Eesti Naistoimetajate ühendus; Estonian Women Journalists and Editors: 1.06.15\nJuuni keskpaiku käisid naistoimetajad Vormsit avastamas, võõrustajaks Barbi Pilvre. Kuigi Barbi oli samal ajal hoopis Kreeka majandust turgutamas, saime mõneks päevaks mõnusa pesapaiga tema saarekodus, lopsakate sirelipõõsaste peidus.\nLahke naabrimemm oli külaliste tulekuks toad talvisest rõskusest puhtaks tuulutanud, nobe naabrimees aiarohu madalamaks trimminud, meil jäi üksnes elekter sisse lükata ja õdusa saaretunde mekkimiseks ahjulõõride tõmmet tuletegemisega katsetada. Tänu majaemanda täpsetele juhistele toimus sisseelamine kohalikku õhustikku tõrgeteta ja seejärel oligi viimane aeg sukelduda sirelilõhnalise vaikusesaare sisemusse, kaasas minu esimesed ja viimased Vormsi mälestused hääbuva punavõimu lõpuaastatest. See oli aeg, kui piirid olid juba lõdvemad ja saartele pääsuks polnud enam vaja punapiirivalve luba. Oli aeg, kui Haapsalu-Rohuküla teed palistasid lõputuna näivad vene armee nukravõitu kasarmud ja okastraatidest piiratud tarad. Oli aeg, kui Vormsil elas veel legendaarne Maria Murman, kes külaliste saabudes pani rootsi rahvariided üll, jalga pastlad ja tõmbas kandletaolise pilli - tsitriga laulugi üles, teadagi rootsi keeles. Oli aeg, kui Vormsi külakesed olid äsja saanud tagasi oma rootsikeelsed nimed ja renoveerimisjärgus Olavi kirikus esimene sõjajärgne jõulu jumalateenistuski peetud. Oli märtsikuu ja minu reisikaaslaseks oli YLE rootsikeelsete uudiste reporter Patrick Holmström. Õigemini küll olin mina tõlk-toimetajana Patricku saatjaks. Aga see on juba teine jutt.\nKui mandril on tulpide-nartsisside aeg ammu läbi,\nõitsevad need Vormsil veel täies ilus\nMajaka juurest sai kimbukese\nimeliselt lõhnavaid maikellukesi\nEnne saare ellu sukeldumist jõudsime maitsta Eve kokkamise suurepäraseid vilju, mis seekord väljendus isuäratava plohvi näol. Kuumale pannile leidsime pannialuseks teadagi ajalehe - Äripäeva Puhkepäev. See oli absoluutselt teemakohane - tegime ju meiegi äripäevast puhepäeva. Ja mis võis olla paremat, kui vabaõhu lõunasöök õiteilus viirpuu all.\nEt tegemist on viirpuuga, saime kinnituse otse Kreekas viibivalt majaperenaiselt.\nEdasi aitas juba Vikipeedia:\nViirpuu on väga liigirohke perekond kuni 1500 liigiga. Eesti kodumaiseid liike on R.Cinovskise (1971) järgi 9, neist sagedasim on harilik viirpuu, mis on tavaline Saaremaal. Üldse on Eestis üle 60 liigi viirpuid.\nViirpuu on hästi ära tuntav okstel asuvate astelde järgi, mis on tavaliselt 1–3 cm pikad, aga mõõdetud on ka 11,5 cm pikkune astel.\nKõhud head-paremat täis, oli viimane aeg minna uudistama, mis elu saarel elatakse.\nVormsi, rootsi keeles Ormsö võib jaotada kaheks - lääneringiks ja idaringiks. Mõlemad ringid viivad läbi saare pealinna e. Hullo küla. Meie võtsime suuna majakale, st lääneringile.\nAutode liikumiskiirus on saarel lubatud kuni 50 km/h, külades 30 km/h. Teed on suhteliselt head, saare sisemuses tuleb ette ka kruusateid, needki kenasti korras. Liiklus on enam kui hõre. Kolme päeva jooksul tuli meile vastu vaid mõni üksik sõiduk ja harv rattaline. Ilmselt märk, et suvehooaeg polnud veel alanud. Jahe kevad näitas sel aastal suvele veel pikalt hambaid.\nViitade post Hullo keskplatsil\nEsimesena võtsime suuna idaringile, täpsemalt Saxby neemele ja tuletornile.\nTee viis läbi Hullo küla, kuhu on koondunud saare kesksed tegevused - kool, kirik, vallamaja, pood, käsitöökeskus jm saareelanike kesksed tegevused. Esimese peatuse tegime Püha Olavi kiriku aias.\n14. saj pärit Vormsi kirik on saare ajaloo ja kultuuri peamine mälestis. Pärast rootslaste põgenemist saarelt II Maailmasõja lõpul seisis kirik pikalt tühjana, taasõnnistati 1990. aasta Olavipäeval.\nKiriku iseärasuseks on torni puudumine, kirikukell ripub ukse kohal kõrge katuseharja all. Uudistamist väärib omapärane ruudukujuline põhiplaaniga pikihoone ja vanad laemaalingud altariruumi laes. Kiriku väravas on kaks jändrikku mändi, mille all asunud häbipost.\nKiriku kõrval asuv Vormsi kalmistu on Eestis ainulaadsemaid. Vanemas osas leiab hulgaliselt pae- ja liivakivist rõngasriste, säilinud on kogunisti üle 330 rõngasristi ning palju tavapärase kujuga riste.\nVanim säilinud hauatähis on aastaarvuga 1743. Kirikaiast väljas on üks väheseid kogu nõukogude aja omal kohal seisnud vabadussambaid Eestis.\nVeidi oli ka kodutööd tehtud ja\nPostitaja: EESTI NAISTOIMETAJAD - Estonian Women Editors kell 15:33 Kommentaare ei ole:\nPolitsei ründas ajakirjanikke rahva meeleavaldusel Jerevanis\nPolitsei pidas vähemalt 10 ajakirjanikku lühiajaliselt kinni, paljudel lõhuti telefonid, fotoaparaadid jm salvestustehnika, konfiskeeriti mälukaardid 23. juunil Armeenia pealinnas Jerevanis president Serzh Sarkisiani residentsi ees toimunud rahva meeleavaldusel elektrihinna tõusu vastu.\nAjakirjanike Föderatsioon (IFJ) ja Euroopa Ajakirjanike Föderatsioon (EFJ) mõistavad hukka ajakirjanike rünnanud politsei tegevuse ja nõuavad süüdlaste karistamist.\nIFJ and EFJ ask for a full investigation into attacks on media workers by Police at a demonstration in Armenia.\nPostitaja: EESTI NAISTOIMETAJAD - Estonian Women Editors kell 09:08 Kommentaare ei ole:\nTemaga ajas juttu ajakirja Universitas Tartuensis toimetaja Mart Zirnask. Lugu ilmus ERR uudisteportaalis Novaator.\nIsa jalutab, ema tõreleb.\nFoto: Universitas Tartuensis\nVõi vähemalt selline pilt joonistus välja eesti keele instituudi teadurile Liisi Piitsale, kui ta aprillikuusTartu ülikoolis kaitstud doktoritöös otsis üle 200 miljoni eestikeelse sõnaga tekstikogust kümne inimest tähistava sõna sagedasemaid kaaslasi, kollokaate.\nSeega võib öelda, et keeleliselt, kollokatsioone vaadates, on soorollid Eestis üsna tugevalt paigas?\nKüsimus on, kui palju me keele põhjal saame kultuuri kohta järeldusi teha. Töös ütlen, et see peegeldab teatud suundumusi. Aga mina uurin ikkagi vaid keelt.\nÜks-ühese vastavusega on raskusi juba seetõttu, et tihti me ei tea, kas mingite sõnade sage koosesinemine väljendab mõnda sagedast ja tavalist kultuurilist nähtust. Või, vastupidi, tõstab keel ökonoomse süsteemina esile ainult seda, mis on ebatavaline.\nNäiteks «töötav ema»: kas see sõnapaar on sage seetõttu, et peame seda kultuuris normiks? Või seetõttu, et veel hiljuti peeti loomulikuks, et naine jääb lastega koduseks. Mõnel juhul peegeldab keel aga ka tegelikkust, mitte ainult kultuurilisi tõekspidamisi.\nMinu jaoks oli üllatav, et nii paljud ründavaid tegevusi tähistavad tegusõnad on mehi tähistavatele sõnadele eriomased. Aga kui veidi uurisin, selgus, et vangidest on tohutu protsent meesvangid (95 protsenti, justiitsministeeriumi paari aasta taguse uurimuse järgi – toim).\nAga kollokatsioonisuhted on siiski suur üldistus. Vaatasin ju ka ainult sagedasemaid sõnu – nii tuligi stereotüüpne pilt välja. See ei näita, kuidas igaüks meist mõtleb, vaid kuidas tüüpiliselt räägitakse. Ja peamiselt ajakirjanduses inimesi kujutatakse.\nArutlete töös, et keel on üks sotsiaalse soo looja.\nTraditsiooniliselt nähakse sõnavaras sõnade vahel paradigmaatilisi suhteid, mis näitavad, kuidas sõnad keele struktuuris seotud on – mis on mille vastandsõna või sünonüüm, näiteks. Ja teiseks süntagmaatilisi suhteid, mis näitavad, kuidas sõnad fraasides ja lausetes kombineeruvad – näiteks kollokatsioonid.\nMind hakkas eelkõige huvitama, kuidas süntagmaatilise tasandi suhetes võiks avalduda see, mis suhetes sõnad keele struktuuris esinevad. Hüpotees oli, et kahe sõna ühine kontekst võib näidata ka nende paiknemist keelesüsteemis. Kas nad on näiteks vastandsõnad.\nParadoksaalselt oligi näiteks «mehel» ja «naisel» rohkem ühiseid kollokatsioone kui «mehel» ja «poisil». Soo vastandusel põhinevatel vastandsõnadel oli väga suur kollokaatide kokkulangevus.\nKas kollokatsioonide mõiste on eesti keeleruumi ja grammatikasse probleemitult üle kantav?\nMõistelised probleemid ei tulene keele eripäradest. Aga grammatika määrab selle, kust on tark midagi otsida. Eesti keeles on omadussõnu targem otsida põhisõnast vasakult, verbe paremalt.\nOluline on ka see, kas keel on sünteetilisem või isoleerivam: kas keeleüksused on rohkem või vähem kokku sulanud. Meil liituvad käände- ja pöördelõpud, mitmuse tunnused ja muu sõnatüvega, inglise keeles kasutatakse eraldi eessõnu. See määrab, kui suurest n-ö aknast kollokaate otsida.\nSee ongi üks olulisi küsimus: kas vaatame põhisõnast ainult ühe sõna või kolm sõna vasakule, ja seoseid on otsitud isegi üle lausepiiri.\nKuidas võiks kollokatsioone mõjutada keelte n-ö arenguaste? Kui eesti kirjakeel on suurematest-vanematest keeltest vähem varjundirikas, võib-olla siis kukuvad ka kollokatsioonide loodud ühiskondlikud stereotüübid kuidagi rohmakamad välja.\nMinu arvates on stereotüpiseerimine oluline kategooriate loomiseks: kui ütleme «naine», tahame juba mingit üldistust või kujutluspilti. Me ei saa mõelda kõigile erisugustele naistele, keda oleme elus kohanud. See on nagu mõttekategooria ja kõigile keeltele loomulik.\nSamuti avalduvad kõikide keelte kollokatsioonides just kõige sagedasemad ja üldisemad sõnaseosed. Isegi nendes, kus eri tähendusi väga peenelt eristatakse. See kõige üldisem-tüüpilisem pilt avaldub ikkagi.\nEesti murdeid uuritakse paljuski 40–50 aasta vanustelt salvestistelt – uuritakse keelt, mis on tegelikult vähemalt osaliselt kadunud. Teie tekstikorpus algab samuti paari kümnendi tagant. Kui palju keel sellise aja jooksul muutuda võib?\nKollokaate oleks huvitav uurida ajalooliselt, kultuuriliste muutuste taustal. Näiteks võrrelda sõjaeelset keelt tänapäevasega. Aga kas korpus on viis või kümme aastat vana – ma ei usu, et stereotüüpne pilt nii kiirelt muutuks.\nKuigi inglise keeles on küll pandud tähele, et näiteks atraktiivsusega seotud sõnu beautiful jahandsome on varasemast enam hakatud kasutama koos sõnaga «mees».\nSiirdeaja taustal leiaks ehk eesti keelest ka mõne sarnase näite?\nKunagi, kui natuke kõnetussõnu uurisin, märkasin küll, et 1990. aastatel mindi «seltsimehelt» ikkagi väga kiiresti «härrale» või «prouale» üle. Algul käis see natuke naljatleva alatooniga, praegu on see aga peaaegu neutraalseks saanud. Mõned muutused võivad päris kiiresti toimuda.\nKas te mingeid selgeid inglise keele mõjusid eesti keelele ka tajusite?\nMa uurisin kõige sagedamaid sõnu, sinna veidrused lihtsalt ei jõudnud.\nTegelikult tahtsingi algul seda uurida, kuidas erinevate keelte mõju eesti keeles avaldub. Lootsin võrrelda eesti keele kollokatsioonisuhteid teiste keeltega. Vaadata, millistega on meil tänapäeval kõige rohkem kokkulangevusi. Aga loobusin sellest, kuna ma ei suutnud kaotada eri keelte struktuurist, näiteks sõnajärjest, tingitud mõjusid tulemustele.