Nõustamise põhimõtted | Heli Raidve Tööõigusabi\nTänu kaasaegse infotehnoloogia arengule ja võimalusele saada konsultatsiooni e-kirja teel asuvad meie kliendid kõikjal üle Eesti. Nende hulgas on nii suurfirmasid, kellel on õigus- ja personaliosakonnad, kui ka ühe omanikuga väikeettevõtjaid, kus omanik on samaaegselt ise juhataja, raamatupidaja ja personalijuht. Lisaks eraõiguslikele tööandjatele nõustame ka riigiasutusi ja kohalikke omavalitsusi. Teisisõnu saavad meilt abi kõik, kes on seotud tööõigusega. Oma tegutsemise 15 aasta jooksul oleme nõustanud rohkem kui 1400 tööandjat.\nKui olete esmakordne klient, soovite pöörduda juristi konsultatsioonile ning ei saanud kodulehelt piisavalt informatsiooni, siis helistage 64 62 359 (juhised rubriigis „Helista“). Enne helistamist koguge kokku asjakohased dokumendid ja kirjutage endale üles olulised märksõnad ning kuupäevad. Võtke need materjalid helistamise ajaks käeulatusse. Telefoni teel me reeglina nõu ei anna, kuid saame selgitada kiirelt välja probleemi olemuse ja võimalikud kulgevad tähtajad ning kooskõlastada büroos toimuva konsultatsiooni aja.\nEsmakordse kliendina võite saata meile ka e-kirja (juhised rubriigis „Saada e-kiri“). Kirjeldage oma muret ja soovi põhjalikult ning küsige kõigepealt hinnapakkumist. Võimalusel lisage asjakohased dokumendid skaneerituna. Esmakordsed kliendid määrame reeglina esimesel korral nõustamisele büroosse, seega võiksite lisada esimesse kirja ka võimalikud kohtumiseks sobivad või mittesobivad ajad. Kui tegemist on lühiküsimusega, mis kohtumist ei vaja, vastame hinnapakkumise aktsepteerimise korral e-kirja teel.\nNõustamine büroos toimub ainult eelregistreerimise alusel. Külalistele on büroo vastuvõtusaalis Wifi lisavõrk, seega saate sülearvuti soovi korral kaasa võtta. Juhised meie asukoha, lähimate ühistranspordi peatuste ja parkimisvõimaluste kohta leiate rubriigist Kontakt. Kui leppisite konsultatsiooni kokku, kuid ootamatuste tõttu ei saa kohale tulla või hilinete, andke sellest kindlasti esimesel võimalusel teada telefonile 646 2359.\nKonsultatsiooni teemaga seotud dokumendid ja küsimused võiksite saata paberkandjal või skaneerituna mõned päevad varem, see võimaldab meil konsultatsiooniks paremini ette valmistada. Samas võite dokumendid koopiatena konsultatsioonile kaasa võtta, sellisel juhul vaatame need läbi konsultatsiooni käigus.\nKonsultatsioonivormis saame hinnata töövaidluse asjaolusid, anda juhiseid avalduse või vastuse koostamiseks või istungil käitumiseks; soovitusi töölepingu vormistamiseks, muutmiseks või lõpetamiseks ning töökorralduse reeglite või muude dokumentide koostamiseks. Konsultatsioonivormis võib teha suulise personalidokumentatsiooni auditi või testida tööandja soovil ja tema juuresolekul personalitöötaja tööõiguslikke teadmisi.\nSoovime, et konsultatsioon oleks tööandjale võimalikult suure kasuteguriga, seetõttu kasutage kindlasti võimalust ja küsige lisaks põhiteemale ka mistahes muid tööõigusega seotud küsimusi.\nTuletame meelde, et juristidele ja arstidele tuleb kõik ausalt ära rääkida, ainult siis on võimalik panna täpne diagnoos ja leida parim ravi. Kuigi igas vaidluses on lisaks meie kliendile olnud ka vastaspool, kes ei pruugi meisse kõige sõbralikumalt suhtuda, oleme suutnud 15 aasta jooksul hoida oma maine puhta ja usaldusväärsena, seega võite meid usaldada.\nNõustamine telefoni teel on võimalik ainult erandjuhul, kui tegemist on pikaajalise püsikliendiga, keda tunneme hääle järgi. Telefoni teel ei ole võimalik tuvastada helistaja isikut ja nii võiks juhtuda, et anname nõu oma kliendi vastaspoolele. Telefoni teel ei ole võimalik läbi vaadata teemakohaseid dokumente. Telefonivestlusest ei jää märki ja hiljem teemat täpsustades tuleks kogu varasem üle korrata. Juristide mobiiltelefone me ei avalda ja reeglina mobiiltelefoni teel ei nõusta. Eeltoodud põhjustel eelistame telefonivestlusele alati e-kirja.\nNõustamine e-kirja teel on meie levinuim ja eelistatuim konsulteerimise viis. E-kirja teel saate saata lühiküsimuse ja saate sellele vastuse. Võite lisada nt skaneerituna juurde asjakohaseid dokumente, mis hõlbustavad teemast ülevaate saamist. E-kirja teel saate saata kontrolli enda poolt koostatud töölepingu, töökorralduse reeglid, hoiatuse, töölepingu ülesütlemise avalduse või muud tööõiguslikud dokumendid. Teeme parandused dokumentidesse teise värviga, et leiaksite need kiiremini üles. Samuti saab e-kirja teel tellida esmakordseid dokumente, koostada töövaidlusasja avalduse või vastuse, hinnata töövaidluskomisjoni- või kohtuotsust, teha personalidokumentide auditit jms. Tänu e-kirja teel nõustamise võimalusele saavad edasi-tagasi sõidule aega kulutamata meie poole pöörduda ka selliste piirkondade tööandjad, kus kvaliteetne õigusabi ei ole kohapeal kättesaadav, võimaliku vaidluse vastaspool on jõudnud parima juristi juurde esimesena, või ei taha tööandja mingil põhjusel kohalikke juriste kasutada.\nNõustamine büroost väljas, eelkõige tööandja juures, on võimalik erikokkuleppel.\nEsimese puhul töötame saabunud dokumendid läbi ja teeme neile käsikirjalised parandused. Tööandjaga büroos toimuva kohtumise käigus anname dokumentidest ülevaate ja selgitame, mida oleks vaja muuta või täiendada. Konsultatsiooni lõpus tagastame käsikirjaliselt parandatud dokumendid ja tööandja saab otsustada, kas viib parandused ja täiendused ise sisse ja saadab muudetud dokumendid meile üle vaatamiseks, või tellib meilt uued dokumendid vms.\nTeise variandi puhul teeme dokumentidesse parandused jooksvalt läbitöötamise käigus. Eelduseks on dokumentide saabumine töödeldavas .doc, .docx või .rtf versioonis. Muudatused ja täiendused markeerime värviliselt. Töödeldavad dokumendid saab tööandja saata peale enda poolt läbitöötamist uueks ülevaatamiseks. Dokumentide täiendamist saab e-kirja teel teha seni, kuni need on seaduse võimaluste ja tööandja soovidega kooskõlas.\nTööle kandideerivate personalijuhtide teadmiste testimise maht sõltub tööandja soovidest. Tavapäraselt toimub esimene kohtumine tööandjaga, mille käigus selgitame välja, millised on tulevase personalijuhi tööülesanded ja milliseid oskusi temalt oodatakse. Tööandja soovide ja vajaduste põhjal koostame testid. Lõppvalikusse jäänud 3-5 personalijuhiga lepime kokku kohtumise büroos. Testi läbiviimine, lindistamine ja tööandjale edastamine on võimalik ainult testitava kirjalikul nõusolekul. Testi esimene osa on kirjalik, teises vestleme kandidaatidega ja kontrollime nende tööõiguse alaseid teadmisi. Testitavate kohta koostame tööandjale kirjaliku kokkuvõtte ja lisame oma seisukohad.\nSamas võib tööle kandideeriva (või juba töötava) personalitöötaja teadmiste ja sobivuse testimist viia (testitava nõusolekul) läbi ka büroos toimuva konsultatsiooni käigus ja tööandja esindaja juuresolekul.\nKuigi reeglina nõustame ja esindame tööandjaid individuaalse tööõigusega seonduvates küsimustes ja individuaalsetes töövaidlustes töövaidluskomisjonis või kohtus, abistame pikaajalisi kliente ka kollektiivse tööõigusega seotud küsimustes. Vajadusel teostame sõlmitava kollektiivlepingu analüüsi, esindame tööandjaid kollektiivlepingu sõlmimise läbirääkimistel või kollektiivse töötüli lahendamisel.\nMeie eesmärk on lahendada tööandja probleem võimalikult kiiresti, tööandja kasu silmas pidades ning tööandjale võimalikult väheste kulutustega. Seega juhul, kui tööandjalt saabunud e-kirja ja dokumentide läbitöötamise käigus näeme, et e-kirja teel vastamine läheks mahukuse tõttu kulukamaks, kui büroos konsultatsiooni käigus asja lahendamine, siis pakume kindlasti välja tööandjale soodsama variandi. Samuti pakume e-kirja teel nõustamise asemel välja konsultatsiooni büroos, kui näeme e-kirja vahetusest, et tööandja ei kasuta kõiki talle sobivaid seaduslikke variante, kuna pole neist ilmselt teadlik ja e-kirja teel võimaluste selgitamine oleks liiga töömahukas. Kui personalidokumentatsiooni auditisse saabuvad dokumendid, mille parandamisele kuluks aega rohkem, kui uute dokumentide koostamisele, siis anname sellest kohe teada ja küsime tööandja seisukohta edasise töö teostamise osas jne. Põhjalikumalt saab teostatud tööde hinna kujunemise ja tasustamise kohta lugeda rubriigis „Nõustamise kulud“. Samast leiate ka tööaruannete näidised koos võimalike tööde maksumusega.\nOleme tööga piisavalt koormatud ja ausad, seetõttu ei kirjuta me kunagi tööaruandesse tööd juurde, ei täienda oma teadmisi kliendi kulul, ei arvesta tööajana keerulistes küsimustes teiste erialaspetsialistidega konsulteerimise aega, ei ümarda tööaega kliendi kahjuks ega tee mistahes muul viisil kliendile liiga. Meie eesmärk on lahendada tööandja probleem seaduslikult ja ühiskonna silmis õiglaselt, tööandjale maksimaalselt kasulikul viisil ja minimaalsete kulutustega. Klientide arvamusi meie poolt osutatavate teenuste kvaliteedi kohta saad lugeda rubriigist „Teised meist“.


Laupäev, 16. veebruar, 22:04 | Kasutajaid kokku: 57592 | Hetkel online: 240 »\n29.01.2019 - 14:29, dvdj\nniii meelas pilt :D\nJa mina, loll, jäin uskuma, et lihtsalt kirvesupi lõpp jäi keetjale!\n28.05.2018 - 07:44, mooramaamees\nnu pole mõtet seda järada kuki süüa ei anta tuleminu poole teen sullle söödavat\n26.05.2018 - 14:00, syydimatu\nmul on ka üks laenata\n26.04.2018 - 17:21, aivars1\nkui sellega ühele poole saad siis mul sama sugune täitsa olemas--saad edasi maiustada\n06.04.2018 - 19:07, Ullar52\nEt hammustad kirvest? Nii,nii.\n21.02.2018 - 15:01, kolenukk\nväga kena daame supper *ROSE*\n06.02.2018 - 08:24, leek\nkenake ja seal ilus koht\n04.02.2018 - 17:29, -alexx


Jora » 2018 » mai » 19\nSai jälle käidud Kundas kodanik Maksi pookimas. Vaatasime üle võimlemisharjutused, arutasime India kšatrija ja vaišja kastide erinevuste üle ja siis tiris Kakk oma ohvri õue jalutama. Iga nurga peal tegime – ei, mitte kükitamise, aga ümbritsevast loodusest pilti (eelmisel korral kingitud seebikaga). Abiks nii ümbritseva nägemise kui ka koordinatsiooni mõttes (esialgu veel täisnurga alla aparaati keerata ei saa, aga küll varsti õnnestub). Pärast läks üks võililledega ülesvõte isegi kuti arvuti töölauda kaunistama. Nii et sõit läks asja ette.\nAga pealkirjas toodud küsimus… Tuli üks sealne tädi, kes Maksi eest hoolitseb, ja küsis – ilusti viisakalt kusjuures – et kas Kakk on “sealt kõrvalt hooldekodust”. Vastuse peale, et Tallinnast ja autoga, kippus küsijal pealtnäha juhe ikka päris kokku jooksma…\nPostitatud rubriiki Arusaamad, Muljed | Küsimus kommenteerimine on välja lülitatud\n…loomulikult kirutakse toda naljakat tädi, kes ametliku versiooni järgi Eurovisiooni võitis, kuna ta on PAKS.\nHmm… Ainult et eesti rahvas armastab siiani Mäksi ja Iffi. Armastas Silvi Vraiti, Artur Rinnet ja Mati Nuudet. Ükski neist polnud/pole just modellimõõtudega.\nÄkki on probleem ikkagi kusagil mujal? Kasvõi nii tühises asjas nagu viisipidamine, mida erinevalt Nettast on kõik teised siinmainitud suutnud?


Hea Guest906644 Kahjuks pole Sinu sõbralistis ühtegi modelli. Soovitame Sul kellegagi tutvuda ja sõbraks saada. Kõigi meie modellide loetelu leiad avalehelt.


