PetiteMalika - ExoticWildCAT jasmin video\nKarlaMaathei livejasmin phoeniHOTX69hotgirls4youu livejasmin DominicStylishraisabella123 livejasmin JohnnyRammerBAREBACKCOUPLLE livejasmin MuscleMemoaPleasureCouple livejasmin julietadiezincllhotgirls4youu livejasmin LorenSoft\nPrettyCplHere livejasmin BeautyBellleAmberGlam livejasmin Raluna89AnDrEsHoRnYxxx livejasmin LetiziaDeKerryStyles livejasmin KarlaMaatheiJudyXLove livejasmin Lacriss18IZABELIA livejasmin a0LanaRox\nPetiteMalika ExoticWildCAT jasmin. PrettyCplHere. LaurencSophiets. BeautyBellle.\nJyliaSambucaRobertCasasxSexMisteryxRaluna89 .JohnnyRammerMiaVonDvaliagoodgirlGoodYana .CUMPLAYGAMEtammy1chrisMishelleBlackUnusualSARAH .DikAndTiga0LanaRoxAiraVanFlirtyJohnnyRammer .VioletMilfNATEXXBIGXDxSexMisteryxKerryStyles .AdeloveStoryAiraVanFlirtyHibencatDarylPark1 .MuscleMemoDominicStylishLorenSoftCandyCuteSlender .SyeiraAngelLetiziaDeHibencattammy1chris .AiraVanFlirtya0LanaRoxYummyCalebSashaGray .NATEXXBIGXDLetiziaDeCraigXXXMuscleMemo .SashaGrayAngelmature74DeliciousKaiYummyCaleb .\nHibencat VideoHibencat VideoLassiClark VideoEveRoss Videovaliagoodgirl VideoDominicStylish Video\nphoeniHOTX69 VideoPhamellaa VideoKeithElliot69 VideoAngyPussy VideoLarsPhillips VideoRedFoxSummer Video\nJohnnyRammerEmilyRicciiCandyCuteSlenderhotgirls4youu .CollegeFundMelissa00BeautifulBIGdickMishelleBlack .EveRosscheelsyJullyKentVIPass .blondegoodHibencatKeithElliot69LovelyCelline .SyeiraAngelPrettyLadyyyAngyPussySugarPurple .JohnnyRammerYummyCalebMelissa00Tanwey .Girl007Raluna89Lacriss18ParamourXLisa .LetiziaDeAmberGlamLANNYABlueTwink .KarlaMaatheiCandyCuteSlenderLassiClarkPrettyCplHere .phoeniHOTX69AmberGlamPrettyLadyyyKeithElliot69 .marcyblackCandyCuteSlenderEveRossCandyCuteSlender .


Eesti Spa Liit - Fra Mare Thalasso SPA Prindi\nFra Mare Thalasso SPA Saaremaa\nFra Mare Thalasso SPA asub merekaldal, Paralepa männimetsas,armsas kuurortlinnas Haapsalus, 100 km kaugusel Tallinnast.Supelrand on 50 meetri kaugusel.\nHaapsalu on lummanud nii Vene tsaare, kui ka heliloojaid oma võluga. Siit leiad vanaaegsed Piiskopilinnuse varemed, muinasjutulised puitpitsvillad, hulgaliselt muuseume ja hubaseid kohvikuid.\nMeil on 95 spaa*** hotellituba, 3 peretuba, 3 juuniorsviiti ja 20 Thalasso hotelli avarat rõduga superior tuba. Kõikides tubades on WC, TV, telefon. Hotellil on tasuta parkla. Hotellis on tasuta WIFI. Meie hotellile on Eesti Hotellide ja Restoranide Liit omistanud kolm tärni.\nMeie elustiili kuulub ainulaadse Haapsalu meremuda, merevee, mereõhu ning merevetikate kasutamine lõõgastuseks ja hoolitsusteks. Pakume erinevaid Thalasso hoolitsusi - aroomimuda, kooriv ja niisutav kehahooldus, merevetikavann, floating teraapia muusikaga mereveebasseinis, SAD valgusteraapia jne.\nFra Mare Thalasso SPA on ka taastusraviasutus, kus pakume mitmekesist sanatoorsete ravide valikut: klassikalised füsioteraapia protseduurid, massaa˛id, parafiinravi, vesiravi, soolakamber ning kuulus Haapsalu mudaravi protseduur. Meie arst määrab teile sobiva raviskeemi. Eesti Spa Liit on omistanud Fra Mare Thalasso Spa-le kolme tärni ravispaa järgu.\nGurmaan leiab elamuse vahemeremaalise menüüga ą la carte restoranist „Bergfeldt“, kus on 40 kohta.\n148 kohalises buffet-restoranis pakume oma puhkajatele rikkalikku hommiku-, lõuna- ja õhtusööki erinevaid dieetide vajadusi arvestades.\nAega saab veeta õdusas pehmete tugitoolidega lounge-kohvinurgas ja lobby-baaris. Suvekuudel on avatud merevaatega terrassikohvik.\nUues Thalasso Day SPA basseini- ja saunapargis on suur atraktsioonidega mereveebassein, mullivann 8-le inimesele, terrassiga välibassein. Meil on aurusaun, soolasaun, +90°C ja +70°C soome saun, sanaarium ja infrapunasaun. Omaette elamus on soojendatud pinkidega lebola, kus saab saunajärgselt puhata ning nautida Haapsalu merevaadet.\nFra Mare on hea paik ärikohtumiste ja seminaride korraldamiseks. Meil on 25 -kohaline ja 60-kohaline seminariruum koos vajaliku tehnikaga.\nParalepa metsas on meil 3 ja 5 km märgistatud terviserajad, laenutame kõndimisekeppe ja jalgrattaid, talvel ka suuski.\nÜrdi-pärlivann |\tVeealune massaaž |\tVannihoolitsused |\tMullivann |\tRavidushid Aparaatne ravi\nElekterravi |\tUltraheliravi |\tMagnetravi |\tInhalatsioon |\tLaserravi Aktiivsed treeningud\nKehahoolitsused |\tNäohoolitsused |\tKätehoolitsused |\tJalgade hoolitsused |\tKapslihoolitsused Uuringud\nEKG |\tLaboratoorsed uuringud |\tTerviseuuringud |\tSonograafia Iluteenused\nJuuksur |\tManiküür |\tPediküür |\tKosmeetik Saunad\nSuplusbassein |\tVeeatraktsioonid Arsti vastuvõtt\nArsti konsultatsioon Fra Mare Thalasso Spa\nRanna tee 2, HaapsaluTelefon: +372 472 4600Faks: +372 472 4601 E-post: framare@framare.ee www.framare.ee\t2007 Eesti Spa Liit | Kõik õigused kaitstud, loata kopeerimine keelatud. info@estonianspas.eu


Väiketuulikud on üks tarbijale kättesaadavatest viisidest koduseks elektritootmiseks. Elektritootmisel tarbimise läheduses on mitmeid eeliseid. Hajatootmine vähendab investeeringuvajadust elektri ülekandevõrkudesse ning liinikadusid. Tuulises piirkonnas elavatel inimeste on võimalus olla elektritarbimises autonoomsemad ja rohkem sõltumatud elektrifirmade hinnaklassidest ning liitumistasudest.\nKuigi väiketuulikuid on kasutatud läbi eelmise sajandi, algas nende intensiivsem kasutuselevõtt alles viimase 25 aasta jooksul. Enamus väiketuulikute tootjaid on turule tulnud viimase viie aasta jooksul ning tehnoloogia on olnud dünaamilises arengus.\nMida peetakse väiketuulikuteks?\nVäiketuulikud on seadmed, mis muundavad tuuleenergia elektrienergiaks tarbijate vahetus läheduses. Tihti mõeldakse tuulikute all suuri tuuleelektrijaamu, väiketuulikud on sageli paigaldatud asukohtadesse, kuhu suurte tuulikute püstitamine ei ole erinevate piirangute tõttu võimalik. Samuti on need tuulikud oma mõõtmetelt väga erinevad.\nVäiketuulikuid klassifitseeritakse erinevates riikides erinevalt. Tähtsaim definitsioon tuleneb siiski Rahvusvahelise Elektrotehnika Komitee standardist, kus antakse väiketuuliku piiriks rootori pindala 200 m2.\nEesti Tuuleenergia Assotsiatsiooni korraldatud väiketuulikute ümarlaual jaanuaris 2012. a. otsustati Eestis väiketuulik defineerida tuuliku kogukõrgusega kuni 30 m. Tuuliku kõrgus ja rootori pindala omavad visuaalse poole pealt rohkem mõju tuuliku suuruse määratlemiseks kui tuuliku nominaalvõimsus. Väiketuuliku võimsust saab arvutada rusikareegliga:\n1m2 tiiviku pindala = maksimaalne võimsus 200W.\nSeejuures tiiviku pindala = 3,14*(tiiviku diameeter / 2)2 (vaata tuuliku skeemi).\nkasutusotstarbe järgi (nt võrguga ühendamata Off-Grid, võrguga ühendatud On-Grid, soojusenergia tootmiseks, vee pumpamiseks jne);\ntuuliku mehaanilise konstruktsiooni järgi (nt pöörlemistelje asendi järgi horisontaalse rootoriga ja vertikaalse rootoriga, kusjuures horisontaalse rootoriga jagunevad omakorda rootori asendit masti suhtes arvestades päri- ja vastutuult rootoriga tuulikuteks);\npaigaldamise mooduse järgi (nt eraldi masti otsa paigaldatud, hoonega integreerituna paigaldatud).\nVäiketuuliku planeerimisel on peamiseks küsimuseks vajaliku tuuleressursi olemasolu. Autonoomse süsteemi puhul võiks tuuliku paigaldamisele mõelda alates tuulekiirusest 3,5 m/s ja võrguühendusega kohas alates 4,5 m/s. Tuulekiirus 5-6 m/s on juba väga hea. Madalatel kõrgustel on sellised kohad Eestis ainult rannikul ja saartel. Ühtset reeglit vajalikule minimaalsele aasta keskmisele tuulekiirusele on raske anda, kuna see sõltub konkreetsest rakendusest. Nimelt võib autonoomse süsteemiga tuuliku paigaldamiseks aktsepteerida väiksemat tuuleressurssi, sest alternatiivsed energiaallikad on kallimad ja tihti suuremate keskkonnamõjudega.\nLisaks asukohas valitsevale tavapärastele tuuleoludele väga oluline tuuliku paigutamine eemale läheduses olevatest objektidest. Kõik looduslikud ja tehisobjektid takistavad tuule sujuvat voolamist, vähendades tuule kiirust ja tekitades õhukeeriseid ehk turbulentse. Sellistes oludes väheneb tuuliku toodang oluliselt ja turbulentsi tõttu põhjustatud vahelduvale mehaanilisele koormusele ka tuuliku komponentide eluaeg. Seetõttu tuleb tuulik paigutada eemale nii puudest, majadest kui muudest tuult segavatest objektidest.\nKuna tuulekiirus ja kvaliteet paranevad kõrgemale tõustes oluliselt, tuleb väiketuulikule alati valida maksimaalselt kõrge mast. Oluline on panna tuulik kõrgemale läheduses olevatest takistustest. Kui tuulikut tahetakse püstitada metsasele alale, võib minimaalselt vajalik mast kujuneda kõrgeks, kuna peab ulatuma kõrgemale ka puulatvadest. Ümbruse maapinna iseloomustamiseks kasutatakse kareduse tegurit, mille abil saab eeldada tuule erinevust vertikaalses tasapinnas.\nVäiketuulik koos päikesepaneelidega (Lampadaire éolien solaire Ruisseauville). Autor Lamiot (CC-BY-SA-3.0), http://commons.wikimedia.org/wiki/File:Lampadaire_%C3%A9olien_solaire_Ruisseauville7.JPG\nKui palju (%) erineb kahe kahe elektrituuliku võimsus, kui ühel neist on tiiviku diameeter 2,2 m ja teisel tiiviku raadius 1,6 m. Arvuta ka tuulikute võimsus kW-des!\nTiivik diameetriga 2,2 m\nTiiviku pindala S=3,14*(2,2/2)2= 3,8 m2\nVõimsus 3,8 m2*200W = 760 W\n1 kW= 1000 W, seega 760 W/ 1000 = 0,76 kWT\nTiivik raadiusega 1,6 m\nTiiviku pindala S=3,14*1,62= 8,04 m2\nVõimsus 8,04 m2*200W = 1608 W\n1 kW= 1000 W, seega 1608 W/ 1000 = 1,608 kW\nVõimsus erineb (1068-760)/1068*100% = 28,9%.\nHuvi korral on võimalik põhjalikumalt saad tutvuda tuuliku võimsusarvutustega siin.


AdellNancy - BrentSteiner livejasmin video\nxTOPMOSTFUCKABLE livejasmin AsianAssDelightFreeyaa livejasmin TiaEuiamichelleallessya livejasmin JakeStonieHotDaddy4U livejasmin LexyAnnMagsDarling livejasmin SquirtingAshleyAnelyseBell livejasmin AnelyseBell\nAngelShyGirl livejasmin GrigoriyXXLSusannah00 livejasmin sisi6bigcock8black livejasmin EvaPierce2Ignacy livejasmin SalomeHot79AimeeElliot livejasmin LilyMayLusciousGrigoriyXXL livejasmin AdrianaMARR\nAdellNancy BrentSteiner livejasmin. JollieSummers. MarilynMartinez. Freeyaa.\nAnastassiaLipovEvaPierce2artkittenAudreyHill .NaughtyKatikaLexyAnnmeiblleNOLIMITSMESSY .EbonykolBesTanyaCandyVice19krutyshka .KeilaBlakeDanaCuteGirlOkMistressMariNice .KarenBlondCutieADINAWandaCuteJollieSummers .Melissax21PearlWonCutieADINAAnastassiaLipov .EbonykolPearlWonOkMistressSusannah00 .bigcock8blackDollEmyCutieADINAmeiblle .krutyshkaWandaCuteRubbyRosseAimeeElliot .LilyMayLusciousKissLovelyShanaXXXDollEmy .AudreyHillLULLABY1myCREAMYcumLittleSluts .\nShirleyBellee VideoBIGcockMAINE VideoEvaPierce2 VideoAsianAssDelight VideoHottyFire Videosisi6 Video\nAngelShyGirl VideoISexyM VideoShanaXXX Videoartkitten VideoEmilyMarvel VideoCandyVice19 Video\nNickyMayestrickyOnHottyFireOkMistress .SweetMabellxxandrahotxxOrhideyaaabigcock8black .AimeeElliotScarlettLeighCASANDRARIVERSLilyMayLuscious .bigcock8blackShanaXXXPoppyPrincessxaviloover .Desireddestiny21AdrianaMARRRYANSTACKCandyVice19 .DariusDrewDesireddestiny21FreeyaaTattyannaaa .LULLABY1SEXXXDominatriceJASMINEJEWElAlissa11 .BoundAudreyHillDanaCuteGirlxxandrahotxx .NaughtyKatikaLexyAnnRYANSTACKTrainerPussX .xxandrahotxxAudreyHillAnelyseBellbigcock8black .MatureWh0resmeiblleAudreyHillxaviloover .