\nMis suunas selle teemaga edasi võiks minna?\nÜks teema, mis jäi käsitlemata, oli see, kuidas kollokaadi tähendus muutub olenevalt sellest, millise inimest tähistava sõnaga ta koos esineb.\nSee oli vist Michael Pearce (Briti keeleteadlane – toim), kes ütles inglise keele põhjal, et kui meeste puhul tähistasid mõned omadussõnad kehalisi omadusi, siis naiste puhul kasutati samu sõnu tihti piltlikult. Mulle hakkasid mõned sarnased juhud ka oma andmetes silma. Näiteks «tugev mees» tähistas füüsilist tugevust, «tugev naine» aga pigem kindlameelset naist.\nSelline lausetasandile minek oleks huvitav. Saaks vaadata, millises tähenduses on seda inimest tähistavat sõna tegelikult kasutatud.\nMilliseid elulisi seoseid see töö teie jaoks tekitas?\nKuidagi eriti ehmatavalt jõudis kohale, et see, kuidas me emakeeles tähendusi õpime, kokku seame ja maailma kategoriseerime, kujuneb ikkagi kontekst.\nJust inimest tähistavate sõnade puhul panin oma last vaadates tähele, et kategooriad muutusid ja laienesid. Kolme-nelja-aastasena ütles tütar «lapsed ja poisid», ta pidas laste kategooriat millekski selliseks, kuhu kuuluvad ainult tüdrukud. Konteksti põhjal oli ta kuidagi aru saanud, et «poisid» vastandub sellele.\nLoomulikus keelesituatsioonis me ju ei defineeri oma lastele midagi – alles koolis hakkame küsima, mida mingi sõna tähendab. Konteksti ja kasutuse põhjal peavad nad tähenduse kuidagi välja korjama. Jõudsin arusaamale, et me õpime sõnu kontekstis.\nAga see sookeskne fookus – kuidas see teie tööväliseid jutte mõjutanud on?\nEks see ikka pereelu mürgitab. (Naerab.) See paneb mõtlema, kui lugeda, kuidas emade ülesanne on «küpsetamine», «keetmine», «koristamine», aga isade ülesandeks jääb ainult laste «patsutamine», nendega «jalutamine» või «mängimine».\nSamas, kui keel neid stereotüüpe üleval hoiab, siis ilmselt on need millegi jaoks kultuuriliselt ikkagi väga vajalikud.\nSoo jätkamise, partnerite leidmise või millegi muu pärast on vaja öelda, et miski on omane naisele ja miski mehele. Võib-olla need erisused muutuvad ajas, aga mingil kujul ikkagi jäävad.\nHäirivaid kollokatsioone välja juurida ilmselt ei saa, aga kuivõrd tuleks teie meelest üldse keele normeerimisega tegeleda?\nMina eriline keelepurist ei ole, mulle eripärad meeldivad. Aga tundub, et kollektiivsete suhete puhul näitab keel ka inimeste ühisosa – mis mõjutab sedagi, kuidas igaüks meist mõtleb.\nRoman Jakobson (nimekas keeleteadlane ja semiootik – toim) pani 60–70 aastat tagasi afaasiahaigete keelt uurides tähele, et sõnade kollokatiivsetest suhetest säilisid neil paremini paradigmaatilised, keelesüsteemi tasandi suhted nagu antonüümia või sünonüümia.\nKui afaasiahaigele öeldi «poissmees», oli tal raske pakkuda vastandit «abielumees» või sünonüümi «vallaline mees» – aga meenus «poissmehekorter». Meenusid sõnade koosesinemismustrid.\nTundub, et see näitab, kuidas kollokatsioonid justkui käivad meiega kaasas. Nad on olulised ja püsivad suhted, nii meeldejätmise kui tekstiloome seisukohalt.\nKodused naised, vihased mehed\nTuginedes TÜ eesti keele koondkorpusele ja ajakirjandustekstide korpusele, analüüsis Liisi Piits 30 sagedasemat kollokaati sõnadele mees, inimene, naine, laps, ema, poiss, isa, tüdruk, poeg ja tütar. Tema tööd juhendas professor Urmas Sutrop.\nIlmnes, et naissoo puhul mainitakse enamasti järgmist:\nLigitõmbavust: sõnad «ilus», «kena» jne moodustavad naise omadussõnalistest laienditest üle 5 protsendi, mehel aga alla 1 protsendi. Peale selle tüdrukud «värvivad» ja «ehivad», naised «poseerivad», tütar «meeldib» ja «esineb».\nPerekondlikku seisu: esinesid sõnad «vallaline», «üksik», «uus» ja «endine»; mehe puhul suhtestaatuse-alased sõnad sagedamate hulka ei jõudnud.\nPerenaine ja ema olemist: ema eriomased verbid tähistavad paljus kodutöid («küpsetama», «keetma», «pakkima», «pesema», «askeldama»). Samuti katab ema laste esmavajadused: «imetab», «toidab», «joodab» neid – aga ka «keelitab», «tõreleb», «tirib», «raputab», «silitab». Isad seevastu «jalutavad» lastega, «juhendavad», «patsutavad», «kiigutavad» neid, «ehitavad» või «meisterdavad» koos nendega.\nNing suhtlusvormide põhjal on naine ka sõnaliselt võimekam.\nMeessugu aga on:\nNähtavam ühiskondlikul redelil: «kuulus» ja «rikas» esinesid isa kollokaadina 20 ja 30 korda sagedamini kui ema kollokaadina. Mehegi puhul hindame, kas ta on «rikas», «vaene» või «tähtis».\nLisaks, kui väljend «töötav naine» märkis sageli vastandit «kodusele naisele», siis meeste puhul kaasnes «töötavaga» peaaegu alati töökoht või amet. Ehk vastandus töötav-kodune polnud meeste puhul jutuks.\nKeevalisem: 40 protsenti sõnale mees eriomastest verbidest seostusid vägivallaga: «tulistama», «võitlema», «ähvardama», «röövima» jne.\nOmadussõnalistes täiendites viidati mõlema soo puhul palju vanusele. Just alaealiste puhul oli oluline vanust mainida.\nKas eesti keele instituut peaks soosima sooneutraalsete sõnade kasutamist?\nPoolt: Tuule Sõber, TÜ informaatika bakalaureusetudeng\nEesti ühiskonnas vaadatakse naisi ja mehi läbi soopõhiste raamide ent selline ettekirjutatus piirab inimeste tegevusvabadust. Kui naistele kinnitatakse, et ennast tuleb määratleda laste sünnitamise arvu kaudu, meestele aga, et tunnete väljendamine ei ole mehelik, siis on tõenäoline, et vaid vähesed mehed ja naised julgevad teha midagi, mida nende soole omaseks ei peeta.\nPeale selle toob raamistamine endaga kaasa ülejäänud ühiskonnaliikmete (ala)teadliku viltuvaatamise neile, kes ei vasta ettekujutlusele meeste või naiste rollist. Nii tuntakse töövestlusel naiste puhul huvi laste arvu, meeste puhul aga ametialase kogemuse vastu. Selline käitumine avaldub muuseas ühes suurimatest palgalõhedest OECD riikides (naised saavad võrdväärse töö eest meestest ligi 30 protsenti vähem palka) ja selleski, et naised on ärimaailmas vähe esindatud.\nKeel peegeldab ja mõjutab inimeste mõttemaailma. Seega, kui inimesed kuuleksid enda ümber iga päev sooneutraalset sõnakasutust, siis ei seostuks sugupoolte või sõnadega «poiss» ja «tüdruk» enam kindlad tegevused või omadused. See tähendaks omakorda vähem soorollides kinni olevat ühiskonda, mis tuleks kõigile kasuks.\nVastu: Anni Haas, TÜ õigusteaduse bakalaureusetudeng\nSooneutraalsete sõnade kasutamine ei too kaasa ühiskondlikku muutust, sest sõnad ei kanna inimeste jaoks kindlaks määratud tähendust. Enamasti ei määra inimese jaoks sõnade tähendust mitte õigekeelsussõnaraamat, vaid reaalne kokkupuude sõnade kasutamisega. Nii ei tulene arusaam, et naine peaks lapsega koju jääma, mitte sõnade «ema» ja «isa» eristamisest, vaid sellest, et enamasti jäävadki vastsündinutega koju emad. Samale järeldusele jõuaks inimesed ka siis, kui hakataks kasutama sooneutraalset sõna «vanem».\nSeega tundub, et soopõhiste sõnade eristamine kannab eelkõige suhtlust lihtsustavat rolli. Selle asemel, et viidata kellegi soole, saadakse kasutada sugu eristavat sõna. Mingitel juhtudel võib sellise viitamisega kaasneda ka stereotüüpne hinnang, ent see ei tulene sõna vormist, vaid sõnakasutaja või ühiskonna kokkupuutest vastava olukorraga. Seega ei muudaks sooneutraalsed sõnad tegelikkust, vaid muudaksid inimeste suhtlemise kohmakamaks.\nPostitaja: EESTI NAISTOIMETAJAD - Estonian Women Editors kell 10:35 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: EESTI NAISTOIMETAJAD - Estonian Women Editors kell 04:24 Kommentaare ei ole:\nAriadne Lõnga uue numbri esitlus\nENUT (Eesti Naisuurimus- ja Teabekeskus) kutsub Ariadne Lõnga uue numbri esitlusele 19. juunil kell 14.00 ENUT-i ruumis T-405 (Narva mnt 25). Osavõtt eelnevalt registreerida enut@enut.ee\nAriadne Lõng on Eesti esimene ja ainuke nais- ja meesuurimuse ajakiri, mis asutati aastal 2000. Ariadne Lõnga võib leida ENUTi raamatukogust, teistest raamatukogudest (vt ester.ee, lugeja.ee) ning alati on seda võimalik soodsa hinnaga omandada ENUTist.\nKatkend esimese ajakirjanumbri eessõnast\nEda Sepp ja Suzanne Lie\nAjakirjale on nime Ariadne Lõng andnud lugu kreeka mütoloogiast. Ariadne oli kuningas Minose ja kuninganna Pasiphae tütar, kes oli armunud Theseusesse, ning kui viimane pidi minema labürinti Minotaurust tapma, andis Ariadne talle lõngakera, et ta selle abil labürindist tagasitee leiaks. Ajakirja toimetus on valinud Ariadne lõnga sümboliseerima uue demokraatliku mõtlemise ja sugupoolte võrdsuse teejuhist – ilma võrdsuseta ei saa olla demokraatiat, mis hõlmab nii naisi kui mehi. Eesti rahvatraditsioonis ja eriti naiste-traditsioonis on lõngal olnud tähtis roll; sellega tahame viidata ajakirja suunale mõtestada lahti omamaised probleemid. Vanakreeka kultuur on õhtumaa mõttemaailma häll, ent just sealt sai alguse ka patriarhaalne sotsiaalsüsteem, nii nagu meie seda tunneme. Sellest peame alustama, kui tahame mõista sugupoolte ebavõrdsuse tekkelugu ja näidata, mida tuleks muuta ja kuidas seda teha. Läänes on üle kolmekümne aasta nende küsimustega tegelenud akadeemiline feministlik teooria, mis sai alguse ülikoolides naisuurimuse kursustega. Naisuurimus, naisteadused ja akadeemiline feminism on omavahel nii tihedalt seotud, et nendevaheline piir jääb sageli ebamääraseks.\nAriadne Lõng on Eestis esimene ajakiri, mis tegeleb akadeemilise feminismi, naisuurimuse ning soouurimusega. Ariadne Lõng võiks olla foorum, kus eesti naised ja mehed saaksid tutvustada oma uurimusi, mis käsitlevad nais- ning sugupoolte temaakat, aga ka feministlikku metodoloogiat, ning avaldada viimasest lähtuvaid töid. Me loodame, et ajakiri ergutab naisteaduste ja naisuurimuse arengut Eestis ja informeerib ka üldsust vastavast problemaatikast. Oluline on hakata Eestis mõjutama teaduste peavoole, milleni on tänaseks jõutud Läänes.\nAriadne Lõng peegeldab naisteaduste interdistsiplinaarset iseloomu, pakkudes artikleid, mis lähtuvad sotsioloogia, kirjandusteaduse, kunstiteaduse, psühholoogia ning filosoofia vaatenurgast. Igas numbris avaldame ka rahvusvahelistes ajakirjades ning kogumikes ilmunud artiklite tõlkeid. Esimesed kolm artiklit käsitlevad naisuurimuse ja feminismi definitsioone ja mõisteid, kolm järgmist analüüsivad olukordi, millega eesti naised on kokku puutunud Nõukogude okupatsiooni ajal ning Eesti iseseisvuse taastamisel toimunud ümberkujunduste jooksul. Ülejäänud käsitlevad kunsti-, kirjandus- ja filosoofiaprobleeme.\nPostitaja: EESTI NAISTOIMETAJAD - Estonian Women Editors kell 13:44 Kommentaare ei ole:\nPolitsei ründas ajakirjanikke rahva meeleavaldusel...\nLiisi Piits: ajakirjandus kujutab mehi ja naisi en...