Kas Ma Saan Selle Probleemi Laen Eestis Täielikult Teisele Ilma Rahata Anda? - Michael Giannulis\nVõib-olla usute, et rahastate mõnda härra või isegi sugulast, peate tagama, et kujundus määratakse mõnes taastatavas vormingus. Kuigi laen eestis verbaalsed tingimused on tavaliselt küllaldased, on kõige parem avaldada. Üksikasjalik kokkulepe on lihtsam, kui soovite, võite uue häda korral tasu küsida. Varem tunnistades pakkuda dollareid, heitke pilk laenuvõtja raha. Vajadusel aidake neil jaotustehingut luua. Kui tunnete end turvaliselt, suurendades oma individuaalseid rahalisi vahendeid sõbra või võib-olla lähedase jaoks, peate probleemi ennetama, veenduge, et te teete seda.\nTavaliselt peaks laenudel olema väärtus. Teie kodu täiustamine ja velje edasiliikumine nõuab tarbijalt, kui soovite kindlust oma abivalmile eluruumile alates kaitsest. Kui laenuvõtja ei maksa rahalisi vahendeid, võtab pank raha eest vastutasuks mingisuguse eluaseme. Sellegipoolest ei vaja poltidega kinnitamata märgid tagatist. Järelikult sisaldavad need tavaliselt suuremat tasu. Soovida saab tõukejooksu rakendamise tagatisrahalt tasutud makse. Vajadus sisaldab mõistlikke tagasimakseid.\nKui otsite eralaenu, mis on kombineeritud globaalse raha ja rahaliste vahenditega, võib uus Credit24 täiendus…


Masuudivedu kasvab hoolimata piirangust\nEesti suurima kütust vedava ASi Pakterminal juhatuse esimees Raivo Vare ütles eile, et tema ettevõttel jääb Venemaa viimasel ajal kehtestatud piirangute tõttu koos masuudiga septembris töötlemata ligi 100 000 tonni vedelkütust. Samas kinnitas Vare, et Pakterminal ei kanna paari kuu pärast aastakokkuvõtteid tehes kahju, sest lähiajal on prognoosida Venemaa masuudiekspordi suurt kasvu. «Minu andmetel on Venemaal kütuselaod praegu täis ning Venemaa riigieelarve ootab makse nn elavas rahas,» selgitas ta. «Venelased lähevad praegu kütuse väljavedu korraldades üle kvootide süsteemilt maksustamise süsteemile, millega kaasneb maksude tõus ja üleminekuaja segadus.»\nVenemaa asepeamister Nikolai Aksjonenko kirjutas eile alla määrusele, millega kehtestatakse toornaftale ja toornaftasaadustele alates 22. septembrist tonni pealt 7,5 euro suurune ekspordimaks.\nVare sõnul ootavad transiidifirmad oktoobris Venemaa masuudiekspordi senisest jõulisemat hoogustumist. Pakterminal töötles tänavu esimese kaheksa kuuga 675 000 tonni kütust, millest enamiku, 365 000 tonni, moodustas masuut.\nTeine suur kütusevedaja AS EOS kaotab piiranguga kolmandiku veoste mahust, ütles nõukogu esimees Arnout D. Lugtmeijer. «Täna EOSi transiit Venemaalt toimub endiselt, sest veame enne väljaveokeelu kehtestamise päeva deklareeritud kütust,» selgitas ta.\nEesti Raudtee juhid prognoosivad vaatamata Venemaa kütuseekspordi piirangutele senise vedude mahu säilimist, sest vähenevad kütusekogused vahetavad välja kivisüsi, koks ja teised puisteained, ütles Eesti Raudtee transpordidirektor Ivan Kappanen.\nAugustis langes vedelkütuste vedu raudteel juuliga võrreldes 250 000 tonni võrra 1,65 miljoni tonnile, kuid septembriks on transiidifirmad reserveerinud vedusid 2 miljonit tonni. Kappanen ütles, et nii augustis kui ka septembri alguses töötles Eesti Raudtee 26 rongi päevas ning see arv tõenäoliselt ei vähene. «September on kvartali lõpukuu, mil venelased tavaliselt rohkem pingutavad,» lisas ta.\nTallinna Sadam prognoosib vedellasti osatähtsuse vähenemist, mis ei tekita ettevõttele raskusi, ütles juhatuse esimehe nõunik Andi Meister. «Sadama käibe kasv võib aasta lõpuni väheneda,» märkis ta.


Jalgade väikeste liigeste ravi Artroosiga, Vaikeste liigendite artroosi peatub\nProgresseeruv artroos on väga ohtlik. Ehkki keedetud putru saate hoida kakskümmend neli tundi, on kõige parem valmistada uus..\nMilline arst ravib sõrmede liigeste artroosi Kui märkate sõrmedes valu või kahtlaseid tükke, mis ei tekkinud vigastuse taustal, peate viivitamatult Vaikeste liigendite artroosi peatub arsti poole.\nVitamiinikomplekside soovitatav tarbimine, suure hulga piimatoodete Vaikeste liigendite artroosi peatub puuviljade kasutamine, piirang punase liha dieedis. Käte ja sõrmede võimlemine Lihaste tugevdamiseks ja kahjustatud kudede vereringe parandamiseks on remissiooniperioodidel vaja teha spetsiaalseid harjutusi. Võimlemine takistab kõhre ja liigeste järkjärgulist hävimist, tugevdab sidemeid ja parandab seetõttu funktsionaalseid võimeid.\nNäited efektiivsetest harjutustest: On vaja pigistada sõrmed rusikasse, pannes pöidla teiste peale ja hoida selles asendis umbes minut. Siis see avatakse ja kõik sõrmed sirgendatakse. Harjutust korratakse vähemalt 3 korda. Aitab arendada liigese liikuvust, leevendab valu ja aitab suurendada liikumisulatust. Käsi pannakse lauale, peopesa alla. Sirgetage sõrmed aeglaselt, käte ja sõrmede liigendit pingutamata.\nKäes võetakse pehme pall ja pigistatakse kogu jõuga. Mõne sekundi pärast nad vabastatakse. Võimlemist teostatakse iga kahe või kolme päeva järel vähemalt 10 korda ühes lähenemisviisis.\nAitab arendada haardumist esemete hoidmiseks. Pange peopesa tasasele pinnale ja pingutage pöidlaga tiheda igemega. Ta võetakse aeglaselt kõrvale ja ületatakse igeme vastupidavus. Minuti pärast harjad lõdvestuvad.\nMõlemat kätt korrake umbes 15 korda. Tehke võimlemist 3 korda nädalas. See soodustab pöidla lihaste arengut, parandab käte haardumist. Peopesa pööratakse näo poole, pigistage sõrmed, justkui kujutades tiigri käppa. Osteofüütide paljunemise ja suurenemise tõttu on sõrmed painutatud, nende liikuvus on tugevalt piiratud, mõnikord tekib anküloos liigespindade sulandumisest tingitud liikumatus.\nRöntgenograafia visualiseerib mõjutatud luuühendust, näitab liigesruumi kitsenemist, osteofüüte, liigespindade deformatsiooni.\nCT võimaldab Vaikeste liigendite artroosi peatub uurida kahjustatud liigest kihtidena, et näha degeneratiivseid muutusi varases staadiumis. MRI näitab kahjustatud luu ristmikku ümbritsevate pehmete kudede hüaliinkõhre, sidemed, lihased jne seisundit. Haigese liigese ümbruse pehmete kudede seisundi hindamiseks võib kasutada ultraheli, kuid see tehnika on Vaikeste liigendite artroosi peatub informatiivne kui MRI. Konservatiivne ravi Käte liigeste artroosi ravi peaks olema terviklik.\nRaviprogrammi töötab välja raviarst, lähtudes diagnostilistest tulemustest. See võtab arvesse patoloogia astet, patsiendi keha individuaalseid omadusi.\nArtroosi ravis taotletakse järgmisi eesmärke: põletikulise protsessi leevendamine; degeneratiivsete-düstroofsete protsesside peatamine või aeglustamine; käte verevarustuse parandamine, regeneratiivsete protsesside käivitamine; jäsemete motoorse aktiivsuse taastamine.\nKäte deformeeriva artroosi ravi algab ravimite võtmisega. Valu leevendamiseks kasutatakse valuvaigisteid Analgin, Tempalgin, Pentalgin. Mittesteroidsed põletikuvastased ravimid Ibuprofeen, Diclofenac, Ketorolac aitavad leevendada põletikku. Haige liigese ümber olevate spasmiliste lihaste lõdvestamiseks ja vereringe normaliseerimiseks kasutatakse spasmolüütikuid, näiteks Mydocalm. Sagedamini määratakse patsientidele pillid, kodus saate kasutada väliseid aineid salvid, geelidrektaalseid ravimküünlaid.\nSüstid tagavad kiirema ravitoime. Kui ülaltoodud ravimid ei aita valu kõrvaldada, kasutatakse selle leevendamiseks kortikosteroide Hüdrokortisoon, Diprospan. Neid ravimeid kasutatakse intraartikulaarsete süstide jaoks. Kondroprotektorid Chondroxide, Teraflex, Artra, Don võimaldavad teil aeglustada või peatada kõhrkoe degeneratsiooni, aidata kaasa selle taastamisele. Patsientide ülevaadete kohaselt aitavad need ravimid valu kõrvaldada, parandada kõhre seisundit ja taastada liikuvust, kuid meditsiiniliste uuringute abil pole seda tõestatud.\nFüsioteraapia, näiteks šokilaineteraapia, elektro- fonoforees, osoonteraapia, automatiseeritud elektrostimulatsioon vertikaalsusega. Need protseduurid leevendavad valu, põletikku, kiirendavad ainevahetusprotsesse ja leevendavad turset.\nManuaalteraapia tugevdab lihaseid, taastab liigeste liikuvust, vähendab valu, aitab taastada verevoolu, leevendab lihaste ja sidemete pigistamist. Koostisosad tuleb segada ja keeta kaks nädalat. Tööriist hõõrutakse kahjustatud liigestesse ägenemise perioodil.\nKasva salv. Vajake kg kuiva või värskeid lehti keeva veega auruks. Pärast tooraine nõrkumist peaksite see purustama, muutes selle seeneks. Saadud salvi kantakse eelistatult kahjustatud Vaikeste liigendite artroosi peatub paksu kihiga ja seejärel mähitakse tsellofaanis ja jäetakse sellesse olekusse tund aega.\nEemaldab hästi valu, punetust ja turset. Fern lahkub. Nad vajavad head venitust ja ööbimist haige liigesele kinnitamiseks. Eluviis ja ennetusmeetmed Suu väikeste liigeste osteoartriit on keeruline haigus, mida tuleb väga tõsiselt võtta. Patoloogia ravi nõuab mõningaid elustiili muutusi. Peame loobuma rämpstoidust, suitsetamisest ja alkohoolsetest jookidest.\nSa pead sööma väikestes portsjonites vähemalt 5 korda päevas. Tarbitava vedeliku kogus ei tohi olla väiksem kui 1,5 liitrit päevas. Igapäevane lihtne võimlemine väldib esitatud haigust ja tugevdab liigeseid. Lisaks on ka teisi ennetavaid meetmeid, mis aitavad vältida haiguse arengut: Artriidi raviks ja ennetamiseks kasutavad meie lugejad Venemaa juhtivate reumatoloogide poolt soovitatud kiiret ja mittekirurgilist ravi, kes on otsustanud ravimi kaos vastu astuda ja esitleda ravimit, mis tõesti on tõeline!\nVähendatud kehakaal. Samal ajal väheneb liigeste koormus. Keha kaitsevõime üldine tugevdamine, mis väldib põletikuliste protsesside ja nakkuste fookuste teket. Soola vähendamine. Krooniliste patoloogiate õigeaegne ravi. Vigastuste, verevalumite ja Kate liigese poletik taastusravi vältimine pärast operatsiooni.\nIgapäevane soojendamise ja enesejäsemega massaaž. Haigust on raske ravida ja see põhjustab järk-järgult liigese funktsiooni ja puude pöördumatut halvenemist. Selliste tagajärgede vältimiseks on vaja võimalikult kiiresti alustada käte artroosi ravi. Käte artroos: peamised sümptomid Käte artroosi sümptomid sõltuvad peamiselt haiguse staadiumist. Kuna patoloogia areneb aeglaselt, Vaikeste liigendite artroosi peatub seetõttu haiguse 3 staadiumi.\nKäte liigeste artroos võib pikka aega moodustuda ja käte artroosi nähud ilmnevad alles pärast pensioniiga. Enamikul juhtudel avaldub haigus Patoloogia esimesel etapil valu puudub, kuid patsiendid tunnevad sõrmede paindumise ja pikendamise ajal omamoodi kriimu.\nTeise astme käte osteoartriit avaldub kahjustatud liigese ümbruse ödeemil ja järkjärgulisel deformatsioonil, liigestel moodustuvad iseloomulikud liigesed, mida nimetatakse Heberdeni sõlmedeks. Ägenemise perioodidel, mis esinevad sageli magnettormide ja muutliku ilmaga, ilmneb tuikav valu, kahjustatud liiges muutub punaseks, paisub rohkem. Bushari sõlmede asukoht on käe proksimaalsete liigeste külgpind, mille tõttu sõrmed omandavad sulanud, kole kuju.\nSelle tagajärjel lakkab liiges haiget ja liikumist, liigesefunktsiooni pöördumatud talitlushäired. Viimasel etapil on Heberdeni väikesed sõlmed ühendatud, ilmub sõrmede väljendunud Vaikeste liigendite artroosi peatub.\nRandme artroosi põhjused Käte artroosi täpne põhjus pole teada, kuid tavaliselt seostavad arstid patoloogiat monotoonse käsitsitööga, mistõttu naised on selle haiguse suhtes vastuvõtlikumad.\nPidevad kanderaskused, mõju vibratsioonile. Suurte koormuste tõttu kuluvad liigesed kiiremini, tekivad mikrotraumad ja haigus areneb järk-järgult, kui liigesed ei puhka korralikult. Vigastused, mille suhtes sportlased on vastuvõtlikumad, näiteks võrkpallurid, korvpallurid. Artroos võib tekkida ka leibkonna vigastuste tagajärjel, näiteks pärast juhuslikku lööki või liigese muljumist.\nKäte interfalangeaalsete liigeste artroosi võivad käivitada muud inimkeha kroonilised haigused, näiteks diabeet, rasvumine, artriit, nakkuslikud patoloogiad. Teine võimalik artroosi põhjus on vereringehäired, mille tagajärjel liigend ei saa toitaineid ja hävitatakse. See seisund võib ilmneda trauma, passiivse eluviisi tõttu. Liigeste toitumishäireid võib seostada ka vitamiinipuudusega, kui inimene on aastaid toitunud tasakaalustamatult.\nSageli areneb patoloogia mitmete negatiivsete tegurite mõju tõttu korraga.\nVanusega ilmnevad uued haigused, tekib ülekaal ja väheneb füüsiline aktiivsus. Käte artroosi diagnoosimine Enne käte väikeste liigeste artroosi ravi alustamist on vaja õigesti diagnoosida. Viimastel etappidel on foto järgi võimalik tuvastada käte artroos, kuna sõrmedele ilmuvad iseloomulikud sõlmed. Kuid isegi käte deformeeruvat artroosi on algstaadiumis keeruline õigesti diagnoosida, kuna sümptomid sarnanevad tugevalt muude liigesehaigustega.\nLiigeste artroos. Sümptomid, artroosi etapid, kaasaegne diagnostika ja efektiivsed ravimeetodid. Korduma kippuvad küsimused Sait annab taustteavet. Nõuetekohase diagnoosi ja haiguse ravi on võimalik kohusetundliku arsti järelevalve all.\nPatsiendi diagnoosi kinnitamiseks saadetakse nad kindlasti mitmetele testidele, milleks on vajadusel vere- uriinianalüüsid, käte röntgen, ultraheli ja vajadusel muud protseduurid. Käte interfalangeaalsete liigeste artroosi ravi Patsiendid, kes on kogenud liigesevalu, on huvitatud sellest, kuidas ravida käte osteoartriiti. Haiguse ravi on pikk ja keeruline.\nÄgenemise perioodil on vaja piirata haigete liigeste motoorset aktiivsust, ärge kandke haige käes raskeid koormusi, õmble, kuduge ega kirjutage arvutisse. Käte liigeste artroosi raviga peaks kaasnema ravimid, milliseid tablette on kõige parem juua käe artroosiga, kaalume allpool. Kompleksse ravi korral on patsientidele ette nähtud füsioterapeutilised protseduurid, neid tuleb teha kliinikus. Füsioteraapia leevendab suurepäraselt valu, parandab kudede vereringet, Vaikeste liigendite artroosi peatub väga kasulik kombineerida sellist ravi massaažiga.\nJa pärast ägeda valu leevendamist määratakse patsientidele terapeutilised harjutused. Käte artroosi uimastiravi Mõelge, kuidas ravida käte artroosi ravimitega.\nTavaliselt määratakse patsientidele järgmist tüüpi ravimid: Vaikeste liigendite artroosi peatub põletikuvastased ravimid aitavad leevendada valu ja vähendada põletikku liigese kudedes; kortikosteroidid on ette nähtud haiguse kaugelearenenud staadiumides, kui patsient on mures väga tugeva valu pärast; vitamiinid on vajalikud üldise immuunsuse tugevdamiseks ja kudede toitumise parandamiseks; kondroprotektorid on ette nähtud kõhre hävitamise peatamiseks ja selle regenereerimise parandamiseks.\nSageli liitub infektsioon nõrgestatud kehaga, muud kroonilised patoloogiad süvenevad, sel juhul suunatakse patsient eriarstide juurde, kus on ette nähtud spetsiifiline ravi. Käte artroosi ravi kodus Kui haigus alles hakkab ilmnema, ei soovi patsiendid tegelikult haiglasse minna, tekib küsimus, kuidas ravida käte artroosi algfaasis kodus.\nMa tahan kohe märkida, et ikkagi on soovitatav külastada spetsialisti. Arst suudab tuvastada haiguse staadiumi ja peatada liigese hävitamise, samuti teha täpset diagnoosi.\nKäteharjutused artroosi korral Haiguse remissiooni perioodil peate tegema harjutusi lihaste tugevdamiseks ja vereringe parandamiseks liigeste kudedes. Võimlemine käte artroosiga video abil aitab vältida liigeste edasist hävitamist ja parandab nende funktsiooni. Näited käte artroosi tõhusate harjutuste kohta: peate Ma juua vitamiine valus liigesed pigistama oma käe rusikasse ja hoidma seda 30 sekundit, seejärel keerake sõrmed aeglaselt lahti ja lõdvestage; pange peopesa lauale ja proovige kõiki sõrmi sirgendada, surudes kergelt keha raskust; sooritage ringikujulisi liigutusi kätega eri suundades; treenige sõrmi spetsiaalse simulaatori abil või pigistage elastset kummist palli; pange peopesa lauale ja tõstke vaheldumisi iga sõrme üles, hoides seda selles asendis 15 sekundit; sirgendage harja ja liigutage pöialt küljele, vaheldumisi puudutage iga sõrmega pöialt; korts savist või savist.\nOperatsioon käte artroosiks Veel üks oluline küsimus: kuidas ravida harja artroosi kaugelearenenud staadiumis, kui on toimunud pöördumatuid muutusi. Sel juhul ei aita ravimid ega harjutused, seetõttu määravad arstid haiguse kirurgilise ravi.\nLuustunud kõhre Vaikeste liigendite artroosi peatub saa tagasi oma varasemasse olekusse, nii et kirurg viib kõhrekoe osalise või täieliku eemaldamise läbi ja asendab selle spetsiaalse endoproteesimisega. Protees on valmistatud tugevatest ja hüpoallergeensetest materjalidest, see võimaldab käel normaalse funktsiooni taastada 15 kuni 30 aastat.\nOperatsioon viiakse läbi rangelt vastavalt näidustustele, komplikatsioonide võimaluse tõttu pole see kõigile lubatud. Pärast protseduuri algab pikk taastusravi, kõigepealt käsi immobiliseeritakse ning pärast kudede paranemist on näidustatud füsioteraapia harjutused ja füsioteraapia. Pärast käte endoproteesimist taastumise kestus on nädalat. Käte artroosi ravi rahvapäraste ravimitega Käte artroosi kompleksravis soovitatakse sageli kasutada alternatiivmeditsiini retsepte.