Tšiili arhiiv Suenee Universe\nInkadel polnud raha: kuidas nende majandus toimis?\nVana-Peruu müsteeriumid: inkade uskumatud teed\nUniversum on suurepärane värvide ja varjude mäng\nLa Rinconada - linn nimega Hüpoksia\nPärast UFO-de vaatlemist Päikesel suleti enam kui 7 astronoomia vaatluskeskust.\nPatagoonia müstiline piirkond - kaotatud keisrilinn\n10 parimat uskumatut kuristikku Maal\nPuma Punk: Iidsed kiviga töödeldud kiviplokid?!\nTšiili on avaldanud ametliku uuringu ufofotode kohta\nDr. Streven Greer: Meedia manipuleerimine ET ümbruses Atacamalt kohe KOHE!\nKadunud dokumendid Antarktika natsilinnade kohta\nLihavõtte saar: kas kujud on ohus?\n1598x 3 lugejat\n- See on praegu veebis 724 kasutajat Internetis


Autor: Pipsa Lonka\nEsietendus 15. veebruaril 2015 suures saalis\nOsades: Kersti Kreismann, Viire Valdma, Guido Kangur, Hilje Murel, Jaan Rekkor, Ivo Uukkivi, Martin Veinmann, Tõnu Oja, Kleer Maibaum-Vihmar (Endla), Mari Lill, Tiit Sukk, Ester Pajusoo.\nSoome noorema põlve draamakirjaniku Pipsa Lonka näidend „Laulud halli mere äärest” on pildirida väikeste inimeste elust mereäärses väikelinnas. Kuid vesi tõuseb pikkmööda, kõik teavad, et linn jääb peagi vee alla. Neis piltides on avamere avarust ja aega. Jõuab enesesse vaadata ja rahulikult sisse hingata varakevadist õhku.\nLinnakese on jäänud vaid mõned vanainimesed ja elu äärealadel hulkujad. Kodud on väikesed ja inimesed paistavad nende sees suured, supermarket on aga jälle nii suur, et inimesed näivad selles kübemesuurused. Kuid suurim tegelane laval on loomulik ja rikkumata Läänemeri, mis tasapisi kõik endasse matab.\nPipsa Lonka on 1977. aastal sündinud soome dramaturg ja näitekirjanik, kes lõpetas kõrgema teatrikooli 2007. aastal. Ta on kirjutanud nii lastele kui täiskasvanutele, tema tugevatele emotsioonidele üles ehitatud tekstid käsitlevad sageli inimese ja kunsti suhet ümbritseva maailmaga, eriti loodusega, teisalt aga ka tarbimis- ja heaoluühiskonnaga.


TCA ja kombineeritud koorimised — Dermamed - Esteetilise dermatoloogia kliinik\nTriklooräädikahappega (TCA) tehtavaid koorimisprotseduuri mõju sõltub kasutatava lahuse tugevusest. Nõrga lahusega saavutatakse pooride ahenemist, kerget naha pinguldamist ja nahatooni ühtlustumist. Pindmine ja kerge keemiline koorimine põhjustab vaid kerget naha ketendamist ja kuivust ega vaja haiguspuhkust.\nTugevama naha lõtvumise ja akne- ja tuulerõugearmide raviks kasutatakse tugevamaid lahuseid, mis vajavad naha uuenemise perioodiks ravimeid ja umbes 2-nädalast kodust paranemisperioodi. Pärast tugevamaid happekoorimisi tuleb kasutada hoolikalt kõrge kaitsefaktoriga päikesekaitset – SPF50 poole aasta vältel.\nTugevad keemilised koorimised vajavad eriväljaõpet ja kogemust ka dermatoloogidelt. Tegemist on efektiivse meditsiinilise protseduuriga, mitte iluhooldusega.\nSügavate aknearmide korral ühendatakse omavahel nii naha keemiline koorimine kui ka naha mehaaniline lihvimine. Dermamed kliinikus viib intensiivset TCA keemilist koorimist läbi nahaarst. Protseduuri teostatakse ainetega, mis kõik on mõeldud kasutamiseks professionaalses meditsiinilises praktikas, mis tagavad protseduuri individuaalse sobivuse, turvalisuse ja efektiivsuse.


Vaesus tabab naisi pensionieas kaks korda enam kui mehi\n26. november 2010 kell 5:14\nVanemaealiste naiste suhtelise vaesuse määr oli 2008. aastal üle kahe korra meeste omast kõrgem, teatas statistikaamet. Suhtelises vaesuses elas 41% enam kui 65aastastest naistest ja 19% sama vanadest meestest.\nAllpool suhtelise vaesuse piiri elas 2008. aastal peaaegu iga viies Eesti elanik. Vähemalt 65aastastest oli vaesuses rohkem kui kolmandik. Seega tuli vanemaealistel võrreldes muu elanikkonnaga sagedamini kokku puutuda majanduslike raskustega.\nOma pikema eluea tõttu satuvad majanduslikesse raskustesse eelkõige naised. Kui 55–64aastastest naistest elab üksi veidi üle neljandiku, siis 75aastaseks või vanemaks elanud naistest on üksi jäänud juba üle poole. Ka meeste puhul suureneb üksikute osatähtsus vanemas eas, kuid võrreldes naistega üsna tagasihoidlikult. Vähemalt 75aastastest meestest elab üksinda vaid 28%.\nVanemas eas pole ühe inimese sissetulek enam piisav vaesusest pääsemiseks. Üksinda elavatest üle 64aastastest inimestest oli suhtelises vaesuses 71%. Vanemaealiste paaride vaesumisrisk on teiste leibkondadega võrreldes palju väiksem. Paaridest, kus mõlemad liikmed olid vanemad kui 64aastased, elas suhtelises vaesuses 3%.\nSuurem sissetulek ei too alati kaasa suuremat subjektiivselt tajutavat heaolu. Võrreldes teiste leibkondadega on üksikute vanemaealiste enda hinnang oma toimetulekule kõige halvem. Üks viiest üksinda elavast eakast tuli toime ainult raskustega ja kaks viiest mõningate raskustega. Nende hinnang oma toimetulekule on võrreldav üksikvanematega, kelle hakkamasaamine oli vaid veidi parem.\nÜle 64aastaste paar, kelle suhtelise vaesuse määr oli kõige väiksem, ei pidanud oma majanduslikku olukorda sugugi kõigist paremaks. 40% neist tuli toime mõningate raskuste või raskustega, kusjuures hõlpsaks pidas oma toimetulekut vaid 5% paaridest. Oma leibkonna toimetulekut hindasid neist paremaks nii ühe ja kahe lapsega paarid kui ka üksi või koos partneriga elavad alla 65aastased.\nNii selgub statistikaameti kogumikust "Sotsiaaltrendid", mis analüüsib rahvastiku vananemist ja selle mõju ühiskonnale.\nKogumik keskendub üle 50aastasele rahvastikule ning annab ülevaate nende olukorrast tööturul, toimetulekust ja tervisest. Samuti võrdleb Eestit teiste Euroopa Liidu riikidega.


Ostutingimused @ www.mykid.ee\nBODID / BEEBIKOMBED\nPLUUSID / T-SÄRGID\nKAMPSUNID / JAKID\nSOKID / SUKKPÜKSID\nÖÖRIIDED / ALUSPESU\nKAUBAMÄRGID BODID / BEEBIKOMBED PLUUSID / T-SÄRGID SEELIKUD / KLEIDID DRESSIPLUUSID PÜKSID KAMPSUNID / JAKID SOKID / SUKKPÜKSID ÖÖRIIDED / ALUSPESU ÕUERIIDED MÜTSID UJUMISRIIDED UUED TOOTED SOODUS! LÕPUMÜÜK!\nTASUTA TRANSPORT ALATES 49 € OSTUDELE EESTIS\nTASUTA TRANSPORT ALATES 100 € OSTUDELE SOOMES\nOstudele alates 100 €\nSaa osa uudistest ja parimatest pakkumistest\nVeebipoe mykid.ee (edaspidi veebipood) omanik on Eltech Trade OÜ (registrikood 14239012), asukohaga Akadeemia tee 78 Tallinn, Harjumaa.\nVeebipood jätab endale õiguse teha müügitingimustes muudatusi. Nimetatud muudatused kajastatakse Veebipoe veebilehel.\nVeebipoes müüdavate toodete hinnad on märgitud toote juurde. Hinnale lisandub tasu kauba kättetoimetamise eest. Kõik Veebipoe hinnad on toodud eurodes (EUR).\nKõik Veebipoes toodud hinnad sisaldavad käibemaksu 20%.\nTellimuse eest saab tasuda pangalingi kaudu, panga ülekandega, mis tuleb tasuda kohe peale tellimuse esitamist 100% ettemaksuna või järelmaksuga (ostud alates 100 €). Kõik Veebipoe hinnad on toodud eurodes (EUR).\nTellimused postitame 1-3 tööpäeva jooksul (võimalusel samal päeval) peale arve tasumist.\nKauba kohale toimetamise kulud kehtivad tellimustele Eesti Vabariigi ja Soome piires, soovides kaupa tellida mujale, siis palun võtke meiega ühendust info@mykid.ee.\nTellimustele väärtusega 49 eurot või enam on transport Eesti piires tasuta. Tellimustele väärtusega 100 eurot või enam on transport Soome piires tasuta.\nPärast tellimuse kättesaamist on ostjal õigus Veebipoes sõlmitud lepingust taganeda 14 päeva jooksul ja kaup Veebipoele tagastada, esitades kirjalik tagastusavaldus info@mykid.ee.\nTagastatav kaup ei tohi olla kasutatud ning sildid ei tohi olla eemaldatud.\nKauba tagastamiskulud kannab ostja, välja arvatud juhul, kui tagastatav toode ei vasta tellitule, kirjeldusele või tootel esineb defekt.\nToote tagastamisel kanname raha viivitamatult, kuid mitte hiljem kui 14 tööpäeva jooksul samale arveldukontole, millelt tasuti kauba eest või saadame asendustoote, vastavalt kliendi soovile.\nVeebipood kasutab ostja poolt sisestatud isikuandmeid (sh nimi, telefoninumber, aadress, e-maili aadress, pangarekvisiidid) ainult tellimuse töötlemiseks ning kauba ostjale saatmiseks. Veebipood edastab isikuandmeid vaid veoteenust pakkuvale ettevõttele, selleks et kohale toimetada kaupa.\nVeebipood saadab ostjale uudiskirju ning pakkumisi ostja e-maili aadressile ainult juhul kui ostja on selleks soovi avaldanud sisestades veebilehel oma e-maili aadressi ning andnud teada oma soovist otsepostituse teadete saamiseks.\nOstjal on igal ajal võimalik loobuda e-postile saadetavatest pakkumistest ja uudiskirjadest andes sellest meile teada e-kirja teel info@mykid.ee.\nKui ostjal on Veebipoe osas pretensioone, tuleb need saata e-maili aadressile info@mykid.ee või helistada telefonil 56870719.\nKui ostja ja Veebipood ei suuda lahendada vaidlust kokkuleppe teel, siis on ostjal võimalik pöörduda Tarbijavaidluste komisjoni poole. Menetlustingimustega saab tutvuda ning avaldust esitada - http://www.komisjon.ee/. Tarbijavaidluste komisjoni pädevuses on lahendada ostja ja Veebipoe vahel sõlmitud lepingust tulenevaid vaidlusi. Ostja kaebuse läbivaatamine komisjonis on tasuta.\nOstja võib pöörduda Euroopa Liidu tarbijavaidlusi lahendava platvormi poole - http://ec.europa.eu/consumers/odr/\nMaksa hiljem- Sline in. 3\nEltech Trade OÜ\nLaki 21 Tallinn, Eesti


Foto Eestkostetava Magamiskoht (Tiiger Valvur Pisimudilake) (Valenciennea wardii), triibuline, akvaariumikala\nakvaariumikala Eestkostetava Magamiskoht (Tiiger Valvur Pisimudilake) (Valenciennea wardii), triibuline\nFoto Eestkostetava Magamiskoht (Tiiger Valvur Pisimudilake) (Valenciennea wardii), kliki zoom.\nakvaariumikala Valenciennea wardii, Eestkostetava Magamiskoht (Tiiger Valvur Pisimudilake) Kirjeldus ja hooldus.\nLadinakeelne nimetus Valenciennea wardii\nInglise nimetus Ward's sleeper (Tiger Watchman Goby)\nSa võid osta akvaariumikala Eestkostetava Magamiskoht (Tiiger Valvur Pisimudilake) poodidest.\nMagamiskoht Sinine Dot Pisimudilake (Sixspot Pisimudilake) <<\nMagamiskoht Raudtee Purilennuki Pisimudilake <\nTangaroa Pisimudilake >\nKahe Koha Pisimudilake >>\nWheeler Krevette Pisimudilake >>>


Mis vahe on Backplane ja emaplaat?\nBrutotasemel võib öelda, et erinevusi on vähe või mitte.\nTagaplaanid hoiavad / ühendavad mitu tahvlit omavahel. Selle peamine ülesanne on toite ja andmeside edastamine nende vahel. Emaplaat teeb sama ja mõnikord ka rohkematel kiipidevahelist suhtlust ühendavatel madalamatel tasemetel. Nii tagaplaanil kui ka tahvlitel on toimimise teatav sünkroonia: ajastus, pinge jne. Mõnede tippklassi masinate tahvlid võivad olla seotud jahutusega (õhk, sundõhk, sukeldamine, aurustumine jne). Tahvlitel peab üldiselt olema ühine liides. Taustplaanid võivad olla seotud I / O-seadmetega. Lauad või tagaplaanid võivad olla ühendatud "siini" või sünkroonkaabliga. Mõnel müüjal on nende detailide osas erinev terminoloogia. Ärge higistage neid.\nÜldiselt pean tagaplaani tahvliks, mis sisaldab vähe või üldse mitte aktiivseid vooluahelaid ja mitmeid tütatahvlite pistikühendusi. Sageli on üks pesadest peakontroller või keskseade. Mõnikord võib keerukatel taustplaanidel olla mitu integreeritud protsessorit. VME buss oli kunagi väga populaarne tagaplaani kujundus.\nKui emaplaadil on palju seadme põhifunktsioonide jaoks üldiseid funktsioone, lisaks palju pistikpesasid laiendamiseks või spetsiaalset sisend- / väljundit. See, mida leiate tänapäevastest personaalarvutitest, on emaplaadid.\nMis vahe on pingil ja Interneti kiirusel?Mis vahe on hüpertensioonil hädaolukorras ja hüpertensiivsel kiireloomulisusel?Mis vahe on eelõenduse ja õenduskolleegiumi kursustel?Mis vahe on "võiks" ja "tahaks"? Millised on mõned näited, mis näitavad nende sõnade erinevat kasutamist?Mis vahe on vasel ja alumiiniumil?Mis vahet on korea keeles yeyo \_ iyeyo ja isseoyo?Mis vahe on SEO ja SMO vahel?


Kirjad Sõgedate külast: Vaade Sõgedate kylale Sydneyst, 14. korruselt\nTerve konkurents viib edasi\nVaade Sõgedate kylale Sydneyst, 14. korruselt\n"Veel üks lugu "kuulsast" muhulasest, kelle kuulsus oli jõudnud juba Kremlini. Tema nimi oli Juhan Smuul ja oma kirjanikutalendiga oli ta võitnud ka Stalini usalduse. Nii on mulle räägitud. Mõned raamatud olid päris naljakad ja ka Muhu-ainelised. Mäletan kirjutust, kus ta võrdles muhulase pead kerisekiviga. Kas must ja kõva? Sellega võis veel leppida, aga ühes teises raamatus rääkis ta halvustavalt oma isast, kes kirikus käis ja Jumalat teenis. See käis mulle otsekohe vastu. Halvustada Jumalat ja isa, kes teda teenib - see on juba midagi sellist, mida ükski usklik inimene heaks kiita ei saa.\nMinu reaktsioon oli selline, et otsustasin ära põletada kõik tema teosed. Ma ei taha ja ei saa ka õigeks pidada oma raamaturiiulis kirjandust, mis nii ateistlikult räägib Jumala vastu. Niisiis lõppes Smuuli kirjandus minu raamatute hulgast. Juhan suri vist päris noorelt ja vist ka üleliigse alkoholitarvitajana. Tema mälestuseks on muuseum tema kodus Koguva külas, mis on sinna asutatud juba kommunismi ajal. Mõned aastad tagasi püstitati mere vastas vastu Orissaaret postament tema kujuga. Seal ta siis seisab püsti ja vaatab nukralt kaugusesse. Kurb lugu, kuid tõsi. Mis on inimesel loota, kui tal pole Jumalat ja Jeesus Kristust."\nDaniel Ling, "Iga päev Jeesusega Jumala armus. Jumala arm on mind kandnud." Kuressaare 2011.\nPosted by muhukadri at 23:59\nLabels: Juhan Smuul, kirjanduslugu, Muhu


Laastukonveierid - Maxjas Oy\nPakume lamell-, kett-, magnet-, tõukurvardaga ja kruvikonveiereid. Lisateabe saamiseks helistage või võtke meiega ühendust kasutades veebisaidi allosas olevat kontaktivormi või saatke e-kiri aadressile maxjas@maxjas.fi\nKettkonveierid sobivad eriti hästi väikeste ja lühikeste alumiinium- ja roostevabast terasest laastude transportimiseks.\nLamellkonveierid on ette nähtud igat tüüpi laastude transportimiseks. Projekteerime konveierile emulsiooni väljalaskeavad, -mahutid ja -filtrid vastavalt kliendi soovile.