Elemendiks - leiti 501 faili - Annaabi.ee\nOtsingule "elemendiks" leiti 501 faili\nelemendiks on avaliku ülesande (haldusülesande) täitmine, seda õigussuhet reguleerivad avaliku õiguse normid 4) Avaliku võimu pädevus.\nMinu vanaisa veetis oma vanematega palju aastaid Siberis.Kahjuks on ta surnud ja mind hakkas huvitama küüditamine,samuti otsin oma tööd tehes vastust küsimusele, keda peeti ,, nõukogudevaenuliseks elemendiks " ja saadeti Siberisse. Peatun töös lähemalt kahel suuremal (1941 ja 1949 a) massiküüditamisel ja annan põgusa ü...\nMeedia - inimeste mõjutaja\nMeedia  inimeste mõjutaja Tänapäeval ümbritseb meedia meid kõikjal kuhu vaatame, meedia olemus kajastub kõigis meie igapäevastes valikutes. Kuigi me seda eitame, juhindume alateadlikult ka kõige tühisemaid otsuseid tehes selles, mida oleme kuulnud või näinud televiisori, raadio või interneti vahendusel. Kas sellest võib järeldada, et infotehnoloogia, mis on meie elu teinud kergemaks võrre...


tel. 601 754 463\ntel. 602 123 634\ntel. 61 831 66 66\ntel. 61 845 54 17\ntel. 61 223 62 34\ntel. 61 861 42 48\ntel. 606 494 336\ntel. 61 832 03 20\ntel. 61 661 30 85


22.02 – Häädemeeste Keskkool\nHome > 22.02\nTähistasime koolis vastlapäeva. Rõõm oli kuulda-näha, kuis õpilased ja õpetajad õues toimetasid. Juba mitu aastat pole olnud meil sellist mõnusat talveilma, mis lubaks nautida talviseid vastlapäeva tegemisi. Nooremate õpilaste jaoks oli maastikumäng koolimaja juures, kus õpilased said rakendada oma meeskonnatöö oskusi ning oli vaja sportlikkust ja nutikust. 5. – 8. klass sai täiendada oma teadmisi talvisest loodusest Kabli metsas ja mere ääres. 9. – 12. klassi õpilasid veetsid reede hilisõhtul aega Laiksaare metsas. Tänu imelisele kuuvalgusele ja heale seltskonnale oli meeldejääv õhtu.\nReedel 19. veebruaril tähistasime kooli Vabariigi aastapäeva. Toimusid pidulikud lõunasöök-aktused. Suur tänu kõikidele õpilastele, kes esinesid ja hea meeleolu lõid ning suur tänu ka juhendajatele! Praegusel ajal saame lubada endale ning sh kooliperele väga vähe kokkusaamisi, aga need aktused lõid suurepärase meeleolu, millega minna vastu Eesti riigi 103. sünnipäevale.\nNoorkotkaste ja kodutütarde eestvedamisel toimub 24. veebruaril päikesetõusul, s.o kell 7.32 koolimaja ees pidulik lipuheiskamine.\n1.-5. märts Distantsõppe nädal 5. – 12. klassile.\nAjaloo- ja ühiskonnaõpetuse kuu raames jätkuvad Euroopa Parlamendi liikmete e-külalistunnid:\n01.03 kell 13:00 “Kas homne töö on sama mis täna?” e-külalistundi viib läbi Yana Toom. Osaleb 12. klass.\n02.03 kell 13:00 “Mis see minu asi on, mis Euroopa digiturul toimub?” e-külalistundi viib läbi Andrus Ansip. Osaleb 9. klass.\n11.03 kell 13:00 “Kuidas saada Euroopa Liidu liikmeks?” e-külalistundi viib läbi Sven Mikser. Osaleb 8. klass.\n15. märts kell 15.00 Õppenõukogu\n9. veebruaril toimus piirkondlik geograafiaolümpiaad. Kiidame ja täname kõiki osalejaid! Tulemused olid õpilastel suurepärased:\n7. klassi õpilaste hulgas 2. koht Taavet Allikas, 4. koht Aleksander Vainula;\n8. klassi õpilaste hulgas 2. koht Ann-Mari Alfthan;\nGümnaasiumiõpilaste hulgas 1. koht Herman Sillat, 3. koht Hannes Jaakson, 5. koht Romek Hanson.


Ebatavaline pikk kitsas maja Jaapanis > Maamajad\nJaapani disainistuudio Mizuishi arhitekt Atelier, Tokyo linn, mõeldud paarile lapsega, unikaalne kahekorruselise maja projekt. Üle viiekümne viie ruutmeetrise pindalaga maatükil ehitati ebatavaline ja geniaalne idee pikk kitsas maja.\nSee kahekorruseline kitsas maja erinevalt kõigist elamuehitustest. Selle oluline tunnusjoon on see - vaba ruumi maksimaalne kasutamine. Mitte ükski sentimeeter ei jäänud järelevalveta, disainerid võtsid arvesse kõiki liigutuste ergonoomikat ja perekonna iseärasusi.\nMajas leiti mitte ainult traditsioonilised toad, näiteks köök, magamistuba ja vannituba, vaid ka laste mänguväljak ja puhkeala ning töökoht.\nMaja peakorter on teisel korrusel köökiga ühine ruum. Ruumi maksimaalseks valgustamiseks ja avalikustamiseks kasutati suurt akent, millel oli võimalikult suur ehitus-, klaasimisala.\nSelle omadus pikk kitsas maja Praktiliselt ei ole kappe, selle asemel kasutatakse aktiivselt hoiuruumi ühise pinki all ja esimesel korrusel. Disainerid leidsid ka suurepärase lahenduse köögi naturaalsele valgustusele - hoone lõpus asuv vertikaalne kitsas aken võimaldab teil kasutada päevavalgust ja säästa elektrit, mis jätab ruumi ka kokkusurumise mõju.\nMagamistuba jätkab ühise ruumi trajektoori, see on ebatavaline kahekorruseline kitsas majaeluruumi sulgemine. Tähelepanuväärne on, et sisekujundajad ei piirdunud seinaga pööningule viivate trepidega, vaid kasutasid kardinaid, et luua üksildane õhkkond, mis ei kahjusta väärtuslikke meetreid.\nSelles pikk kitsas maja lastele on olemas koht laste mänguasjadele, spetsiaalsel pööninguplatvormil, otse katuse all, spetsiaalsete taradega, püstitatud ala lastele. Arvesse tuleb võtta ka vajadust hoolitseda lapse eest, tsoon asub kööginurgast kõrgemal ja võimaldab emal ilma toiduvalmistamisvahendit vaatamata lapse eest hoolitseda.\nKõigis vajalikes ruumides asuv vannituba asub esimesel korrusel, selles pole midagi üleliigne, kõik on väga lihtne, taskukohane, mugav.\nSisustus kahekorruseline kitsas maja loodud funktsionalismi ja minimalismi põhimõtete kohaselt. Värviskeem on väga reserveeritud, valge, pruun, hall. Kõik mööblitükid on mobiilsed ja kergesti liikuvad.\nFoto kitsast majast Mizuishi arhitekt Atelierilt. Laste tuba.\nFoto kitsast majast Mizuishi arhitekt Atelierilt. Magamistuba.\nFoto kitsast majast Mizuishi arhitekt Atelierilt. Vannituba.\nTööjoonised pikk kitsas maja Mizuishi arhitekt Atelierilt.\nVaadake videot: Our Miss Brooks: The Bookie Stretch Is In Love Again The Dancer (Detsember 2019).


Lood ja loomad < Kõik oksjonid - Online Arthaus\nKõik oksjonid > Lood ja loomad\nLood ja loomad\nLoomad, lilled ja lapsed on teema, mille puhul me tavaliselt muutume emotsionaalseks. Ja pole sellest ka kunstnikud suutnud hoiduda. Allolevas oksjonivalikus võib igaüks veenduda, et kõiksugu isikustatud loomakesi ja putukaid-mutukaid on kunsti pugenud päris aukartustäratav hulk. See annab omakorda tunnistust tõsiasjast, et kunstnikele on loomade kujutamine läbi aegade olnud südamelähedane tegevus. Südantsoojendavalt mõjuvad pildid, mis kujutavad nii laantes elavaid metsloomi kui laudast tuttavaid koduloomi, samuti karvaseid ja „nunnusid“ lemmikloomi. Ja kõike seda detailiderikkas fantaasiakirevuses...\nFaunat ja floorat ei kujutata üksnes väliselt. Et pildil loomale hing sisse tuleks, peab kunstnik viima vaataja meisterlikult viimistletud ja tihti ka muinasjutulisse maailma, kus annavad lossid ja looduski oma aktsendi. Kohtame kentsakaid loomi ja fantastilisi tegelasi ning nende asjatoimetusi, humoorikaid ja koomilisi olukordi – seda kõik oma mõnusas rütmis. Tähelepanelik vaatleja võib neilt tundelistelt piltidelt lisaks olustikule näha peegeldumas ka tegelaste emotsioone.\nKaasajal, mil dokumentaalfilmid ja fotod meile kõikvõimalike loomade elu väga ehedalt ja tõetruult kujutavad, võib lihtne kass ja koer tunduda isegi mõneti igavana. Kuid allolevate teostega tutvudes võib oma lemmikloomagi kaeda selles valiku valguses pisut teise pilguga.\nVärvikaid karaktereid on loonud lasteraamatute illustraatorid Jüri Mildeberg, Kadi Kurema, Regina Lukk-Toompere ja nukukunstnik Sveta Aleksejeva. Valikut ilmestab vanast koolkonnast Tõnu Tulev lindude ja koerte kujutamisega ning Richard Kaljo oma muinasjutuainelise graafikaga. Kõik kunstnikud valdavad fantaasiarikkaid ja detailirohkeid tehnikaid, mis muudavad nende teosed salapäraseks ja müstiliseks. Sel moel loodud maailm mõjub soojalt, siiralt, südamlikult ning võib muuta iga kunstilembese ja hubase kodu veelgi armsamaks.\nViimane pakkumine: 100 EUR (1 pakkumist) 26.04.20 11:25\nLõppeb 01.05.20 22:00\nHans ja Jüri1998\nHes master hat2011\nHis Master's Shoe2017\nKits ja Sokk1996\nKoer ja lind1995\nLigikaudne hind: 125-175 EUR


Peeter Eerik Ots: Kultuurikatel olgu tervik - Arvamus\n26. oktoober 2014, 16:09\nPeeter Eerik Ots. FOTO: Arno Saar / Õhtuleht\nMTÜ Kultuurikatel asutajaliige ja juhatuse esimees alates 2006. aastast Peeter Eerik Ots kirjutab värskes Sirbis, et Telliskivi selts on septembri lõpus esitanud Tallinna linnaplaneerimise ametile Kultuurikatla, linnahalli ja mere vahelise ala detailplaneeringu kohta oma seisukoha, kus rõhutatakse, et selts ei pea õigeks mahuka ärihoone kavandamist Kultuurikatla aia krundile, maa-alust parklat sellel krundil ega krundi müüki.\nMaa-ala toimib praegu avaliku ruumina väga hästi, seda on mõistlik paindlikult edasi arendada, märgib selts.\nSelgub, et olukord on taas võrreldav linnateatri juhtumiga. Äkki on oodata küsitlust, kumma me ehitame: kas Katlaaia või Kultuurikatla? Ühel päeval leidsime müügikuulutuse osale Kultuurikatlast argumendiga, et muidu ei saa kõike valmis, järgmisel päeval selgus, et ära on lõhutud estakaad, mis ühendas Kultuurikatla tervikut… Mis homme?\nErinevalt paljudest olen ka ise pooldanud Kalasadama Kultuurikatla poolele ehitusmahu kavandamist. Konkreetne küsimus teenindusruumist tekkis siis, kui kerkis plaan taastada kalasadam. Tuli leida vastus küsimusele, kus hoida kauplejate varustust, kui arvestati, et kalaturg toimuks vaid kaks korda nädalas ning teistel päevadel peetakse seal kunsti-, raamatu-, töö- vm turgu. Turg vajab meie kliimas konkreetset hoonet ja see turuhoone ei vähenda, vaid suurendab kvartali avaliku ruumi kvaliteeti. Katlaaia-ala ja garaaže oleks saanud sihtotstarbeliselt nii Kalaturu (ja basseiniäärse piirkonna) kui ka EKKMi ja Kultuurikatla vahelise avaliku ruumi korraldamisse kaasata.