CV: Argo Jõeleht\nTartu Ülikool, Loodus- ja täppisteaduste valdkond, ökoloogia ja maateaduste instituut, geoloogia vanemteadur (1,00)\nTartu Ülikool, Loodus- ja tehnoloogiateaduskond, Tartu Ülikooli Ökoloogia- ja Maateaduste Instituut, Geoloogia osakond, Vanemteadur (1,00)\nTartu Ülikool, Bioloogia-geograafiateaduskond, Geoloogia instituut*, erakorraline vanemteadur (1,00)\nTartu Ülikool, Bioloogia-geograafiateaduskond, Geoloogia instituut, geoloogia teadur (1,00)\nTartu Ülikool, 1995-1997, 1999-2004 teadur TÜs (1,00)\nTartu Ülikool, 1993-1995 laborant TÜs (1,00)\nEesti Geoloogiakeskus, 1993-1995 geofüüsik Eesti Geoloogiakeskuses (1,00)\ngeoloog, Tartu Ülikool, 1993\nIASPEI International Heat Flow Commission liige\nEesti Geoloogia Seltsi liige\nArgo Jõeleht, doktorikraad, 1998, (juh) Volli Kalm, Geothermal studies of the Precambrian basement and Phanerozoic sedimentary cover in Estonia and Finland, Tartu Ülikool, Bioloogia-geograafiateaduskond.\nArgo Jõeleht, magistrikraad (teaduskraad), 1995, (juh) Volli Kalm, Eesti aluskorra geotermiline soojusvoog ja radiogeenne soosjustootlikkus, Tartu Ülikool, Bioloogia-geograafiateaduskond, Geoloogia instituut*.\n"Muraka loodusala ja Kurtna loodusala seirepuuraukude rajamise ja veetasemete seire (5.07.2019−4.07.2022)", Marko Kohv, Tartu Ülikool, Loodus- ja täppisteaduste valdkond, ökoloogia ja maateaduste instituut.\n"Põlevkivi piirkonna soode rajoneerimine (1.06.2018−31.05.2020)", Argo Jõeleht, Tartu Ülikool, Loodus- ja täppisteaduste valdkond, ökoloogia ja maateaduste instituut.\n"Selisoo veetaseme seireteenus (21.03.2017−20.03.2020)", Argo Jõeleht, Tartu Ülikool, Loodus- ja täppisteaduste valdkond, ökoloogia ja maateaduste instituut.\n"Narva karjääri 8. tranšee geofüüsika uuring (30.04.2019−30.07.2019)", Argo Jõeleht, Tartu Ülikool, Loodus- ja täppisteaduste valdkond, ökoloogia ja maateaduste instituut.\n"Hüdrogeoloogilise ja limnoloogilise uuringu läbiviimine koos loodusdirektiivi järvedele lubatava veetaseme kõikumise vahemiku määramisega Kurtna maastikukaitsealal (1.12.2017−31.05.2019)", Argo Jõeleht, Tartu Ülikool, Loodus- ja täppisteaduste valdkond, ökoloogia ja maateaduste instituut.\n"Põhjaveevarude hindamine (14.10.2016−14.12.2018)", Argo Jõeleht, Tartu Ülikool, Loodus- ja täppisteaduste valdkond, ökoloogia ja maateaduste instituut.\n"Virumaa maavarade võimaliku kaevandamise keskkonnamõjud põhja- ja pinnaveele ning maastikule keskkonnageoloogiliste mudelitega analüüsituna koos alternatiivsete leevendusmeetmetega (1.06.2016−30.11.2018)", Argo Jõeleht, Tartu Ülikool, Loodus- ja täppisteaduste valdkond, ökoloogia ja maateaduste instituut.\n"Viivikonna tektoonilise rikke geoloogilise uuringu programmi koostamine (1.05.2018−1.08.2018)", Argo Jõeleht, Tartu Ülikool, Loodus- ja täppisteaduste valdkond, ökoloogia ja maateaduste instituut.\n"FREEWAT - FREE and open source software tools for WATer resource management (1.04.2015−30.09.2017)", Argo Jõeleht, Tartu Ülikool, Loodus- ja tehnoloogiateaduskond, Tartu Ülikooli Ökoloogia- ja Maateaduste Instituut, Tartu Ülikool, Loodus- ja täppisteaduste valdkond, ökoloogia ja maateaduste instituut.\n"Järvede ja põhjaveekogumite veetasemete uuring Kurtna maastikukaitsealal (5.05.2015−2.09.2015)", Marko Kohv, Tartu Ülikool, Tartu Ülikool, Loodus- ja tehnoloogiateaduskond, Tartu Ülikooli Ökoloogia- ja Maateaduste Instituut.\n"Hüdrogeoloogiline rakendusuuring Rummu karjäärijärve ümbruse liigniiskuse ja Rummu aleviku Aia tänava majade keldrite üleujutuste põhjuste väljaselgitamiseks (17.01.2014−17.07.2015)", Andres Marandi, Tartu Ülikool, Tartu Ülikool, Loodus- ja tehnoloogiateaduskond, Tartu Ülikooli Ökoloogia- ja Maateaduste Instituut.\n"Paldiski LNG terminali asukoha seismomeetriline uuring (30.10.2013−5.03.2014)", Argo Jõeleht, Jüri Plado, Tartu Ülikool, Tartu Ülikool, Loodus- ja tehnoloogiateaduskond, Tartu Ülikooli Ökoloogia- ja Maateaduste Instituut.\n"Maa magnetvälja intensiivsuse mõõtmised Ugandas ning tulemuste interpretatsioon (II faas) (1.02.2013−30.04.2013)", Jüri Plado, Argo Jõeleht, Tartu Ülikool, Tartu Ülikool, Loodus- ja tehnoloogiateaduskond, Tartu Ülikooli Ökoloogia- ja Maateaduste Instituut.\n"Maa magnetvälja intesiivsuse mõõtmised Ugandas ning tulemuste interpretatsioon (1.11.2012−28.02.2013)", Jüri Plado, Argo Jõeleht, Tartu Ülikool, Tartu Ülikool, Loodus- ja tehnoloogiateaduskond.\n"Geofüüsikalised uuringud Attarat Um Ghudran põlevkivileiukohas Jordaanias (17.01.2011−1.12.2012)", Jüri Plado, Argo Jõeleht, Tartu Ülikool, Tartu Ülikool, Loodus- ja tehnoloogiateaduskond.\n"Geofüüsikalised uuringud Attarat Um Ghudran põlevkivileiukohas Jordaanias (17.01.2011−16.06.2012)", Jüri Plado, Argo Jõeleht, Tartu Ülikool, Tartu Ülikool, Loodus- ja tehnoloogiateaduskond.\n"Geofüüsikalised uuringud Attarat um Ghudran põlevkivileiukohas Jordaanias (17.01.2011−16.06.2012)", Jüri Plado, Argo Jõeleht, Tartu Ülikool, Loodus- ja tehnoloogiateaduskond, Tartu Ülikooli Ökoloogia- ja Maateaduste Instituut.\n"Ratva raba hüdrogeoloogiline uuring ja Selisoo seiresüsteemi rajamine (15.06.2010−14.06.2012)", Volli Kalm, Tartu Ülikool, Tartu Ülikool, Loodus- ja tehnoloogiateaduskond, Tartu Ülikooli Ökoloogia- ja Maateaduste Instituut.\n"Soojussüsteemi puurkaevu ja -augu mõju põhjavee ja pinnase füüsikalistele omadustele ning põhjavee keemilisele koostisele Eesti tingimustes (1.08.2011−1.02.2012)", Argo Jõeleht, Tartu Ülikool, Tartu Ülikool, Loodus- ja tehnoloogiateaduskond, Tartu Ülikooli Ökoloogia- ja Maateaduste Instituut.\n"Peningi, Riisipere ja Niibi III turbatootmisalade geoloogiline uuring (20.10.2011−31.12.2011)", Jüri Plado, Argo Jõeleht, Tartu Ülikool, Tartu Ülikool, Loodus- ja tehnoloogiateaduskond, Tartu Ülikooli Ökoloogia- ja Maateaduste Instituut.\n"Geofüüsikalised uuringud Attarat Um Ghudran põlevkivileiukohas Jordaanias (17.01.2011−7.06.2011)", Jüri Plado, Argo Jõeleht, Tartu Ülikool, Tartu Ülikool, Loodus- ja tehnoloogiateaduskond, Tartu Ülikooli Ökoloogia- ja Maateaduste Instituut.\n"LIUSTIKUALUSE SULAVEEVÕRGUSTIKU KUJUNEMINE VIIMASE JÄÄTUMISE PERIOODIL EESTIS (1.01.2007−31.12.2010)", Maris Rattas, Tartu Ülikool, Bioloogia-geograafiateaduskond, Tartu Ülikool, Loodus- ja tehnoloogiateaduskond, Tartu Ülikooli Ökoloogia- ja Maateaduste Instituut, Tartu Ülikool, Loodus- ja tehnoloogiateaduskond.\n"Georadariuuring Võhmuta lubjakivi uuringualal (17.11.2008−31.12.2009)", Argo Jõeleht, Tartu Ülikool.\n"Pärnu Vallikääru uuringud georadariga (5.11.2007−5.11.2008)", Argo Jõeleht, Tartu Ülikool.\n"Väikse- kuni keskmisemõõduliste komplekskraatrite teke ja areng (1.01.2004−31.12.2007)", Argo Jõeleht, Tartu Ülikool, Bioloogia-geograafiateaduskond.\n"Soojuspuuraukude mõju keskkonnale (30.11.2006−1.10.2007)", Argo Jõeleht, Tartu Ülikool.\n"Tartu ringtee teetammi uuringud (16.01.2007−1.08.2007)", Argo Jõeleht, Tartu Ülikool.\nKaidi Sarv, doktorant, (juh) Argo Jõeleht, Reflection seismic profiling and numerical modelling of transitional-sized complex craters (Komplekskraatrite seismiline uuring ja numbriline modelleerimine), Tartu Ülikool, Loodus- ja täppisteaduste valdkond, ökoloogia ja maateaduste instituut.\nRaul Paat, doktorant, (juh) Argo Jõeleht; Marko Kohv, Hydraulic properties of peat and vulnerability of mires in oil shale mining area, northeastern Estonia (Turba hüdraulilised omadused ja põlevkivi piirkonna soode ohustatus), Tartu Ülikool, Loodus- ja täppisteaduste valdkond, ökoloogia ja maateaduste instituut.\nMikk Gaškov, doktorikraad, 2017, (juh) Kalle Kirsimäe; Argo Jõeleht, Stable isotope and fluid inclusion evidence of multistage fluidal activity in Baltic paleobasin: Silurian carbonate sequence in Kalana, Estonia (Fluidisündmused Balti paleobasseini geoloogilises ajaloos: stabiilsete isotoopide koostis ja fluidisuletiste mikrotermomeetria Siluri karbonaatkivimite läbilõikes, Kalana, Eesti), Tartu Ülikool, Loodus- ja tehnoloogiateaduskond, Tartu Ülikooli Ökoloogia- ja Maateaduste Instituut, Geoloogia osakond.\nAnnette Talpsep, doktorikraad, 2013, (juh) Argo Jõeleht; Kalle Kirsimäe, Strength and self-cementing properties of oil shale retorting waste (Põlevkiviõlitööstuse jäätmete tugevusomaduse ja tsementeerumine), Tartu Ülikool.\nRaul Paat, magistrikraad, 2018, (juh) Argo Jõeleht, Põhjaveekihi hüdrauliliste parameetrite määramine kasutades maa-loodete, õhurõhu ning meretaseme muutumistest põhjustatud kõikumisi põhjaveetasemetes, Tartu Ülikool, Loodus- ja täppisteaduste valdkond, ökoloogia ja maateaduste instituut.\nKaidi Sarv, magistrikraad, 2017, (juh) Argo Jõeleht, Rahkla langatuse ning selle lähiümbruse geofüüsikalised uuringud georadari ning seismiliste meetoditega, Tartu Ülikool, Loodus- ja täppisteaduste valdkond, ökoloogia ja maateaduste instituut.\nKaarel Lumiste, magistrikraad, 2017, (juh) Argo Jõeleht, Triigi objekti uuring seismoakustilise pidevsondeerimise meetodil, Tartu Ülikool, Loodus- ja täppisteaduste valdkond, ökoloogia ja maateaduste instituut.\nEdgar Prass, magistrikraad, 2016, (juh) Argo Jõeleht, Lõuna-Eesti orgude algoritmi-põhine tuvastamine ja analüüs, Tartu Ülikool, Loodus- ja täppisteaduste valdkond, ökoloogia ja maateaduste instituut.\nSiim Nirgi, magistrikraad, 2015, (juh) Tiit Hang; Argo Jõeleht, Lämmijärve põhjasetted järve arengu peegeldajatena, Tartu Ülikool, Loodus- ja tehnoloogiateaduskond, Tartu Ülikooli Ökoloogia- ja Maateaduste Instituut, Geoloogia osakond.\nLauri Nõmtak, magistrikraad, 2015, (juh) Argo Jõeleht; Annette Talpsep, Looduslike ja täitepinnaste uurimine seismiliste pinnalainete analüüsi (MASW) meetodil Muuga sadama näitel, Tartu Ülikool, Loodus- ja täppisteaduste valdkond, ökoloogia ja maateaduste instituut.\nMikk Gaškov, magistrikraad, 2011, (juh) Argo Jõeleht, Temperatuurivälja muutused soojuspuuraukude kasutamisel, Tartu Ülikool, Loodus- ja tehnoloogiateaduskond, Tartu Ülikooli Ökoloogia- ja Maateaduste Instituut, Geoloogia osakond.\nKristjan Rooni, magistrikraad, 2009, (juh) Argo Jõeleht, Sinimägede piirkonna seismiline uuring peegeldunud lainete meetodil, Tartu Ülikool, Loodus- ja tehnoloogiateaduskond, Tartu Ülikooli Ökoloogia- ja Maateaduste Instituut, Geoloogia osakond.\nMaile Polikarpus, magistrikraad (teaduskraad), 2003, (juh) Andres Marandi; Argo Jõeleht, Erijuhtivuse karotaaži kasutamine puurkaevu seisundi hindamiseks Variku vaatluskaevu näitel, Tartu Ülikool, Loodus- ja tehnoloogiateaduskond, Tartu Ülikooli Ökoloogia- ja Maateaduste Instituut, Pinnakatte- ja rakendusgeoloogia õppetool.\nLosiak, A.; Jõeleht, A.; Plado, J.; Szyszka, M.; Kirsimäe, K.; Wild, E.M.; Steier, P.; Belcher, C.M.; Jazwa, A.M.; Helde, R. (2020). Determining the age and possibility for an extraterrestrial impact formation mechanism of the Ilumetsa structures (Estonia). Meteoritics & Planetary Science, 55 (2), 274−293.10.1111/maps.13431.\nKalińska, Edyta; Hang, Tiit; Jõeleht, Argo; Olo, Sander; Nartišs, Māris; Adamiec, Grzegorz (2019). Macro- and micro-scale study and chronology of Late Weichselian aeolian sediments in Estonia, north-eastern European Sand Belt. International Journal of Earth Sciences.10.1007/s00531-019-01746-2.\nLosiak, A.; Belcher, C.; Jõeleht, A.; Plado, J.; Szyszko, M. (2019). Death from space: Origin of charcoal found in proximal ejecta blanket of Kaali craters (is not what we think :) ). 50th Lunar and Planetary Science Conference: 50th Lunar and Planetary Science Conference, The Woodlands, Texas, March 18–22, 2019. Houston, Texas: Lunar and Planetary Institute , 2406.\nSarv, K.; Jõeleht, A.; McCall, N.; Gulick, S.; Wilk, J.; Pösges, G. (2019). The structure of Ries crater megablock zone and southern rim area according to seismic reflection profiles. LPI Contribution no. 2136: Large Meteorite Impacts VI, Brasília, Brazil September 30-October 3, 2019. LPI,.