Kõrboja peremees/2 – Vikitekstid\nVillu jooksis esimese iiliga põlluservast üle, läbi värava metsa. Siin käis ta mõne sammu, et hinge tagasi tõmmata, ja jooksis siis uue hooga edasi, kuni jõudis välja suuremale teele. Vististi oleks ta ka siin oma jooksu jatkanud, oleks ehk paarikordse hingastamisega joostes kas või järveni jõudnud, kuhu poole versta ümber maad, kuid suurema tee liival torkas talle midagi silma, mis sedavõrd tema tähelepanu köitis, et ta äkki jooksu jättis, käimisegi lõpetas, päris seisma jäi paremaks silmitsemiseks. Liival oli mingisugune naisterahva saapaga astutud jälg ja Villu arvates poleks pidanud siin metsateel, mis viis Mädasoole, Metstoale ja Põrgupõhja, niisugust jälge olema. Tema arvates oli võimata uskuda, et ühe aasta jooksul siitnurga neiude jalad nii kitsaks ja väikeseks, nende kontsad nii kõrgeks ja peeneks oleksid muutunud, nagu võis otsustada astutud jälgede järele. Jälgi lähemalt uurides leidis Villu, et nad tulid Kõrboja poolt ja läksid sinnapoole ka tagasi. Heameelega oleks Villu ümber pöördunud ja järele vaadanud, kui kaugele jäljed viisid ja kust nad tagasi olid tulnud, aga pesu ja seebitükk kaenlas tuletasid talle meelde, et ta millekski muuks kodunt oli välja tulnud, mitte aga selleks, et naisterahva jälgi ajada.\nJälgede ajamine oli temale teatud lõbu, peaaegu haiglane lõbu. Olla inimesi, kel on viisiks kõike lugeda, mis iganes silma puutub, kes ei saa vaguniski akna all muidu istuda, kui peavad loomusunnilikult lugema möödavilksatavaid poste, numbrilauakesi ja vahimajakesi. Niisama ei saanud Villu ühestki jäljest muidu mööda minna, kui pidi temasse heitma uuriva pilgu. Oli täiesti ükskõik, kes jäljed oli teinud, kas inimene, mets- või koduloom, elav olevus või surnud sõiduriist – Villu vahtis kõiki peaaegu ühesuguse huviga. Metslooma jälgede järele püüdis ta otsusele jõuda, kas loom rahulikus või rahutus meeleolus liikunud, kas ta ühejoonega kaugele läinud või ligilähedal peatuma jäänud, nii et kui himu tuleks, siis teda maksaks tabama minna.\nKoduloomade ja sõiduriistade jälgede uurimisel oli muidugi teistsugune otstarve. Siin pakkus huvi ühe või teise jälje järele otsustada, kas keegi oma hobusele uued rauad alla löönud või ainult raudu jäänaeltega kinnitanud; kas keegi tühjalt või koormaga läinud, viimasel korral harilikult ikka jalgsi kõrval kõmpides; kas keegi pühapäeva hommikul kiriku sõitnud või koju jäänud; kas kellelgi puu- või raudtelgedega vanker järel olnud; kas keegi vana või noore hobusega välja läinud; kas kellelgi pastlad, vanad või uued saapad jalas olnud; kas uutel saabastel juba pooltallad all või on ainult mõnda paika rupskid löödud.\nKümned, isegi sajad pisitillukesed märgid jälgedes jutustavad Villule metsanurga naabrite elust ja olust, nende töist ja toimetusist. Selleks, et teada, kui kaua Põrgupõhja Karla pastlapatakad vastu pidasid, pole ometi vaja sinna minna ega Karlalt endalt küsida, vaid palju hõlpsam on teel pilk jälgedesse heita: need ütlevad, millal pastlad läbi kulusid, millal neile lapid pidi alla ajama. Ka Mädasool ja Metstoas on pastlakandjaid ja ka need lähevad oma pastaldega Katku värava tagant mööda, kuid igal mehel on oma jalg, oma pastal, seda teab Katku Villu ja sellepärast vahetab ta ainult harukorril ühe jälje teisega.\nToob keegi omale laadalt hobuse, siis on väga huvitav jälgede järele otsustada, kas hobusel suured või väiksed, kõrged või madalad kabjad ja kas ta käies tagumise jalaga esimese jälge, temast üle või tahapoole astub. Need lihtsad tõsiasjad ei ütle uue looma kohta küll kõike, aga ometi jutustavad nad üsna palju. Peaasi, nad lasevad arvata ja oletada, ning mis oleks Villule metsas püssiga hulkudes või üksinda tööd tehes lõbusam, kui kõige tibatillukesemate tõsiasjade põhjal mõista katsuda, mis tema ümbruses sünnib. Sedasama teeb ta ka täna neid naise jalajälgi silmitsedes, nagu oleks ta mõni jahikoer, kelle nina tunneb metslooma magusat lõhna, mis ajab saba liputama või kilkama.\nVillu unustab üürikeseks supeluse, ta tahab tingimata teada, kas jäljed pöörduvad järvele või lähevad nad mööda teed järvest mööda. Et kõrges nõmmes jälgedest hästi aru ei saa, siis peab Villu pisut järvenurgast mööda minema, kuni esimese sooneni, kus iga jälg selgesti näha. Sinna jõudes leiab ta küll hulk jälgi, aga mitte otsitavaid, mispärast tingimata oletama peab, et arvatav võõras teelt kõrvale on pöördunud ja järvele läinud. Villu ruttab sinna talle järele ja otsib järve liivasel pervel, kust vesi pisut taganenud, otsib, kuni ta leiab vanad tuttavad jäljed, välimuse järele otsustades, päris värsked jäljed. Ta leiab ka paiga, kus mättal istutud ja jalgega niisket liiva tallatud, kuna kepi- või varjuots jooni vedanud, mis Villule veel kord näivad tõendavat, et see inimene pole siitnurga elanik. Aga ometi peab ta siinse ümbrusega tuttav olema, sest muidu poleks ta teadnud istumiseks paika valida, kust vaade järvele kõige avaram ja ilusam.\nInimese jälgedega seltsivad siin koera jäljed, värskuse poolest mõlemad üheaegsed. On veel muidki märke, mis lasevad oletada, et koera ja inimese jäljed kuuluvad ühte, et nende vahel valitseb mingisugune sõbralik side. Eriti võiks seda järeldada sellest silmapilgust, kus inimene mättal on istunud, jalaninaga liiva tonkinud ja kepiga sinna joonistanud. Siis on koer nähtavasti inimese ees seisnud, on oma nina tema põlvile pannud, on tema kätt lakkunud või see käsi on tema pead silitanud. Jah, nii pidi see olema jälgede järele otsustades.\nAga kus on koer, kel oleksid nii suured jäljed nagu siin liival? Aasta tagasi olid niisugused jäljed ainult Kõrboja Mousil, mujal polnud kuski ümberkaudu nii suurte jälgedega koera, Villu teab seda kindlasti. Aga ehk on vahepeal mõni omale uue suure koera toonud, mõni, kes hangeldamise ja viinaajamisega üleöö palju raha kokku kraapinud ja nüüd vargaid ja mõrtsukaid kardab? Võib olla, aga varemalt olid ainult Kõrboja Mousil niisugused jäljed ja tema jälgede vastu ei saanud keegi, vast ainult isahunt. Aga kui oletada, et need on Mousi jäljed, kes on siis olnud see inimene? On ehk keegi Kõrbojale suvitama tulnud või ainult niisama muidu käima? Ega ometi preili ise kodumaile pole saabunud? Villu seisatab üürikeseks. Nagu unistus kangastub minevik… Jajah, preili ise võis see küll olla siin järve ääres, tema jälgi Villu ei tunne, ei, tema saapajälgi ei tunne Villu mitte. Küll tundis ta millalgi tema palja jala jälgi, aga siis polnud ta veel täiskasvanud inimene, siis polnudki ta veel sõna tõsises mõttes preili, oli ainult plikakene, kes armastas mööda metsi joosta, pikk pats pihal, mõnikord lahtised juuksedki tuule käes lennul. On ta ehk nüüd tõepoolest koju tulnud segaste aegade tõttu?\n«Ema peaks seda teadma,» lausus Villu endamisi, kiskus ruttu riided seljast, pani nad sinnasamasse paika, kus naisterahvas oli istunud, ja hüppas vette. Vesi tundus alles jahedat võitu, kuid ujumiseks kõlbas ta Villule väga hästi, tuues kehasse mingisugust ootamatut rõõmu. Villu ei jätnud enne, kuni ta oli jõudnud mõnekümne sammu taha liivapõndakule, kus vesi ulatus vaevalt põlvini. Siin seisis ta päikese paistel, pildus käsi, venitas lihaseid, ringutas kogu oma kuue jala pikkust keha, tõmbas kopsu kui lõõtsa tuult täis ja endale ootamata hõiskas ta kõigest jõust ümbritsevasse nõmme, mis kõlas kui karjase pasun. Järveotstest kajas hääl tagasi, nagu oleks sealt keegi vastu hüüdnud. See hukutas meest ikka ja jälle hõiskama, huikama, nagu oleks ta karjapoisina metsas. Issand jumal, kui hea oli jälle kord olla vaba! Veel hiljuti ei aimanud Villu, et vaba olla on nii hea.\nJärvelt koju tagasi jõudnud, oli Villu esimene küsimine emale:\n«Kes on järve ääres käind?»\n«Järve ääres?» küsis ema arusaamatuses vastu.\n«Järve ääres ja ka teel, suurel teel, mitte meie teel, siin neid jälgi ei ole,» seletas Villu.\n«Kust mina, vanainimene, tean, kes järve ääres käivad,» rääkis ema häälel ja näoilmel, nagu huvitaks see asi teda üsna vähe. «Eks seal käi kõik, nagu ikka. Mädasoo Eedi ja Kõrboja Mikk tahtnuvad tänavu kevade kiikegi jälle üles ehitada, mis sinu aegus ära lõhuti, aga Kõrboja vana põlnd luba and. Poisid küll mangund, aga vanamees olnd kui raud.»\n«Mis tal siis pähe on läind, esimest kiike ju lubas,» ütles Villu.\n«Öelnd poistele, et lähte riidu, et mina ei taha, et minu metsas riidlete, viimaks pistate metsa põlema. Aga poisid põle järel and, mangund ja mangund, et ega nemad riidu ei lähe, nemad viinavõtjad ei ole, muudkui andku aga luba, nemad kahekesi, Eedi ja Mikk, hakkavad kas või kiige pärast käemeheks, et riidu seal ei tule. Ja kui peaks tulema, siis lõhuvad nemad ise oma käega kiige ära. Selle peale põlnd vanamehel enam midagi vastata ja siis öelnd ta, et las Anna tuleb koju, küll tema lubab või keelab, mis nad temast vanainimesest tüütavad. Poisid küsinuvad siis, et millal preili tuleb, nemad tahavad kiike varssi üles ehitada, noh ütleme, nii nelipühiks, ning vanamees öelnd, et suurel ristipäeval, siis on Anna kodus, tulgu nad siis Kõrbojale.»\n«Nojah, ma arvasin kohe, et kel muul võiks niisugused jäljed olla kui Kõrboja preilil ja vanal Mousil. Ikka elab alles? Oli juba mineval aastal teine haige, pidid ikka maha laskma, aga ei kedagi.»\n«Oh, see on suusoojaks ainult nõnda rääkida!» seletas ema. «Ei va Rein seda luba. Ütleb aga, et las ta elab pealegi, kuni Anna koju tuleb, küll tema siis vaatab, mis Kõrbojal tegema peab, keda tappa, keda elama jätta.»\n«Ega siis preili ometi jäädavalt Kõrbojale tule?» küsis Villu, kelle uudishimu aina kasvas. «Mis ta siin metsas tegema hakkab?»\n«Ei tea mis, aga räägitakse, et tuleb. Muidu, kes teab, aga nälg ajab teised kõik Venemaa põhjast välja ja küllap näljaga maitseb ka Kõrboja leib,» arvas ema.\n«Ega meil nälga ole, et sellepärast Kõrbojale peab pugema,» vastas Villu.\n«Mitte just seda, aga räägitakse, preili olla haiglane, kõhnaks jäänd teine ja ei saa öösiti hästi magada,», seletas ema.\n«Noh, magada võib Kõrbojal küll hästi,» naljatas Villu. «On vana Rein ise oma ea seal lõõsand ja jätkub und ehk ka preilile.»\n«Ei, vana Rein tahta koha preili kätte anda, nii et preili oleks peremees ja perenaine, täiesti otsaline. Vanamees ei taha enam midagi liigutada, ütleb, et mis tema sellest saab, kellele tema seda kohta peab, kui ainuke laps mööda maad-ilma ümber ajab.»\n«Ah nii!» imestab Villu. «Siis preili tahab ikka tõesti Kõrbojale tulla, tahab siia jääda? Aga ehk polegi teine enam preili, ehk on vahepeal prouaks saand.»\n«Ei, ikka alles olla teine preili. Aga ega ta titeke enam ole, oleks juba ammugi teisel aeg mehelegi minna. Küllap tal juba vist hundigi hais küljes,» arvas ema asjatundlikult.\n«Ega siis ometi preilidele niisukest asja külge tule,» naljatas Villu.\n«Küll ikka,» lausus ema, «kõigile tuleb, olgu ta preili või maamats, kõigile tuleb viimaks hundi hais külge… Nojah, sina said tänavu kevadel kakskümmend üheksa, olid mul just karjalaskmise ajal, ja tema peaks sinust mõne aasta noorem olema,» arutas ema. «Ta oli ju noorem, kui te kahekesi siin järve ääres mööda metsi ümber tõmmasite?» pöördus ta poja poole küsimusega, nagu peaks sellel Kõrboja Anna vanus paremini teada olema.\n«Küll ta ikka vist mõni aasta oli,» vastas Villu, «mina arvan küll, et oli. Aga ta oli juba siis pikk sirakas, ei tea, misuke ta nüüd peaks olema. Mõtle ometi, ema, sellest on ju üle kümne aasta aega, ja kui ma nõnda siin räägin, siis on mul, nagu oleks see alles eile või tunaeile olnd… just nagu eile. Tead, ema, aeg läheb hirmus ruttu. Enne ei pand ma seda tähele, et aeg nii ruttu läheb, aga nüüd panen. Olin ikka alles poisike, olin noor, mõtlesin ei tea kuhu minna või mis teha, aga siis tuli sõda ja nüüd olengi vana.»\n«Ega sa siis ikka veel vana ole,» trööstis ema, «mis siis mina pean olema, ka teen ja toimetan.»\nAga poeg surus peod lapiti palgeile ja pani pöidlaotsad lõua alla vastastikku, vahtis üksisilmi ukseesisele murule ja rääkis:\n«Ei, ema, ka mina olen vana. Vangis kord, kui kruustange kinni keerasin, tundsin äkki, et noorus on mööda, ja nüüd ei saa enam sellest tundmusest lahti.»\n«Eks see vangiaasta sulle ikka ühe lopsu and,» arvas ema kaastundlikult. «Et sa ka just nõnda teda pidid lööma!»\n«Ära kahetse, ema, mina ise ei kahetse midagi. Tappa ei tahtnud ma teda mitte, aga nisuke siga, muudkui aga pussiga…»\nVillu vaikis. Ema kolistas mingisuguste nõudega, käis paar korda üle uksepaku poja kõrvalt läbi, toimetas midagi, mida ta kalli ristipäeva pärast jätta ei võinud.\n«Jah, küll on see aeg ikka ruttu läind!» imestas Villu uuesti. «Ammus see kõik oli! Ammus ostsid Kiviristid Kõrboja, ammus laskis Oskar enda maha ja jättis koha vennale!»\n«Mina ei mäleta midagi nii selgesti kui seda, et nad ka Katkut tahtsid meilt ära osta ja et vanamees ei müünd, jonni pärast ei müünd, ükskõik mis hinda nad oleks pakkund. Seda mäletan ma. Ütlesin küll tol korral vanamehele, et müü ära, pista raha tasku ja mine osta välimaal uus koht, osta parem kui see; mine ära siit metsast, mine inimeste hulka, mine teede maile, kust ka suvel välja pääsed, et põleks vaja mööda männijuurikaid vankert lõhkuda, ennast ega looma vaevata. Aga vanamees oli kord öelnd, et ei müü ning ei müündki, tänapäevani põle müünd. Olen talle pärast mitu korda öelnd, et oleks ta siis müünd, põleks ta head kaupa kinni pidand, siis oleks ehk kõik teisiti olnd.»\n«Aga mina ütlen, et oli väga hea, et isa ei müünd,» vastas Villu, «kusagil ei meeldi mul rohkem kui siin. Kus on nii palju metsa? Kuluta või jalad käimisega, enne kui inimest näed.»\n«Nii kui isagi! No mis teil nende inimeste vastu on, mis te neist pelgate?»\n«Ma ei pelga neid,» vastas poeg. «Neid on siingi küll, kõik kohad teisi täis, mine teistega riidugi, istu nende pärast kinni. Oli mul seda tarvis?»\n«Poeg, see pole inimeste süü. Niisamasugune lugu on metsaga ja puudega. Oli sul vaja ühe silmaga jääda? Oleks me välimaal eland, võib olla, oleks sul veel tänapäev silm peas, mina arvan küll, et oleks. Kellega või kus sa seal ta peast ära oleks joost.»\n«Õnnetus võib igal pool juhtuda,» ütles Villu, nagu poleks asi seda väärt, et temast rääkida.\n«Võib muidugi, aga mina ei usu, et oleks võind. Mina ei saa veel tänapäev aru, kuidas see küll nõnda võis juhtuda, kuidas sa nõnda võisid joosta. Iga kord, kui sinu silma näen, mõtlen selle peale. Ehk oleks veel pahem olnd, aga just parem. Eks sa siis ometi ei märgand ennast hoida, loomgi pigistab silma kinni, kui padrikust läbi läheb.»\n«Nagu ma mäletan, oli see nõnda, et tema jooksis ees, mina järel, tema kahmas puuokstest kinni, kiskus nad nagu vibud vinna ja laskis nad siis mulle vastu silmi, nõnda oli see.»\n«Tead, Villu, sest saadik kardan ma Kõrboja rahvast,» rääkis ema tasakesi, nagu salaja, ja istus poja juurde lävele, jättes jalad sissepoole, kuna pojal nad väljaspool päikesepaistel seisid. «Ja kui ma kuulsin, et Anna koju tuleb, ning mõtlesin, et kui sina nüüd vangist lahti saad, siis hakkas mul hirm, öösel nägin teist kahest uneski!»\n«Ema, mis sa nüüd tühja,» ütles poeg.\n«Ei ma räägi ühtigi tühja. Kõrboja oleks nagu ära tehtud. Näe, Oskar lasi enda ise maha. No mis ta nüüd sellest sai, et ta naise võttis või selle koha ostis. Aga ostis, tahtis meiegi oma osta, Kõrbojast oli vähe, põlnd ilma meie kohata hästi plaanis, meie jõeäärsed heinamaad ei and südamerahu. Nüüd on see rahu tal käes… Sina jooksid Annaga ringi ja ei jät enne kui silm peast välja, siis oli küll, siis võisid kodus istuda. Vaata, et sa nüüd ka oma teist silma peast ära ei jookse, kui Kõrboja Annat näed. Ma kardan, et jooksed.»\n«Ära karda, ei jookse,» vastas Villu. «Anna on nüüd preili ja sinu poeg on ainult Katku Villu, tema pahemat silma ei taha ta enam.»\n«Kui see ometi nõnda oleks!» palus ema, nagu oleks tema kartusel mingisugune reaalne alus.\nPärit leheküljelt "https://et.wikisource.org/w/index.php?title=Kõrboja_peremees/2&oldid=12032"\nLehekülje viimane muutmine: 6. november 2012, 17:04\nSelle lehekülje viimane muutmine: 17:04, 6. november 2012.