Põltsamaa Topz! Mahlane Kana-karri 380 g - Põltsamaa\nMahlane ja maitseküllane riisiroog kanaliha, karri ja apelsinipipraga.\nKoostisosad: riis, porgand, paprika, kana kintsuliha (12% sissepanekul), tükeldatud ananass, rõõsk koor, joogivesi, porrulauk, rapsiõli, riisitärklis, sool, küüslaugupasta(küüslauk, vesi, rapsiõli), suhkur, sidrunimahla kontsentraat, karripulber (0,35%), apelsinipipar (0,2%), tšilli, Cayenne’i pipar.\nEnergiasisaldus kJ/kcal 422/101 1598/382\nRasvad, 4,4 g 16,7 g\nmillest küllastunud rasvhapped 1,5 g 5,7 g\nSüsivesikud, 11 g 41,8 g\nmillest suhkrud 3,7 g 14,1 g\nValgud 3,5 g 13,3 g


"Olin küll tubli spordipoiss, aga suusatamine mulle ei meeldinud," meenutab Lilliallik viletsa hinde teenimist. "Ühel talvel ei võtnud kordagi suuski kooli kaasa. Ja nii ma selle kahe saingi. Õpetaja tegi õigesti, et mulle kahe pani. Kuid kümme aastat hiljem olin Tartu suusamaratoni direktor," lisab ta muigamisi.\nParima sportliku saavutusena toob Lilliallik välja esimeste Rukkilille mängude võidu kõrgushüppes. Toona 1.95 ületanud noormees edestas tulevast Eesti siserekordi püstitajat Ramon Kaju. "Mu tervis ei olnud tippspordi tegemiseks loodud," selgitab Lilliallik, miks ta täiskasvanute hulgas säravate tulemusteni ei jõudnud.\nKuidas endine patuoinas riikliku tunnustuseni jõudis\nMati Lilliallik tõestas, et endine paha poiss võib kõva tööga laineharjale tõusta. Noore kergejõustiklasena dopingukontrollis vahele jäänud mees sai hiljuti 150 000kroonise riikliku preemia silmapaistva ja tulemusliku tegevuse eest võistluste korraldajana.\n1998. aasta juuli algus oli Lillialliku senises elus üks raskemaid aegu. Toona selgus, et temalt eelmisel kuul Eesti, Soome ja Rootsi mitmevõistluse maavõistlusel võetud dopinguproov osutus positiivseks. "Puhtinimlikul tasandil oli see suur pauk," räägib Lilliallik. "Nii mõnigi endine tuttav ei öelnud mulle enam tere."\nErinevalt paljudest saatusekaaslastest ei hakka Lilliallik teole lapsikuid vabandusi otsima. Vastupidi, ta kostitab end verbaal-sete lõuahaakidega. "Keda ma selles ikka süüdistan kui mitte iseennast. Oma rumalus. Jäin vahele – olen süüdi! Kandsin ka karistuse ära," nendib kaheaastase võistluskeelu saanud Lilliallik.\nTunnustus kogu tiimile\nAsjaarmastajana harjutanud Lillialliku pääsemist Eesti koondisse võib nimetada asjaolude kokkulangemiseks. Tema kümnevõistluse rekord oli Erki Noole toonasest tippmargist rohkem kui 2000 punkti kehvem. Ent mitmed meie paremad sportlased vaevlesid vigastuse küüsis ja nii kutsuti võistkonda Lilliallik.\n"Minu sattumine koondisse oli absurdne juhus," ütleb ta. "Ei pea end kümnevõistlejaks. Veel vähem oskasin arvata, et olen kasutanud dopingut. Aga eks vanajumal märkas mu pattu. Ükski väärtegu ei jää karistuseta. Eetilises mõttes sain õiglase karistuse, olen juhtunut kahetsenud."\nPaksust ja vedelast, kuhu Lilliallik astus, tuli omal jõul välja rabeleda. Ta keskendus õpingutele, töötas Tartu Ülikooli spordiklubi juhina ja aitas korraldada eri võistlusi. Asjalikult tegutsenud meest märkasid Nike varustuse importijad ning tegid talle põneva koostööpakkumise, meelitades Tallinna.\nUsinalt rüganud Lilliallikul hakkas üha paremini minema. Nüüd on ta Tallinna sügisjooksu, Kõrvemaa nelikürituse, kettaheite maailmamängude ja kergejõustiku Kuldliiga eestvedaja. Just nende mainekate võistluste silmapaistvalt hea korraldamise eest Lilliallik veebruaris riikliku preemia teeniski.\n"Positiivne üllatus," tõdeb ta. "Aga pigem on see ikkagi tunnustus kogu meie kollektiivile. Kõikide võistluste korraldamisega on seotud tuhat inimest. Võtmeisikutele korraldasin Eesti vabariigi aastapäeval hotellis Olümpia peo ning premeerisin neid."\nKärgib, kuid asja eest\nLilliallik nimetab ennast ja mõttekaaslasi maksimalistideks. "Me pole tehtuga iial päris rahul, kuigi oleme tunnustust saanud," avaldab ta. "Kui Kuldliigaga alustasime, leidus palju kahtlejaid. Ent eelmisel aastal olid finaaletapil Kadrioru staadioni kõik tribüünid rahvast täis. Seda polnud kergejõustikus ammu juhtunud."\nKirsiks tordile kavandas Lilliallik maailma parima kergejõustiklase,\nJamaica sprindistaari Usain Bolti kutsumist võistluse aukülaliseks. "Uurisime, kui palju see maksab," sõnab Lilliallik. "Lõpuks jäi kõik julguse taha. Samas me ei välista, et Bolt kunagi Eestit väisab."\nMõistagi pole Lillialliku töö meelakkumine. Pingelised olukorrad ja emotsionaalsed väljaütlemised on talle tuttavad. "Paugatused jäävad siseringi, tiimikaaslased peavad mind kannatama," lausub Lilliallik. Töökaaslane Renna Järvalt lisab: "Mati on hingega töö juures. Kui ta vahel mõne krõbeda sõna ütleb, siis ikka asja eest."


🟢 TOPELTÕNN OÜ (16312473) - Overview @ Inforegister.ee\nThere are 1 555 active companies in the Füüsilise heaoluga seotud teenindus sector.\nTOPELTÕNN OÜ: No stories?\nTOPELTÕNN OÜ was established 1 months ago.\nReg. Code 16312473\nLegal address Raplamaa, Rapla vald, Sulupere küla, Jõetaguse tee 3, 79529


VANNITOANAGI ARTMOON, 4 TOPELTKONKSU HIND | kaup24.ee\nVannitoanagi Artmoon, 4 topeltkonksu\nToote kirjeldus: Vannitoanagi Artmoon, 4 topeltkonksu\n4 topeltkonksu abil saate mugavalt riputada selliseid esemeid nagu riided, rätikud, mütsid, vihmavarjud, hommikumantlid ja palju muud. Kasutage seda magamistoas, garaažis, kontoris, vannitoas, mängutoas, köögis või mujal.\nMõõdud: 36x4x10 cm\nSoovitame osta koos Vannitoanagi Artmoon, 4 topeltkonksu\nSoovitame osta koos: Vannitoanagi Artmoon, 4 topeltkonksu\nÜldine informatsioon tootest: Vannitoanagi Artmoon, 4 topeltkonksu\nKauba ID: 3306294\nVaade: ArtMoon, konksud, käterätiku hoidja\nTagasiside tootele: Vannitoanagi Artmoon, 4 topeltkonksu\nKüsimused ja vastused toote kohta: Vannitoanagi Artmoon, 4 topeltkonksu


Politsei- ja Piirivalveameti ööpäevasündmused (2016-05-12 23:05:56)\n11. mail anti teada, et Lasnamäel Vikerlase tänaval asuvas korteris tungiti kahe päeva jooksul kallale 47-aastasele naisele, kellele tekitati kehavigastusi. Politseile on võimalik kuriteos kahtlustatav teada.\n11. mail anti teada, et Põhja-Tallinnas Toompuiestee tänaval löödi keskpäeval 27-aastast meest.\n11. mail anti teada, et Lasnamäel Läänemere teel asuvas korteris tekkis konflikt ühe mehe ja kahe naise vahel, mille tulemusel tekitati ühele naisele füüsilist valu. Politsei pidas juhtunuga seotud inimesed asjaolude kontrollimiseks kinni.\n11. mail teatati, et Lasnamäel Punasel tänaval asuvas korteris tekkis konflikt 31-aastase naise ja 28-aastase mehe vahel, mis päädis vägivalla kasutamisega, mille tulemusel sai naine haiget. Politseile on võimalik vägivallatseja teada.\n11. mail teatati, et Lasnamäel Läänemere teel löödi 34-aastast meest. Politsei pidas kuriteos kahtlustatava kinni 23-aastase mehe.\n11. mail teatati, et möödunud ööpäeva jooksul on Viimsi vallas Pringi külas asuvalt ehitusobjektilt varastatud erinevaid tööriistu, millega tekitati omanikule üle 1500 euro suurune kahju.\n11. mail sai politsei teate, et Tartus Narva maantee kaupluses muutus kaupluses korda rikkunud 49-aastane mees teda korrale kutsuma läinud turvatöötaja suhtes agressiivseks ning vehkides käte ja jalgadega tabas ametnikku. Politsei pidas agressiivse mehe kahtlustatavana kinni.\n10. mail avastati, et Tartu vallas Kõrveküla alevikus murti sisse lukustatud kuuri ja varastati generaator, tööriistakast ja muid tööriistu. Kahju on 3000 eurot.\n11. mail saabus Koidula piiripunkti riiki sisenevale suunale veok Mercedes-Benz, mida juhtis 58-aastane mees. Kontrollimisel selgus, et veoki haagisel esineb ohtlik viga ja selle rehvid ei vasta nõuetele. Veok koos haagisega suunati tagasi Venemaa Föderatsiooni.\n11. mail märkasid Saatse kordoni piirivalvurid, et Pihkva järvel triivib tühi paat. Piirivalvurid võtsid ühendust Venemaa Föderatsiooni Medli kordoniga, kes kinnitas, et paat on nende poolelt tugeva tuule tõttu kaldalt lahti pääsenud. Paat toimetati esmalt Värska teenistuskoha sadamasse ning antakse täna Venemaa Föderatsiooni piiriesindajale üle.\n11. mail rünnati Kundas Pargi tänaval korteris 28-aastast meest. Politsei pidas kahtlustatavana kinni 50-aastase mehe.\n11. mail tungiti Kohtla-Järvel Keskallee tänaval kallale 47-aastasele naisele ja varastati sularaha. Kahju on 100 eurot.\n11. mail rünnati Kohtla-Järvel Puru teel 29-aastast mees ja varastati mobiiltelefon koos kõrvaklappidega ning sularaha. Kahju on 126 eurot. Politseile on teo võimalikud toimepanijad teada.\n11. mail teatati, et Kiviõlis Viru tänaval tungiti kallale 35-aastasele mehele. Politseile on teo võimalikud toimepanijad teada.\n11. mail teatati, et Kiviõlis Piiri tänaval murti sisse garaaži ja varastati akutrell ning kaks mootorsaagi. Kahju on 571 eurot.\n11. mail saabus Narva-1 piiripunkti riigist väljuvale suunale 63-aastane naine, kelle kontrollimisel selgus, et ta on Schengeni territooriumil viibinud seadusliku aluseta 3 kalendripäeva ja neist kaks päeva Eesti Vabariigis. Naisele määrati rahatrahv ja koostati ettekirjutus riigist lahkumiseks.\nÖöl vastu 8. maid võetu Ridala vallas Vilkla külas lukustamata kõrvalhoonest omavoliliselt kasutamiseks mopeed, mis tagastati omanikule avariilisena. Kahju on 110 eurot.\n10. mail kella 22 paiku löödi Pärnus Karja tänaval ühise alkoholitarvitamise käigus 25-aastast meest. Teo arvatav toimepanija on politseile teada.\nÖöl vastu 11. maid varastati Vändra vallas Rae külas majast ja kõrvalhoonetest tööriistu. Kahju on esialgsetel andmetel 2100 eurot.\n9. mail kella 21 paiku löödi Pärnus Tallinna maanteel bussipeatuses omavahelise tüli käigus 28-aastast meest. Teo arvatav toimepanija on politseile teada.\nAllikas: Politsei- ja Piirivalveameti 12.05.2016 pressiteade