\nMcCall, N.; Gulick, S.; Sarv, K.; Jõeleht, A.; Wilk, J.; Pösges, G. (2019). Central structure and classification of Ries crater. LPI Contribution no 2136: Large Meteorite Impacts VI, Brasília, Brazil September 30-October 3, 2019. LPI,.\nSarv, K., Jõeleht, A., Wilk, J. (2019). Reflection seismic profile of Steinheim impact crater, Baden-Württemberg, Germany: why needed? Schedule and Abstracts: Impacts and their Role in the Evolution of Life, Tällberg, Sweden, 10-13 June 2019. Stockholm University, 36−37.\nLosiak, A.; Belcher, C.; Plado, J.; Jõeleht, A. (2019). Recognising small impact craters on Earth. Schedule and Abstracts: Impacts and their Role in the Evolution of Life, Tällberg, Sweden, 10-13 June 2019. Stockholm University, 32−33.\nMuru. M.; Rosentau, A.; Preusser, F.; Plado, J.; Sibul, I; Jõeleht, A.; Bjursäter, S.; Aunap, R; Kriiska, A. (2018). Reconstructing Holocene shore displacement and Stone Age palaeogeography from a foredune sequence on Ruhnu Island, Gulf of Riga, Baltic Sea. Geomorphology, 303, 434−445.10.1016/j.geomorph.2017.12.016.\nJõeleht, Argo; Plado, Jüri; Sarv, Kaidi (2018). Kärdla impact crater – transitional from simple to complex based on reflection seismics. EPSC Abstracts, 12: European Planetary Science Congress 2018, Berlin, September 16-21, 2018. Berlin: Europlanet, 1087.\nHabicht, Hando-Laur; Rosentau, Alar; Jõeleht, Argo; Heinsalu, Atko; Kriiska, Aivad; Kohv, Marko; Hang, Tiit; Aunap, Raivo (2017). GIS-based multiproxy coastline reconstruction of the eastern Gulf of Riga, Baltic Sea, during the Stone Age. Boreas, 46 (1), 83−99.10.1111/bor.12157.\nSibul, Ivo; Plado, Jüri; Jõeleht, Argo (2017). Ground-penetrating radar and electrical resistivity tomography for mapping bedrock topography and fracture zones: a case study in Viru-Nigula, NE Estonia. Estonian Journal of Earth Sciences, 66 (3), 142−151.10.3176/earth.2017.11.\nLosiak, A.; Jõeleht, A.; Plado, J.; Szyszka, M.; Wild, E.M.; Bronikowska, M.; Belcher, C.; Kirsimäe, K.; Steier, P. (2017). Dating Ilumetsa Craters (Estonia) Based on Charcoal Emplaced Within Their Proximal Ejecta Blankets. Program and Abstracts: 48th Lunar and Planetary Science Conference, The Woodlands, Texas, March 20-24, 2017. Lunar and Planetary Institute, Abstract #1879 .\nLosiak, A.; Plado, J.; Jõeleht, A.; Szyszka, M.; Wild, E.M., Bronikowska, M.; Belcher, C.; Kirsimäe, K.; Steier, P. (2017). An age of both Ilumetsa structures - support of their impact origin. EPSC Abstracts, 11: European Planetary Science Congress. European Planetary Science,.\nLosiak, A.; Wild, E.M.; Geppert, W.D.; Huber, M.S.; Jõeleht, A.; Kriiska, A.; Kulkov, A.; Paavel, K.; Pirkovic, I.; Plado, J.; Steier, P.; Välja, R.; Wilk, J.; Wisniowski, T.; Zanetti, M.; (2016). Dating a small impact crater: an Age of Kaali Crater (Estonia) based on Charcoal emplaced within Proximal Ejecta. Meteoritics and Planetary Science, 1−30.10.1111/maps.12616.\nPlado, Jüri; Preeden, Ulla; Jõeleht, Argo; Pesonen, Lauri J.; Mertanen, Satu (2016). Palaeomagnetism of Middle Ordovician carbonate sequence, Vaivara Sinimäed area, northeast Estonia, Baltica. Acta Geophysica, 64 (5), 1391−1411.10.1515/acgeo-2016-0066.\nWilk, J.; Zanetti, M.; Losiak, A.; Jõeleht, A.; Välja, R.; Wisniowski, T.; Paavel, K.; Kukko, A.; Kaartinen, H.; Plado, J.; Zhu, M.; Geppert, W.D. (2016). KAALI IMPACT CRATER: A STRUCTURAL INVESTIGATION OF A SMALL CRATER BASED ON 3D LASER SCANNING, STRIKE AND DIP MEASUREMENTS, GROUND PENETRATING RADAR, ELECTRO-RESISTIVITY TOMOGRAPHY AND ISALE-2D NUMERICAL MODELING. Meteoritics & Planetary Science, 51: 79th Annual Meeting of the Meteoritical Society, Berlin, August 7-12, 2016. The Meteoritical Society, 6556. (S1).\nLosiak, A.; Belcher, C. Hudspith, V.; Bronikowska, M.; Zhu, M.; Jõeleht, A.; Plado, J.; Wilk, J. (2016). KAALI IMPACT CRATER: IMPACT-PRODUCED CHARCOAL SHEDS LIGHT ON THE PROCESSES ASSOCIATED WITH THE FORMATION OF SMALL CRATERS. Meteoritics & Planetary Science, 51: 79th Annual Meeting of the Meteoritical Society, Berlin, August 7–12, 2016. The Meteoritical Society, 6219. (S1).\nSibul, Ivo; Plado, Jüri; Jõeleht, Argo (2016). Varudi oru (Viru-Nigula) asend georadari ja elektromeetria abil. Maapõuekasutus ja keskkonnahoid: XXIV APRILLIKONVERENTS, Tallinn, 1. aprill 2016. Toim. Suuroja, Kalle; Põldvere, Anne; Kaljuläte, Katrin. Tallinn: Eesti Geoloogiakeskus, 22−23.\nLosiak, Anna; Wild, Eva Maria; Huber, Matthew S.; Wisniowski, Tomasz; Paavel, Kristiina; Jõeleht, Argo; Välja, Rudolf; Plado, Jüri; Kriiska, Aivar; Wilk, Jakob; Zanetti, Michael; Geppert, Wolf D.; Kulkov, Alexander; Steier, Peter; Pirkovic, Irena (2015). Dating Kaali Crater (Estonia) based on charcoal emplaced within proximal ejecta blanket. Geophysical Research Abstracts, 17: EGU General Assembly, Vienna, Austria, 12–17 April 2015. European Geosciences Union, 3053.\nZanetti, Michael; Wilk, Jakob; Jõeleht, Argo; Välja, Rudolf; Losiak, Anna; Wisniowski, Tomek; Huber, Matthew; Paavel, Kristiina; Kriiska, Aivar; Plado, Jüri; Geppert, Wolf Dietrich; Kukko, Antero; Kaartinen, Harri (2015). The Structure of the Kaali Impact Crater (Estonia) based on 3D Laser Scanning, Photogrammetric Modelling and Strike and Dip Measurements. Geophysical Research Abstracts, 17: EGU General Assembly 2015, Vienna, Austria, 12–17 April 2015. European Geosciences Union, 11624.\nZanetti, M.; Wilk, J.; Kukko, A.; Kaartinen, H.; Kohv, M.; Jõeleht, A.; Välja, R.; Losiak, A.; Wisniowski, T.; Huber, M.; Paavel, K.; Kriiska, A.; Plado, J. (2015). The structure of the Kaali impact crater (Estonia) based on 3D laser scanning, photogrammetric modeling and strike and dip measurements. 46th LUNAR AND PLANETARY SCIENCE CONFERENCE, The Woodlands, Texas, March 16-20, 2015. 1211.\nLosiak, A.; Wild, E.M.; Huber, M.S.; Wisniowski, T.; Paavel, K.; Jõeleht, A.; Välja, R.; Plado, J.; Kriiska, A.; Wilk, J.; Zanetti, M.; Geppert, W.D.; Kulkov, A.; Steier, P.; Pirkovic, I. (2015). Dating Kaali crater (Estonia) based on charcoal emplaced within proximal ejecta blanket. 46th LUNAR AND PLANETARY SCIENCE CONFERENCE, The Woodlands, Texas, March 16-20, 2015. Lunar and Planetary Institute, 1264.\nWilk, Jakob; Losiak, Anna; Zanetti, Michael; Wild, Eva Maria; Jõeleht, Argo; Välja, Rudolf; Wisniowski, Tomek; Huber, Matthew; Paavel, Kristiina; Kriiska, Aivar; Kukko, Antero; Kaartinen, Harri; Plado, Jüri; Geppert, Wolf Dietrich (2015). New insights into the Kaali meteorite crater - an update based on the development in crater research from Wegner to today. DYNAMIC EARTH · from Alfred Wegener to today and beyond: GeoBerlin 2015; 4—7 October 2015. Ed. Wagner, Johannes; Elger, Kirsten. Berlin: GFZ German Research Centre for Geosciences, 400.\nJõeleht, Argo; Mustasaar, Mario; Rooni, Kristjan; Kalvāns, Andis; Popovs, Konrads (2015). Reflection Seismic Study of the Dobele Impact Crater, Latvia. 1105.\nHabicht, Hando-Laur; Rosentau, Alar; Jõeleht, Argo; Hang, Tiit; Kohv, Marko (2015). A GIS Approach for Reconstructing the Litorina Sea Lagoon in Tolkuse-Rannametsa Area, Eastern Gulf of Riga. European Geosciences Union General Assembly 2015, Austria, 2015.\nLosiak, A.; Wild, E.M.; Geppert, W.D.; Huber, M.S.; Jõeleht, A.; Kriiska, A.; Kulkov, A.; Paavel, K.; Pirkovic, I.; Plado, J.; Steier, P.; Välja, R.; Wilk, J.; Wisniowski, T.; Zanetti, M. . (2015). Dating a small impact crater: an age of Kaali crater (Estonia) based on charcoal emplaced within proximal ejecta. Impact Cratering in Nature, Experiments, and Modeling: University of Freiburg, Germany, September 21-26, 2015. Ed. Bridging the Gap III. University of Freiburg, 1070.\nZanetti, M.; Wilk, J.; Kukko, A.; Kaartinen, H.; Kohv, M.; Jõeleht, A.; Välja, R.; Paavel, K.; Kriiska, A.; Plado, J.; Losiak, A.; Wisniowski, T.; Huber, M.; Zhu, M.H. (2015). The structure of the Kaali impact crater (Estonia) based on 3D laser scanning, electroresistivity tomography, and iSale hydrocode modelling. Bridging the Gap III: Bridging the Gap III: Impact cratering in nature, experiment, and modeling, University of Freiburg, Germany, September 21-26, 2015. University of Freiburg, 1103.\nHiiemaa, H.; Mustasaar, M.; Kohv, M.; Hang, T.; Jõeleht, A.; Lasberg, K.; Kalm, V. (2014). Geological settings of the protected Selisoo mire (northeastern Estonia) threatened by oil shale mining. Estonian Journal of Earth Sciences, 63 (2), 97−107.10.3176/earth.2014.09.\nTšugai, Alina; Plado, Jüri; Jõeleht, Argo; Kriiska, Aivar; Mustasaar, Mario; Raig, Hanna; Risberg, Jan; Rosentau, Alar (2014). Ground-penetrating Radar and Geological Study of the Kudruküla Stone Age Archaeological Site, Northeast Estonia. Archaeological Prospection, 21 (3), 225−234.10.1002/arp.1484.\nRattas, Maris; Lomp, Pille; Jõeleht, Argo (2014). Carbonate cementation in the late glacial outwash and beach deposits in northern Estonia. Estonian Journal of Earth Sciences, 63 (1), 30−44.10.3176/earth.2014.03.\nMarandi, Andres; Polikarpus, Maile; Jõeleht, Argo (2013). A new approach for describing the relationship between electrical conductivity and major anion concentration in natural waters. Applied Geochemistry, 38, 103−109.10.1016/j.apgeochem.2013.09.003.\nAndres, Marandi; Enn, Karro; Maile, Polikarpus; Argo, Jõeleht; Marko, Kohv; Tiit, Hang; Helen, Hiiemaa (2013). Simulation of the hydrogeologic effects of oil-shale mining on the neighbouring wetland water balance: case study in north-eastern Estonia. Hydrogeology Journal, 21 (7), 1581−1591.10.1007/s10040-013-1032-x.\nMustasaar, Mario; Plado, Jüri; Jõeleht, Argo (2013). A ground-penetrating radar study of the Vaidasoo bog (Estonia): no crater structure exists. Geological Quarterly, 57 (2), 357−360.10.7306/gq.1093.\nRosentau, A.; Jõeleht, A.; Plado, J.; Aunap, R.; Muru, M.; Eskola, K.O. (2013). Development of the Holocene foredune plain in the Narva-Jõesuu area, eastern Gulf of Finland. Geological Quarterly, 57 (1), 89−100.10.7306/gq.1077.\nPlado, Jüri; Jõeleht, Argo; Mustasaar, Mario (2013). Tartu Ülikooli georadar: seitsmeaastase praktika kogemused. Rakendusgeoloogilistest uuringutest Eestis - olevik ja tulevik: XXI APRILLIKONVERENTS. Toim. Suuroja, Kalle; Põldvere, Anne. Tallinn: Eesti Geoloogiakeskus, 23−27.\nSedman, Annette; Talviste, Peeter; Mõtlep, Riho; Jõeleht, Argo; Kirsimäe, Kalle (2012). Geotechnical characterization of Estonian oil shale semi-coke deposits with prime emphasis on their shear strength. Engineering Geology, 131-132, 37−44.10.1016/j.enggeo.2012.02.002.\nGaškov, Mikk; Jõeleht, Argo (2012). Soojuspuuraukude mõju põhjaveele. TAASTUVATE ENERGIAALLIKATE UURIMINE JA KASUTAMINE NELJATEISTKÜMNENDA KONVERENTSI KOGUMIK: Taastuvate energiallikate uurimine ja kasutamine XIV; Tartu; 8. november 2012. Toim. Argo Normak, Indrek Suitso, Erkki Jõgi, Elis Vollmer. 49−57.\nPlado, Jüri; Preeden, Ulla; Jõeleht, Argo; Pesonen, Lauri J.; Mertanen, Satu (2012). Magnetism of tilted Middle Ordovician carbonate sequence in northeastern Estonia. Programme and Abstracts: Supercontinent Symposium 2012. Ed. Mertanen, Satu; Pesonen, Lauri J.; Sangchan, Pathamawan. Espoo, Finland: Geological Survey of Finland, 119−120.\nPlado, J.; Sibul, I.; Mustasaar, M.; Jõeleht, A. (2011). Ground-penetrating radar study of the Rahivere peat bog, eastern Estonia. Estonian Journal of Earth Sciences, 60 (1), 31−42.10.3176/earth.2011.1.03.\nJõeleht, A.; Plado, J. (2010). Architecture of the northeastern rim of the Kärdla impact crater, Estonia, based on ground-penetrating radar studies. In: Gibson, R.; Reimold, W.U. (Ed.). Large Meteorite Impacts and Planetary Evolution IV (133−140). Geological Society of America.