Inglise keele õpetajat 16 aastasele - Perekooli Foorum\nEsileht › Koolilaps › Inglise keele õpetajat 16 aastasele\nTeema: Inglise keele õpetajat 16 aastasele\nTallinnas, Nõmmel. Oleks huvitatud.\nVõiksin pakkuda. Palun jäta kontakt ja kirjuta murest lähemalt.\nNutiajastu lapsel on probleeme inglise keelega? Eks see on siis tugeva piiramise tulemus. Teine tulemus on vähene arvutikasutamisoskus.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 12.02 07:35; 15.02 19:51;\nVõimalus on ka lihtsalt ülikõva pea.\nMa siiralt siiralt loodan, et teil ilkujatel tekib elus olukord, mis teid paika paneb ja kohtate oma teel takistust ja raskust, mis ka teid sunnib abi otsima ning endasuguste ilkujatega rinda pistma. Muud targemat teha ei ole oma eluga, kui foorumis anonüümselt ilkuda? Kui vanad te olete? 12? Lambakari\nMis sul juhtus? Kes siin ilkus? Ma nentisin lihtsalt fakti, mida olen tuttavate puhul märkanud, et mida vähem nutiaega, seda kehvem inglise keel ja arvutikasutamise oskus.\nSinu äärmiselt ebameeldiva kommentaari kohta aga ütlen, et karma on aeglane, kuid õiglane. Küll ta sind kätte saab!


Future Dialog Omadused - Future Dialog Omadused - Future Dialog\nFuture Dialog on kaasatud kogukondade tulevik. Meie mobiilirakendus muudab uudiste lugemise ja kogukonnas panustamise elanike jaoks mugavaks ja ööpäevaringselt kättesaadavaks. Aitame alustada edasiviivaid vestlusi ja langetada andmepõhiseid otsuseid ressursse raiskamata.\nÄpp ja veebileht\nSinu uus rakendus töötab iOS-il, Androidil ja veebis. Kohanda seda täpselt nii, nagu soovid - lisa oma logo, värvid, stiil ja räägi kogukonnaga nende emakeeles.\nKas tunned enda kogukonda? Meie võimekas analüütika töölaud võimaldab näha, kes on teisel pool ekraani ning kuidas sisu vastu võetakse.\nLoo sisukaarte ja avalda neis uudiseid, anna märku eesootavatest sündmustest või vii läbi küsitlusi. Kaardid muudavad vajaliku sisu leidmise mugavaks.\nVähem tööd, rohkem sisu kogukonnale, RSS-voo abil ilmuvad kõige olulisemad uudised rakendusse automaatselt.\nTagasiside, mis jõuab sinuni hetkega\nLoo sekunditega vestlus kogukonna liikmetega. Lisaks tagasisidele saad küsida üksikasjalikke arvamusi ning pakkuda välja lahendusi.\nMida räägivad meie partnerid\nOmavalitsused Loe lisaks\nEttevõtted Loe lisaks\nErakonnad Loe lisaks\nMuu Loe lisaks


Võimumängud vol 2\nLoodetud rahu ei saabunud. Elasin siin blogis ennast välja küll, sõbrannaga ka ventileerisin antud teemal ja isegi ülemusega lahkasin probleemi. Tavaliselt ma siis rahunen, kui olen end tühjaks rääkinud, aga seekord mitte. Võimalik, et põhjus on selles, et olen seda jama juba mitu aastat pidanud taluma ning lõpuks saabus murdepunkt, ei tea. Igatahes läks mulle väga hinge, kui öeldi, et mu õpetajad hoolivad mu lapsest rohkem kui ma ise. Nagu, don't poke a sleeping bear ma ütlen!\nMa mõistan, et ma siin blogis võin kohati jätta maniaki mulje, kes läheb käima sellest, et mingi auto tast maanteel mööda sõitis või ei saanud Rimi kleepse kassapidajalt, aga üldiselt ma tavaelus ei räuska. Ma pole ka see, kes mingeid kaebekirju vorbiks. Tavaliselt ma unustan vahepeal juba ära, et mingi ebamugavus üldse tekkis või löön käega. Seega tuli mulle endale ka üsna ootamatult, et ma järgmisel päeval maha istusin ja pika ning emotsionaalse kirja kooli direktorile saatsin. Viisaka inimesena panin ma ka õppejuhi ja klassijuhata cc-sse. Kirjutasin kirja ära ja jäin ootama. Mitu päeva ootasin vastust. Ei kippu ega kõppu.\nLõpuks olin ma juba nii üles suutnud ennast kruttida, et mõtlesin sama kirja kooli hoolekogule edasi saata. Aga enne kui ma seda teha jõudsin, helistas mulle kooli direktor. Väga rahulikult rääkis ja ütles, et luges mu kirja mitu korda läbi ning tegi omalt poolt taustauuringut, et aru saada, kui suur probleem on ja mis võiks olla lahendus. Küsis, et kas ma soovin temalt saada kirjalikku vastust või eelistan kooli tulla ning teemast vestelda. Reeglina ma eelistan näost näkku rääkida. Kirjutades kõlan ma ülbelt ning kurjalt. Aga reaalis olen ma pehme ja mul on meeldiv mahe hääl. Leppisimegi kokku, et saame kokku ja räägime. Küsis veel, et kas ta võib klassijuhataja ja õppejuhi ka kutsuda. Ütlesin, et klassijuhataja võib, aga seda õppejuhti ma küll enam näha ei taha.\nKäisin kohtumisel ja väga kena oli. Direktor oli ääretult mõistlik. Teinud kõvasti taustauuringuid, vaadanud üle e-kooli märkused ja kommentaarid. Siin sain ma uue info omanikuks, muide. Need "märkamised" mida õpetajad rõõmsalt e-kooli laovad, umbes, et "lapsel on raamat lugemata, kas ta üldse oskab lugeda?" on direktorile nähtamatud, neid näeb ainult aineõpetaja ja vanem. Muuseas, pärast seda minu kirja pole enam ühtegi märkust kirjutaud. Kaks varianti, kas mu kutt on üleöö eeskujulikuks õpilaseks hakanud, või ehmatas mõni mees endal jämesoole jahedaks.\nIgatahes, minul on tagantjärele väga hea meel, et ma selle kirja direktorile saatsin. Sain positiivse tagasiside. Konkreetse tegevuskava, mida kavatseb kool poisi aitamiseks teha ja soovitused mulle, et mida mina saaksin veelgi paremini teha. Mitte mingit rünnakut ega poriga loopimist. Vahel tasub oma emotsioonidel juhtimine üle võtta - head asjad võivad juhtuma hakata.\nKaie 6. november 2019 13:06\nVäga tubli, et asja sinnapaika ei jätnud. Ma pole ka üldse kanaema, aga mônikord peab enda ja lapse eest välja astuma.\nKatarina von Blogger 6. november 2019 14:24


Lyst käivitab Sneakerheadsi jaoks ülima unistuste töö - Uudised\nLyst käivitab Sneakerheadsi jaoks ülima unistuste töö\nPopulaarsed uudised: kas soovite, et peksmise eest geek välja makstaks? Lihtsalt läbige see test\nMatt Shea 29. jaanuar 2019 Jaga piiksumist Klapp 0 jagamist\nKas otsite uut karjääri? Kas teile meeldivad tossud? Sul on õnne. Teie unistuste töö ilmus just internetis.\nSoov käivitab Sneakeri luureüksuse. Selle eesmärk? Süvendada ettevõtte arusaamist tossukultuurist ja aidata luua moeotsingu platvormi jaoks asjatundlikku sisu.\nJah, üksuse positsioon on varustatud suurte hüvedega, kuid on ka mõned peamised rõngad, millest peate läbi lõikama, kui soovite lõiget teha.\nMis on pakkumisel?\nIndependent teatab et palgatud tossupead saavad palka (töötavad kõikjalt, kus nad asuvad), saavad põhjatut ketsitoetust ja osalevad eksklusiivsetel tööstussündmustel, sealhulgas kanderakettidel ja kohtumistel. Samuti lubab Lyst saidil asjatundlikku profiili ja tunnustust, mis kaasneb sellega, et olla üks maailma kõige teadlikumaid tossude eksperte. Mitte liiga räbal.\nSoovime toetada ja täiendada seal juba leiduvat hämmastavat ketside sisu, pakkudes täiendavat andmepõhist statistikat, mida toetavad ekspertarvamused. Loodame, et meie tossude uurimisüksus pakub uut intelligentsust, mis kaasab tossude ja elustiili väljaandjaid ning ostjaid, stimuleerides seda kirglikku kogukonda, Lysti kommunikatsioonidirektor Katy Lubin, ütles WWD .\nKuidas tööd saada\nKui arvasite, et löögieksperdi koha saamine on sama lihtne kui oma Nike Jordan Joggerite tundmine Air Jordan 4-st, mõelge uuesti.\nIha on rullis välja tossuteemalise IQ-testi tunnistada oma potentsiaalsest sobivusest. Küsimused hõlmavad kõike alates klassikaliste kingade tuvastamisest kuni röntgenpildi vaatenurgani ja lõpetades selle valikuga, milline bränd millisele kingakarbile sobib. Vastused on ajastatud ja teie brauseri ajalugu vaadatakse läbi, et veenduda, et te ei tee googlisse au. Kui saite esialgsel testil rohkem kui 80 protsenti, kutsutakse teid osalema meisterlikkuse etapil. Tapa see ja saad võimaluse esitada oma CV ja potentsiaalselt saada Sneakeri luureüksuse osaks.\nVõib-olla mõtlete, miks kogu see hoopla töö jaoks, mis hõlmab Lysti ja selle kasutajate väljamõeldiste nõustamist. Noh, tossud on selgelt sees, kuid te ei saanud võib-olla täpselt aru, kuidas need on.\nLysti klientide nõudlus tossude järele on aasta-aastalt kasvanud 25 protsenti, seega oleme juba hakanud tossude loendit laiendama ning luureüksuse aruanded aitavad absoluutselt kujundada, kuidas saaksime seda uut vaatajaskonda paremini teenida Ütles Lubin WWD-le.\nTossud on osaliselt tohutu äri sest need on nii kogutavad . Ja see on peksmiste ostmise aspekt, mis on olnud ainult nii suurendas Instagrami ajastu .\nSee [test] ei ole nõrganärviliste ülesanne ja ketsid võivad vabalt sattuda kiiresti sügavasse vette, ütles Lysti pressiesindaja Independentile. Otsime tõesti parimatest parimat - kedagi, kes suudaks ära ajada kõige ajakohasemad koostöö- ja jalatsimurrangud, kutsudes samal ajal oma põhjalikke teadmisi disainide, disainerite ja sündmuste kohta, mis on aidanud kujundada globaalset maailma moenähtus.\nIkka mäng? Võta pilt ja pane oma tossuoskused proovile siin .