Tänane kuupäev on 07 Mär 2021, 23:27\n03 Dets 2020, 22:18\n03 Dets 2020, 21:50\nSee on jälle see et kellele onu ja kellele tädi. Fakt on see, et sellist marmorit ei saa Eesti lihaveisest mida saab Austraalia, Uus-Meremaa ja Argentiina veisest, rääkimata Kobe lihast. Mina ei ole seda meelt, et kõik siin maailmas peab tulema nö eelista kodumaist ja naabrimehe käest lihtsalt selle...\n03 Dets 2020, 18:37\nMX77: Promo cash & carry's oli väga hea valik viimati. Ps ei pidanud silmas, et vanaema ahjus tehtud sealiha ei oleks taevalikult hea, loomulikult on, aga kui maailm sellega piirneb, siis ei olegi mõtet tipprestorani uksi kulutada. Ja vale arvamus on, see, et Michelinis on alati mingi udupeen moleku...\n03 Dets 2020, 17:39\nEga ma ei väidagi, et see dok midagi valesti oleks teinud. Aga siiski valdav osa kulinaariamaailma jookseb tähtede järgi ja sellel on põhjus, täht tähendab kasvavat nõudlust. Lihtne näide on Hskis asuv Demo. 14 aastat 1* Michelini hoidnud. Viimased viis aastat on koguaeg käive 1mlj eurot. Miks ta se...\n03 Dets 2020, 14:36\nJust nimelt nii ongi, et suhteline on see, mis on kellegi jaoks hea ja sellepärast on maailmas söögikohtasid ka seinast seina.\nLihtsalt hingega kokk on väga väga ambitsioonikas inimene ja see jutt, et tähte ei taheta on pigem selline Tommi Grillis burksi viskavad koka jutt.\n03 Dets 2020, 14:18\nSee "ega me väga ei tahagi seda tähte" on täpselt selline krdi Eesti suusatajate jutt, et ega me ei läinudki võitma vaid kogemusi saama. Selle kohta on ütlemine olemas, kuidas teha restoraniga miljon? Alusta kahega... Hea restoran on aastate pikkune töö ja vaev kvaliteedi nimel. Eesti restoranimaast...\nMa olen oma elus vist ca 40s Michelinis lõunastanud/õhtustanud. 1 , 2 ja 3* viimane õhtusöök enne koroonat oli Reimsis 1* Michelinis. Seltskonda oli 5 inimest.. 2 pudelit veini, eelroog ja pearoog milleks enamus valisid steaki. Magustoidu sõpru seltskonnas ei olnud, lõppu võeti juustuvalik. Arve oli...\n03 Dets 2020, 12:53\nTegelikult ikkagi ei saaks täna mitte ükski Eesti toidukoht seda Michelini, mitte sellepärast, et ei oleks häid vaid sellepärast et puudub esimene asi - stabiilne hea kvaliteet ja suurepärane teenindus. See on täiesti basic eeldus ja seda lihtsalt ei ole. See et rahaliselt pole mõistlik on totaalne ...\n02 Dets 2020, 22:59\nSealt saab ikka kuradi häid nugasid\nMa teritan nuga enne igat kasutuskorda, öeldakse, et tee seda enne või peale kasutuskorda, minu harjumus on enne. Nii ei lase Sa nuga käest ja see püsib Sul stabiilselt terav koguaeg. Nagu ma ütlesin, ma kasutan nugasid iga päev kodus - ma ei leia pointi osta omale head nuga, kui see Sul koguaeg kas...\n30 Nov 2020, 18:24\nÜlemõtlemine minu jaoks - teemant/keraamilisepulgaga saab õige nurga all kõik noad teravaks, kes väidab, et tal vaja veel teravamat, see ilmselgelt ei kasuta nuga otstarbeliselt vaid pigem selline kulinaarse onaneerimise objekt mitte tarbeese\nKuro on Sul sellel sugulasel ikka lolli moodi üle makstud. Kuro Chopper 18cm saab paremal päeval ca 3x odavamalt. Noal iseenesest ei ole häda midagi, aga Kuro kvaliteet on umbes 3x Kai Shun nugade kvaliteedist alla poole ja Kai Shun on väga paljudel maailma tippkokkadel kasutuses, samas saab seda tä...\n30 Nov 2020, 16:48\nMul on kaks nuga igapäevaselt kasutuses, eelmine ndl sai tellitud kaks lisaks veel, Kai Shun ja Kiki Knives tootjatelt. https://www.upload.ee/image/12585021/107342771_10222607547558240_6700554192160329574_o.jpg https://www.upload.ee/image/12585027/110072032_10222727586239132_9173538817699588401_o.jpg\nMina küll kuskilt välja ei lugenud, et Lembit rääkis mootoritest, mis ainult 8000+ rpm sõidavad. Lugesin välja selle, et rääkis bensiinimootoritest, mille pöördevahemik on selline, et ulatub üle 8000 rpm. Võibolla on viga minus muidugi. Aga läbisõidu juurde tagasi tulles, siis ma ei leia, et see Urm...\n26 Juul 2020, 16:06\nNo mida sa lärmad? Kui sulle kapitalismis elamine ei sobi, siis mine ela seal, kus sul parem on. Yhtegi “paberi eest lihtsalt raha võtvat” asutust ei eksisteeriks kui poleks nõudlust sellise teenuse järele just nimelt sellise hinnaga. See hind on juba aastaid selline olnud ja järelikult töötab selli...\nEi - neid tuuakse salvage title’t omavana mis võib tähendada USA mõistes mida iganes ajuvabat, mille tõttu on auto maha kantud, enamasti mitte seda et tellin kolm Priust romulast et yks kokku ehitada. Leedu on selle vahega erand, et nende asutusi ei huvita salvage title nagu igal pool mujal. Salvage...\nMaailm on ikka mõne jaoks must ja valge - kõik, mis Leedust tuleb on suisa saast ja kolmest sõidukist koosnev, olgu see siis ratas või auto või murutraktor. Mul on hetkel päris mitmes auto, mille omale toonud olen Leedust, enne tõmbab sulle koti pähe teine eestlane kui normaalne leedukas. Kui sa iga...\n30 Mär 2020, 23:41\n30 Mär 2020, 21:48\n30 Mär 2020, 16:03\n28 Mär 2020, 04:07\n12 Mär 2020, 08:19\n10 Mär 2020, 15:54\nMilleks??? Ma elan maailmas, kus mul on äärmusest äärmusesse kolm väikest ettevõtet, mis opereerivad kenasti. Lihtne näide, miks ma pean õppima süüa tegema kui mul on kokk osanik, kes seda oskab ja kes sellest aru saab (see oli näide, sest sellest maailmast tean ma rohkem kui keskmine kokk) milleks ...\nKuule Urmas, oled Sa kunagi mõelnud, et maailmas eksisteerib ka ettevõtteid, mis on a la 5 inimest, et raamatupidaja on nt maksuameti palgal, kes kõrvalt teenust pakub, mida mina ostan jne. Ehk siis teisisõnu, raamatupidaja ytleb minule, et selle saab ju kuludesse/maha kanda selle asemel, et mina ku...\n10-15 aastat tagasi oli sellel foorumil point olemas, nüüd on hullem kui perekool.ee Mis iganes teema õhku lükatakse, siis mingi seltskond teab kõigest absull kõike - mõni üksik,M.T. ja veel mõni on ajud säilitanud, suurem osa on krdi netimootorratturid, mõni veel õnneks sõidab ka, enamus ainult möl...\n28 Jaan 2020, 21:14


Hensugusta SHOW - Saated - Kanal 2\nElmar Live - Uudo Sepp\nLaupäev 19:35 P 17:30* P, 27.01. 17:30*\nHensugusta on üks tõsiselt positiivne nähtus Eesti juutuubi maastikul. Tema ja tema pere ettevõtmistest pajatav humoorikas tõsielu-show on eesti noorte seas meeletult populaarne. Sellest räägib ka kõnekas fak...\nHensugusta on üks tõsiselt positiivne nähtus Eesti juutuubi maastikul. Tema ja tema pere ettevõtmistest pajatav humoorikas tõsielu-show on eesti noorte seas meeletult populaarne. Tegemist on pööraseima klipisaatega, mida Eesti telemaastikul kunagi nähtud. Püsige lainel, sest nalja hakkab saama!\nHensugusta on üks tõsiselt positiivne nähtus Eesti juutuubi maastikul. Tema ja tema pere ettevõtmistest pajatav humoorikas tõsielu-show on eesti noorte seas meeletult populaarne. Sellest räägib ka kõnekas fakt, et tänaseks on tema Youtube´i kanalil juba üle 40 000 tellija. Kuid nüüd läheb asi veelgi põnevamaks. Hensugusta saab Kanal 2´s oma show. Tegemist on pööraseima klipisaatega, mida Eesti telemaastikul kunagi nähtud. Püsige lainel, sest nalja hakkab saama!


