodustab euroala SKT-st 40%. Võrdluseks USA Föderaalreservi maht on võrreldes USA sisemajanduse kogutoodanguga 18%.\nTLTRO-d. Toimunud on kolm suunatud pikemaajalist refinantseerimisoperatsiooni aastatel 2014, 2016 ja 2019.\nNegatiivsed intressimäärad. Euroopa riigid elavad võlgu ja võlakirjade intress on negatiivne. Rämpsvõlakirjade intressid on negatiivsed. Valitseb nullintressimäärade poliitika ja võlgu antakse järjest rohkem ohtlikult madalate intressidega, mille tulemusena on õide puhkenud niinimetatud zombiettevõtted.\nErakorralised rahandusmeetmed. Üheksateist euroala riiki on tänu ekspansiivsele rahapoliitikale võlaintresside pealt säästnud rohkem kui 1,15 triljonit eurot ja see on juhtunud hoiustajate ning pensionäride arvelt. Suuremas osas rahastatakse selliste võlgadega avalikke kulutusi ja kaetakse strukturaalseid puudujääke. Seetõttu tuleneb suur osa riikide eelarvepuudujääkide vähenemisest kunstlikult alandatud intressimääradest ja mitte bilansi parandamisest. See omakorda koos ülemääraste avalike kuludega loob riskidest moonutatud pildi ja varjab eelarvelisi puudujääke.\nKui kõik need ajaloo suurimad stiimulid ja õgvendamised kokku võtta, siis võib ainult ette kujutada, kui kohutavas seisus on euroliidu majandus.\nKui analüütikud räägivad meile, et “Euroopa majanduse olukord ei ole nii halb” või “tegemist on ajutise aeglustumisega”, unustavad need inimesed ära, et kõik see sünnib pretsedenditu ahelstimuleerimise ajal. Tulemused ei ole mitte ainult erakorraliselt viletsad, vaid need on ka sügavalt murettekitavad.\nMiks ei toimi ka järgmine “stiimulipomm”\nMorgan Stanley ennustab, et Euroopa Keskpank valmistab ette järgmist võlgade tagasiostmisprogrammi, mille mahuks on 2,2 kuni 3,3 triljonit eurot. Selle sihiks pole ainult riigi-, vaid ka pankade ja ettevõtete võlakirjade tagasiostmine.\nMilleks see kõik? Isegi Itaalia, mis on poliitilises kriisis, riigivõlakirjade tootlus on negatiivne. Kõigi euroala riikide kahe- kuni seitsmeaastaste võlakirjade tootlus on negatiivne. Saksamaa üllitas just 30-aastased võlakirjad, mille intress on –0,11%. Kas on tõesti vaja võlakirjade tootlust kunstlikult veelgi vähendada?\nEuroalal on juba neliteist negatiivse intressiga rämpsvõlakirja ja suure riskiga pankade ning ettevõtete võlakirjade pealt makstakse naeruväärset 3–4% intressi.\nEuroala mure ei ole likviidsuse puudus, kuna ülemäärast likviidsust on 1,8 triljoni euro jagu. Ei ole vaja ka vähendada intresse, kuna need on juba negatiivsed. Euroala mureks on tava kasutada rahapoliitilisi vahendeid inetul kombel strukturaalse tasakaalutuse maandamiseks.\nEelpool kirjeldatud rahapoliitika võtab vara ära euroala hoiustajatelt ja tootlikest majandusvaldkondadest ning suunab selle ebatõhusatele valitsustele ja mittetootlikesse majandusvaldkondadesse. Viimaseid ikka ja jälle taasfinantseeritakse, mis omakorda põhjustab majanduse zombistumise ja seab üha uusi takistusi tootlikkusele ja tehnoloogilistele muutustele. Selliseid rahalisi ergutusmeetmeid on kõige kohasem kirjeldada kui väga suurt toetust väga madalale tootlikkusele.\nEelnevaga seoses tekib küsimus: miks on rahanduslikest toetusmeetmetest olnud kasu USA-s, kuid mitte Euroopa Liidus? Esiteks ei ole USA majanduskasvu põhjuseks kvantitatiivne õgvendamine. Stephen Williamsoni Föderaalreservi tarbeks koostatud aruandes tuuakse välja, et “USA suurenenud majandusliku aktiivsuse ja kvantitatiivse õgvendamise vahel ei ole seost.”