\nShogenova, A.; Kleesment, A.; Shogenov, K.; Põldvere, A.; Jõeleht, A. 2010. . EAGE, The Netherlands. 1-5. (2010). Composition and properties of Estonian Palaeozoic and Ediacaran sedimentary rocks. 72nd EAGE Confrence & Exhibition incorporating SPE EUROPEC 2010 , 14-17 June 2010, Barcelona. The Netherlands: European Association of Geoscientists and Engineers, 1−5.\nPreeden, U.; Plado, J.; Jõeleht, A.; Pesonen, L. (2010). Palaeomagnetic study of the Middle Ordovician tectonically tilted carbonates, NE Estonia: Finding of a primary component. Travaoux Geophysiques: 12th Castle meeting, Nove Hrady; Tšehhi, 29.08-04.09.10. Czech Republic: Academy of Sciences of Czech Republic, 64. (XXXIX).\nPlado, J.; Jõeleht, A. (2010). Structural features of the Kärdla impact crater, Estonia, based on ground-penetrating radar studies. 29th Nordic Geological Winter Meeting, 1: 29th Nordic Geological Winter Meeting; Oslo, Norway; 11-13.01.2010. Ed. Nakrem, H.A.; Harstad, A.O.; Haukdal, G. Oslo: Geological Society of Norway, 149. (NGF Abstracts and Proceedings of the Geological Society of Norway).\nJõeleht, Argo; Plado, Jüri; Mustasaar, Mario (2010). Georadar maapõueuuringutel. Keskkonnatehnika, 32−34.\nRaidla, V.; Kirsimäe, K.; Vaikmäe, R.; Jõeleht, A.; Karro, E.; Marandi, A.; Savitskaja, L. (2009). Geochemical evolution of groundwater in the Cambrian-Vendian aquifer system of the Baltic Basin. Chemical Geology, 219−231.\nRattas, M.; Lomp, P.; Jõeleht, A. (2009). Secondary carbonate precipitates within outwash deposits (Matsi pit). Extent and timing of the Weichselian Glaciation southeast of the Baltic Sea: Abstracts & Guidebook: The INQUA Peribaltic Working Group Field Symposium in southern Estonia and northern Latvia, September 13–17, 2009. Ed. Kalm, V.; Laumets, L.; Hang, T. Tartu University Press, 70−72.\nJõeleht, A.; Plado, J.; Sibul, I. (2009). Ground-penetrating radar investigation of peatlands: Selisoo and Rahivere case studies. Extent and timing of the Weichselian Glaciation southeast of the Baltic Sea: Abstracts & Guidebook: The INQUA Peribaltic Working Group Field symposium in southern Estonia and northern Latvia, September 13-17, 2009. Ed. Kalm, Volli; Laumets, Liina; Hang, Tiit. Tartu University Press, 20−22.\nJõeleht, A.; Plado, J. (2009). Morphology of the NE rim of the Kärdla impact crater, Estonia, as revealed by the GPR study. XXIV Geofysiikan Päivät: XXIV Geofysiikan Päivät, Helsinki 13.-14.05.2009. Toim. Tietäväinen, H.; Jokinen, J. Helsinki: Geophysical society of Finland, 30.\nVersh, E.; Kirsimäe, K.; Jõeleht, A.; Plado, J. (2008). Fluid-rock interaction in hydrothermal system at Kärdla impact structure, Estonia. Geochimica et Cosmochimica Acta, 72: 18th Annual V.M. Goldschmidt Conference; Vancouver, Canada;13-18 July 2008. Pergamon-Elsevier Science Ltd, A981−A981 . (12).\nPlado, J.; Jõeleht, A.; Preeden, U. (2008). Ground penetrating radar imagery of the Estonian meteorite impact sites. Moscow: Russian Academy of Sciences, 233.\nJõeleht, A.; Plado, J. (2008). Rim morphology of the Kärdla crater based on reflection seismic and ground penetrating radar investigations. International Conference 100 years since Tunguska phenomenom: Past, present and future. Abstracts: Moscow; June 26-28, 2008. Moscow: Russian Academy of Sciences, 230.\nJõeleht, A. (2008). The present status of geothermal energy use in Estonia. 28th Nordic Geological Winter Meeting: 28th Nordic Geological Winter Meeting, Aalborg, Denmark; January 7-10, 2008. Ed. Wahl, N.A. Aalborg University Press, 145.\nJõeleht, A.; Plado, J.; Tuuling, I.; Gaškov, M.; Rooni, K.; Tsyroulnikov, A. (2007). Rim Morphology of the Kärdla Crater Based on Reflection Seismic Investigations. Lunar and Planetary Science XXXVIII, LPI Contribution No. 1338: 38th Lunar and Planetary Science Conference; League City, Texas, USA; March 12-16, 2007. 1615.\nJõeleht, A.; Plado, J.; Tuuling, I.; Gaškov, M.; Rooni, K.; Tsyrulnikov, A. (2007). Structural features of the Kärdla impact crater's rim as revealed by reflection seismic profiles. Marine impact craters on Earth: Field investigation of the Wetumpka impact structure, a well-preserved marine impact crater, and the K-T boundary in the Alabama Gulf Coastal Plain; Wetumpka, Alabama; Wetumpka Field Forum 2007 Guidebook and Abstracts. Ed. King, D.T., Jr. and Ormö, J. 94−95.\nRaidla, V.; Kirsimäe, K.; Bityukova, L.; Jõeleht, A.; Shogenova, A.; Šliaupa, S. (2006). Lithology and diagenesis of the poorly consolidated Cambrian siliciclastic sediments in the northern Baltic Sedimentary Basin. Geological Quarterly, 50 (4), 11−22.\nVersh, E.; Kirsimäe, K.; Jõeleht, A. (2006). Development of potential ecological niches in impact-induced hydrothermal systems: the small-to-medium size impacts. Planetary and Space Science, 54 (15), 1567−1574.\nShogenova, A.; Kleesment, A.; Teedumäe, A.; Shogenov, K.; Jõeleht, A. (2006). Effect of Dolomitization on Physical Properties of Palaeozoic Carbonate Rocks - Case Study from South Estonia. C010: International Conference; Saint Petersburg; 2006. The Netherlands: European Association of Geoscientists and Engineers, 1−5.\nOrviku, K.; Jõeleht, A.; Plado, J. (2006). Pinnase siseehituse geolokatsioon. Schola Geologica, II: Vasaraga tähtede poole. Toim. Amon, L.; Verš, E. Tartu: Eesti Looduseuurijate Selts, 90−99.\nJõeleht, A.; Kirsimäe, K.; Plado, J.; Versh, E. (2006). Hydrothermal convection in the Kärdla impact crater. Heat Flow and the Structure of the Lithosphere. Programme, Abstracts: Sixth International Meeting - Heat Flow and the Structure of the Lithosphere; Castle Farm Bykov, Czech Republic; June 5-10, 2006. 57−58.\nJõeleht, A.; Kirsimäe, K.; Versh, E.; Plado, J. (2006). Rapid post-impact cooling at Kärdla – Where are the same conditions met? First International Conference on Impact Cratering in the Solar System - Abstract Book: First International Conference on Impact Cratering in the Solar System, European Space Agency, ESTEC; The Netherlands; 8 - 12 May, 2006. Ed. Chicarro, A. F.; Rossi, A. P.\nVersh, E.; Kirsimäe, K.; Jõeleht, A. (2006). Development of potential ecological niches in IHT systems: the small-to-medium size impacts. Bulletin of The Geological Society of Finland, Sp. iss. 1: The 27th Nordic Geological Winter Meeting. Ed. Peltonen, P.; Pasanen, A. Finland,.\nVersh, E.; Kirsimäe, K.; Jõeleht, A.; Buchardt, B. (2006). The stable isotope and mineralogical studies of late-stage IHT carbonate minerals in Kärdla – The fluid source and origin of depleted carbon. Abstract Book: Impact craters as indicators for planetary environmental evolution and astrobiology, Östersund (Sweden), June 8 - 14. Ed. Ormö, J.; Bergman, H.\nVersh, E.; Kirsimäe, K.; Buchardt, B.; Naumov, M.V.; Öhman, T.; Jõeleht, A. (2006). Mineralogical and stable isotope study of impact-induced hydrothermal carbonate minerals. Abstract Book, European Space Agency, ESTEC: ESLAB-40 First International Conference on Impact Cratering in the Solar System; Noordwijk, Netherlands; 08 - 12 May, 2006. 233−233.\nKirsimäe, K.; Versh, E.; Somelar, P.; Jõeleht, A. (2006). Clays in extraterrestrial environments - The case of impact induced hydrothermal systems. Impact craters as indicators for planetary environmental evolution and astrobiology, Abstract Book: Impact craters as indicators for planetary environmental evolution and astrobiology, Östersund, Sweden, 8 - 14 June, 2006. Ed. Jens Ormö. Stocholm University, Sweden, 59.\nKirsimäe, K.; Versh, E.; Jõeleht, A.; Somelar, P. (2006). Impact induced hydrothermal systems as potential niches for life. First International Conference on Impact Cratering in the Solar System - Abstract Book: First International Conference on Impact Cratering in the Solar System, European Space Agency, ESTEC, The Netherlands, 8 - 12 May, 2006. Ed. Chicarro, Augustin F.; Rossi, Angelo P. 109−110.\nVersh, E.; Kirsimae, K.; Joeleht, A.; Plado, J. (2005). Cooling of the Kardla impact crater: I. The mineral paragenetic sequence observation. Meteoritics and Planetary Science, 40 (1), 3−19.\nJoeleht, A.; Kirsimae, K.; Plado, J.; Versh, E.; Ivanov, B. (2005). Cooling of the Kardla impact crater: II. Impact and geothermal modeling. Meteoritics and Planetary Science, 40 (1), 21−33.\nMahaney, WC; Kalm, V.; Joeleht, A.; Bezada, M.; Dirszowsky, R. (2005). Nye channels (flutings) on the Humboldt Massif, northern Venezuelan Andes. Zeitschrift für Geomorphologie, 49 (2), 253−264.\nShogenova, A.; Kleesment, A.; Shogenov, V.; Jõeleht, A. (2004). Magnetic properties of Devonian carbonate-siliciclastic rocks from Estonia. Contributions to Geophysics and Geodesy, 34, 132−133.\nVersh, E.; Kirsimae, K.; Joeleht, A. (2004). Life in meteorite impact-generated HT systems: Perspectives and evidences. Geochimica et Cosmochimica Acta, 68 (11), A809−A809.\nShogenova, A.; Kleesment, A.; Jõeleht, A.; Shogenov, V. (2004). Influence of diagenetic changes on the composition and properties of the Vendian and Palaeozoic rocks of Estonia. Abstracts. Excursion Guide: The Baltic: The Eighth Marine Geological Conference. September 23.-28. 2004 Tartu, Estonia.. Ed. Puura, I., Tuuling, I. & Hang, T. Tartu: Institute of Geology, University of Tartu, 50.\nShogenova, A.; Kleesment, A.; Jõeleht, A. (2004). Carbonate and siliciclastic lithologies analysis by rock physics data from Estonian part of Baltic Palaeozoic sedimentary basin. Scientific Sessions: abstracts (part2). IUGS, Italy, 2 (202-8), 951: 32nd International Geological Congress, Florence, August 20-28, 2004. Italy: IUGS, 951.\nKukkonen, IT.; Joeleht, A. (2003). Weichselian temperatures from geothermal heat flow data. Journal of Geophysical Research-Solid Earth, 108, 2163.\nShogenova, A.; Jõeleht, A.; Einasto, R.; Kleesment, A.; Mens, K.; Vaher, R. (2003). Chemical composition and physical properties of the rock. In: Põldvere, A. (Ed.). Ruhnu (500) drill core (34−39).. Tallinn: Geological Survey of Estonia. (Estonian Geological Sections; 5).\nShogenova, A.; Jõeleht, A.; Kirsimäe, K.; Sliaupa, S.; Rasteniene, V.; Zabele, A. (2003). Electric properties of siliciclastic rocks in the Baltic Cambrian basin. Proceedings of 6th Nordic Symposium on Petrophysics on CD. Norway: Nordisk Energiforskning, 1−24. (Nordic Petroleum Technology Series ; VI).\nŠliaupa, S.; Hoth, P.; Shogenova, A.; Huenges, E.; Rasteniene, V.; Freimanis, A.; Bityukova, L.; Jõeleht, A.; Kirsimäe, K.; Lashkova, L.; Zabele, A. (2003). Characterization of Cambrian reservoir rocks and their fluids in the Baltic States (CAMBALTICA). Cleaner Energy Systems Through Utilization of Renewable Geothermal Energy Resources: Cleaner Energysystems Through Utilization of Renewable Geothermal Energy Resources, Cracow, Poland, 31st March - 2nd April 2003. Ed. Bujakowski, W. Krakow: Kajc, 61−73.\nShogenova, A.; Kleesment, A.; Jõeleht, A.; Shogenov, V.; Vaher, R. (2003). Physical properties and composition of Devonian carbonate and siliciclastic rocks from Estonia. Extended Abstracts: 65th EAGE Conference and Technical Exhibition, Stavanger. European Association of Geoscientists and Engineers, 1−4.\nShogenova, A.; Kleesment, A.; Teedumäe, A.; Einasto, R.; Vaher, R.; Jõeleht, A.; Shogenov, V. (2003). Petrophysical and geochemical variations within the Palaeozoic dolomites from South-Estonian boreholes. Extended Abstracts Volume 2: 65th EAGE Conference and Technical Exhibition, Stavanger, 2003. European Association of Geoscientists and Engineers, 1−4.\nShogenova, A.; Jõeleht, A.; Einasto, R.; Kleesment, A.; Mens, K.; Vaher, R. (2003). Petrophysical model of sedimentary rocks from Ruhnu borehole, Estonia. Extended Abstract Volume: International Geophysical Conference and Exhibition. Russia, Moscow, Sovincenter, September 1-4. 1−4.\nKirsimäe, K.; Jõeleht, A.; Plado, J.; Versh, E.; Ainsaar, L. (2003). Development of ecological niches in impact-induced hydrothermal systems – the case of the Kärdla Crater. ESF-IMPACT Workshop “Biological Processes Associated with Impact Events”. Abstracts and Workshop Schedule: King’s College, University of Cambridge, UK, March 29 - April 1, 2003. Cambridge, 39.\nŠogenova, A.; Einasto, R.; Kleesment, A.; Teedumäe, A.; Jõeleht, A. (2003). Eesti Ordoviitsiumi, Siluri ja Devoni dolomiitsete kivimite koostise ja omaduste variatsioonid. Eesti geoloogide neljas ülemaailmne kokkutulek "Eesti geoloogia uue sajandi künnisel" : konverentsi materjalid ja ekskursioonijuht: Eesti geoloogide neljas ülemaailmne kokkutulek, Tartu, 2003. Tartu: Eesti Geoloogia Selts, 81−83.\nVersh, E.; Kirsimäe, K.; Jõeleht, A.; Plado, J. (2003). Impact induced hydrothermal system at Kärdla crater: Development and biological consequences. Third International Conference on Large Meteorite Impacts; Nördlingen, Germany; August 5-7, 2003.\nJoeleht, A.; Kukkonen, IT. (2002). Physical properties of Vendian to Devonian sedimentary rocks in Estonia. GFF, 124, 65−72.\nJõeleht, A.; Kirsimäe, K.; Shogenova, A.; Šliaupa, S.; Kukkonen, I.T.; Rasteniene, A.; Zabele, A. (2002). Thermal conductivity of Cambrian siliciclastic rocks from the Baltic basin. Proceedings of the Estonian Academy of Sciences. Geology, 51, 5−15.\nShogenova, A.; Mens, K.; Sliaupa, S.; Rasteniene, V.; Jõeleht, A.; Kirsimäe, K.; Zabele, A.; Freimanis, A. (2002). Factors influenced porosity of the siliciclastic rocks in the Baltic Cambrian basin. EXTENDED ABSTRACTS VOLUME 2, P218: 64th EAGE Conference and Technical Exhibition, Florence 26-30 May 2002. The Netherlands: European Association of Geoscientists and Engineers, 1−4.\nJõeleht, A. (2002). Estonia. In: Hurter, S.; Haenel, R. (Ed.). Atlas of geothermal resources in Europe (28−29).. Luxembourg: Commission of the European Communities. (Publication No. EUR17811 of the European Commission).\nShogenova, A.; Jõeleht, A.; Mens, K.; Kleesment, A.; Einasto, R.; Vaher, R. (2002). Influence of sedimentary cyclicity and diagenetic changes on physical properties of Palaeozoic rocks (South Estonia). Abstract Volume: 7th Nordic symposium on Petrophysics, Akureyri, Iceland, August 15-16th. 59−62.\nShogenova, A.; Vaher, R.; Einasto, R.; Mens, K.; Jõeleht, A.; Kirsimäe, K. (2002). Petrophysical model of sedimentary rocks from Pärnu-6 borehole, Estonia. 3rd Balkan Geophysical Congress and Exhibition,24-28 June, 2002. 1−3.\nShogenova, A.; Kirsimäe, K.; Bityukova, L.; Jõeleht, A.; Mens, K. (2001). Physical properties and composition of cemented siliciclastic Cambrian rocks, Estonia. Fabricius, I.L.. Research in Petroleum Technology (123−148).. Ås: Nordisk Energiforskning.\nShogenova, A.; Šliaupa, S.; Rasteniene, V.; Jõeleht, A.; Kirsimäe, K.; Bitjukova, L.; Lashkova, L.; Zabele, A.; Freimanis, A.; Hoth, P.; Huenges, E. (2001). Lithological-petrophysical discrimination of the Baltic Cambrian siliciclastics. Extended Abstracts: EAGE/SEG Research Workshop on “Reservoir Rocks”, 30 Aprill - 3 May 2001, Pau, France. 1−4.\nShogenova, A.; Šliaupa, S.; Rasteniene, V.; Jõeleht, A; Kirsimäe, K.; Bitjukova, L.; Lashkova, L.; Zabele, A.; Freimanis, A.; Hoth, P.; Huenges, E. (2001). Elastic properties of siliciclastic rocks from Baltic Cambrian basin. Extended Abstracts Volume 1: 63rd EAGE Conference and Technical Exhibition, Amsterdam, 11-15 June 2001, European Association of Geoscientists & Engineers, Amsterdam, The Netherlands, N-24. 1−4.\nShogenova, A.; Jõeleht, A.; Šliaupa, S.; Kirsimäe, K.; Rasteniene, V.; Bityukova, L.; Zabele, A. (2001). Petrophysical Properties Of Reservoir Rocks In The Baltic Cambrian Basin (Lithuania, Latvia And Estonia). 1st Nordic–Baltic Cambrian Geo-Energy Seminar: 1st Nordic–Baltic Cambrian Geo-Energy Seminar,15-16 September 2001 Technical University of Denmark, Jagersborg-Genofte, Denmark. 1−4.\nShliaupa, S.; Shogenova, A.; Rasteniene, V.; Zabele, A.; Lashkova, L.; Bitjukova, L.; Kirsimäe, K.; Jõeleht, A.; Eihmanis, E. (2000). Collector properties of the Cambrian reservoir in the Baltic Basin – Estonia, Latvia, Lithuania. Extended Abstracts Volume 2: 62nd EAGE Conference and Technical Exhibition, Glasgow, Scotland, 29 May - 2 June 2000, European Association of Geoscientists & Engineers, P- 08. 1−4.\nJõeleht, A.; Shogenova, A.; Sliaupa, S.; Rasteniene, V.; Zabele, A.; Kukkonen, I.T.; Bityukova, L.; Kirsimäe, K.; Freimanis, A.; Eihmanis, E.; Huenges, E.; Hoth, P. (2000). Thermal Conductivity of Cambrian Siliciclastic Rocks from the Baltic Thermal Conductivity of Cambrian Siliciclastic Rocks from the Baltic Basin. Geophysics in the Baltic Region: Problems and Prospects for the New Millennium, International Conference, Abstract & Excursion Guide, Tallinn, Estonia, 26-30 September: Geophysics in the Baltic Region: Problems and Prospects for the New Millennium, International Conference, Tallinn, 2.6-30. september 2000. Tallinn: Sulemees, 25−27.\nShogenova, A.; Bityukova, L.; Einasto, R.; Jõeleht, A.; Puura, V. (2000). An approach towards the petrophysical model of Lower Paleozoic sedimentary sequence in Estonia. Geophysics in the Baltic Region: Problems and Prospects for the New Millennium: Geophysics in the Baltic Region: Problems and Prospects for the New Millennium. Tallinn, Estonia, 26-30 September, 2000. Ed. A. Shogenova, R. Vaher. Tallinn: Sulemees, 60−62.\nMarandi, A.; Jõeleht, A. (1999). Pinnakate ja põhjavesi. Saaremaa püsiühenduse trassi variantide keskkonnamõjude hindamine (34−37).. Tartu Ülikooli Kirjastus.\nJoeleht, A.; Kukkonen, IT. (1998). Thermal properties of granulite facies rocks in the Precambrian basement of Finland and Estonia. Tectonophysics, 291, 195−203.\nKukkonen, IT.; Joeleht, A. (1996). Geothermal modelling of the lithosphere in the central Baltic Shield and its southern slope. Tectonophysics, 255, 25−45.\nJõeleht, A.; Kukkonen, I. T. (1996). Heat flow density in Estonia - Assessment of palaeoclimatic and hydrogeological effects. Geophysica, 32 (3), 291−318.\nUniversity of Tartu, Faculty of Science and Technology, Institute of Ecology and Earth Sciences, Senior Research Fellow in Geology (1,00)\nUniversity of Tartu, Faculty of Science and Technology (old), Institute of Ecology and Earth Sciences, Tartu University, Department of Geology, Senior Researcher (1,00)\nUniv. of Tartu, 1995-1997, 1999-2004 research scientist at Univ. of Tartu (1,00)\nUniv. of Tartu, 1993-1995 laboratory assistant at Univ. of Tartu (1,00)\nGeological Survey of Estonia, 1993-1995 geophysicist at Geological Survey of Estonia (1,00)\ngeologist, University of Tartu, 1993\nMember of the IASPEI International Heat flow Commission\nMember of the Estonian Geological Society\nArgo Jõeleht, Doctor's Degree, 1998, (sup) Volli Kalm, Geothermal studies of the Precambrian basement and Phanerozoic sedimentary cover in Estonia and Finland, University of Tartu, Faculty of Biology and Geography.\nArgo Jõeleht, Research Master's Degree, 1995, (sup) Volli Kalm, Eesti aluskorra geotermiline soojusvoog ja radiogeenne soosjustootlikkus, University of Tartu, Faculty of Biology and Geography, Institute of Geology*.\n"Monitoring wells and water levels in Muraka nature area and Kurtna nature area (5.07.2019−4.07.2022)", Marko Kohv, University of Tartu, Faculty of Science and Technology, Institute of Ecology and Earth Sciences.\n"Zoning of mires in the oil shale mining area, NE Estonia (1.06.2018−31.05.2020)", Argo Jõeleht, University of Tartu, Faculty of Science and Technology, Institute of Ecology and Earth Sciences.\n"Waterlevel monitoring in Selisoo (21.03.2017−20.03.2020)", Argo Jõeleht, University of Tartu, Faculty of Science and Technology, Institute of Ecology and Earth Sciences.\n"Geophysical study of the 8th trench of Narva quarry (30.04.2019−30.07.2019)", Argo Jõeleht, University of Tartu, Faculty of Science and Technology, Institute of Ecology and Earth Sciences.\n"Hydrogeological and limnological study of lakes at Kurtna Landscape Reserve (1.12.2017−31.05.2019)", Argo Jõeleht, University of Tartu, Faculty of Science and Technology, Institute of Ecology and Earth Sciences.\n"Groundwater Supply Assessment (14.10.2016−14.12.2018)", Argo Jõeleht, University of Tartu, Faculty of Science and Technology, Institute of Ecology and Earth Sciences.\n"Environmental impacts of potential mining to surface and ground water and lanscape in Virumaa region, analysed by environmental geology models together with mitigation measures (1.06.2016−30.11.2018)", Argo Jõeleht, University of Tartu, Faculty of Science and Technology, Institute of Ecology and Earth Sciences.\n"Preparation of geological research program of the Viivikonna tectonic fault zone (1.05.2018−1.08.2018)", Argo Jõeleht, University of Tartu, Faculty of Science and Technology, Institute of Ecology and Earth Sciences.\n"FREEWAT - FREE and open source software tools for WATer resource management (1.04.2015−30.09.2017)", Argo Jõeleht, University of Tartu, Faculty of Science and Technology (old), Institute of Ecology and Earth Sciences, Tartu University, University of Tartu, Faculty of Science and Technology, Institute of Ecology and Earth Sciences.\n"Development of the hydrological monitoring network in Kurtna, NE Estonia (5.05.2015−2.09.2015)", Marko Kohv, University of Tartu, University of Tartu, Faculty of Science and Technology (old), Institute of Ecology and Earth Sciences, Tartu University.\n"Hygdrogeological assement of causes of flooding close to Rummu lake (17.01.2014−17.07.2015)", Andres Marandi, University of Tartu, University of Tartu, Faculty of Science and Technology (old), Institute of Ecology and Earth Sciences, Tartu University.\n"Seismic investigations (combined refraction, high resolution reflection, and MASW) at the Liquid Natural Gas terminal site in Paldiski (30.10.2013−5.03.2014)", Argo Jõeleht, Jüri Plado, University of Tartu, University of Tartu, Faculty of Science and Technology (old), Institute of Ecology and Earth Sciences, Tartu University.\n"Tectono-thermal development of the Baltic Paleobasin: linking physical and chemical processes (1.01.2008−31.12.2013)", Kalle Kirsimäe, University of Tartu, Faculty of Science and Technology (old), Institute of Ecology and Earth Sciences, Tartu University.\n"Measurements of the Earth magnetic field in Uganda, and interpretation of the results (II phase) (1.02.2013−30.04.2013)", Jüri Plado, Argo Jõeleht, University of Tartu, University of Tartu, Faculty of Science and Technology (old), Institute of Ecology and Earth Sciences, Tartu University.\n"Measurements of the Earth magnetic field in Uganda and interpretation of the results (1.11.2012−28.02.2013)", Jüri Plado, Argo Jõeleht, University of Tartu, University of Tartu, Faculty of Science and Technology (old).\n"Geophysical survey of the Attarat Um Ghudran oil shale deposit in Jordan (17.01.2011−1.12.2012)", Jüri Plado, Argo Jõeleht, University of Tartu, University of Tartu, Faculty of Science and Technology (old).\n"Geophysical survey of the Attarat Um Ghudran oil shale deposit in Jordan (17.01.2011−16.06.2012)", Jüri Plado, Argo Jõeleht, University of Tartu, University of Tartu, Faculty of Science and Technology (old).\n"Geophysical survey of the Attarat Um Ghudran oil shale deposit in Jordan (17.01.2011−16.06.2012)", Jüri Plado, Argo Jõeleht, University of Tartu, Faculty of Science and Technology (old), Institute of Ecology and Earth Sciences, Tartu University.