7 VIISI, KUIDAS BIG DATA KOOLITUS VÕIB TEIE ORGANISATSIOONI MUUTA - SUURED ANDMED\nPõhiline Suured Andmed 7 viisi, kuidas Big Data koolitus võib teie organisatsiooni muuta\nBig Data koolitus on läbinud 7 domeeni. Siit saate teada, kuidas see töötab.\nHiljutised uudised Araabia Ühendemiraatide sõjaväeteenistuse kohustuslikuks muutmisest kõigile emiraatide meestele vanuses 18–30 aastat on ajendanud mind mõtlema, miks riigid hoolimata nende majanduslikust seisundist tagavad kodanike valmisoleku riiki kaitsma.\nVõib väita, et piiratud arv kodanikke riigis sunnib valitsust sageli ajateenistuse kohustuslikuks muutma. Aga kuidas on lood Hiinaga? See on elanike arvult suurim riik, kuid tagab ka täiendõppesse suunduvate kodanike kohustusliku sõjaväeaja. Lühidalt, riigid valmistuvad konfliktide korral põhimõtteliselt kaitseks ja kõik peavad selleks valmis olema. Olgu selleks elektrik, ärimehed, puusepp, nad kõik ühinevad ühise eesmärgi nimel.\nNii veider kui see ka ei tundu, võib selliste riikide ja konkurentsis püsida soovivate organisatsioonide vahel tekitada kohutava paralleeli. Praegune oht või pigem väljakutse Big Data näol on ajendanud suuri ja väikeseid organisatsioone koondama oma tööjõudu erinevates osakondades, et sellega ühiselt tegeleda. Sellest edasi minnes on tavaliselt kohustuslikku sõjaväeteenistust rakendavatel riikidel alati abikõlblikkuse kriteeriumid. Samamoodi peavad organisatsioonid loogiliseks suurandmete koolitust ainult neile töötajatele, kellel on mingis vormis suhtlus suurte andmepakkidega ja kes on kohustatud kasutage Hadoopi igas puutepunktis.\nNii nagu armee kindral koostöös valitsusega otsustab relvade ja väljaõppe tüübi, mis määratakse tema muidu algajale kodanikule, kellest saab uus, värvatakse, samamoodi eeldatakse, et CTO on IT-infrastruktuuri ja pärandi tüüril. süsteemid, mis juhivad uut tehnoloogiainnovatsiooni, et tema töötajad saaksid paremini hakkama. Ühise eesmärgiga tegeleda suurandmetega püüdkem proovida üksikasjalikult mõista, kus kasutatakse suurandmeid ja miks on oluline seltsimehi selles koolitada.\n1. Infotehnoloogia: tootlikkuse parandamine Big Data koolituse abil\nVõib-olla suurandmete juurutamise esirinnas on IT-meeskond muutuste edasiviimise epitsenter. IT-koolituse otsustaja, kes soovib töötajatele tuua suurandmete koolituse, peab alustama IT-osakonnast. Miks? Sest kui rääkida tehnoloogiaga igas tegevuse etapis, on keldris asuvad geeksid (populaarne släng IT jaoks) kõige lähemal. Niisiis, kui asjakohane see on?\nVaatame populaarse saidi CIO esitatud aruannet, milles öeldakse:\n'Vastavalt hiljutisele CompTIA uuringule, milles osales 500 USA äri- ja IT-juhti, tunneb 50 protsenti ettevõtetest, kes on andmete võimendamise kõverast eespool, ja 71 protsenti ettevõtetest, kes on keskmise või võimendatud andmete võimendusega, et nende töötajad on mõõdukalt või andmete haldamise ja analüüsimise oskused on märkimisväärselt puudulikud ”\nArvestades asjaolu, et andmehaldus ja salvestamine on osa IT põhifunktsioonist, on vaja kasutada paralleelset lähenemist suurandmete platvormi rakendamisele ja suurandmete IT-oskuste tugevdamisele. Asjaolu toetab McKinsey aruanne, milles märgitakse, et 2018. aastaks on puudus üle 140 000–190 0000 spetsialistist, kellel on sügav tehniline ja analüütiline asjatundlikkus! Kuna üha rohkem tehnilisi spetsialiste vajab suurandmete koolitust, soovivad organisatsioonid kiirete investeeringutasuvuse huvides rohkem tehnilisi spetsialiste välja koolitada ning selle eesotsas on IT-osakonnas töötavad administraatorid ja insenerid.\nIT-põhifunktsiooni kolmainsuse abiellumine suurte andmetega\nMõiste Kolmainsus tuletab mulle sageli meelde kahte religioosset mõistet: üks on looja, säilitaja ja hävitaja hindu mütoloogia ning teine on isa, poja ja püha vaimu kristlik kontseptsioon. Mõlemad püüdlevad inimkonna paremuse poole. Samamoodi püüavad need kolm IT-meeskonna funktsiooni parandada kogu organisatsiooni koos erinevate vajadustega osakondadega infotehnoloogia osas. Lisaks turva- ja tugifunktsioonidele saab IT-osakond nende funktsioonidega suhelda, kui tegemist on suurandmete rakendamisega.\nPlaneerimine - IT-meeskonna planeerimistegevus keskendub organisatsiooni IT-strateegia vastavusse viimisele ärieesmärkidega. See hõlmab tööd tarkvara kohandamisel, uute platvormide toomist, mis vastavad erinevate äriosakondade vajadustele. Teisisõnu, kõik uued rakendused algavad alati IT-st.\nkuidas Java-s tüüpvormistada\nVõrk - see hõlmab võrkude väljaarendamist, mis hõlbustavad kõne-, andmeside-, video- ja Interneti-liikluse igasugust suhtlemist. Andmete salvestamiseks on mitmesuguseid kontrollpunkte, olgu see siis klientide suhtlemine, meeleolude analüüs ja liikluse värskendamine - need kõik koguvad andmeid reaalajas! IT-osakond tagab sageli võrkude sujuva integreerimise, et töötada koos suurandmete töötlemise eesmärgiga.\nAndmed - lihtsamalt öeldes, IT-meeskond toob tööriistu andmete kogumiseks, salvestamiseks, haldamiseks, turvamiseks ja töötajatele levitamiseks organisatsiooni erinevate strateegiliste otsuste jaoks. Igasugused andmed, nagu müügikirjed, finantsandmed, varude üksikasjad, salvestatakse ühes andmekeskuses. See loob IT-meeskonnas vastutuse suurandmete platvormide juurutamise eest, mis võimaldavad määratud kasutajatel teavet salvestada ja hankida mis tahes andmekohas.\nIgas IT-meeskonnas on vaja mitmekülgset kooslust liikmetest, kellel on suurte andmete juurutamiseks erinevad ülesanded. Alustuseks on vaja spetsialisti, kes tagab sujuva ülemineku traditsioonilistelt süsteemidelt suurandmete platvormidele. Selleks on vaja, et tehnik keskenduks platvormi hooldamisele kogu selle elutsüklis kõigis osakondades. Seejärel tekib vajadus liikme järele, kes peab pidevalt jälgima, kas iga tehnoloogiline teostus on kooskõlas organisatsiooni eesmärgiga.\n2.Toodete arendamine: innovatsiooni ümbermõtestamine teadus- ja arendustegevuse kõigis etappides\nVõib-olla on see üks olulisemaid osakondi organisatsiooni uuele uuele tasemele viimisel! Suurandmete üks suurimaid eeliseid on andmete integreerimine tootearenduse erinevate puutepunktide vahel alates toote disainist, tootmisest, kvaliteedist, garantiist, diagnostikast, sõidukite ja tarkvararakendustest. Nendest puutepunktidest genereeritud andmed määravad toote viisi ja edukuse. Põhimõtteliselt viib see tootearendajad, teadus- ja arendustegevuse spetsialistid ning disainerid andmepõhise ja andmete analüüsimise lähenemisviisi juurde.\nSuurandmete kujundamine reaalsuseks\nTootearenduse osas võiks öelda, et üks populaarne näide oleks vähem autojuhte, mida Audi arendab ja kavatseb 2016. aastaks turule tuua. Jah, tootearendustiimil on tohutu ülesanne tagada, et tegevjuhi visioon innovatsioonist oleks täidetud. . Kuid sellel teel on alates arendamisest kuni testimiseni mitmesuguseid väljakutseid ja küsimusi, millele suudavad vastata ainult suured andmed. Vaatame, miks.\nMõelge proovisõidule, mida jälgitakse punktist A punkti B. Siin on erinevaid andmeid, mida saab genereerida:\na. Anduriandmed - auto sees olevad andurid võiksid salvestada üksikasjad selle taga ja ees olevate autode vahel mõõdetud kauguse ja teekonnal kohatud sõidukite sageduse kohta.\nb. Juhi andmed - erinevate vanuserühmadega saab läbi viia mitu katset ning mugavuse taseme, jõudluse üksikasjad ja mitu korda on juhil vaja automaatse sõidu alistamiseks analüüsimiseks suurteks ridadeks ja veergudeks kokku panna.\nc. Demograafilised andmed - test võidakse läbi viia Indias ja USA-s. Automaatse juhtimise A.I võiks analüüsida takistusi, millega ta juhtimisel kokku puutub, kahes erinevas riigis. Milline riik on elujõuline automaatse sõidu jaoks ja milline maakond mitte?\nd. Turu toimivuse andmed - pärast toote turule toomist ja teel olekut võiksid insenerid jälgida ka toote edukust, analüüsides reaalajas andmeid koos voogudega, mida auto programm annab 24 × 7, andes ülevaate, kui automaatse sõidu kasutuselevõtt aitab hoida tee on turvalisem?\nTooteehitusest on võimalik välja arvutada N arvulist võimalikku teavet. Oleme alles hakanud autotööstuse originaalseadmeid uurima. Mõelge suurandmete võimalustele erinevates sektorites, näiteks meditsiin, tervishoid, elektroonika ja nii edasi. Kes teab?\nNALJAKAS FAKT: Kas teadsite, et Fordi Big Data ja Analyticsi kasutuselevõtt päästis selle surmalähedasest kogemusest 2000. aastatel, kui Euroopa ja Aasia autotootjate konkurents oli tihe!\n3.Finants: töötajate koolitamine suurandmete platvormidel finantsmudelite haldamiseks\nVõib-olla oleme sageli kuulnud mõistet, et raha on äri veri. Selle raha eest hoolitsemine on rahandusosakonna ülesanne. Ärimaailmas määratletakse rahandusosakonna funktsioonid tavaliselt kaasatuna ettevõtte finantside kavandamisse, korraldamisse, auditeerimisse, raamatupidamisse ja kontrollimisse ning ettevõtte finantside tootmisse.\nOlles öelnud, et rahandusosakond on rahaga ümberkäimisel sageli ajurünnak ja roll laieneb erinevatele tegevustele, nagu rahavoogude aruannete koostamine, kulude modelleerimine, auhindade realiseerimine ja vastavus. Paar aastakümmet tagasi oli kõigi nende toimingute tegemine piiratud süsteemide ja platvormidega üsna teostatav, kuid suurandmete ajastul täidavad kaks väljakutset, millega iga rahandusosakond silmitsi seisab, regulaarsete finantsfunktsioonide täitmist muutuva stsenaariumi korral ja tuleviku kohta teadmiste kogumist. Vaatame seda sügavamast perspektiivist.\nErinevates serverites leviva teabe korral seisavad organisatsioonid sageli välja andmete konsolideerimise väljakutse ja teostavad tegevusi vastavalt ärinõuetele. Oluline funktsioon on siseaudit, mis hoiab vahekaarti organisatsiooni juhtimisest, riskijuhtimisest ja juhtimiskontrollist ning ennetavate pettusauditite läbiviimisest pettuste tuvastamiseks. Analüütika tõusuga on vaja integreerida ka siseaudit. See on tekitanud uusi meetodeid, nagu auditiandmete analüüs, mis aitavad hinnata riski, luua finantsmudeleid ja anda üldise pildi organisatsiooni rahandusest.\nKulude modelleerimine ja hindade realiseerimine\nKulude modelleerimine on ressursside tõhusa kasutamise oluline komponent. Ettevõtted peavad tuvastama tegevused, mis toovad kaasa kulusid, kogu ülesannete täitmiseks vajaliku otsese materjali ja tööjõu ja nii edasi. Kulude modelleerimine aitab ettevõtetel täpselt kindlaks teha toodete üldised tootmiskulud kõigi ettevõtte tegevusalade lõikes. Suurandmete ajastul on oluline jälgida kogu organisatsiooni erinevates osakondades toimuvat finantstegevust, mis koondab selle teabe ideaalse kulumudeli loomiseks. Alates ostust kuni müügini salvestatakse kõik andmed finantsajalukku ning kulumudeli väljatöötamise põhialused on hankida suured andmepalad ja luua mudel, mida saab tulevikus rakendada.\nEhkki võib vaielda, kas hinnarealiseerimise jõupingutused on suunatud kasumlikkuse parandamiseks pigem müügile, on hinna realiseerimisest kasu saamisel finantsosakonnal suurem roll. Lihtsamateks terminiteks jaotamiseks kaaluge jaemüügikohta, mis plaanib müügi edendamiseks pakkuda allahindlusi. Põhieesmärk on vähendada hinnaleket ja parandada tasuhinda.\nHinnalekked ilmnevad siis, kui toote hind on allahinnatud (müügi pakkumisel) nii vähe, et see kompromissiks tasuvuse osas ja tasuhind on allahindluste järgne müügihind. Kasumliku hinna realiseerimise saavutamiseks teeb müügimeeskond koostööd finantsosakonnaga, et mõista iga toote kulude struktuuri ja allahindlusi. See omakorda nõuab, et finantsosakond töötaks välja tulevaste hindade realiseerimise mudelite raamistiku ja määraks sellise turundustegevuse piirid. Ülesanne hõlmab hanke andmete, laokulude, säilivusaja andmete töötlemist ja seejärel müüdud kaupade maksumuse (CGS) hindamist.\nF-12 ja ennustav analüüs\nÜks olulisi tegevusi finantsosakonnas on organisatsiooni finantsseisundi jälgimine. Nii nagu arst kasutab erinevaid mõõdikuid, nagu pulss, kehasoojus või stiimulite reaktsioon, et otsustada, kas patsient on elus või surnud, jälgib finantsmaailm samamoodi 12 mõõdikut, et teada saada, kuhu ettevõte rahaliselt suundub ja mis jääb kaugemale . Reaalsest tulude kasvust, jätkusuutlikust tulude kasvust, hinnapoliitikast ja hinnakujundusest, tegevuskulude kontrollist, EBITDA ja rahavoogude võrdlusest, võlgadeta rahavoogust, sularaha ülejäägist, varade tootlusest, käibekapitalist, võlgade finantseerimise kasutamisest, netokaubanduse tsüklist ja kuludest kapitali moodustavad organisatsiooni finantsaruandluses olulised komponendid, nii et kõrgem juhtkond saaks teha kindla otsuse.\nOsana suurandmete maailma väljakutsest nõuab nende suhtarvude mõistmine kogu organisatsioonis levinud suurte teabetükkide töötlemist, et see oleks analüüsimiseks standardses vormingus. Ennustav analüütika tuleb mängu siis, kui neid andmeid töödeldakse varasemast ajaloost, võrreldes praeguste samade elementidega nii, et tulevikuks tehakse täpseid hinnanguid. Parim osa on ennustava analüüsi platvorm ja meetodid on loodud suurandmete töötlemiseks, lihtsustades seeläbi finantsosakonna ülesandeid.\nNALJAKAS FAKT: Kas teadsite, et Singapuris asuv Oversea-Banking Corporation (OCBC) suutis klientide teadmiseks kasutada suurandmeid, mis oli otseselt vastutav uue kliendi omandamise 40% kasvu eest!\n4. Inimressursid: personalitöötajate võimete ümber määratlemine\nSuurandmete kujutamine inimressurssides võib sageli kutsuda lugejaid inimühiskonnast loobuma, kuna organisatsioon ei sea personaalosakonnas Big Data tehnoloogia juurutamisel tavaliselt suurt tähtsust, kuna see keskenduks pigem turundusele, operatsioonile või rahandusele. Kuid tegelikkuses mängib personaliosakond üliolulist rolli selle tagamisel, et muude tegevuste hulgas jõuaks organisatsiooni ka õige talent.\nHR-le veel hammaste lisamine\nkuidas lõpetada programm javas\nSuurandmete juurutamise osas on kõigi osakondade seas ehk kõige rohkem ignoreeritud, kuid tänases kiiresti muutuvas maailmas määrab organisatsiooni edukuse personaliosakonna tööviis.\nForbesi andmetel on keskmisel suurettevõttel üle 10 erineva personalirakenduse ja nende põhiline personalisüsteem on üle 6 aasta vana. See suundumus tõstab esile asjaolu, et organisatsioon vajab andmete ühendamiseks õigeid ressursse. Big Data & Analyticsi koolitus toob kaasa oskused nagu andmete analüüs, visualiseerimine ja probleemide lahendamine alates operatiivsest aruandlusest kuni strateegilise analüüsi juurde.