\nUSA majandus on arenenud riikide majandustest kõige dünaamilisem, avatud ja kõige vähem sõltuv pankade laenudest. Föderaalreserv pole kunagi ostnud kokku 100% valitsuse võlakirjadest ja see on hoolega hoidnud silma peal USA võlakirjade järelturul.\nEuroopa Keskpangast on Deutsche Banki andmetel saanud aga seitsmekordne võlakirjade tarnija. Kui suuremat osa Euroopa pärismajandusest rahastatakse panga poolt antud võlgadega (170% SKT-st), siis USA-s käib majanduse rahastamine peamiselt läbi kapitaliturgude. Selle tõttu on negatiivsete intresside kehtestamine hullumeelne, kuna sellega nõrgestatakse panku ja manipuleeritakse raha väärtusega.\nKrediidi selline ülekandemehhanism pöörab majanduse vääramatult madala tootlikkuse ja subsideeritud või zombistunud refinantseeritud võlasektorite poole. Idee, et keskpankurid suudavad krediidi pakkumise suurendamisega kuidagi intressikõveraid hallata, on jabur. See on täpselt sama kui väita, et subsideeritud ettevõte ei toimi, kuna seda ei subsideerita piisavas mahus.\nEuroopa majanduse aheltoetuste läbikukkumise põhjuseks on soov pakkuda rohkem kui Föderaalreserv, kuid seda võrreldes USA-ga vähema hoogsuse, vähema avatuse ja väiksema turuvabaduse juures. Teiseks põhjuseks on rahanduslike vahendite kaudu interventsionistliku majanduspoliitika säilitamine selle asemel, et toetada eraalgatusi tehnoloogia- ja teistes kõrge tootlikkusega sektorites. Kõige suuremaks eksituseks on siiski tõsiasja eiramine, et Ameerika Ühendriikide dollar on maailma reservvaluuta, mida kasutatakse rahvusvahelistes tehingutes 87% juhtudest, samas kui euro on kaugel taga ja selle osakaal langeb.\nEuroala valitsused ei ole kasutanud madalate intresside ja kõrge likviidsuse perioodi majanduse strukturaalsete reformide läbiviimiseks, vaid on selle asemel panustanud juhitud ja suure riigi osalusega majandusse.\nEuroopa Keskpank on langenud oma poliitikate lõksu. Poliitikate, mille tulemuseks on möödapääsmatute reformide edasilükkamise tõttu muutuste vältimine.\nKui stiimuleid kasutatakse poliitikute poolt majanduse suunamiseks, on tulemus alati üks ja sama – stagnatsioon ja madal tootlikus.\nEuroopa Keskpanga poliitikate vähenev tulemuslikkus ei ole tegevusetuse süü. Selle põhjuseks on stiimulite väärastunud kombinatsioon. Ilmselt seda soovimata, kuid jätkatakse suurtes võlgades ja mõttetute majandussektorite toetamist, samal ajal üha kõrgemate maksudega peletades eemale suure tootlikkusega ja kasvavaid majandusvaldkondi.\nParaku selline hoiak ei muutu ja järgnevategi majanduse elavdamisprogrammide mõju on sarnaselt eelmistega pea olematu.\nSildid energiadirektiiv euroala Euroliit Euroopa Keskpank investeerimine majandus raha rahandus rahapoliitika võlakirjad


Perearst Kaarel Tamm. Harjumaa perearstid.\nHinnang perearst Kaarel Tamm teenustele\nRange, kuid professionaalne\nLiisa kirjutab: "Mind hirmutasid siinsed kommentaarid pisut, kuid Jüri perearstikeskuses ei olnud teisi vabu arste ning õde, kellega ma perearstivahetusest rääkisin, oli väga sõbralik ja julgustav..."