Paide soovib prügila varade müügi peatada - Paberleht - Tasuline - Järva Teataja\nPaide soovib prügila varade müügi peatada\nAivar Tubli: Leiame, et varade võõrandamise asemel tuleb müüa aktsiaid\nSiret Pihelgas: Prügila müük peab toimuma aktsionäre kaasates\nPaide linnapea Priit Värk ja abilinnapea Siret Pihelgas\nKolm nädalat pärast seda, kui Järva Teataja kirjutas, et Väätsa prügila varad müüakse ilma avaliku konkursita Ragn-Sellsi tütarfirmale, jõudsid Paide linna juhid järeldusele, et pole nõus nõnda oma varast loobuma.\nReede õhtul saatis Paide linnavalitsus välja pressiteate selle kohta, et linnavalitsus ja linnavolikogu fraktsioonide esindajad otsustasid teha ettepaneku kutsuda kokku ASi Väätsa Prügila erakorraline üldkoosolek.\nEesmärk on ettevõtte varade praegune müük peatada. «Praeguse seisu järgi plaanib ettevõtte juhatus nõukogu loal Väätsa prügila varad maha müüa selleks avalikku enampakkumist korraldamata. See on lubamatu ja aktsionäride vastu ebaaus,» lausus Paide abilinnapea linnapea ülesannetes Siret Pihelgas.


«Majandusruum»: aeg, kui igal ärimehel oli oma puitmajatööstus, sai läbi - Majandus\n«Majandusruum»: aeg, kui igal ärimehel oli oma puitmajatööstus, sai läbi\nKuku raadio saates «Majandusruum» rääkisid Postimehe majandusajakirjanikud Lennart Ruuda ja Harry Tuul puitmajade sektori raskustest Eestis.\nNimelt, sügis on olnud puitmajatootjatele sünge ning viimase paari kuu jooksul on tervelt kuus Eesti puitmajatootjat kas pankrotti, saneerimisele või tootmise sulgemise teed läinud. Asjaosalised ennustavad, et hingusele minejaid on veelgi.\nAjakirjanikud arutasid saates, mis on juhtunud valdkonnas, mida veel mõne aasta eest peeti kullaauguks ja nimetati Eesti eksportiva tööstuse pailapseks. Selleks on laias laastus kaks põhjust. Esiteks on oma jälje jätnud jahtuv Skandinaavia turg, kuhu on keerulisem müüa ning teiseks põhjuseks on üleüldine sektori korrastumine, sest varem meelitas selle edu ka juhuslikke õnneotsijaid. Aeg, kui piltlikult igal endast lugupidaval ärimehel oli ka oma puitmajatööstus, sai lihtsalt läbi.\nLisaks rääkisid Ruuda ja Tuul peatselt börsile tulevast Coop Pangast. Saate teises pooles oli külas ja andis intervjuu Eesti ettevõtluslegend, metsatööstuse Sylvester üks asutajatest ning praegu kinnisvaraarenduse- ja ehituse ning puidutööstuse valdkonnas tegutseva Kaamos Groupi omanik Kaido Jõeleht.


Rattareis Sardiinias Itaalias - andmoments seiklusreisid\nRattareis Sardiinias Itaalias Vahemere kaljusel ja lopsakal pärlil\n18. - 26. september 2020\nLummav värvidemäng – türkiissinine meri, lopsakas rohelus, liivakollased rannad ja graniitpunased kaljud\nOmanäoline toit ja erinevad veinisordid\nKitsad ja kurvilised, kuid põnevad teed\nLoodussõbra ja matkaja paradiis\nSaar kui merest kerkiv mägi\nKorsika puhul võib liialdamata öelda, et siinne loodus on hingematvalt kaunis. Siin on kaljused kaldad ja samas liivased rannad, siin on ohtralt rohelust ja samas küllaga mägisust. Tegelikult ongi Korsika nagu üks merest kerkiv mägi, kus iseloomulikuks sõnaks on värviküllus. Kaldalt vaadates jääb silma põhjamaalaste jaoks eriline, türkiissinist värvi meri. Taimestik on siin lopsakas ja rohelust palju. Samuti tabab silm liivakarva kollast, lubjakivikaljude halli ja valget ning juurde ka graniitpunaseid kaljusid. Kevadeti võib kohata veel ka lumiseid mäetippe.\nVähe inimesi, palju loodust\nSaar ulatub 183 km põhjast lõunasse ja 83 km idast läände. Kõrgete ja kaljuste mägede tõttu on siin asutus hõre ning loodus lokkab seda võimsamalt. Oma 275 000 elanikuga on Korsika Prantsusmaa hajusaima asustusega piirkond, kus rahvas elab peamiselt kahes suures linnas – Ajaccios ja Bastias. Üle saare leiab aga armsaid külakesi. Nii seal kui ka suurtes linnades räägitakse itaalia keele sarnast keelt või itaalia keele murret. Suuremates linnades saab inglise keelega hakkama, külades tuleb vahest ka käed ja jalad appi võtta.\nKorsika köök on paljuski Itaalia mõjudega. Pikantselt maitsestatud, kuid samas vägagi lihtsad toidud annavad maitsemeeltele küllaga tööd. Korsiklased ise peavad oma rahvusköögi parimateks paladeks talupojasuppi, toorvorsti ja vinnutatud looma- või lambaliha. Loomulikult kuuluvad Korsika köögikultuuri juurde ka mereannid – merisiilikud, kalmaarid, krabid, rannakarbid, langustid ja Vahemere kalad. Kindlasti tasub proovida kala ja rannakarpe. Viimaseid pakutakse küll sinihallitusjuustu, rohelise pipra või tomatikastmes, küll valges veinis keedetuna ja küüslauguvõis küpsetatuna. Kitsepiimast valmistatud toorjuustu kasutatakse nii erinevate soolaste roogade valmistamiseks kui serveeritakse ka puuviljade, mee ja mandlisiirupiga. Muidugi tuleb mekkida kohalikke veinisorte.\nVastuoluline suhe Napoleoniga\nVäikese Korsika on maailmale tuntuks teinud kahtlemata Napoleon, kes on siin sündinud. Napoleonist kuuleb Korsikal palju ja kogu aeg. Olemas on nii Napoleoni kipskujukesed, medaljonid, küpsised kui muidugi ka temanimelised platsid ja tänavad. See ei tähenda aga, et korsiklased ise Napoleoni üleliia armastaksid. Pigem suhtuvad nad temasse jahedalt, sest kui Napoleon võimule sai, oli tema jaoks oluline Suur-Prantsusmaa, mitte kodusaare iseseisvuspüüdlused. Kohalikega suheldes saab varsti selgeks, et mässumeelsus on neis säilinud tänaseni. Turismimagnetiks sobib Napoleon aga suurepäraselt.\nKorsika reisi alustame oma sihtpunkti suunas naabersaarelt Sardiinialt, kus maandume Olbia lennujaamas. Lennujaamast sõidame edasi hotelli. Sõltuvalt kohale jõudmise ajast on võimalik rohkemal või vähemal määral Olbiaga tutvuda. Olbia on Sardiina keskus, mis meelitab nii oma kaunite randade kui ka kultuuriliste vaatamisväärsustega.\nMajutus hotellis Olbias.\nHommikul istume rataste selga ja sõidame väntame esimesed kilomeetrid, et jõuda päeva teiseks pooleks Santa Teresa Galluriasse. See on paik, mis on säilitanud hoolimata suurest turistide huvist oma iseloomuliku näo nii kohalike inimeste suhtumise, vaba käitumise kui ka piirkonna ehitiste poolest.\nMajutus hotellis Santa Teresa Gallurias.\nReisikavas sisalduvad hommiku- ja õhtusöök.\nTäna jätame kauni Sardiinia selja taha ja astume oma reisi sihtpunkti – Korsika – rannale. Sõidame praamiga Bonifaciosse ja sealt edasi väntame Solenzarasse. Pea kogu rattasõidu ajal kasutame maalilisi rannikuäärseid teid, et saaksime nautida vaateid nii merele kui ka maale. Ja me ei naudi ainult vaateid. Teeme tutvust Korsikale iseloomulike ja tõeliselt haruldaste liivaste randadega, sest tegemist on mägijõgede randadega, mis mõjuvad kui tõelised oaasid.\nMajutus hotellis Solenzaras.\nTäna istume ratta seljas veidi rohkem, kuid kuna tee on lai ja korralik, siis kulgeb see kiiresti. Retke esimese osa sõidame ranniku lähedal, päeva teises pooles võtame suuna saare keskele Korsika kunagise pealinna Corte suunas, mida tuntakse kui saare südant. Teekond Cortesse on taaskord silmailu pakkuv – kõikjal saadab meid lopsakas taimestik ja rohelisega kaetud mäed, kus taamal paistavad ka lumised tipud. Corte on armas 3000 elanikuga väike linn, mis on ühtlasi ka Korsika ülikoolilinn. Siin on kaunis vanalinn ja Korsika elu kajastav muuseum. Loodame, et jõuame külastada neist vähemalt ühte.\nMajutus hotellis Cortes.\nVäntame kunagisest pealinnast Cortest tänasesse Korsika pealinna Ajacciosse. Ajaccio on üks kahest Korsika suurimast linnast, kus elab suurem osa saare elanikest. Kui vähegi aega jääb, siis tasub lõunatada mõnes kohalikus kalarestoris, kus pakutakse reeglina samal hommikul püütud mereande.\nMajutus hotellis Ajaccios.\nVõtame suuna Valinco lahes asuvale Propriano linna, mille hooned on valdavalt pärit 19. sajandi esimesest poolest ja kus selle perioodi miljöö on hästi säilinud. Linnakese keskel köidab silma Notre Dame de la Misericorde kirik. Siin asub ka väike sadam, kus seisavad sõbralikult kõrvuti nii uhked jahid kui ka tagasihoidlikud kalapaadid. Laheäärne Portigliolo rand ulatub üle 2 km. Seda peetakse tänu suurepärastele tuuleoludele ja kogu atmosfäärile üheks surfarite lemmikuks.\nMajutus hotellis Proprianos.\nTäna sõidame tagas linna, kust oma teekonda Korsika pinnal alustasime – Bonifaciosse. Linn asub Korsikat ja Sardiiniat ühendava Bonifacio väina ääres. Kaks saart oli kunagi ühendus, kuid ammustel aegadel tegutsema hakanud vulkaani tulemusel lahutab neid nüüd 11 km mereteed. Bonifaciot tuntakse kui kaljudevahelist tsitadelli, mis asub kõrgel lubjakivisel rannal türkiissinise vee ääres. Linnakest on nimetatud Prantsusmaa kõige paremini hoitud saladuseks, sest siin pole suuri külastajate hulki, kuigi linna maalilised munakiviteede alleed ja sädelevate vetega kaldajoon võiks neid siia kahtlemata meelitada. Seda enam on Bonifacio maiuspalaks neile, kes siia tuleku ette võtavad.\nMajutus hotellis Bonifacios.\nPärast maabumist Santa Teresa Gallurias ootab meid rattasõit tagasi reisi alguspunkti Olbiasse. Saame võtta veel viimast nii Olbia kaunitest randadest kui ka linna õhtusest melust. Kel reisi jooksul jäänud suveniiride kott veel täitmata, siis nüüd on viimane võimalus see viga parandada. Õhtu lõpetame tavalisest pidulikuma õhtusöögiga.\nNägemiseni, Korsika ja Sardiinia!\nRiina Roosipuu, Rattareis Kõrgõzstanis, 2013. a reis\nKorsika rattareis on keskmise raskusastmega. See tähendab, et eelnev rattasõidu kogemus ei ole vajalik, kuid sa peaksid siiski olema terve ning aktiivse ja sportliku eluviisiga. Sõltuvalt maastikust läbime päevas umbes 30-70 km, mis võtab koos peatustega aega 5-7 tundi. Järsemaid ja pikemaid tõuse tuleb teel ette, kuid neil puhkudel on vajadusel koht saateautos olemas. Päevased tõusud on kuni 1000 meetrit (ühel päeval 1400) ning laskumised võivad olla teravad. Kõrgemad tipud meie teekonnal jäävad siiski alla 1200 m. Pea kogu marsruut kulgeb asfaltkattega teedel, kuid võib juhtuda, et teeme kõrvalpõikeid, kus korralik kate võib puududa. Sõidutempo pärast muretsema ei pea: igaüks saab valida oma tempo. Reeglina sõidab üks giididest grupi ees ja teine grupi sabas. Grupi lõpus sõidab ka reeglina saateauto. Juhul, kui soovid reisi raskusaste enda jaoks kergemaks muuta, võid rentida elektriratta, mis muudab tõusud oluliselt kergema vaevaga läbitavaks.\nKorsikal kehtib euro. Kaasas tasub hoida sularaha. Kaarditerminaale ja ATM-e on linnades, kuid mägikülade poodides ja toidukohtades on käibel eelkõige sularaha.\nIlm on Korsikal septembris mõnus: mitte liiga palav, kuid siiski soe. Keskmised päevased temperatuurid peaksid olema 25 kraadi juures. Sademeid on oodata sarnaselt Eesti suvele. Valmistuda tuleb siiski ka kehvemateks ilmadeks ja sellele vastavaks riietuseks. Seda juhul, kui temperatuurid on ülal nimetatutest madalamad ja sellega kaasneb vihm ja tuul. Ilmagarantiid pole.\nJalgrattakiiver, kindad, lühikesed rattapüksid, päikeseprillid, päikesekaitsekreem ning -huulepulk, veepudelid, veekindel jakk, soe fliisjakk, väike kõhu- või seljakott ning energiat andvad näksid. Tagavara jalgratta sisekumm(id) on vajalikud siis, kui tulete oma isikliku rattaga; kui aga rendite jalgratast kohapeal, siis pole see vajalik.\nSaateauto sõidab kohale Eestist, sellega saab saata kohale ning tagasi tuua oma jalgratta (tasuta). Kohapealne rattarent on samuti võimalik, valikud on seinast seina. Juhul kui soovid oma reisi raskusastet kergemaks muuta, on saadaval ka elektrirattad. Jalgrattad tuleb ette broneerida.\nEesti kodanik võib reisida Prantsusmaale viisavabalt. Piiri ületamisel tuleb esitada vähemalt kolm kuud pärast reisi lõppu kehtiv pass või ID-kaart.\nÜldiselt oleme soovitanud, et matkajad võiksid olla vaktsineeritud teetanuse, difteeria, A-hepatiidi, tüüfuse ning lastehalvatuse vastu. Kui teie reis kestab kauem kui neli nädalat, siis pole liiast ka hepatiit B ning marutaudi vastane vaktsineerimine. Rohkem infot vaktsineerimise vajaduse ja võimaluste kohta leiab siit.\nNB! Konsulteeri reisimeditsiininõustajaga, ära toetu pelgalt siin ja mujal internetis leiduvale infole.\nReis saab alguse ja lõpeb Sardiinia Olbia (IATA: OLB) lennujaamas\nEestikeelse reisijuhi ja abigiidi teenuseid (meie reisijuhid räägivad reeglina vene ja inglise keelt: uuri täpsemalt meie reisikonsultantidelt)\nSuurema pagasi transporti saateautoga\nTasuta rataste transporti Eestist Olbiasse ja tagasi\nRattalaenutust, juhul kui ei soovi oma ratast Eestist kaasa võtta (vt. „Hind sisaldab“). Rattalaenutus kogu reisi jaoks maksab 140 eurot. See summa ei sisalda muud rattavarustust nagu näiteks kiiver või rattakotid.\nViisatasusid ja menetlust\nIsikliku tarbimist: suveniirid, karastusjoogid, alkohoolsed joogid, jms\nElektriratta laenutust, alates 140 eurot kogu reisi ajaks.\nMajutus ühese hotellitoa eest € 400\nLisaöö Olbias € 65/ koht kaheses toas\nLisaöö Olbias € 120/ koht üheses toas\nTasuta reisikava Rattareis Sardiinias Itaalias