\nEeldatakse, et personaliosakond täidab põhilisi personalioperatsioone, kuid Big Data koolitus viib selle täiesti uuele tasemele. Kui personaliosakond muutub tööriistadega analüütilisemaks, muudab see nende lähenemisviisi strateegilisemaks tegevuseks. Tuvastatakse kriitiline küsimus, kuidas saada rohkem töötajate kinnipidamistegureid, mis mõjutavad kandidaatide müügi kvaliteeti ja hinnata talendilünki, ning selle kaudu asjakohaseid andmeid analüüsides astutakse strateegilisi samme.\nNihe liigub lihtsa töötajate arvu juurest prognoositavama analüüsi juurde.\nSeal oli üks naljakas lugu, mille meenutan sõbraks, kes töötas HR-na. Enne kandidaadi saatmist vastava osakonnajuhataja juurde, kes ütles vaid võlusõnad: 'Ok, laseb ta tööle, oli tal kurnav peajahi töö.\nMõneks ajaks sujusid asjad hästi, kui ta tõi ettevõttesse häid talente. Aja möödudes kasvas ta enesekindlalt tööle võtmise oskuste osas, laiendades kõrgemat juhtkonda, et lisada oma meeskonda rohkem inimesi, juurutades personalisüsteeme ja kaasates rohkem kolmandate osapoolte konsultatsioone. Keeruline oli see, et ta andis oma enesekindlusega kõrgematele juhtkondadele lubadusi.\nAjalugu on näidanud, et see, kes valmistub tulevaseks sündmuseks, on edukam kui see, kes sõidab mineviku hiilgusel. Oli aeg, kus ta eeldatavasti palkas paljusid spetsialiste ettevõttes, kus ettevõte laienes. Ta hakkas täitma vabu töökohti kompromissiga kvaliteetsete spetsialistide palkamisel. Ta kasutas sihipärasemat lähenemist. Tulemus? Enamik tema palgatud spetsialiste pani paberid alla, tuues välja erinevad põhjused ja juhtkond küsitles teda. Sageli kuulsin, kuidas ta pomises:\n'Jahin 1000 CV-d, valin 100 CV-d, kutsun 50 kandidaati vestlusele, filtreerin oma psühhomeetriliste hinnangute põhjal 10, võtan kümne seast välja 5, kes on seda väärt, saadan 5 juhtkonnale, nad nullivad 1 ja et üks kutt lahkub 2 kuu pärast. '\nNaeratasin tema kaastundest peale kaastunde pakkumise, kuid see pani mind mõtlema, kas inimressursid suudavad oma kogemustega paremini otsustada või kas kogu selle töölevõtmise protsessi jaoks on vaja rohkem andmetest lähtuvat lähenemist? Noh, me kasutame ennustavat analüüsi selle leidmiseks, milline meeskond võidab maailmakarika, kuid miks mitte kasutada samu võtteid palkamisprotsessis, eriti kui tegemist on keeruliste elementidega, näiteks inimestega?\nNüüd ei ole tööle võtmine tingimata kerge töö, see hõlmab palju protsesse ja töölevõtmise reeglid muutuvad sageli vastavalt valdkonnale, kus personalitöötaja on organisatsiooni reeglite jaoks jne.\nKui vaadelda edukaid organisatsioone, kes kasutavad ennustavat analüüsi ja millel on madalam hõrenemissagedus, siis on olemas muster, kus kõigepealt otsustatakse kandidaadi soovitud omaduste üle, mis tagavad edu, kinnistatakse see „ideaalseks” profiiliks ja võrreldakse seda iga lähima kandidaadiga ja seejärel kaasata neid kohandatud hindamistega, mis hindavad nende kandidaatide omadusi.\nMärkimist väärib see, et kogu psühhomeetrilise hindamise tööstus koos juhtivate mängijatega, nagu Pearsons, Thomas Assessment & SHL, tekkis personaliprofessionaalide nõudmise tõttu analüüsida kandidaatide profiili nende vajadusel töölevõtmise täiustamiseks!\nPrognoosiva analüüsi juurde naasmiseks tuleb selle rakendamise osana personalitöötajad kõigepealt määratleda, kes on organisatsiooni järgi „edukas kandidaat“, seejärel peab ta määratlema tegurid, mis võivad suurendada töölevõtmise efektiivsust ning arendada ja jälgida miks mõnedel palgatutel läheb vajadusel hüpoteesiga paremini kui teistel. Selle põhjal saab ta seda võrrelda edukate töötajate andmetega, kes on organisatsioonis kaua viibinud, ja kolmandaks kasutab statistilisi võtteid, et mõõta, miks mõned inimesed kauemaks jäävad.\nLähenemisviis on alustuseks hea, kuid ennustava analüüsi juurutamine HR-s sisaldab paljusid tehnikaid, mida HR-l on vabadus uurida. Selle protsessi parim osa on kulude vähenemine, mis tuleneb töötaja asendamisest uutega ja võib-olla suurema investeeringutasuvuse saavutamisega kui vana.\nPäeva lõpuks ei viimistle intuitsiooni, kogemuste ja usaldusväärse andmepõhise lähenemise kombinatsioon sageli mitte ainult kõrge esindaja hinnangut, vaid ka meie oma.\nNALJAKAS FAKT: Kas teadsite, et Ameerika hiiglane Xerox vähendas oma kõnekeskuse käivet 20%, rakendades potentsiaalsetele kandidaatidele analüüsi, leides, et loomeinimesed püsivad ettevõttes tõenäolisemalt 6 kuud, mis on vajalik nende koolituse 6000 dollari tasumiseks, kui uudishimulik inimesed?\n5. Tarneahel ja logistika: suurandmete platvormidega koolitustoimkond\nTarneahel ja logistika moodustavad organisatsiooni strateegiates ja eesmärkides põhimõtteliselt olulise osa. Tarneahela ja logistika eesmärk on kulude kokkuhoid ning jõudluse, kiiruse ja väleduse parandamine. Mis puutub logistikasse, siis nad hõivavad ja jälgivad mitmesuguseid andmeid, et oluliselt parandada tegevuse tõhusust, parandada klientide kogemusi ja uusi ärimudeleid. Need tegurid võivad sageli aidata organisatsioonidel ressursse kokku hoida, parema kaubamärgi üles ehitada ja tarneahela ja logistika jaoks süsteemse protsessi luua.\nBig Data jälgimine kogu maailmas\nVõtame näite e-kaubanduse hiiglasest, kes kasutab Big Data klientidele edastamiseks. Toode saadetakse asukohast kliendi aadressile. Transpordivahendis olevad seadmed, näiteks GPS-jälgija, mikrofon, andur, on struktureeritud ja struktureerimata andmed, mis saadetakse jälgimiskeskusesse tagasi reaalajas värskendamiseks. Koos sellega aitab see ka miljonite selliste tehingute loendis analüüsida tarneaja efektiivsust, lühimat teed ja ressursse, mida kasutatakse ühe kohaletoimetamise toimingu sooritamiseks. Organisatsioonid koondavad selle kullakaevanduse erinevatel turgudel ja seejärel analüüsitakse, et tuua protsessis täiendavaid parendusi või tuua terve tase uut innovatsiooni!\nNALJAKAS FAKT : Kas teadsite, et Amazoni kliendilehtede jälgimise vormis olevad suured andmed on aidanud tal positsioneerida oma tooteid kliendile lähimasse lattu, et parandada kohaletoimetamise kiirust ja tõhusust?\nkuidas skannerit Java-s kasutada\n6. Operatsioonid, tugi ja klienditeenindus: töötajate koolitus suurandmete kohta igal kliendiga suhtlemisel\nMis tahes toote või teenuse edu põhineb müügijärgsel toel, mida klient saab ja sageli annab müüja vande olla kogu aeg tema jaoks olemas. See tuleneb asjaolust, et kui klient võtab toote või teenuse, teeb ta usu hüppe lootuses, et müüja ei lase tal toote / teenuse eluea jooksul alt vedada. Sellest vaatenurgast toimetamine on organisatsiooni edukuse jaoks kriitilise tähtsusega.\nVaatame tuge granuleeritult. Mul oli hiljuti võimalus vaadata Christopher Nolani filmi “Interstellar”, mis uuris kosmosereise kosmose lõpuni. See pani mind mõtlema tulevastele lennuettevõtjatele, kes hakkavad pakkuma lennuteenuseid läbi ussiaukude, mis ulatuvad miljonite valgusaastate kaugusele! Millised oleksid siis väljakutsed? Milliseid suuri andmeid selle peaaegu lõputu reisi jooksul genereeritakse? Kuidas tagab pardal olev meeskond, et reisija naudib kogu sõitu? Alustuseks peab teenuse pakkuja keskenduma peamistele eesmärkidele, nagu lennuohutuse tagamine, oma lennutrajektoori jälgimine, klientide vajaduste täitmine ja nii edasi.\nLiikvel olevad suured andmed 24 × 7\nTähtedevaheliste reiside idee võib olla järgmise 100 aasta kauge unistus (olles optimistlik!), Kuid see ei takista meid vaatamast praegu toimiva sarnase teenuse genereeritud andmeid, mis heidavad rohkem valgust sellele, kuidas klient teenuseid ja tuge teostatakse müügijärgse stsenaariumi järgi ja kuidas organisatsioonid saavad reaalajas oma jõupingutusi parandada.\nAlustuseks on Southwest Airlines üks kuulsamaid lennufirmasid, kes kasutas suurandmete eeliseid oma kliendikogemuse parandamiseks. Oma pakkumises lennuohutuse parandamiseks tegi Southwest Airlines NASA-ga koostööd, et osaleda suurandmete katses üldise lennukogemuse parandamiseks. See hõlmab NASA satelliitide pingutamist lennutrajektoori, pilootide aruannete ja muu lennuliikluse teabega. Sellise uuendusliku tehnika tipus peitub põhiline suurandmete kontseptsioon, mida nimetatakse tekstiandmete kaevandamiseks, mis muudab struktureerimata tekstiteabe sisukaks tekstiks. Nii et arvasite, et tekstiandmete kaevandamine lõpeb sellega?\nMuidugi mitte, isegi suurandmete, näiteks tekstiandmete kaevandamise lihtne kontseptsioon ulatub sellest kaugemale. Me kõik teame, et klientide tagasiside on oluline komponent mõistmisel, kus organisatsioon valesti läheb igas kliendisuhtluse punktis. Tekstiandmete kaevandamine aitab ka klienditeenindust, analüüsides avatud uuringu vastuseid. Selle asemel, et kliente piirata tavapäraste võimalustega, nagu valik A, valik B, valik C, pakuvad avatud küsimused rohkem teadmisi, kuid nende klassifitseerimine ja vastuste registreerimine võib olla võtmeküsimus. Seal tuleb mängu tekstiandmete kaevandamine, kus see rühmitab teatud sõnad ja koondab need teadmiseks!\nSellest kaugemale vaadates peame kõik tunnistama, et ükski organisatsioon pole täiuslik ja et kõigil neist on väike hulk kliente, kes ei pruugi teenusega rahul olla. Tulemus? Andmebaas, mis oli üle ujutatud e-kirjade, sõnumite, kaebusi registreerivate klientide säutsu või parendusvaldkondade näpunäidetega, et seda üsna pehmelt öelda. Tekstiandmete kaevandamine läheb traditsiooniliste meilifiltritega sammu võrra kaugemale ja suudab kirjad prioriteetsuse järgi klassifitseerida ning suunata need kõnealusesse osakonda.\nNALJAKAS FAKT : Kas teadsite, et Southwest Airlines on oma klienditeeninduse parandamise nimel kasutanud andmete analüüsi funktsiooniga, mida nimetatakse kõneanalüüsiks ja mis registreerib kliendi ja personali suhtlemist teadmiste saamiseks!\n7. Turundus: töötajate koolitamine suurandmetega süsteemse turunduskäsitluse osas\nTurundus kui tegevus on tänapäeval seotud numbritega. Digitaalse turunduse tõusuga saame nüüd täpselt mõõta reklaamide reageerimist, klikkimise määra, näitamiste arvu, investeeringutasuvust ja nii edasi. Mitteturunduspetsialistide jaoks on sellised mõõdikud ehk kreekakeelsed, kuid turundajate jaoks on need andmed kullakaevandused. Seejärel luuakse koos mõõdikutega suured andmekogumid klientidega suhtlemise, sotsiaalse meedia ja müügi igas punktis. Selliste andmete jälgimine ja nende kasutamine toodete tõhusamaks edendamiseks on turunduse professionaali ülesanne. Big Data koolitus mängib siin olulist rolli, kuna sellised platvormid nagu Hadoop & R aitavad eesmärki täita.\nTeiseks lubavad aeg-ajalt turunduse spetsialistid oma kaubamärgi tagasivaatamist. Sellised küsimused nagu:\nKuidas on minu kaubamärk teistest parem?\nMida pakuvad teised kaubamärgid?\nMillised omadused on mu konkurendil samal tootel?\nUuring ulatub sellest palju sügavamale. Alates 4P-de (toode, hind, koht, positsioneerimine) põhjal konkurendi toote analüüsimisest kuni konkurendi veebisaidil esitatud toote sisu mõistmiseni on genereeritud andmete hulk tohutu ja keeruline. Nagu varem öeldud, võib tekstikaevamise kasutamine turundajal aidata konkurendi analüüsi läbi viia, lihtsalt indekseerides konkurendi veebisaiti. See lihtne funktsioon suurandmete valdkonnas võib anda konsolideeritud ülevaate selle kohta, mida konkurent teeb ja milliseid tooteid nad turule paigutavad, andes seeläbi eelised suurandmeid omaks võtnud turundajale!\nNäiteks soovib sotsiaalmeedia strateeg saada teavet oma organisatsiooni kaubamärgitunnetuse kohta kõigis sotsiaalmeedia platvormides, siis aitab ilmselt R & Hadoopis meeleoluanalüüsiga tegelemine selle eesmärgi saavutamisel. Samamoodi aitab Big Data tööriistade kasutamine turundada mitmesugustel tegevustel, näiteks hinnakujundus, toote positsioneerimine ja nii edasi.\nTeine näide võiks olla jaemüügikoha turundusjuht, kes soovib müüki maksimeerida. Kõik teaksid Walmarti näidet, mis suutis õlle ja piima koridoris kõrvuti asetada, lähtudes varasemast klientide ostuajaloost, hankides aja jooksul suured miljonid kliendid hõlmavad andmetükid!\nNALJAKAS FAKT: Kas teadsite, et General Motors oma turunduseelarvega 2 miljardit dollarit aastas kasutas Big Data Analyticsi abil üksikasjalikke kliendiprofiile ja ühendas ruumiandmete analüüsi üksikasjaliku demograafia / klienditeabega isikupärasema turunduse jaoks!\nMiks ettevõtted lähevad üle Big Data platvormidele\nTavaliselt on vanu pärandsüsteeme kasutavate organisatsioonide andmed levinud paljudesse süsteemidesse. Andmete leviku tõttu erinevates kohtades väheneb töötlemiskiirus koos andmete analüüsimise täpsusega. See nõuab andmete koondamist ettevõtte andmekeskuses, mis loob andmetele kiirema juurdepääsu, mille tulemuseks on sügavam analüüs. Üks mis tahes organisatsiooni IT-osakonna oluline eesmärk on esitada taotluse korral kiiresti täpsed andmed organisatsiooni kõigi osakondade kohta.\nAndmete kogumise korral on oluline struktureerimata, struktureeritud ja poolstruktureeritud andmeallikad ühendada ühele platvormile, et teha põhjalikku analüüsi ja hõlbustada põhimõtteliselt äriotsuste tegemist. See Hadoopi funktsioon toob organisatsiooni lauale rohkem inimesi, kuna on töötajaid, kes suhtlevad andmetega igapäevastes toimingutes erinevates puutepunktides. Samuti võivad traditsioonilised ETL- ja partiiprotsessid võtta kaua aega, samas kui Hadoop oma suure mahulise partiitöötlusega kiirendab seda kuni 10 korda.\nHadoopi olulisus ei tähenda tingimata, et iga organisatsiooni töötajat tuleb Big Data platvormil koolitada, mis ei pruugi enamikul juhtudel võimalik olla. Kuid CTO-l oleks strateegiline eelis tuvastada ja koolitada neid spetsialiste, kes pidevalt andmetega suhtlevad.\nAndmete salvestamise, töötlemise ja hankimise populaarse Hadoopi platvormi kaudu on teine oluline nähtus, mis on loomuliku progressi osa, suurandmete analüüs. Lihtsamalt öeldes vajavad organisatsioonid organisatsiooni erinevate spetsialistide mitmekülgset vaatenurka.\nNumbrit 6 saab tabeli teisest küljest vaadata numbrina 9. Teisisõnu, järeldused andmete vaatlemisest erinevad inimestel.\nOrganisatsioonid teavad seda ja tegelevad sageli töötajate koolitamisega sarnasel platvormil, et sama osakonnaga seotud erinevate osakondade inimesed arutaksid, osaleksid ja jagaksid teadmisi mõistliku otsuste tegemiseks. Niisiis, ma usun, et oleks turvaline määratleda Big Data koolitus kui võimalus, et iga töötaja oleks samal lehel ja viiks organisatsioonid järgmisele tasandile!\nfaktoriaal rekursiooni abil c-s