\nLiisa kirjutab: "Mind hirmutasid siinsed kommentaarid pisut, kuid Jüri perearstikeskuses ei olnud teisi vabu arste ning õde, kellega ma perearstivahetusest rääkisin, oli väga sõbralik ja julgustav ning seetõttu ma ka Dr. Tamme patsientide rivvi astusin. Mul on olnud aastaid väga kummalised tervisemured ja kõik arstid on arvanud, et kujutan seda kõike endale ette. Samal arvamusel oli esialgu ka dr.Tamm, kuid ta siiski kuulas ja esitas küsimusi ja lõpuks vaatas üle ka (ilma sundimata :) ) ja hakkas järsku muretsema, sest leidis midagi kahtlast, millele viidates kõik teised arstid on täiesti ükskõikseks jäänud. Konsulteeris veel teise arstiga ka ja igatahes lõpuks sain oma mureallikale jälile ning määrati ravi. Olgugi, et dr.Tamm on väga range olemusega, jättis ta mulle siiski hea mulje, kuna vaatamata minu Münchausenlikuna näivate muredele, süvenes ta siiski ja püüdis asja tuumani jõuda. Edukalt!"\nHinnang perearst Kaarel Tamm teenustele:\nLisatud: 18.11.2014 10:25\nMu perearst on juba ...\nRene kirjutab: "Mu perearst on juba aastakümmneid Dr. Tamm ning olen temaga väga rahul. Selleks ka maximum hinne."\nLisatud: 03.08.2014 06:30\nKadi kirjutab: "Juhtusin dr Tamme juurde kolmandat korda ja lahkusin sealt pisarates. Pole mind ükski arst madalamana end tundma pannud. Kes on tema, et tal on õigus anda hinnanguid (ja veel..."\nKadi kirjutab: "Juhtusin dr Tamme juurde kolmandat korda ja lahkusin sealt pisarates. Pole mind ükski arst madalamana end tundma pannud. Kes on tema, et tal on õigus anda hinnanguid (ja veel negatiivseid) minu eluviiside kohta. Tänan - püüan edaspidi vältida arsti külastust. Sain küll soovitud saatekirja, aga mis hinnaga... "\nLisatud: 13.11.2013 08:03\nTriin kirjutab: "Alati kui pean tema vastuvõtule minema siis tuleb ennast kõvasti kokku võtta. Teda ei huvita absoluutselt patsiendi mure. Olin aastaid tagasi alaselja valudega hädas, käisin..."\nTriin kirjutab: "Alati kui pean tema vastuvõtule minema siis tuleb ennast kõvasti kokku võtta. Teda ei huvita absoluutselt patsiendi mure. Olin aastaid tagasi alaselja valudega hädas, käisin massööri juures, kes soovitas seljast pildid teha. Hr Tamm andis need pildid mulle ja nähvas, et neid oli su massööril vaja mitte tal. Loodan siiralt, et ta teeb ruumi nooremale kolleegile."\nLisatud: 17.03.2013 06:16\nRaivo kirjutab: "Pole sealt üle 10 aasta jooksul kordagi rahuldavat meditsiiniabi saanud. Nende aastate jooksul olen õppinud, et iga kord enne dr Tamme juurde minekut tuleb põhjalikult ise uurida,..."\nRaivo kirjutab: "Pole sealt üle 10 aasta jooksul kordagi rahuldavat meditsiiniabi saanud. Nende aastate jooksul olen õppinud, et iga kord enne dr Tamme juurde minekut tuleb põhjalikult ise uurida, mis häda kallal on, sest sealne initsiatiiv reaalset abi pakkuda pole kunagi ootusi ületanud. Antud arsti puhul oleks juba ammu aeg ruumi teha noorematele, kes reaalselt tahavad seda tööd teha! Sama võib öelda ka dr Tamme abikaasa dr Raudsiku kohta, kes lisaks kõigele muule enda raamatuid osta soovitab. "\nLisatud: 19.03.2012 09:54\nT kirjutab: "Arst on enamjaolt väga tüdinud ja väisnud olekuga, mina tunnen ennast tema vastuvõtul väga halvasti, kuna suhtumine on selline, et no miks sa tulid... kuigi käin seal korra paari..."\nT kirjutab: "Arst on enamjaolt väga tüdinud ja väisnud olekuga, mina tunnen ennast tema vastuvõtul väga halvasti, kuna suhtumine on selline, et no miks sa tulid... kuigi käin seal korra paari aasta jooksul. Viimane kord kutsus järgmise patsiendi sisse enne kui minu vastuvõtu lõpetanud oli."\nLisatud: 04.05.2010 08:58\nJüri alevik. Harjumaa perarstid. Kaarel Tamm, Urma Peterson, Riina Raudsik, Katrin Akkel ...