Eesti Kirik » Väljaanded » 8. jaanuar 2020 Nr 1\nLehenumber » Väljaanded » 8. jaanuar 2020 Nr 1\nJõuluaja üheks märgatavaks eripäraks on tahe teha head, aidata nõrgemaid ja üksikuid. Tartu Salemi koguduses mõeldi Süüria sõjaohvritele; Tallinnas pakuti kõhutäit vähekindlustatuile ja üksikutele. „Kuidas teha jõuluajal head nii, et see tõepoolest loeb?“ küsib Salemi baptistikoguduse pastor Toivo Pilli. Vastus koguduse jaoks peitus jõulueelses heategevusmüügis, millega abistati sõjapõgenikke Tartousi linnas Süürias. Projekti partner on Tartousi evangeelne kogudus, abi ...\nek 08.01.2020 Loe edasi\nJeesus, Sina oled meid ristimises varustanud Püha Vaimu anniga ja võtnud Jumala lasteks. Aita meil järgida oma kutsumust kristlasena maailmas ja koguduses! Aamen.\n„PIIBLIKURSUS TÄISKASVANUTELE” VI lend\n„Ma annan teile uue südame ja panen teie sisse uue vaimu“ (Hesekieli 36:26).  Pole ühtegi teist raamatut maailmas, mis midagi niisugust väidaks! Samas on läbi sajandite loendamatu hulk inimesi, kes seda väidet on kinnitanud! Alates 24. ja 25. jaanuarist algab Misjonikeskuse piiblikursus täiskasvanutele. Kursuse sihtgrupiks on piiblihuvilised, kes on huvitatud süsteemsest lähenemisest piibliõppele, osaduse kaudu usuelu tugevdamisest ning vaimsest kasvamisest. Kursus on ...\nTartu Salemi kirikus on avatud näitus „Marje Sink – otsides taevast“. Näituse avamisel viibinud helilooja poeg Tunne Kelam on öelnud: „Marje Sink oli esimene Tallinna Konservatooriumis kompositsioonialase hariduse saanud eesti naishelilooja, kelle looming suruti õige varsti pärast 1938. a Artur Kapi käe all lõpetamist pooleldi põranda alla. Keeldunud täitmast okupatsioonivõimude tellimustöid ja jäädes truuks kristlikele veendumustele, heideti Marje Sink Heliloojate Liidust ...\nEuroopa ja Eesti Evangeelne Allianss kutsuvad kõiki kogudusi ühinema palveks allianssnädalal 12.–19. jaanuarini. Seekordse abimaterjali on koostanud Hispaania Evangeelne Allianss üldpealkirjaga „Teel Koju“. Vaata www.allianss.ee.\nNäitus on jõudnud Tartusse\nTartu Jaani kiriku tornis on avatud näitus „Dannebrog 800 – Taani lugu Eestis“. Näitus on koostatud Rahvusarhiivi, Tallinna Linnaarhiivi ja Välisministeeriumi arhiivi materjalide põhjal ja on varem üleval olnud Rahvusraamatukogus ja Rahvusarhiivis. Näitus käsitleb Taani lipu Dannebrogi sünnilugu Tallinnas 800 aastat tagasi ning annab ülevaate ka Taani kuningavapi mõjust Eesti riigivapi kujunemisele. Samuti saab näitusel ülevaate kahe maa pikaajalistest kaubandussidemetest, ...\nReedel, 10. jaanuaril kell 19–23.30 vaikuserännak. Hea võimalus peatada aastavahetuse karusell ning leida süvi. Kogunemine Oru mõisas kella 19, orienteeriv lõpp 23.30. Osavõtutasu 10 €. (Ööbimise korral hind kokkuleppel.) Rännakut juhendab õpetaja Tauno Kibur. Laupäeval, 11. jaanuaril kl 9.30 koolitus „Otsida inimest“. Teema „Aitaja eetika“. Loengut peavad Aare Rüütel (MTÜ Kadunud) ja Tuhala Kaarli koguduse õpetaja Tauno Kibur. Osavõtutasu 10 eurot. Hea osaline! Kui ...\nSoome kristlike nõustajate assotsiatsiooni VIII konverents\nKonverentsil kõneldakse psühholoogiliste teadmiste ja ristiusu koosmõjust. Loenguid peavad professor Antti Laato, lastepsühhiaater dotsent Jari Sinkkonen, teoloogiadoktor ja psühholoogiadoktor Harri Koskela, dotsent Pekka Lund Sinipaelaliidust ja õiguspsühholoog, traumaterapeut Judith van der Weele Norrast. Konverents toimub 24.–26. jaanuarini ja on mõeldud sotsiaal- ja tervishoiuala spetsialistidele, psühhoterapeutidele, kasvatus- ja haridustöötajatele, koguduste ...\nTALLINNA PIISKOPLIK TOOMKOGUDUS ENE ARRO Head lugejad, teil on võimalik annetada jumalasõna levikuks SA Ajaleht Eesti Kirik EE852200221020430989 Swedbank\nJaanus Tammiste, diakon 8. jaanuaril – 47 Hannele Päiviö, dr 9. jaanuaril – 63 Avo Üprus 10. jaanuaril – 66 Arvet Ollino 10. jaanuaril – 49 Vallo Ehasalu, abipraost 10. jaanuaril – 47 Toomas Nigola 10. jaanuaril – 39 Johann-Christian Põder, dr, reservis 11. jaanuaril – 43 Valdo Reimann 14. jaanuaril – 61 Kirikumuusika Liidu liige 14. jaanuar Agnes Laasimer Ordinatsioonitähtpäev 6. jaanuaril – 5 Annely Neame, diakon 6. jaanuril – 2 Margus Suvi 9. ...


Müüdid hambapastadest ja harjadest\nMida pean ma teadma kuiva suu kohta?\nMis põhjustab suu kuivust?\nKliinilised süptomid ja tüsistused.\nLeevendust pakuvad vahendid.\nNäpunäiteid kuiva suu probleemiga patsientidele.\nRavimite kõrvaltoimed. On teada, et enam kui 400 erinevat laialt levinud ravimpreparaati võivad põhustada häireid organismi tegevuses, mis omakorda kajastub süljenäärmete töös ja väljendub vähenenud süljeerituse näol. Vananedes olete aga enamasti sunnitud tarbima üha rohkem erinevaid ravimeid, nagu näiteks kõrge vererõhu või depressiooni vastu suunatud ravimpreparaadid. Vaata lisaks siit: /artiklid/628


Meie liikmed: Raido Parve – Valimisliit Tegu Seob\nValimisliit Tegu Seob\nMeie liikmed: Raido Parve\nTutvustame oma toredaid inimesi, kel igal ühel eriline maailma tunnetus ja soov teha häid asju, mis viivad elu edasi ja jätavad jälje ajalukku.\nRaido Parve vastused on siin:\n1. Kuidas oled Kadrinaga seotud?\nOlen terve oma elu Kadrinaga seotud olnud. Lihtsam oleks öelda, kuidas ma ei ole Kadrinaga seotud. Sisuliselt terve elu Kadrinas elanud, lasteaias ja koolis siin käinud, vanavanemad on pärit Kadrinast, minu esimene töökoht oli Kadrinas- sisuliselt kogu mu elu on alati keerelnud ümber Kadrina.\n2. Mis paneb Sinu silmad särama ja sütitab südames kirge?\nEi ole sellist konkreetset asja, toredad, aktiivsed ja põnevad inimesed, kellega veeta aega igas vormis, alustades tõsise koosolekuga, lõpetades lõbusa jaaniõhtuga. Et eluke ikka meie armsas kodukohas ilusam ja toredam elada oleks.\n3. Miks meie vallas on hea elada?\nKadrinas on kõik olemas, mida elamiseks vaja, lasteaed ja kool, tervisekeskus, spordikeskus, poed, apteek ja elukeskkond pidevas arengus, hea on ka see, et kogukond on ühtehoidev ja toetav, oled siis õpetaja või autojuht, kõigil omad voorused.\nFoto: Marge Schwindt\nPostitatud 5. juuli 2021 8. okt. 2021 Autor Helene Kristine Viita\nEelmine Eelmine postitus: Meie liikmed: Jaak Kirsipuu\nJärgmised Järgmine postitus: Meie liikmed: Liina Suurkivi


Kaupleja Alex: kuhu kaob raha? - Äripäev\nEelmine artikkel: "Hiina Facebook" kasvab võimsalt Järgmine artikkel: Baltika läbib noorenduskuuri\nKaupleja Alex 16. mai 2018, 14:10\nKaupleja Alex|FOTO: Anti Veermaa\nIga algajagi mõistab, kust turul raha tuleb ja kuhu läheb: edukad tehingud ja investeeringud toovad raha sisse, edutud viivad välja. Raha kaob aga ka mujale ja tihti eneselgi märkamatult.\nTihti ei pane algaja kaupleja või investor tähele turul tegutsemisega seonduvaid kaudseid kulutusi: tehingutasud, ülekandetasud, konto püsihooldustasu, positsioonide lahtihoidmise tasud, intressid ja mida kõike veel. Iga liigutus maksab, mõni rohkem, mõni vähem ning kokkuvõttes võivad kõik sellised kaudsed kulud ära süüa kogu kasumi, mis õnnestunud tehingust tuli.\nProfessionaalid muidugi teavad seda kõike ja hoiavad oma kulusid rangelt kontrolli all. Algaja võib aga tihti mõelda, et mis see siis ära ei ole, et üks euro läheb siia, kaks eurot sinna: ma ju lähen püüdma sadu, kümneid, tuhandeid eurosid. Kuid need väikesed tasud muudkui kogunevad ja on otsekui liivapaber, mis vastu kontol olevat raha hõõrub ja seda kulutab.\nToon näiteks sellesama EDP, Portugali energeetikafirma, mille CFD-sid ma eile ostsin hiinlaste ülevõtupakkumise hinna kerkimise lootuses. Ostsin kaks korda 20 CFD-d, kokku seega 40, makstes 3,41 eurot ühe CFD eest. Positsioon on muidugi imepisike, aga ma tahtsingi mitte võtta enam suuri riske, vaid pigem saada jätkamiseks julgust juurde. Kõik vanad kauplejad räägivad, et kui tähtis on pärast suuremat sorti kaotusi pisikeste võitudega enesekindlus taastada.\nTundub, et panus oli õige\nEsialgu tundus, et kõik lähebki hästi. EDP lükkas eile õhtul tagasi Hiina firma China Three Gorges (CTG) pakkumise 3,26 eurot aktsia eest kui liiga madala. Arvan, et hiinlased teevad näo, et nuputavad nüüd natuke, kuid on siiski juba otsustanud pakkumist tõsta ning teevad järgmise pakkumise reedel niisamuti nagu eelmisegi. See jätab investoritele terve nädalavahetuse järelemõtlemiseks.\nMinu positsioon on tillukeses kahe euroni küündivas plussis ja perspektiiv on hea, sest EDP teadaandele ei järgnenudki müük. Näib, et ka kõik teised turuosalised usuvad CTG pakkumise tõstmisse.\nTäna aga vaatasin oma konto aruannet, mille Admiral Markets igapäevaselt saadab ning leidsin sealt komisjonitasu rea (Vt kõrvalolevat ekraanipilti). Mõlemad minu eilsed ostud maksid mulle 4 eurot komisjonitasu, seega kokku kulus komisjonitasule 8 eurot.\nKasum ei kata kulutusi\nSee oli halb üllatus: nüüd läheb kardetavasti nii, et ükskõik kui kõrgele CTG oma pakkumist ei tõsta, ei kata mu tulevane kasum ikkagi positsiooni loomisele tehtud kulutusi. Veelgi enam, ka positsioonist väljumisele tuleb teha sama kulutus, ehk 8 eurot kulub mul veel. Admiral Marketsi kodulehelt tehingutasude ülevaatest (vaata teist ekraanipilti) selgus veel, et kõigist Euroopa turgudest oskasin välja valida just kõige kõrgemate komisjonitasudega Portugali.\nUmbes 12 eurose kasumi teenimiseks kulub mul 16 eurot. Midagi on selles võrrandis valesti! Üsna tõenäoselt on viga seal, et aktsiate CFD-des ei ole mõtet nii pisikesi positsioone lihtsalt võtta.\nPean oma tuju tõstmiseks teise tee välja mõtlema.\n16. May 2018, 14:10\n06. juuni 2018, 18:00\nKaupleja Alex: üle kivide ja kändude\n1. Putin ja Merkel hakkavad Nord Streami üle arutama\n2. Stockmann rabeles kahjumist välja\n3. Uus nõue: üle nelja korrusega kortermajas peab olema lift\n4. Maksuvõlaga Anders Tsahknale tõttas pere appi\n5. Vabaerakond annab iga kuu Ojasalu firmale 5000 eurot\n6. Valitsus läheb idapiiri plaaniga ilma allahindlusteta edasi\n7. Mida tahab tuleviku töötaja?\n1. Pommuudis spekulantidele\n2. Roodiumiga rikkaks?\n3. Nvidia ületas ootusi Kasumiprognoos pani aktsia langema\n4. USA aktsiaturgudel viimase nelja kuu parim päev\n5. "Hiina Facebooki" väärtus on langenud pea 200 miljardi võrra\n6. Dow Jonesi indeks 60 aasta pikimas korrektsioonis\n7. Walmart tõuseb tuhast


Koostanud Priit Kuusk ja Mare Põldmäe Who is who in Estonia. Music, Eesti Entsüklopeediakirjastus 2004 | vanaraamat.ee\nKoostanud Priit Kuusk ja Mare Põldmäe, Who is who in Estonia. Music, 2004 Eesti Entsüklopeediakirjastus\nEstonian music and musicians have been called the greatest export of the Republic of Estonia. This book, suggested by the Estonian Music Council, attempts at offering internationally significant information on the current situation of Estonian music by presenting biographies of more important Estonian composers, conductors, musicians and musicologists. Käesolev trükis on inglisekeelne teatmik, mis esitleb tänase Eesti kõige enam tuntud muusikute elulugusid ja loometeed. Märksõnad muusikud muusikategelased heliloojad interpreedid eesti Estonica kogu muusikud muusikategelased heliloojad interpreedid eesti biograafialeksikonid\nRaamatu autoriks on Koostanud Priit Kuusk ja Mare Põldmäe kasutatud raamatud pealkirjaga Who is who in Estonia. Music on raamat kirjastuselt Eesti Entsüklopeediakirjastus aastast 2004\nmille on kirjutanud Koostanud Priit Kuusk ja Mare Põldmäe antud 2004 aasta raamat Who is who in Estonia. Music on Koostanud Priit Kuusk ja Mare Põldmäe oluline teos, kasutatud raamatute hulgas. Siin saad osta uusi ja kasutatud raamatuid veebipoest vanaraamat.ee vaata ka uute ja vanade raamatute nimistut Koostanud Priit Kuusk ja Mare Põldmäe, Who is who in Estonia. Music vanaraamat.ee raamatupood Koostanud Priit Kuusk ja Mare Põldmäe, Who is who in Estonia. Music\nRaamat "Who is who in Estonia. Music",\nPealkiri: Who is who in Estonia. Music\nAutor(id): Koostanud Priit Kuusk ja Mare Põldmäe\nTõlkija: Margus Lattik ja Kristel Peikel\nMõõdud: 115 × 207 mm