Nils Hinti isikunäitus „Katkendeid vestlustest, mida meie vahel pole kunagi olnu | Eesti Kunstnike Liit\nNils Hinti isikunäitus „Katkendeid vestlustest, mida meie vahel pole kunagi olnu\n„Katkendeid vestlustest, mida meie vahel pole kunagi olnud“ on omamoodi retrospektiivnäitus, mis võtab kokku kunstniku viimaste aastate loomingu. Avataval näitusel eksponeerib rahvusvahelise näitusekogemusega kunstnik kahte töödeseeriat, nii väikeseformaadilisi kantavaid ehteid kui ka suuremaid skulpturaalseid teoseid. Materjalina domineerib kunstniku loomingule omane raud ning transformeeritud readymade objektid.\nNäitus jääb Hop galeriis avatuks 3. novembrini.


Caspar von Oldenbockum – Vikipeedia\n(Ümber suunatud leheküljelt Jasper von Altenbockum)\nOldenbockum pärines ilmselt Reinimaalt Kleve hertsogkonnast. Tema vanemad olid Peter von Oldenbockum ja Sophia von Ossenbruck, teise nimega Till ja tal oli vähemalt neli venda. Oldenbockum astus Liivi ordusse umbes 1555. aastal tõenäoliselt Vestfaalis. Hiljemalt 1556. aastal saabus ta Liivimaale ja sai samal aastal ordurüütliks.\n1558. aastal võttis ta üle Vene-Liivi sõja ajal Paide lossi kaitsmise. Ta suutis linnust nii sel 1558, kui ka 1560. aastal ülekaalukate Moskva tsaaririigi vägede vastu edukalt kaitsta, pälvides nii üle-Liivimaalise austuse ning hüüdnime "Liivimaa viimane rüütel". Aastatel 1560–1561 oli Oldenbockum ühtlasi ka Tallinna ordulossi komandant, kes pidi pärast linna alistumist Rootsile lossi pärast mõningast piiramist loovutama.\nMälestussammas tekstiga "Den jungen Ritter Kaspar von Oldenbockum dem tapfern Verteidiger des Schlosses zu Weissenstein 1566." Mellini atlase Paide kreisi kaardil\n1562. aastal, pärast orduriigi likvideerimist, jätkas Oldenbockum teenistust endise Liivi ordumeistri ja esimese Kuramaa hertsogi Gotthard Kettleri juures.\n1565. aastal juhtis Poola mõisameeste sõjakäiku rootslaste käes oleva Tallinna alla, kuid löödi taganema ja sai Sipa küla lähedal suurtükikuulist pihta. Ta suri mõni päev hiljem Vigala linnuses ja maeti Pärnu Nikolai kirikusse.\nRitterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 23 (lk 84–85; Jasper von Altenbockumi nime all).\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Caspar_von_Oldenbockum&oldid=4994096"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 11:18, 11. mai 2018.


Sten Nahkor 16. mai 2011, 00:00\nPangandussektor sai tõenäolisemalt rängima löögi, seetõttu pole ime, et tippjuhtide uuring näitab pankurite keskmisest suuremat optimismi oma äri tuleviku suhtes. Ja nagu ka Eestis tegutsevate pankade I kvartali head tulemused näitavad, on optimismiks pealtnäha põhjust. Majandus kasvab, tööpuudus väheneb, ettevõtjad investeerivad ja tarbijad toovad säästud turule.\nTempel mällu igaveseks. Ometi on toimunud muutused maailmamajanduse jõujoontes, tarbijakäitumises ja valitsuste rollis finantsasutuste reguleerimisel. Paljud eksperdid prognoosivad, et suhtumine säästmisse ja laenamisse ei ole mitme põlvkonna jaoks sama, mis varem.\nLisaks teadmisele, et majandus on tsükliline ja et tööst võib ilma jääda, jõuab heaoluühiskondadesse üha selgemini ka arusaamine pikenevast elueast, vananevast rahvastikust. Levib ka ebakindlus riiklike pensionide jätkusuutlikkuse suhtes. Seda ilmestab väga selgelt USA täiskasvanud elanikkonna käitumine - igakuisest sissetulekust kõrvale pandava raha määr on tõusmas pretsedenditu 10%ni (buumi ajal oli see alla 3%). Eestiski kasvab eraisikute hoiuste maht järjekindlalt.\nKui pankade laenutulud ei jõua ilmselt niipea buumiaegsele tasemele, on võimaluseks laienemine kasvavatele Aasia turgudele. Ent edu saavutamine võõral finantsturul on oluliselt keerulisem kui tootmis- või teenindussektoris ja nõuab suurt hulka kohalikke olusid hästi tundvaid finantsspetsialiste. Samal ajal on tärkamas ka vastupidine suundumus: Hiina finantsinstitutsioonid otsivad üha agaramalt laienemisvõimalusi.\nLisaks pikas perspektiivis kahanevatele tuludele on pankade probleemiks ka kasvav valitsussektori sekkumine - üha jäigem seadusandlus ja järelevalve ning valitsuste soov võtta suuremat rolli riigi rahanduse ja majanduse juhtimisel võib sektorit oluliselt mõjutama hakata. Selline "riiklikult juhitud kapitalism" võib kaasa tuua omamaise ettevõtluse (ja panganduse) olulise eelistamise, mis poleks sugugi hea vabaturu efektiivsuse seisukohalt ning võib omakorda viia hiljuti kogetud ülekuumenemisest veelgi tõsisema tagajärjeni.\nUniversaalpangandus hääbumas? Paljud PwCga rääkinud tipp-pankurid kinnitasid, et tiheneva konkurentsi tingimustes võib universaalpanganduse trend olla pöördumas, rõhk pannakse oma konkurentsieelis(t)ele. Lisaks arvavad pankurid, et tehnoloogia ja innovatsioon on need märksõnad, mis eristavad võitjad kaotajatest. Selles, et muutunud oludes ja turgude ümberjaotumisel on lisaks kaotajatele alati ka võitjaid, pole põhjust kahelda.


Peatsiots BLUE H35 160x200cm, tumehall - Home4you\nPeatsiots BLUE H35 160x200cm, tumehall\nJärelmaks alates € 14.77 /kuus ?\nSleepwell. Peatsiotsa mõõdud 161x115x10cm. Kaetud tumehalli mööbliriidega. Sobib BLUE sarja kušettidega ja kontinentaalvooditega - pärast peatsiotsa paigaldamist on kerge vaevaga olemas komplektne voodi.