between the academic world and policy makers - Estonian Translation - Lizarder\nTranslation of "between the academic world and policy makers" to Estonian language:\nBetween - translation :\nPolicy - translation :\nWorld - translation :\nKeywords : Akadeemiline Akadeemik Akadeemilised Akadeemiliste Akadeemilisest Vaheline Vahelt Erinevus Omavahel Vahe Tegijad Loojad Valmistajad Sõitvate Sportlaste Poliitika Poliitikat Poliis Poliisi Välispoliitika Maailm Maailmale Maailmast Maailma Maailm\n(d) promote policy debate and exchanges between the academic world and policy makers on Union policy priorities.\n(d) akadeemilise maailma ja poliitika kujundajate vahelise, liidu poliitika põhieesmärke käsitleva poliitilise arutelu ning kogemuste vahetamise soodustamine.\nEncourage cooperation between education and youth policy makers\nSoodustada haridus ja noorsoopoliitika kujundajate koostööd\nCooperation between business and the academic world is improving, but only slowly.\nÄri ja akadeemiliste ringkondade vaheline koostöö paraneb, kuid päris aeglaselt.\nEncourage youth involvement in inclusion policy and cooperation between policy makers\nEdendada noorte hõlvamist kaasamispoliitikasse ning poliitikakujundajate koostööd\nExpertise in the group included policy makers, practitioners and academic researchers, covering both adult and compulsory education and European level stakeholders.\nTöörühma kuulus poliitikuid, spetsialiste ja teadlasi nii täiskasvanu kui kohustusliku hariduse vallast, samuti Euroopa tasandi huvigruppide esindajaid.\nThen there is the establishment of new partnerships between industry and the academic world.\nLisaks on nimetatud uute partnerlussuhete loomist tööstuse ja akadeemiliste ringkondade vahel.\neducation and training services and the relations between the academic and scientific world and the enterprise\nharidus ja koolitusteenused ning suhted akadeemiliste ja teadusringkondade ning ettevõtete vahel\nEncourage cooperation between employment and youth policy makers and youth involvement in employment policy\nSoodustada tööhõive ja noorsoopoliitika kujundajate koostööd ning noorte kaasamist tööhõivepoliitika kujundamisse\nEncourage cooperation between health and youth policy makers, and youth involvement in health policy\nSoodustada tervishoiu ja noorsoopoliitika kujundajate koostööd ning noorte kaasamist tervishoiupoliitika kujundamisse\nIts added value is the link it establishes between the research sector and the academic and business world.\nTema lisaväärtus on ühendus, mille ta kehtestab teadusuuringute sektori ning akadeemilise ja ärimaailma vahele.\nThese conferences bring together policy makers, people with and without disabilities, stakeholders, academic experts and media, along with other actors in the field of disability.\nNende konverentside järeldused ja kokkuvõtted annavad ainet Euroopa Komisjoni biennaalaruannetele puuetega inimeste üldise olukorra kohta, tuues Euroopa kõigile oma kodanikele lähemale.\nThe programme enhances quality in highereducation through scholarships and academic cooperation between Europe and the rest of the world.\nProgramm aitab tõsta kõrghariduse kvaliteeti stipendiumite ning Euroopa ja ülejäänud maailma vahelise akadeemilise koostöö kaudu.\nThe EUISS pursued its role as a focal point for academic exchange, networking and monitoring as well as a policy oriented think tank, supplying European policy makers with analysis and advice.\nELi Julgeolekuuuringute Instituut täitis oma keskset rolli akadeemilise teabevahetuse ning koostöö ja jälgimise osas, samuti tegutseti poliitikaküsimusi käsitleva eksperdirühmana, pakkudes Euroopa poliitikakujundajatele analüüsi ja nõuandeid.\nAs the world becomes more interdependent and inter linked, policy makers' method of thinking must be joined up.\nKuna maailm muutub üha rohkem vastastikku sõltuvaks ja omavahel seotuks, siis peavad poliitilised otsustajad lähendama oma mõtteviise.\nTherefore, it is essential that we take action to improve cooperation between universities, the academic world and business.\nSeetõttu on väga oluline võtta meetmed, et edendada ülikoolide, akadeemilise maailma ja ettevõtluse koostööd.\n1.13 As the world becomes more interdependent and inter linked, policy makers' method of thinking must be joined up.\n1.13 Kuna maailm muutub üha rohkem vastastikku sõltuvaks ja omavahel seotuks, siis peavad poliitilised otsustajad lähendama oma mõtteviise.\n4.1.2 As the world becomes more interdependent and inter linked, policy makers' method of thinking must be joined up.\n4.1.2 Kuna maailm muutub üha rohkem vastastikku sõltuvaks ja omavahel seotuks, siis peavad poliitilised otsustajad lähendama oma mõtteviise.\n5.1.2 As the world becomes more interdependent and inter linked, policy makers' method of thinking must be joined up.\n5.1.2 Kuna maailm muutub üha rohkem vastastikku sõltuvaks ja omavahel seotuks, siis peavad poliitilised otsustajad lähendama oma mõtteviise.\na better focusing of research actions and a stronger interface between the research community and policy makers\ntäiendatud tähelepanu teadustegevusele ning tugevamaid sidemeid teadlaskonna ja poliitikakujundajate vahel\nAnd policy makers should do the same.\nSama peaksid tegema poliitikud.\nFoster a concerted dialogue between the scientific community and policy makers, delivering greater consistency between research objectives and policy goals, and channelling findings of research towards policies\nkonkreetse dialoogi edendamist teadlaskonna ja poliitikute vahel, mis tagaks suurema järjepidevuse teadusuuringute ja poliitiliste eesmärkide vahel, ning teadusuuringute tulemuste suunamist poliitikasse\nmake sure key decision makers and policy makers are invited and do attend\nteha kindlaks, et výtmeisikud poliitiliste ja muude têhtsate otsuste tegemisel oleksid kut sutud ja kohal\nAn interface between policy and research could be established convening Community and national authorities, academic institutions and stakeholders.\nVõiks luua poliitika ja teadusuuringute liidese, mis hõlmaks ühenduse ja riiklikud ametivõimud, teadusasutused ja sidusrühmad.\nBy the end of the process, they had a clearer view of how to challenge decision makers and narrow the gap between policy makers and citizens in the future.\nKonsultatsiooni lõpus oli neil selgem ülevaade selle kohta, kuidas otsuste tegijatele küsimusi esitada ning vähendada tulevikus lõhet otsusetegijate ja kodanike vahel.\nIn addition, he maintains and strengthens links with the academic world.\nLisaks hoiab ja tugevdab ta sidemeid akadeemiliste ringkondadega.\npolicy makers andtheir advisors\npoliitikakujundajad ja nende nõustajad\nConnecting to policy makers\nHandbook on Integrationfor policy makers and practitioners\nIntegratsiooni käsiraamat poliitikakujundajatele ja erialatöötajatele\nIntegratsiooni käsiraamatpoliitikakujundajatele ja erialatöötajatele\nTTEEB for local and regional policy makers\nTTEEB kohalike ja piirkondlike poliitikakujundajate jaoks\nthe encouragement of cooperation between economists and policy makers in the West Bank and the Gaza Strip and in the Community.\nJordani Läänekalda ja Gaza sektori ning ühenduse majandusasjatundjate ja poliitiliste otsuste tegijate koostöö soodustamine.\nThe most important task policy makers and politicians have is to strike a healthy balance between sustainability and agricultural economics.\nKõige olulisem ülesanne poliitikakujundajate ja poliitikute ees on leida tervislik tasakaal säästvuse ja põllumajandusökonoomika vahel.\nThe event is geared towards EU and Regional Policy makers, as well as towards representatives from the world of business, banking and civil society.\nMe sooviksime kuulda projektidest, mis on tõeliselt muutnud olukorda teie kohalikus piirkonnas.\nresearch aimed at enhancing inter communication concerning science, both in its methods and its products, to raise mutual understanding between the scientific world, and the wider audience of policy makers, the media and the general public.\nteadusuuringud, mis on suunatud teadusalasele teabevahetusele nii meetodite kui ka toodete osas, et suurendada vastastikust mõistmist teadusringkondade ja poliitiliste otsustajate, ajakirjanduse ja üldsuse laiema ringi vahel.\nHandbook on Integration for policy makers and practitioners\nIntegratsiooni käsiraamat t _BAR_ Kolmas poliitikakujundajatele ja erialatöötajatele\nIntegratsiooni käsiraamat m a t poliitikakujundajatele ja erialatöötajatele\nThis handbook is for policy makers and practitioners.\nKäsiraamat on mõeldud poliitikakujundajatele ja erialatöötajatele.\n(ANDBOOK ON )NTEGRATION FOR POLICY MAKERS AND PRACTITIONERS\nf) Clear information for policy and decision makers\nf) selge teabe edastamine poliitiliste otsuste tegijatele\ntwo members from the academic world or from think tanks,\nkaks liiget, akadeemilised ringkonnad või ajutrustid.\nImproved intercommunication and mutual understanding between the scientific world and the wider audience of policy makers, the media and the general public, by helping scientists better communicate and present their work and by supporting scientific information, publications and media.\nteadusringkondade ja poliitiliste otsustajate laiema ringi, ajakirjanduse ja üldsuse vahelise kommunikatsiooni ja vastastikuse mõistmise parandamine, aidates teadlastel paremini oma tööd vahendada ja tutvustada ning toetades teadusalast teavet ja väljaandeid ning ajakirjandust.\nImproving communication between scientists, policy makers and stakeholders, particularly ACFA and the RACs and securing their full commitment, should remain a priority.\nKuidas saab tulevane ühine kalanduspoliitika parimal viisil tagada kooskõla merestrateegia raamdirektiivi ja selle rakendamisega?\nNevertheless, policy makers need to remainvigilant.\nSellele vaatamata peaksid poliitikud olema valvel.\nRelated searches: Between The Academic World And Policy.makers - Interface Between Academic Research, Policy-makers - Academic And Non-academic Staff - Interface Between Academic Research, Policy Making - Policy And Decision Makers - Policy Makers And Practitioners - Policy And Law Makers - Policy Makers And Legislators - Practitioners And Policy-makers - Policy Makers And Regulators -