Millega seostub Meile Keila-Joa?\nNeed, kes on ajakirjandusel järjepidevalt silma peal hoidnud, on kindlasti kursis palju kõneainet pakkunud Keila-Joa lossi teemaga. Poolteist aastat tagasi sai see lahenduse: loss leidis lõpuks omaniku. Abiellujad – enamjaolt vene keelt kõnelevad noorpaarid – käivad Keila-Joa pargi rippsillal oma abielu kinnitamas ning on lukustanud silla külge hulganisti tabalukke.\nElektrikutele seostub Keila-Joa kindlasti Keila jõel asuva ja mõned aastad tagasi uuesti käivitatud hüdroelektrijaamaga. Loodushuvilistele meenub aga nauditavat vaatepilti pakkuv Keila juga ning avar ilus park, kus on mõnus niisama jalutada, kuid saab ka pikemalt matkata. Riigimetsa majandamise keskuse kui pargi haldaja jaoks on see populaarsemaid objekte: aastas umbkaudu 80 000 – 100 000 külastust.\nAlguses olid juga ja vesiveski\nAgu Veetamme koostatud raamatu „Tallinnast Keila-Joale” andmetel on Keila-Joa oma ilu poolest olnud tuntud aastasadu. Ta mainib, et umbmäärastel andmetel olevat ühes vanas Rootsi arhiivis viidatud üle 300 aasta vanusele kirjatööle Keila-Joa pargi kohta: seal on kirjeldatud sealse looduse ilu. Kuna Keila-Joal polnud tollal suuremaid ehitisi, piirdus autor põhiliselt joa ja vesiveski kirjeldusega.\nAja jooksul on Keila-Joa mõis käinud käest kätte ning ajalooürikutes on tema omanikena mainitud paljusid nimesid. Alates 1809. aastast oli mõisa omanik Eestimaa Krediidikassa asutaja Jakob von Berg, kelle rahaasjad aga ei laabunud sugugi. 1827. aastal läks mõis oksjonile, kust selle ostis Alexander von Benckendorff. Keila-Joa ajaloos algas uus ajajärk: enam ei olnud vaja mõisat müüa, rentida ega pantida, nagu seni oli kakssada aastat tehtud.\nAlexander von Benckendorffi ei rahuldanud lihtne ühekorruseline häärber ja nii hakkas ta ehitama Keila-Joa lossi. Kolme aastaga kerkis jõe kõrgele kaldale 55särav romantiline loss, mille lõunatiiba ilustab kõrge kaheksatahuline torn.\nPeahoone sisseõnnistamisel viibis ka keiser Nikolai I koos keisrinnaga. Nikolai I ja tema saatjaskond istutas parki mitu puud, mis hiljem tähistati kuldplaatidega ja piirati raudvõredega. Niisuguseid puid olevat olnud 14. Ei ole täpselt teada, millised need puud olid, kuid arvatakse, et vähemalt kaks tamme, mis kasvavad mõisahäärberi poolt vaadatuna jõe vastaskaldal, on mulda pistnud Nikolai I koos abikaasaga.\nUhke pargi rajamine\nÜhes häärberi ehitusega hakkas Benckendorff kavandama suurejoonelist maastikuparki. Loodus oli selleks andnud suurepärased võimalused, juba kosk ise on alati olnud suur vaatamisväärsus. Kosest allavoolu jäävad kõrged kaldad ja metsaga kaetud oruterrassid on pakkunud maalilisi loodusvaateid.\nEt parki laiendada, ostis Benckendorff 1837. aastal Karl Uexküllilt ära jõe vastaskaldal asunud Meremõisa. Jõe vasakul kõrgel kaldal asuv pooleliolev kolmekorruseline paekivihoone, millest pidi saama Meremõisa uus häärber, jäeti lõpuni ehitamata. Hoonelt võeti katus maha ja seinad kujundati ümber romantilisteks varemeteks, mida on osaliselt näha praeguselgi ajal.\nEnamik arvukaist pargiehitistest on hävinenud, ent säilinud on suur osa vabaplaneeringuga pargist. Park laiub 80 hektaril ning asub kahel pool jõge, tema reljeef on väga mitmekülgne: liivane mererand, männimets, aasad jõe kaldal, jõeorg oma lagendikega, kogu maa-ala tihedalt radadest läbi põimitud. Lossi uus omanik (lossi juurde kuulub neli hektarit maad) on ümbrust võsast puhastanud ning vaade lossile on jälle mööduja pilgule avatud.\nPargis kasvasid – paljud neist tänini – kodumaiste puuliikide kõrval võõramaised puud-põõsad: seedermännid, elupuud, nulud, lehised, pöögid, kreeka pähklipuud, mitmevärvilised vahtrad, hobukastanid, eri sorti pärnad ja kased, mitmesugused sirelid, ebajasmiinid ja punased leedripuud. Hästi on end siin tundnud näiteks mägivahtrad, kes on ohtralt järglasi andnud.\nKodumaistest liikidest kohtab vanu jalakaid, jändrikke mände ja võimsaid tammesid, põõsastest kuslapuid, valgeid sõstraid, kontpuid, enelaid, sarapuid jm.\nLiikudes jõe vasakul kaldal edasi mere poole, läheb park üle metsaks, enamjagu sellest on rannamännik tüüpilise alustaimestikuga – pohlade ja mustikatega.\nKuna Keila-Joa maastik on nii mitmekesine, elab seal mitut liiki loomi. Nähtud on metskitse, minki, kobrast ja saarmast. Kevad- ja suveöödel kostab kakkude huikamist. Palju on pasknääre, rääkimata arvukatest laululindudest. Kel veab, võib talvel jõel kohata valge maniskiga vesipappi.\nPargis on kaks matkarada, neist üks – punaste mummudega tähistatu – on RMK rajatud 2,5 kilomeetri pikkune loodusõpperada ning selle infotahvlid tutvustavad pargi ajalugu, taimestikku ja loomastikku.\nValge-sini-valgega on tähistatud rahvusvahelise rannikuraja E-9 Pakri–Tallinna matkarada, mis kulgeb läbi pargi. Kes on puudel olevate valgete laikude autor, polegi teada.\nMuidugi võib parki uudistada, sammudes mööda tähistatud radu, ent tegelikult ei teeks üldse paha ka rajalt kõrvale keerata. Nii võib sattuda näiteks müstilisse pühapaika: Benckendorffide kalmistule, kuhu on maetud nii krahv ise kui ka tema pereliikmed. Aja jooksul on kalmistut korduvalt rüüstatud, seetõttu pole mõnel marmorplaadiga kaetud haual riste. Nõukogude ajal olevat kalmistut kuuldavasti kasutatud lasketiiruna, sihtmärgiks needsamad ristid. Kalmistul asub ka muinsuskaitsealune tagasihoidlik kabelihoone.\nKeila juga ja elektrijaam\nKõneledes Keila-Joa pargist, ei saa muidugi üle ega ümber pargi pärlist – Keila joast. Kõrgelt paerünkalt sügavusse kukkuva joa järgi on koht saanud oma nimegi: Joa. Keila joa kõrgus ulatub 6,1 meetrini; eriti võimast vaatepilti pakub ta kevadise suurvee ajal, üsna veerohke on aga sügiselgi. Viimaste külmade talvede ajal on joast kujunenud suurepärane jäine vaatemäng.\nSuvel jääb juga aeg-ajalt hoopis pisikeseks, aga mitte sugugi vähem romantiliseks: heledad rahulikult langevad 2011veejoad keset lopsakat rohelust. Veevool on tormakas kosest kuni mereni, sest järgmise 1,75 kilomeetri jooksul on jõel veel 13,45 meetrit langu.\nJoaastangus paljanduvad kivimid alates Kesk-Ordoviitsiumi Kunda lademe lubjakividest (ülemised 2,5 m) kuni alaosa glaukoniitliivakivini. Juga taganeb kiirusega umbes 10 cm aastas.\nVeest saab oma jõu ka 2006. aastal taasavatud Keila-Joa hüdroelektrijaam, mis esimest korda hakkas elektrit tootma 1928. aastal. Seal töötas ka kalakasvandus, mis andis mõisale suurt tulu. Helgi Rõõmussaare koostatud raamatu „Keila-Joa mõis” andmetel tulid kudemise ajal, septembrist oktoobrini, lõhed ja forellid jõge pidi vastuvoolu üle kärestiku ja sattusid võrkudesse.\n1936. aastal laiendati kalakasvandust, ehitati uus veevõtukanal ja ajakohastati elektrijaam. Viiekümnendate lõpus suurendati jaama koguvõimsust 250 kW-ni. Nüüd ei andnud elektrijaam valgust mitte üksnes lossile ja suvilatele, vaid ka ümberkaudsetele taludele. Sel kujul töötas jaam aastani 1999, mil ta amortiseerumise tõttu suleti.\nNüüdseks on renoveeritud kõik hüdroelektrijaama rajatised, taastatud muinsuskaitse all olev veskihoone ja paigaldatud uued hüdroenergia tootmise seadmed. Jaamahoone on saanud tagasi 20. sajandi alguse aegse välisilme.\nVeski läheduses asuvas töölismajas asub toitlustuskoht, viinaköök on aga eraomanduses ja selles elatakse.\nEnt suundugem tagasi parki. Kaks rippsilda on abiellujate lemmikud ning iseäranis pikem sild on tuntud oma kettide külge kinnitatud tabalukkude poolest: õnne märgiks kinnitavad noorpaarid tabaluku keti külge ja heidavad võtme jõevoolu.\nKeila-Joa mõisa kodulehelt saab teada, et üle jõe on ehitatud mitu silda. Üks neist, kaheosaline kaares nn. ketisild, mis ehitati 1836. aastal, asus ülalpool koske. Sillaosakeste vahel paiknes saarekene. Silla ketid toetusid puupostidele.\nTeine, nn. kiigesild, mis asus lossist kilomeetri jagu mere poole, kulges ilusa kaarena üle jõe ja toetus silla otsas olevatele müüridele. Nimetus „kiigesild” tulenes sellest, et inimeste sammud panid silla kiikuma. See sild kannatas ainult nelja inimese raskust; sellele juhtis silla otsas tähelepanu vene-, saksa- ja prantsuskeelne hoiatus „Mitte kiikuda!”. Sakste suus kandis sild Lvovi silla nime: koos keisriga Joal soolaleivapeol viibinud helilooja Lvovi nime järgi. Lvov kandis seal esimest korda ette Vene keisririigi hümni „Jumal, keisrit kaitse Sa” ja viskas siis poogna jõe kaldalt alla, sest „see poogen ei pea enam kellelegi mängima”. Keiser ütles kiigesilla kohta, et see on niisugune, nagu oleks Lvov oma viiuli poogna üle jõe tõmmanud – sellest siis Lvovi sild.\nKena kiigesild varises 1. mail 1917 sulalume raskuse all kokku, kuna ta oli vana ja keegi ei puhastanud seda lumest. Samale kohale on ehitatud uus sild, mida rahvasuus kutsutakse põdrapeakujuliste kaunistuste tõttu Põdrasillaks.\nPärast Alexander von Benckendorffi surma 1844. aastal päris mõisa tema keskmine tütar Maria, kes abiellus vürst Grigori Volkonskiga. Maria surma järel läks Joa tema pojale Pjotrile, seejärel tema pojale Grigorile. Tema oligi viimane Volkonski, kes mõisas elas.\n1917. aasta veebruarirevolutsiooni ajendil mõis rüüstati. Vabariigi algusaastail mõisad võõrandati, aga Joa mõis jäi esialgu riigimõisaks.\nLoss läks välisministeeriumile. Nõukogude ajal asus seal sõjavägi, 1993. aastal tagastati loss välisministeeriumile. Lossi praegune omanik Andrei Dvorjaninov plaanib ehitustöödega valmis saada 2013. aastal. Siis avatakse loss ka huvilistele.\nPark ja temaga seotud plaanid\nNagu öeldud, kannab pargi läänekalda eest hoolt RMK. Enne RMK-d on parki hooldanud tema eelkäijad. Näiteks 1972. aastal ilmunud raamatu „Põhja-Eesti pargid” järgi hoolitses meie ühe kaunima pargi eest Tallinna Rohelise Vööndi Metsamajandi Keila-Joa metskond. Aastal 1968 valmis pargi heakorrastustööde plaan, mille alusel metskond tegutseski.\nNüüd on samuti kavas Keila-Joa park rekonstrueerida: korrastatakse pargi liikumisteid ja treppe ning seniste poolpalgist pinkide asemele paigaldatakse uued soliidsemad pingid, mis haakuivad pargimiljööga paremini.\nRekonstrueeritakse ka rippsillad, sest ekspertide hinnangul on nende seisund muutunud ohtlikuks. Sildade remondist kujuneb suur proovikivi, arvestades kettide külge kinnitatud tabalukkude suurt hulka ja usku, et tabalukk seob südamed ühte. Ent remontimata sillad ei suudaks inimesi enam kaua kanda, iseäranis suuri pulmaseltskondi, kes kipuvad üheskoos rippsillal hüppama.\nPargi rekonstrueerimist rahastab Euroopa Liit regionaalarengu fondist ning see läheb maksma 188 000 eurot. Juba on valminud taastamistööde projekt, olemas on ehitusluba ja välja on kuulutatud ehitushange.\nÜhtlasi tuleb kaaluda, kuidas teavitada pargi külastajaid. Kuna pealinna läheduses asuvad RMK teabepunktid nii loomaaias kui ka Viimsis, on veel ühe teabepunkti otstarbekus kaheldav ning võimalik, et piirdutakse vaid teabenurga sisustamisega. Kõne all on olnud ka võimalus paigaldada kaardiautomaat, kust saab osta pargi infokaardi.\nIlmselt korraldatakse lähitulevikus ümber ka parkimine. Keila vald kavatseb pargi lähedusse maanteeserva rajada suure parkla, misjärel praegusest tasulisest parklast saab tasuta parkla suurte busside jaoks.\nTurismihooajal hooldatakse parki iga päev: koristatakse prügi, niidetakse, pügatakse hekke, tehakse pisiremonttöid, avatakse vaateid jms. Kui hooaeg on lõppenud, käib hooldaja pargis ja teeb vajalikke töid kolm korda nädalas.\nMõnusa looduses liikumise kohana sobib Keila-Joa park ürituste korraldamiseks, ka RMK enda jaoks. Suvine perepäev, kuhu registreerus ligikaudu 2500 inimest, näitas, et pargi pinnas talus niisugust koormust hästi ning mingeid olulisi ega püsivaid kahjustusi ei tekkinud. Regulaarselt ei saa nii ulatuslikke üritusi pargis siiski korraldada.\nKõik, kes tahavad pargis korraldada üle 50 osalejaga üritusi, peavad sellest teada andma keskkonnaametile ja RMK-le. See on vajalik pargi korrashoiu seisukohast.\nKindlasti on Keila-Joa park tänuväärt õuesõppe koht, kuhu õpetajad võiksid klassidega tulla taimi või ka lindude laulu õppima.\nKeila-Joa on kaunis romantiline park, kus saab mõnusasti aega veeta, loodust tundma õppida või kas või pühapäevasörki teha.