\n"Hydrogeological survey of the Ratva bog and establishment of the Selisoo monitoring network (15.06.2010−14.06.2012)", Volli Kalm, University of Tartu, University of Tartu, Faculty of Science and Technology (old), Institute of Ecology and Earth Sciences, Tartu University.\n"Influence of ground heat pump boreholes to physical properties of groundwater and soil and chemical composition of groundwater in Estonian conditions. (1.08.2011−1.02.2012)", Argo Jõeleht, University of Tartu, University of Tartu, Faculty of Science and Technology (old), Institute of Ecology and Earth Sciences, Tartu University.\n"Geological study of Peningi, Riisipere and Niibi III peateries (20.10.2011−31.12.2011)", Jüri Plado, Argo Jõeleht, University of Tartu, University of Tartu, Faculty of Science and Technology (old), Institute of Ecology and Earth Sciences, Tartu University.\n"Geophysical survey of the Attarat Um Ghudran oil shale deposit in Jordan (17.01.2011−7.06.2011)", Jüri Plado, Argo Jõeleht, University of Tartu, University of Tartu, Faculty of Science and Technology (old), Institute of Ecology and Earth Sciences, Tartu University.\n"EVOLUTION OF THE SUBGLACIAL DRAINAGE SYSTEM BENEATH THE WEICHSELIAN BALTIC ICE STREAM (1.01.2007−31.12.2010)", Maris Rattas, University of Tartu, Faculty of Biology and Geography, University of Tartu, Faculty of Science and Technology (old), Institute of Ecology and Earth Sciences, Tartu University, University of Tartu, Faculty of Science and Technology (old).\n"Georadariuuring Võhmuta lubjakivi uuringualal (17.11.2008−31.12.2009)", Argo Jõeleht, University of Tartu.\n"Ground Penetrating Radar Investigation of Pärnu Vallikäär (5.11.2007−5.11.2008)", Argo Jõeleht, University of Tartu.\n"Formation and development of small-to-medium size complex impact craters (1.01.2004−31.12.2007)", Argo Jõeleht, University of Tartu, Faculty of Biology and Geography.\n"STRUCTURE, COMPOSITION AND EVOLUTION OF UPPER CONTINENTAL CRUST (1.01.2003−31.12.2007)", Kalle Kirsimäe, University of Tartu, Faculty of Biology and Geography.\n"Environmental impact of geothermal boreholes (30.11.2006−1.10.2007)", Argo Jõeleht, University of Tartu.\n"Ground Penetrating Radar Investigation of Road Enbankment of Tartu Traffic Rotary (16.01.2007−1.08.2007)", Argo Jõeleht, University of Tartu.\n"Clay mineral diagenesis in the Baltic Basin: implications for the basin tectono-thermal evolution and smectite-to-illite transformation (1.01.2003−31.12.2006)", Kalle Kirsimäe, University of Tartu, Faculty of Biology and Geography.\nKaidi Sarv, Phd student, (sup) Argo Jõeleht, Reflection seismic profiling and numerical modelling of transitional-sized complex craters, University of Tartu, Faculty of Science and Technology, Institute of Ecology and Earth Sciences.\nRaul Paat, Phd student, (sup) Argo Jõeleht; Marko Kohv, Hydraulic properties of peat and vulnerability of mires in oil shale mining area, northeastern Estonia, University of Tartu, Faculty of Science and Technology, Institute of Ecology and Earth Sciences.\nMikk Gaškov, Doctor's Degree, 2017, (sup) Kalle Kirsimäe; Argo Jõeleht, Stable isotope and fluid inclusion evidence of multistage fluidal activity in Baltic paleobasin: Silurian carbonate sequence in Kalana, Estonia, University of Tartu, Faculty of Science and Technology (old), Institute of Ecology and Earth Sciences, Tartu University, Department of Geology.\nAnnette Talpsep, Doctor's Degree, 2013, (sup) Argo Jõeleht; Kalle Kirsimäe, Strength and self-cementing properties of oil shale retorting waste, University of Tartu.\nRaul Paat, Master's Degree, 2018, (sup) Argo Jõeleht, Põhjaveekihi hüdrauliliste parameetrite määramine kasutades maa-loodete, õhurõhu ning meretaseme muutumistest põhjustatud kõikumisi põhjaveetasemetes (Assessing Aquifer Properties using Earth-tides, atmospheric Pressure and Sea Level induced Fluctuations in Groundwater Levels), University of Tartu, Faculty of Science and Technology, Institute of Ecology and Earth Sciences.\nKaidi Sarv, Master's Diploma, 2017, (sup) Argo Jõeleht, Rahkla langatuse ning selle lähiümbruse geofüüsikalised uuringud georadari ning seismiliste meetoditega (Geophysical studies of the Rahkla depression and its surroundings using ground penetrating radar and seismic methods), University of Tartu, Faculty of Science and Technology, Institute of Ecology and Earth Sciences.\nKaarel Lumiste, Master's Degree, 2017, (sup) Argo Jõeleht, Triigi objekti uuring seismoakustilise pidevsondeerimise meetodil (Reflection seismic study of the Triigi structure, north of Saaremaa Island), University of Tartu, Faculty of Science and Technology, Institute of Ecology and Earth Sciences.\nEdgar Prass, Master's Degree, 2016, (sup) Argo Jõeleht, Lõuna-Eesti orgude algoritmi-põhine tuvastamine ja analüüs (Algorithm based identification and analysis of valleys in southern Estonia), University of Tartu, Faculty of Science and Technology, Institute of Ecology and Earth Sciences.\nSiim Nirgi, Master's Degree, 2015, (sup) Tiit Hang; Argo Jõeleht, Lämmijärve põhjasetted järve arengu peegeldajatena (Bottom deposits of the Lake Lämmijärv as indicators of the lake evolution), University of Tartu, Faculty of Science and Technology (old), Institute of Ecology and Earth Sciences, Tartu University, Department of Geology.\nLauri Nõmtak, Master's Degree, 2015, (sup) Argo Jõeleht; Annette Talpsep, Looduslike ja täitepinnaste uurimine seismiliste pinnalainete analüüsi (MASW) meetodil Muuga sadama näitel (Characterization of soils (fills and natural sediments) in Muuga Harbour using multichannel analysis of surface waves (MASW)), University of Tartu, Faculty of Science and Technology, Institute of Ecology and Earth Sciences.\nMikk Gaškov, Master's Degree, 2011, (sup) Argo Jõeleht, Temperatuurivälja muutused soojuspuuraukude kasutamisel (Thermal effects of borehole heat exchangers), University of Tartu, Faculty of Science and Technology (old), Institute of Ecology and Earth Sciences, Tartu University, Department of Geology.\nKristjan Rooni, Master's Degree, 2009, (sup) Argo Jõeleht, Sinimägede piirkonna seismiline uuring peegeldunud lainete meetodil (Reflection seismic investigation in the Sinimäe area, NE Estonia), University of Tartu, Faculty of Science and Technology (old), Institute of Ecology and Earth Sciences, Tartu University, Department of Geology.\nMario Mustasaar, Master's Degree, 2009, (sup) Jüri Plado; Argo Jõeleht, Georadari peegelduste korreleerimine kivimi füüsikaliste omadustega ning radari kasutusvõimalustest pinnakatte paksuse uuringutel: Võhmuta lubjakivimaardla (Cross-correlation of Ground-penetrating Radar Reflections with Petrophysical Properties and Utility of Possibilities of Ground Penetrating Radar on Studies of Quaternary Cover Thickness, Based on Võhmuta Limestone Quarry), University of Tartu.\nMaile Polikarpus, Research Master's Degree, 2003, (sup) Andres Marandi; Argo Jõeleht, Erijuhtivuse karotaaži kasutamine puurkaevu seisundi hindamiseks Variku vaatluskaevu näitel (Usability of fluid electric conductivity logging for assessment of borehole condition based on Variku hydrogeological observation well), University of Tartu, Faculty of Science and Technology (old), Institute of Ecology and Earth Sciences, Tartu University, Chair of Applied Geology.\nJõeleht, Argo; Plado, Jüri; Mustasaar, Mario (2010). Georadar maapõueuuringutel [Georadar and its application in subsurface research]. Keskkonnatehnika, 32−34.\n1.2.3.4. MLOOM14145R FREEWAT - FREE and open source software tools for WATer resource management 01.04.2015 30.09.2017 Argo Jõeleht Tartu Ülikool, Loodus- ja tehnoloogiateaduskond, Tartu Ülikooli Ökoloogia- ja Maateaduste Instituut; Tartu Ülikool, Loodus- ja täppisteaduste valdkond, ökoloogia ja maateaduste instituut 56 000,00 EUR\nMUU VLOOM11019/2 Geofüüsikalised uuringud Attarat Um Ghudran põlevkivileiukohas Jordaanias 17.01.2011 01.12.2012 Jüri Plado; Argo Jõeleht Tartu Ülikool; Tartu Ülikool, Loodus- ja tehnoloogiateaduskond 34 000,00 EUR\nMUU VLOOM11019/1 Geofüüsikalised uuringud Attarat Um Ghudran põlevkivileiukohas Jordaanias 17.01.2011 16.06.2012 Jüri Plado; Argo Jõeleht Tartu Ülikool; Tartu Ülikool, Loodus- ja tehnoloogiateaduskond 30 000,00 EUR\nMUU VLOOM11019 Geofüüsikalised uuringud Attarat Um Ghudran põlevkivileiukohas Jordaanias 17.01.2011 07.06.2011 Jüri Plado; Argo Jõeleht Tartu Ülikool; Tartu Ülikool, Loodus- ja tehnoloogiateaduskond, Tartu Ülikooli Ökoloogia- ja Maateaduste Instituut 30 000,00 EUR\nMUU LLOOM08229 Georadariuuring Võhmuta lubjakivi uuringualal 17.11.2008 31.12.2009 Argo Jõeleht Tartu Ülikool 2 876,02 EUR\nMUU LLOOM14008 Hüdrogeoloogiline rakendusuuring Rummu karjäärijärve ümbruse liigniiskuse ja Rummu aleviku Aia tänava majade keldrite üleujutuste põhjuste väljaselgitamiseks 17.01.2014 17.07.2015 Andres Marandi Tartu Ülikool; Tartu Ülikool, Loodus- ja tehnoloogiateaduskond, Tartu Ülikooli Ökoloogia- ja Maateaduste Instituut 27 500,00 EUR\n1.1.7. LLTOM17534 Hüdrogeoloogilise ja limnoloogilise uuringu läbiviimine koos loodusdirektiivi järvedele lubatava veetaseme kõikumise vahemiku määramisega Kurtna maastikukaitsealal 01.12.2017 31.05.2019 Argo Jõeleht Tartu Ülikool, Loodus- ja täppisteaduste valdkond, ökoloogia ja maateaduste instituut 51 415,00 EUR\nMUU LLOOM15069 Järvede ja põhjaveekogumite veetasemete uuring Kurtna maastikukaitsealal 05.05.2015 02.09.2015 Marko Kohv Tartu Ülikool; Tartu Ülikool, Loodus- ja tehnoloogiateaduskond, Tartu Ülikooli Ökoloogia- ja Maateaduste Instituut 20 125,00 EUR\nETF ETF6962 LIUSTIKUALUSE SULAVEEVÕRGUSTIKU KUJUNEMINE VIIMASE JÄÄTUMISE PERIOODIL EESTIS 01.01.2007 31.12.2010 Maris Rattas Tartu Ülikool, Bioloogia-geograafiateaduskond; Tartu Ülikool, Loodus- ja tehnoloogiateaduskond, Tartu Ülikooli Ökoloogia- ja Maateaduste Instituut; Tartu Ülikool, Loodus- ja tehnoloogiateaduskond 42 768,38 EUR\nMUU VLOOM12192/1 Maa magnetvälja intensiivsuse mõõtmised Ugandas ning tulemuste interpretatsioon (II faas) 01.02.2013 30.04.2013 Jüri Plado; Argo Jõeleht Tartu Ülikool; Tartu Ülikool, Loodus- ja tehnoloogiateaduskond, Tartu Ülikooli Ökoloogia- ja Maateaduste Instituut 9 850,00 EUR\nMUU VLOOM12192 Maa magnetvälja intesiivsuse mõõtmised Ugandas ning tulemuste interpretatsioon 01.11.2012 28.02.2013 Jüri Plado; Argo Jõeleht Tartu Ülikool; Tartu Ülikool, Loodus- ja tehnoloogiateaduskond 9 850,00 EUR\nMUU LLTOM19435 (hange 209165) Muraka loodusala ja Kurtna loodusala seirepuuraukude rajamise ja veetasemete seire 05.07.2019 04.07.2022 Marko Kohv Tartu Ülikool, Loodus- ja täppisteaduste valdkond, ökoloogia ja maateaduste instituut 29 480,00 EUR\nMUU LLTOM19313 Narva karjääri 8. tranšee geofüüsika uuring 30.04.2019 30.07.2019 Argo Jõeleht Tartu Ülikool, Loodus- ja täppisteaduste valdkond, ökoloogia ja maateaduste instituut 20 000,00 EUR\nMUU LLOOM13179 Paldiski LNG terminali asukoha seismomeetriline uuring 30.10.2013 05.03.2014 Argo Jõeleht; Jüri Plado Tartu Ülikool; Tartu Ülikool, Loodus- ja tehnoloogiateaduskond, Tartu Ülikooli Ökoloogia- ja Maateaduste Instituut 29 700,00 EUR\n2.1.1. LLTOM20189 Paldiski pumphüdroakumulatsioonijaama (PHEJ) rajamisega kaasneva maavõngete uuring 25.03.2020 31.08.2020 Argo Jõeleht Tartu Ülikool, Loodus- ja täppisteaduste valdkond, ökoloogia ja maateaduste instituut 7 000,00 EUR\nMUU LLOOM11155 Peningi, Riisipere ja Niibi III turbatootmisalade geoloogiline uuring 20.10.2011 31.12.2011 Jüri Plado; Argo Jõeleht Tartu Ülikool; Tartu Ülikool, Loodus- ja tehnoloogiateaduskond, Tartu Ülikooli Ökoloogia- ja Maateaduste Instituut 8 000,00 EUR\nMUU LBGOM07225 Pärnu Vallikääru uuringud georadariga 05.11.2007 05.11.2008 Argo Jõeleht Tartu Ülikool 1 917,35 EUR\n2.1.1. LLTOM16395 Põhjaveevarude hindamine 14.10.2016 14.12.2018 Argo Jõeleht Tartu Ülikool, Loodus- ja täppisteaduste valdkond, ökoloogia ja maateaduste instituut 52 000,00 EUR\n1.1.7.2.1 SLTOM18335 (14533) Põlevkivi piirkonna soode rajoneerimine 01.06.2018 31.05.2020 Argo Jõeleht Tartu Ülikool, Loodus- ja täppisteaduste valdkond, ökoloogia ja maateaduste instituut 233 953,57 EUR


Pealehele / Kõik ennustusvihjed / Haka - HJK\nJalgpall » Euroopa » Soome » Veikkausliiga\nToimumise aeg: 10.06.2021 - 18:30\nEnnustus: HJK -1 AH\nKoefitsient: 1.75 (09.06.2021 - 9:43)\nSoome kõrgliigas lähevad neljapäeval vastamisi Haka ja HJK. Mõlemad satsid tulevad kohtumisele vastu võiduseeriate pealt olles võitnud 2 ja 4 kohtumist järjest ent kui Haka on võiduta viimases neljas kodumängus millest kaotati 3 siis HJK on võõrsil esinenud märksa paremini kuna tänavu pole veel kordagi kodust eemal kaotatud ning eelmisest neljast võõrsilmängust võideti 3 s.h viimased 2 ning kõigis neis neljas pelas suudeti ka enda värav puhtana hoida. Samuti pole HJK omavahelist liigamängu kaotanud 2008 aastast saadik ning eelmisest kaheksast ametlikust h2h pelast võideti 7 + samuti võideti mõlemad 2 hooaja eelset kohtumist nullimängude toel seega pakun, et HJK võtab siit matšist järjekordse võidu.\n2021\t 7.57 15295 2.12 -2% -301.93\n16\t 8.38 134 2.14 18.1% 24.2\nJalgpall (-521.34), Euroopa (-18.65), Soome (-41.15)\n36\t 7.28 262 2.1 -15.7% -41.15


Äripäeva eriprojektide toimetus • 8 veebruar 2018\nRein Tagen,, Coffeestari juht\nMe ei hakkagi kunagi võistlema Pauligi või Lavazzaga – me ei tee kollase hinnasildi kohvi.\n„Meil on selle 20–25 aastaga kohvikultuur juba väga teadlikuks saanud. Õnneks on Eestis mindud Lääne-Euroopa kohvikultuuri teed,“ kiidab Tagen ja lisab, et inimesed saavad aru, et nende elu muutub pärast seda, kui nad masina koju ostavad. „Hakkavad kahetsema, et on seni halba kohvi joonud,“ sõnab ta ja viitab oma kabineti seinal rippuvale sildile, millel on kiri: „Life’s to short to drink bad coffee“. Tagenist endast pidi saama arhitekt, kuid hea kohv võttis ta endale ja pani kohvikultuuri teenima. Nüüd olemegi nii kaugel, et meil saab kvaliteetsest kannaga masinast kätte värskelt jahvatatud ubadest tehtud tummise joogi ja leidub ka selliseid baristasid, kes piimavahu peale südameid ja puulehti maalida raatsivad.\nTagen imestab võrdluseks, et muidu tublis Soomes on kohvikultuur jäänud toppama. „Nad joovad ikka seda kannukahvi’t. See tilgub sinna kannu ja on mitu tundi kuuma aluse peal. Neile meeldib see kohv, mis paistab läbi. Jube kohv ühesõnaga.“ Kui meil on igas vähegi normaalses kohvikus käpaga espressoautomaat, siis Soomes viibatakse sind ka heas neljatärnihotellis hommikul suure 20-liitrise termose poole, kust endale ise tassi kohvi luristada. Tagen lisab, et statistika järgi joovad soomlased küll rohkem kohvi kui ükski teine rahvas, aga kvantiteet pole kvaliteet.\nKohvi headus sõltub ubadest, röstimisest, masinast ja poes osutab ubade headusele nende hind – kohvi hind olgu vähemalt 20 eurot. Tagen selgitab, et kui suured kohvitootjad ostavad sisse katkisi praakube, et neid siis sorteerimata koos puutükkide, traadijuppide ja nööpidega puruks jahvatada ning odavalt müüa, siis Coffeestar nii ei tee ja sellest ka hinnavahe. „Öeldakse, et jood seda saepuru ja tegelikult ka – joodki,“ nendib ta ja lisab, et kuna Coffeestar ei tingi, siis ei ole nende kohvipakist ka saepuru karta. Tagen teeb lahti Coffeestari kohvipaki ja näitab: „Ma näen juba ubade pealt, kas need on terved ja ilusad. Lõhn on hea. Kui teen Pauligi koti lahti, siis on lõhn halb, aga kui lõhn on halb, on ka kohv halb,“ sõnab ta. „Me ei hakkagi kunagi võistlema Pauligi või Lavazzaga – me ei tee seda kollase hinnasildi kohvi,“ sõnab ta ja võrdleb kohvijoomist õllejoomisega.\n„Kes ostab koju jalgpallimängu kõrvale kasti Originaali, et õlut oleks palju, sest äkki saab otsa. Kes aga ostab kolm erinevat Põhjaka või muud käsitööõlut ja tunneb maitset. Kohviga on samamoodi,“ selgitab Tagen. „Käsitööõlled on praegu väga popid, ka meie röstimine on ka käsitöö,“ sõnab ta ja lisab, et Coffeestaril on kvaliteet ja omad retseptid. „Kui tahad odavat ja head kohvi, siis pead ostma kaks kohvi. Ühte neid panna ei saa,“ kinnitab ta klassika paikapidavust.\nEesti okolaadi kõrvale Eesti kohv\n„Siit saab head kohvi,“ vastab Tagen küsimusele, kust siis seda head käsitöökohvi saab, ja ja täpsustab, et tegelikult on Coffeestari toodang jaekettides sees ja seda leida ei ole keeruline. Küsimus ongi pigem selles, et ei osata otsida.Miskipärast pole eestlase teadvusesse jõudnud asjaolu, et on olemas täiesti oma kodumaine kohv. Ollakse harjunud, et on olemas Eesti šokolaad, kuigi ka kakaotaime siin ei kasva, aga keeruline on pähe mahutada mõtet Eesti kohvist. See, et on olemas Soome kohv ehk Paulig ja Saksamaa kohv ehk Jacobs ja Itaalia kohv ehk Lavazza, sellega ollakse harjunud, ometi ei kasva kohv ka üheski nendest maadest. Sama hästi nagu on olemas Eesti šokolaad, võiks ka Eesti kohv olemas olla – ja ongi –, kuid nii tarbija kui ka jaeketi ostujuhi jaoks asub see nähtus hetkel pimekohas.\nTagen selgitab, et olukord on kahtepidi keeruline. Eesti poes on kõik kohvimaad kohal, aga Itaalias lähed poodi ja seal näed poes ainult Lavazzat, Saksamaal ainult Jacobsit. „Nad kaitsevad oma turgu. Asi ei ole selles, et keegi ei tahaks sinna turustada, aga nad on jätnud pooleli, sest võimatu on müüa, sest jaeketid kaitsevad oma turgu ja oma tootjaid.“ Peale selle pannakse siin põhjanaabri rahvuskohvi riiulile kümme pakki kõrvuti silmade kõrgusele, Coffeestari aga üks pakk kuhugi, kus teda nii lihtne leida ei ole. Nii on Eesti kohvil keeruline esile tõusta nii välismaal kui ka kodus. Tagen leiab, et abi oleks institutsionaalsest toetusest.\n„Kui me lähme Viini ooperisse, siis ei tule kõne allagi, et seal pakutakse mingit muud kohvi peale Julius Meinli. Kui sa oled Lavazzast ja lähed neile oma kohvi pakkuma, siis sul pole mitte mingit lootust löögile pääseda,“ kirjeldab Tagen seda, kuidas rahvusinstitutsioon oma maa toodangut hoiab. Ometi pakutakse Estonia ooperimajas miskipärast kodumaise kohvi asemel naabrite oma. „Eks soomlasi käib palju Eestis teatris, aga kas see on siis piisav põhjus omad toetamata jätta?“ küsib Tagen ja leiab, et nagu on Eesti märkideks Kalevi šokolaad ja Vana Tallinn, nii võiks meie inimesed olla uhked ka oma kohvi üle ja seda lennujaamast alates, sest kodumaise kohvi kvaliteedis pole küll põhjust kahelda.\nViimast kinnitab Itaalia turismigruppide tehtud range kvaliteedikontroll. „See teeb südame soojaks, kui itaallased joovad Coffeestari kohvi ja ütlevad, et oh, nagu meie oma,“ on Tagen rahul. Kui eestlane tõmbab hommikul ärgates kiire klõmaka kohvi sisse, et ennast sombuses ilmas kuidagi elule äratada, siis itaallase jaoks on nurgapealsest kohvikust haaratud espresso päeva alustamise püha rituaal. Ja kui itaallane saab meie uduvihmas meie kohvist oma kodutunde kätte, siis on midagi õigesti tehtud.


Kuidas raamatupidamine ja rahandus isikliku avalduse näited Kas ma päringu minu võlg\nRaamatupidamine Ja Rahandus Isikliku Avalduse Näited\nteave apace ja kindlalt Need hüved, mis olid seatud raamatupidamine ja rahandus isikliku avalduse näited excursus esimesel tassima ning NEM web ja ar planeeritud kestma aastaid, et juhul, kui supernode rahanduse ära joosta tulevad seal on igavesti motivaator, et säilitada võrgu Igaüks, kellel 10000 XEM saab teha saagi sõlme ja võtta tehingutes tasud, mis põhineb nende Hp võrgutada Ja pigem võttes osta vägev ja kallilt-võitnud minelaying seadmed, mis kasutab kõrge schoo elektri kogus NEM kombainid panna käivitada sõlme mööda arvuti seade Nagu kohtlane nagu axerophthol Vaarika Pi\nKodu Raamatupidamine Ja Rahandus Isikliku Avalduse Näited-Vidinad Div Ul Libefore\nEOS on kokku pakkumise 1,021,875,787 EOS märgid raamatupidamine ja rahandus isikliku avalduse näited patc 925,175,782 EOS ar praegu ringluses. EOS on tugevalt ostetud ja oversubscribed kohta OKEx cryptocurrency vahetada kasutades EOS / USDT kauplemise paari. Börs andis 5,87% täkkude kauplemisest, vahetades täpselt 98,248,834 dollarit. See on järelveetavad varem BW.com kus $70,125,810 muudeti EOS/USDT kauplemispaari abil. Digifinexil on 49 kolmas käik, Saami kauplemispaar on 68 052,962 dollarit. Diagrammi allikas: coinmarketcap


Varvaste osteoartriit - Tüükad\nKodused parandusvahendid varba artroosile\nvajadus kõndida palju;\nsuurte kaalude komplekt;\npidev üleolekkoolitus ja kokkupuude vibratsiooniga;\nnaisorganismi hormonaalne ümberkorraldamine menopausi ja menopausi ajal.\nVarba liigne membraan, peamiselt suur, pakseneb, vedeldub sisse liigesesse ja kasvavad osteofüütid.\nValud muutuvad püsivaks ja sõrmed liiguvad normaalsetest asenditest.\nPöialiku aluses ilmub nn "luu", siis ulatub deformatsioon külgnevate sõrmedega.\nÜhise sisepinnal ilmuvad sõlmed, mis lõpuks kõveneb.\n[adrotate banner = "4"] Jalgartroosi saab vabaneda alles siis, kui selle ilmingud muutuvad pöördumatuks:\nHaiguse esimeses etapis on haigus kõvastumatu, sealhulgas rahvapärased abinõud (kui need valitakse õigesti).\nTeisel etapil on vajalik ortopeedi diagnoosimine ja ravi, mis aitab eemaldada valusaid sümptomeid ja peatada degeneratiivseid muutusi jalgades, kuid kõhre ei ole siiski võimalik täielikult taastada.\nKolmas etapp nõuab pidevat meditsiinilist järelevalvet. Mõnikord soovitatakse liigese kirurgilist ravi, kõigepealt pöidla aluse "luu" eemaldamist.\nkondroprotektorid (kondroitiin, glükoosamiin jne);\nmittesteroidsed põletikuvastased ravimid (voltaren, nimesuliid, diklofenak jne);\nvitamiin-mineraalsed lisandid kaltsiumisisaldusega.\nKui jalad on suure koormusega, siis peate kandma ortopeediliste kingade kingi ja vahetama kingi sageli.\nArtroosi vältimiseks peaksite perioodiliselt levima oma varbad 5-10 korda, seejärel suruge jalad "nukkide" külge.\nSamuti on kasulik rullida kõvakesu rulliga, teha kontrastseid vanni ja massaažida jäiga karvaga.\nVäsimus ja raskustunne jalgades - märge, et veenid paluvad abi\nAhtumine kõht: põhjused, sümptomid, ravi


Mis tahes toodete väärkasutamine võib ohustada kasutaja tervist\n15:49 29. September 2020\n16:18 22.08.2018 lühendatud link\nTALLINN, 22. august — Sputnik. Terviseametini on jõudnud mitmeid päringuid, kus palutakse selgitust toodetes leiduvate ainete ja nende kasutamise suhtes viisidel, mis pole kooskõlas toote tootja ja levitaja algsete eesmärkidega, teatab Terviseamet.\nMõned toote propageerijad on inimeste eksitamiseks toonud välja näitena ühe aine, so naatriumkloriti (NaClO₂) kasutamise meditsiiniseadmena registreeritud Optrex"i niisutavates silmatilkades, püüdes seeläbi esitada ainet meditsiinis aktsepteeritava ja ohutuna.\nTerviseameti meditsiiniseadmete osakonna juhataja Tagne Ratassepp selgitab: "See, et ainet kasutatakse meditsiiniseadmes, ei tähenda seda, et aine on ohutu – see tähendab, et tema ohud on kontrollitud vastavalt kasutusvaldkonnale ja manustamisviisile. Toote jääkohud on kirjeldatud kasutusjuhendis ja kasutajale teada. Seadmete ohutus lähtub alati põhimõttest, et saadav kasu on suurem kui saadav kahju."\n"Sama aine kontsentratsioonid ja kasutamise viisid, mida soovitatakse alternatiivsete kanalite kaudu kergeusklikele, ei ole kontrollitud ja seepärast võib sama aine kasutamisel kasu asemel kaasneda pöördumatu kahju," lisas Ratassepp.\nTerviseaemet: mürgised marjad ja taimed ohustavad väikelapsi >>\nMMS nime all propageeritav naatriumklorit on tugev oksüdeerija, mis muundatakse happelistes tingimustes kloordioksiidiks, vahendas uudisteportaal Sputnik Eesti Terviseameti teadet.\nmeditsiin, MMS, mürgistus, ühiskond, tervis, Terviseamet, Tagne Ratassepp, Eesti