Ma pole kunagi suur Gorillaze fänn olnud. Kuidagi on nende muusika suutnud minust mööda minna. Aga kontseptsioonina mulle Gorillaz meeldis. Mul oli hea meel, et Bluri plakatipoiss Damon Albarn ei jäänud britpopi varemetele samblikuna hallitama, vaid leidis endale uued mänguasjad süntide, trummimasinate ja räpparitest sõprade kujul. Mulle meeldis kogu see virtuaalbändi kontseptsioon, kuigi peab tunnistama, et J. C. Hewletti illustratsioonistiil mõjus Tank Girli ja The Face’i koomiksiribade ajal natuke põrutavamana.\nKuidas peaminister Ratas Brüsselis käis ja tühjade pihkudega tagasi tuli 74


ERISAADE | Restoraniärimees: üritan inimesi ikka palgal hoida, aga mõned koondasid ja sulgesid kevadeni uksed - Ärileht\nERISAADE | Restoraniärimees: üritan inimesi ikka palgal hoida, aga mõned koondasid ja sulgesid kevadeni uksed\nOKO restoranide omanik Martti Siimann nendib, et äri seisab tänasest suures osas, aga mingit selget teadmist toetusmeetmetest pole.\nValitsuse pühade-eelse otsusega on tänasest kohvikud, restoranid ja paljud muud teenindusasutused Harjumaal suletud. Delfi „Erisaade“ uuris restoranipidaja Martti Siimannilt, mida see tähendab äri vaates. Tema otsustas püüda oma ligi saja inimese suurune töötajaskond alles hoida ja muretseb nende hakkamasaamise üle jõudeoleku ajal, sest ebakindlust on palju. Selgust pole ju ka selles, kuidas valitsuse lubatud abi inimeste ja ettevõtjateni jõuab. Mida ütleb ettevõtja sisetunne võimaluse kohta, et kolme nädala pärast toidukohad võiksid juba taas avaneda? Saatejuht on Raimo Poom.\nOKO restoranide omanik Martti Siimann rääkis Delfi „Erisaates“, et valitsuse otsus söögikohad kinni panna kolmeks nädalaks päris ootamatult ei tulnud. „Pigem oli küsimus, et millal see juhtub. Eks me ise vaatasime ka neid numbreid ja valmistusime ette selleks. Ei oska ka vaielda, kui mõttekas see otsus oli, pigem lepime olukorraga ja teeme kõik, et sellest võimalikult valutult välja tulla. Valus saab olema, aga vaatame,“ lausus Siimann.\nTa seletas, mida mitme restorani omanikule jõustunud piirangud praktiliselt tähendavad.\n„Opereerime viite restorani, aga nendest ainult üks hakkab kodutarnet pakkuma, teiste tooted pole absoluutselt kaasamüügiks mõeldud ja me pole neid ka selliseks kujundanud. Me ei arva, et olukord kestab ka lõputult, et peaksime kaasamüügi köökideks muutuma. Väga suur osa meie ärist on [restoranide] asukohad, teenindus ja kõik muu.“\n„Inimeste poolt vaadates on meil ikkagi 90% inimestest nüüd kodus. Kaasamüük jääb toimima ainult OKO-s ja see on imepisike osa meie ärist. Sealt tulevad järgmised mured: muretseme eelkõige oma inimeste pärast, mida nad nüüd siis tegema hakkavad lähimatel nädalatel. Alguses on võibolla tore, aga meil on palju noori ja üksikuid inimesi, kuidas see nende mentaalsele poolele mõjub? See on isegi meie kõige suurem mure praegu,“ rääkis Siimann.\nTa rõhutas, et püüab oma restoranipere liikmed sulgemise ajal siiski palgal hoida. „Meil on seaduslik kohustus loomulikult neid palgal hoida. Ma tean, et paljud restoranid olid sedapidi valmistunud, et olid koondamisteated etteulatuvalt välja saatnud ja panidki oma uksed kinni märtsi-aprillini või pikemalt. Lükkasid inimesed nö riigi palga peale, maksid koondamistasud välja.“\n„Meie seda teed ei läinud. Taaskäivitamine, mida oleme siin nüüd mitu korda teinud, pole väga kerge protsess. Pigem valmistusime sedapidi, et tegime korraliku suve, kogusime raha. Nüüd hoiame inimesi palgal, kui vähegi saame ja loomulikult vaatame, mis riigi ja valitsuse poolt need toetusmeetmed on,“ ütles Siimann.\nSamas pidi ta nentima, et kuigi tänasest on restoranid valitsuse otsusega suletud, siis pole tal paljude inimeste tööandjana mingit aimu, mismoodi lubatud toetusmiljonid piirangutest puudutatud ettevõtjate ja inimesteni jõuavad.\n„Absoluutselt [pole aimu],“ vastas ta küsimusele, kas mingi pilt on teotusmeetmetest nüüdseks ees.\n„Vaatasime, kuidas toimus esimene sulgemine Ida-Virumaal. Samamoodi öeldi mingis sumad välja, öeldi, et antakse ettevõtjatele aga kuidagi muutus see vaikuseks mingil hetkel. Praegu on jutud, et see tuleb ikkagi töötukassa kaudu, palgameetmena. See on iseenesest okei, aga me ei tea, mis määral, kui suures ulatuses. Kas on pool palgast, kolmveerand või kogu palk inimestele? Paljud restoraniettevõtjad on ka muret avaldanud, et mis nende endi kuludega saab – majad vajavad kütmist ja laenud maksmist.. See on ettevõtjate poolne mure.“\n„Aga samas ei taha ma halada. Igaüks peab enda eest praegu väljas olema. See tähendab meie võtmes, et kogu oma restoranipere eest. See on kokku sada inimest. Just jagasime jõulupakke ja saime teada, et meil on 36 alaealist last inimestel kokku, kõigil neil on selgusetus praegu suur.“\nSeejuures ütles Siimann, et mõtleb pigem sedapidi, et kolme nädalaga need piirangud läbi ei saa.\n„Ma ise arvan, et see protsess pikenebki. Kas mujalt maailmast on näidet, et kolme nädalaga toimud drastiline pööre? Praegu on ju kinni pandud vaid kolmandik Eestist, eks teised kohad pabistavad, mis neist saab. Praegu on koolivaheaeg ja puhkuste aeg, eks need maakondade piirid lüüakse veel täitsa sassi. Inimesed lähevad sinna, kus nad saavad veel tarbida mingisuguseid asju. Pigem arvan, et see laieneb. Võibolla on see liigne hirm ja olukord paraned, see oleks muidugi väga hea. Sisetunne aga ütleb, et nii ruttu olukord ei parane.“\nSaates vastab ta veel küsimusele, mis nõu ta pakuks toetuste disainimisel valitsusele ja kas loodab, et alanud vaktsineerimine viib meid kiirele võidule koroona üle.


Hind: 25,89 EURTavahind: 35,59 EUR\nNina McIntosh's The Educated Heart 4th edition\nNeurociencia. La exploracion del cerebro 4th edition\nKirjastus: Lippincott Williams & Wilkins\nHind: 80,33 EURTavahind: 107,10 EUR\nAnatomy: A Photographic Atlas Eighth, International Edition\nIntroduction to Massage Therapy 3rd edition\nHind: 60,83 EURTavahind: 81,10 EUR\nPre- and Perinatal Massage Therapy: A Comprehensive Guide to Prenatal, Labor, ...\nKirjastus: Springhouse Publishing Co ,U.S.\nHind: 12,20 EURTavahind: 16,27 EUR\nNatural Medications for Psychiatric Disorders: Considering the Alternatives 2nd...\nDavid Mischoulon, Jerrold F. Rosenbaum\nHandbook of Cognitive Hypnotherapy for Depression: An Evidence-Based Approach ...\nHind: 43,23 EURTavahind: 57,64 EUR\nHind: 41,81 EURTavahind: 55,75 EUR\nOtsingu vasteid leitud: 9924 (näitan 1 - 20)\n2. Meaning of Pain: What it is, why we feel it, and how to overcome it\n(Ilmumisaeg: 18-Apr-2019, Paperback / softback, Kirjastus: Short Books Ltd, ISBN-13: 9781780723907)\n3. Gale Encyclopedia Alternative Medicine: 5 Volume Set 5th ed.\n4. Energy Medicine: the science of acupuncture, Traditional Chinese Medicine, and other healing methods\n5. Manual Trigger Point Therapy: Recognizing, Understanding and Treating Myofascial Pain and Dysfunction\n(Ilmumisaeg: 10-Apr-2019, Hardback, Kirjastus: Thieme Publishing Group, ISBN-13: 9783132202917)\n6. Lifestyle After Cancer: The Facts 3rd edition\n(Ilmumisaeg: 02-Apr-2019, Paperback / softback, Kirjastus: Health Education Publications, ISBN-13: 9780955821257)\n7. Touched by Nature: Plant Spirit Medicine Journeys\n(Ilmumisaeg: 01-Apr-2019, Paperback / softback, Kirjastus: Aeon Books, ISBN-13: 9781911597636)\n8. Massage Therapy: Principles and Practice 6th Revised edition\n(Ilmumisaeg: 01-Apr-2019, Paperback / softback, Kirjastus: Elsevier - Health Sciences Division, ISBN-13: 9780323581288)\n9. Acupuncture: A Stress-Based Model\n(Ilmumisaeg: 31-Mar-2019, Paperback / softback, Kirjastus: Robert David Hale, ISBN-13: 9788412010909)\n(Ilmumisaeg: 28-Mar-2019, Hardback, Kirjastus: Troubador Publishing, ISBN-13: 9781789015249)\n11. Lies My Doctor Told Me: Medical Myths That Can Harm Your Health\n(Ilmumisaeg: 28-Mar-2019, Paperback / softback, Kirjastus: Victory Belt Publishing, ISBN-13: 9781628603781)\n12. Moved to Teach\n13. Age of Aluminum: The Dark Side of the Shiny Metal\n14. Health in Theory and Practice: Circling the Square\n(Ilmumisaeg: 25-Mar-2019, Paperback / softback, Kirjastus: Aeon Books, ISBN-13: 9781911597650)\nHealth in Theory and Practice is a book to read now and reference later. It lays out the rationale for self-maintenance and personal growth and development through diet, exercise, and breathing exercises/qigong. It offers an energetic under... Loe edasi...\n15. Tiny Little Plant: A Family Book about CBD for Chronic Pain\nMadeline Derby McKee, Madeline Derby McKee\nSari: Messy or Difficult Subjects\n(Ilmumisaeg: 22-Mar-2019, Hardback, Kirjastus: Breakthorugh Enterprises, ISBN-13: 9780964847026)\nHind: 16,68 EUR\n16. Traditional Chinese Medicines: Molecular Structures, Natural Sources and Applications: Molecular Structures, Natural Sources and Applications\n(Ilmumisaeg: 21-Mar-2019, Hardback, Kirjastus: Routledge, ISBN-13: 9781138722729)\n17. Understanding, Managing and Treating Female Infertility with Chinese Medicine\n18. Black Folk Medicine: The Therapeutic Significance of Faith and Trust\n19. Natural Painkillers: Relieve pain with natural remedies and exercises\n20. Heartmath Solution: The Institute of Heartmath's Revolutionary Program for Engaging the Power of the Heart's Intelligence\nChiropractic & osteopathy (1061)\nClinical & internal medicine (169551)\nMedical study & revision guides & reference material (11030)\nMedicine: general issues (187047)\nNursing & ancillary services (64124)\nOther branches of medicine (137098)\nPre-clinical medicine: basic sciences (37508)\nVeterinary medicine (9199)\nArts and Architecture (799093)\nBiography & True Stories (531887)\nChildren's, young adult & educational (1798322)\nComputing & information technology (298088)\nEarth sciences, geography, environment, planning (196971)\nEconomics, finance, business & management (887775)\nEnglish language teaching (ELT) (88872)\nFiction & related items (2458428)\nHealth & personal development (859938)\nLifestyle, sport & leisure (1598740)\nLiterature & literary studies (2253489)\nMathematics & science (600906)\nReference, information & interdisciplinary subjects (422918)\nSociety & social sciences (1936824)\nTechnology, engineering, agriculture (462859)\nViimased 180 päeva (179)\nViimased 365 päeva (358)\nBjorn Eybl (17)\nCreatespace Independent Publishing Platform (1335)\nSpringer-Verlag Berlin and Heidelberg GmbH & Co. KG (167)\nPeople's Medical Publishing House (100)\nJones and Bartlett Publishers, Inc (42)\nOxford University Press Inc (35)\nEvidence-based Clinical Chinese Medicine (13)\nLWW in Touch Series (6)\n5,00 EUR - 15,00 EUR (1866)\n15,00 EUR - 30,00 EUR (3269)\n30,00 EUR - 80,00 EUR (3169)


e-Guide Healthy Workplaces for all Ages - Mida ma saan teha, et vananeda tervislikult?\n3. Tervist edendavad töökohad\nAvaleht / Teemad / 3. Tervist edendavad töökohad / Mida ma saan teha, et vananeda tervislikult?\nTervisliku elustiili tähtsus\nMõned tegurid – näiteks teie geneetiline pärand – avaldavad teie tervisele mõju viisil, mida te ise ei saa mõjutada. Teised asjaolud – näiteks toitumisharjumused – sõltuvad aga teie igapäevastest valikutest.\nAllpool mõned näited elustiili valikutest, mis mõjutavad tervist:\nliikumine aitab kehakaalu kontrolli all hoida, langetab vererõhku ja tugevdab muskleid, mis aitab vältida vigastusi;\nfüüsilist koormust on seostatud ka väiksema dementsuse riskiga;\ninimesed, kes magavad soovitatud 7-9 tundi päevas, on tervemad ja paremas vormis ning kannatavad tõenäoliselt vähem rasvumise või muude tervisehädade all kui need, kes korralikult ei maga.\nHarvardi uuring täiskasvanu arengu kohta, mis on kõigist vananemise kohta läbiviidud uuringutest kõige pikem ja kõige põhjalikum, tõstis väärika vananemise tähtsaimate eeldustena esile järgmised tegurid:\nhea kohanemisvõime ja toimetulekuoskus,\ntervisliku kehakaalu säilitamine,\nregulaarne füüsiline koormus,\ntugevate sotsiaalsete suhete säilitamine,\nNõuandeid tervislikuks vananemiseks\nTervislik ja tasakaalustatud toitumine, regulaarne füüsiline koormus ja korrapärane unerežiim on tegurid, mis mitte ainult ei edenda teie tervist, vaid omavad positiivset mõju ka teie tööelule.\nAllpool mõned nõuanded tervislikuks elustiiliks:\nkui teete füüsiliselt rasket tööd ja peate regulaarselt näiteks tõstma, lükkama või kandma suuri raskusi, on vabal ajal liikumine siiski ka teile sama kasulik kui istuvat tööd tegevatele inimestele;\nkui peate istuma töölaua ääres mitu tundi päevas, püüdke iga 20 minuti järel tõusta ja ringi jalutada. See tugevdab teie immuunsüsteemi, vähendab ülekaalulisuse riski ja aitab paremini stressi maandada.\npidage korralikku lõunapausi: eemalduge töökohalt, värskendage oma vaimu ja nautige tervislikku einet. Oma töölaua juurest või töökohalt eemaldumine aitab vältida (pikaajalisest istumisest ja sundasendist põhjustatud) luu- ja lihaskonna vaevusi.


Mäng Riietus tantsusaal tantsu Online. Mängi tasuta\nMäng Riietus tantsusaal tantsu\nMängi mängu Riietus tantsusaal tantsu Online:\nMängu kirjeldus Riietus tantsusaal tantsu\nKas sulle meeldib, tantsusaal tantsu? Pick täiuslik, mugav ülikond, mis täidab selle imelise paari tantsijaid. . Mängi mängu Riietus tantsusaal tantsu online.\nTehnilised omadused mäng Riietus tantsusaal tantsu\nMäng Riietus tantsusaal tantsu lisas: 28.02.2012\nSuurus mängu: 5.16 MB\nMängud nagu mäng Riietus tantsusaal tantsu\nLae mäng Riietus tantsusaal tantsu\nEmbed mäng Riietus tantsusaal tantsu oma veebilehel:\nRiietus tantsusaal tantsu\nSisestamiseks mäng Riietus tantsusaal tantsu oma veebilehel, kopeeri kood ja kleebi html kood saidile. Samuti, kui teile meeldib mäng Riietus tantsusaal tantsu , kopeerida ja saata link sõbrale või kõik oma sõbrad, jaga mängu maailma!\nMis mäng Riietus tantsusaal tantsu , samuti mänginud mängu: