NASA avalikustas New Horizonsi missioonilt ajaloolised kõrglahutusega Pluuto, Charoni ja Hydra fotod - Äärmuslik\nNASA avalikustab New Horizonsi missioonilt ajaloolised kõrglahutusega Pluuto, Charoni ja Hydra fotod\nAjaloolisel hetkel avalikustas NASA esimesed tõeliselt lähivõtted, mida inimkond Pluutost ja kahest tema kuust näinud on, tänu New Horizons käsitöö - ja need on hämmastavad. Selgub, et Pluuto ei ole mingi hull hall kivi. Vaadake ülaltoodud Pluuto pinna ühte lähivaadet. Sellel on uskumatuid omadusi, sealhulgas kuni 11 000 jala kõrgused veejää mäed ning see on kaetud metaani ja lämmastiku jää kihiga. Samuti on null nähtavat löögikraatrit, mis näitab, et pind ei tohi olla üle 100 miljoni aasta vana - eriti veider, arvestades päikesesüsteemi selles osas olevat tohutut prahti.\n'Mäed tekkisid tõenäoliselt mitte rohkem kui 100 miljonit aastat tagasi - ainult noored, võrreldes päikesesüsteemi 4,56 miljardi aasta vanusega - ja võivad olla alles ehitamisel,' ütles Jeff Moore New Horizonsi geoloogiafüüsikast ja pildindusmeeskond (GGI), a avaldus . 'See viitab sellele, et lähipiirkond, mis katab vähem kui ühe protsendi Pluuto pinnast, võib ka täna geoloogiliselt aktiivne olla.'\nLähedal ei ole Pluutole gravitatsioonilist mõju avaldavaid planeete ja teadaolevad sisemised loodete jõud - tegelikult on Pluuto selles osas Charoni küljes lukus -, nii et mäed tulid mujalt. 'See võib panna meid ümber mõtestama, mis annab geoloogilist tegevust paljudes teistes jäistes maailmades,' ütles GGI asejuhtide juht John Spencer Colorado osariigis Boulderis asuva Edela-uurimisinstituudist. Lähipilt tehti siis, kui New Horizons oli lähimast lähenemisest vaid 1,5 tunni kaugusel ja Pluuto pinnast umbes 478 000 miili kaugusel.\nNASA avaldas ka värskeid üksikasju Charoni ja selle mägise maastiku kohta. Selgub, et Pluuto suurim kuu on oodatust palju aktiivsem, nähtavate ida-lääne suunaliste murdjoontega on umbes 600 miili ja üllatavalt vähe kraatrit. Parim osa: Charoni põhjapolaarpiirkonnal on hiiglaslik tume märgistus, mida NASA on nimetanud Mordoriks, mis tähendab põhimõtteliselt, et nad saavad meid täielikult. Parempoolses ülanurgas näib olevat mitme miili sügavune kanjon. Allolev foto on tehtud 13. juulil 289 000 miili kaugusel või veidi kaugemal kui meie kuu Maast:\nSamal ajal ütles New Horizonsi projekti teadlane Hal Weaver, et Pluuto kuu Hydra mõõdab vaid 28x19 miili ulatuses, ilmudes kui 'piklik objekt, mis on ühes mõõtmes 30% suurem kui teine'. Tundub, et see koosneb täielikult ka veejääst. Mõlema kuu tihendamata versioonid on endiselt veesõiduki mällu salvestatud, teatas NASA ja varsti laaditakse siit alla Maale.\nSiin on video, mis näitab, kuidas loo ülaosas olev Pluuto pilt sobib kogu ülejäänud planeediga:\nKosmosesõidukilt tuleb kindlasti veelgi rohkem andmeid, kuid tahtsime selle kõik kohe üles panna, kuna see on meie jaoks nii hämmastav. Missioonist New Horizons leiate lisateavet meie varasemast loost Pluuto avastus ja meie teaduslike püüdluste ajalugu selle meie Päikesesüsteemi kauge ja põneva objekti tundmaõppimiseks. Ja kui olete nii kallutatud, siis siin on loo ülaosas oleva foto suurem versioon algses kuvasuhtes; suumimiseks klõpsake\nkas koertel võib olla kaneelirulle\non seller koertele halb\nkas saate koerale beebiõli panna?\nkas koerad võivad süüa tortillalaaste


Lexuse linnamaasturi tätoveerimine võttis aega pool aastat | Autogeenius\n30. märts 2020 kell&nbsp15:03\nLexus tätoveeris maailmas esimese auto, mille eesmärgiks on tõsta esile professionaalset ja meisterlikku käsitööd.\nSõiduki uue välimuse disainis Londoni tätoveerija Claudia De Sabe, kelle lõuendiks oli lumivalge Lexuse linnamaastur UX. De Sabe kujundas UX-ile Jaapani traditsioonilises kunstis tuttava õnne ja visaduse sümboli – karpkala, mis kaunistab sõidukit terves ulatuses.\nViimistluses kasutati lehtkulda\nMustri loomisel kasutas De Sabe peenikese tätoveerimisnõela asemel Dremeli puuri, millega sai eemaldada pinnavärvi ja jõuda selle all oleva metallikihini. Detailide esiletoomiseks kandis ta sõidukile viis liitrit autovärvi ja viimistles tulemust lehtkullaga, et luua varjundid ja anda kujundusele 3D-efekt. Selleks, et uue välimusega auto oleks ka sõiduvalmis, kaeti kogu sõiduk kaitsva lakikihiga.\nKui tavaliselt on De Sabe lõuendiks inimese nahk, siis metallpinnal oma oskuste rakendamine oli tema jaoks esmakordne. Enda sõnul nägi ta mitmeid sarnasusi, kuid koges ka uusi väljakutseid.\n“Inimest tätoveerides peab mõtlema naha all olevatele lihastele ja kudedele, auto puhul aga sellele, kuidas kere kuju muudab tervikpilti,” ütles De Sabe.\nTätoveering võttis pool aastat\nAuto tätoveerimise protsess võttis aega kuus kuud – alates esialgsete jooniste tegemisest kuni tätoveerimiseni, milleks kulus palju intensiivset tööd ja viis kaheksatunnist päeva. Tööprotsessis oli naisele abiks tema abikaasa Yutaro. De Sabe sõnul oli üks peamisi väljakutseid töö tegemisel see, et erinevalt inimesega töötamisest ei saanud disaini edenedes objekti endale mugavasse asendisse sättida.\nSiiski leidis ta auto tätoveerimisel ka mitmeid eeliseid. “Parim asi ja põhjus, miks Lexus UX oli ideaalne auto selle projekti jaoks, on selle voolujooneline kuju. Kõik on väga dünaamiline – alates joontest kere külgedel kuni akende kujuni. See sobis ideaalselt nii kujunduse kui ka kontseptsiooni endaga,” ütles De Sabe.\nProjektiga tunnustab Lexus professionaalset ja meisterlikku tööd, mida rakendatakse kõikide Lexuste puhul. Tätoveeritud UX-il pole konkreetset hinda, kuid hinnanguliselt maksaks selline sõiduk üle 130 000 euro.\nLexus on teinud lühifilmi, mis tutvustab lähemalt, kuidas tätoveeritud auto valmis.\nMärksõnad: lexus, tätoveering, UX


Arhiiv: lisaseadmed MUSTANG. Lehekülg 9.\nLehekülg 9/36 9/36\nMustang SB250 delova teža 240kg NOVO\nMUSTANG MG25 Hydraulic\nMUSTANG MG15 Hydraulic\nMUSTANG MG150 Hydraulic\nMUSTANG GRP1000 Hydraulic\n1 ← 7 8 9 10 11 → 36


auto24.ee - Foorum » Liiklus » Ksimuse § 57. Sõitmine reguleerimata ristmikul k\nAvaleht » Foorum » Liiklus » Ksimuse § 57. Sõitmine reguleerimata ristmikul k\nTEEMA: KSIMUSE § 57. SÕITMINE REGULEERIMATA RISTMIKUL K\nKsimuse § 57. Sõitmine reguleerimata ristmikul kohta\nKuidas on õige arusaada\nLisasin siia postitusele joonise ka. Kas antud punkti järgi peaks joonisel auto A autole B teed andma? Et pole sellist käitumist väga märganud.\nRe: Ksimuse § 57. Sõitmine reguleerimata ristmikul kohta\nAutol A ju näha peatee suund märgitud jämedama joonega. Ehk siis autol A eesõigus ning auto B peab teed andma.\nÄrme rohkem peale võta (registreerimata)\nMõisted "samal teel" ja "kõrvalteel" on olulised.\nKui peatee keeraks paremale peaks auto A joonisel auto B-le teed andma...\nEks see lugemisoskus ole paljudele probleemiks- loetud tekstist arusaamine puudub.\nRõhutame siis selles lauses kahte sõna:\nKui peatee või sõidueesõigusega tee suund muutub, peab P E A T E E L või sõidueesõigusega teel sõitev juht andma teed S A M A L teel paremalt lähenevale või seal asuvale sõidukijuhile...\nEhk nüüd jõudis kohale- samal teel = peateega ehk siis kui keegi tuleks vasakult ja tahab sõita otse või vasakule, annaks ta A-le teed.\nJa kui keegi asub sellisel ritmikul kõrvalteel (ehk B), on seal tavaliselt anna teed märk või kasvõi stop märk.\nparaku selline ongi tänapäeva autokoolide tase.\nOn märkidega reguleeritud ristmik ja ikka suudetakse valesti sõita.\nPositiivne on see, et vähemalt küsitakse enne üle.\nMa küll loodan, et küsijal veel lube ei ole, muidu oleks natuke karm:)\nVastupidi:auto B juht peab hoopis teed andma auto A juhile,kuna auto B juht asub kõrvalteel ning auto A juht asub peateel.Peateel olijal on kõrvalteel olija suhtes eesõigus.Kollane,valge äärega ruut näitab auto A juhile,et Ta asub peateel(see on peatee märk).Selle all olev märk näitab auto A juhile,kus on peateed ja kus on kõrvalteed.Peateed on näidatud paksu joonega,kõrvalteed peenikese joonega.Peateel olijal on eesõigus kõrvalteel olija suhtes ning peateel olijad peavad omavahel järgima paremakäe reeglit,mida peavad tegema ka kõrvalteel olijad.Kuna auto A juhil on peatee ning temast paremal ei ole peateed,siis sõidab ristmikule kõigepealt tema ning alles seejärel auto B juht,kes asub kõrvalteel ning kellel on kohustus anda teed auto A juhile,kuna auto A juht asub peateel...Näiteid oleks võimalik tuua veel aga siis see võib Teie jaoks liiga keeruliseks minna.Tubli inimene oled!Kui ei tea,siis tulebki küsida.Mida selgem liiklusseadus on,seda parem on liigelda.Soovin Teile hoolikat õppimist ning turvalist liiklemist :)!\nEi saa aru.....küsimus ju reguleerimata ristmiku kohta. Joonisel on liiklusmärkidega reguleeritud ristmik.\nRistmik on reguleeritav, kui liikumise järjekorra määravad reguleerija märguanded või foorituled. Muul juhul on ristmik reguleerimata.\nKui reguleerimata ristmikku läbib peatee, on see eriliigiliste teedega.\nregistreerimata 26.12 kell 11.41:\nOn kirjas, et:\n... juht andma teed samal teel PAREMALT lähenevale või seal asuvale sõidukijuhile\nSeega väide, et kui keegi tuleks vasakult ja tahab sõita otse või vasakule, annaks ta A-le teed ei päde kuidagi!\nOot- oot .. (registreerimata)\nPädeb ju väga hästi paremakäe reegli järgi.\nOi jummel.... Ma nüüd loodan, et küsija ei liikle suure autoga.\nPildil on reguleerimata eriliigiliste teede ristmik, millel peatee muudab suunda. Märgid on väljas. Seega on autol A õigus sooritada pööre peatuseta, kuna ta liigub suunda muutval peateel. Tal küll ei ole õigust sõita irvitades sisse LS mittetundva või tahtlikult ignoreeriva B uksest, kuna LS kohustab juhti muu hulgas tegema kõik võimaliku liiklusõnnetuse vältimiseks.\nLS sätestab, et märgiga "Anna teed" tähistatud teelt tulev auto peab andma teed ristuval teel liiklejatele. Seetõttu ongi peatee märk nurgal oleva ruudu kujuline, et iga oinas selle ka tagantpoolt ära tunneks.\nOlukord muutub, kui mõni ülijuht sõidab kõik märgid korraga maha ja ristmik muutub samaliigiliste lumiste teede ristmikuks. Siis võiks B (peale veendumist, et A on taibanud paremakäeristmikul olemist ja sellega tekkinud teeandmise kohustust) ristmiku ületada esimesena.\nTavaliikuses ületab ristmiku esimesena alati mootoratas...\nMuudetud 29.12.20 10:52


Templirüütlid: kuhu nad siit kadusid? : Õpetajate Leht\nTemplirüütlid: kuhu nad siit kadusid?\n17. märts 2017 Karl Kello toimetaja - 1 Kommentaar\nNagu taevas, nõnda ka maa peal … Kaks nn Saalomoni sõlme ja põimitud rist ruudus Karja kiriku laes ning Aquileia basiilika põrandamosaiigis (Itaalia, 4. sajand). Ühe käejoonega tehtud Saalomoni sõlm on surematuse ja igaviku sümbol, idamaades nähakse selles vaimse kulgemise võrdkuju. Risti/ruudu põiming peaks tähistama taevase ja maise kooskõla. On tõsist põhjust kahtlustada, et ilma templirüütelliku teadmuseta poleks Karja kiriku märgiprogramm teoks saanud.\nVäike templirüütlirist Karja kiriku lääneportaalil.\nTemplirüütli võimalik hauaplaat, pärit Karja kirikaiast.\nMõeldes sügava lugupidamisega neile eesti inimestele, kes pidasid Eesti kirjastuste liidu ja Apollo raamatupoe rahvahääletusel (Eesti rahva lemmikraamatud 2016; vt PM 17.02) asjakohaseks trükise „Templirüütlid Saaremaal“ esiletõstmist (aimeraamatu kategoorias koguni kolmandaks), peab ka siinkirjutaja vajalikuks pöörduda veel kord templirüütlite temaatika juurde. Eesmärk: otsida vastust küsimusele, et kui templirüütlid juba Saaremaale välja jõudsid, siis kuhu nad siit kadusid? Miks ja millal? Alustagem ‘miksist’: miks templirüütlid Ema maa maha jätsid? Pealegi, kui nad olid eelnevalt oma võimalused ka Poja maal maha mänginud?\nKõva külm, suur nälg, must surm\nTemplirüütlite lahkumine ühest oma võimalikust vaimsest keskusest Saaremaal pidi toimuma kuussada aastat tagasi, 15. sajandi alguses. Pärast Jüriöö ülestõusu liivajooksmist 1344 oli kohalik eluolustik oluliselt muutunud. Uued jõujooned olid lõplikult paika loksunud. Ordus olid prevaleerima pääsenud ilmalikud huvid, templirüütlite mõju kadunud ja nende kohalolek muutunud suhteliselt mõttetuks.\nEi olnud Ema maa kaitstud ka külma ja katku eest – must surm jõudis Liivimaale 1350, kui see mujal Euroopas oli juba taandumas. Katku tee Euroopasse on võrdlemisi täpselt kindlaks tehtud. Mustal surmal võttis kolm aastat, et Liivimaale jõuda. Praeguse elutempo juures läbiks katk sama tee kolme tunniga. Ükski häda ja õnnetus ei tule omaette ega üksinda. Euroopa kliima külmenes, kätte jõudis nn väike jääaeg. Õhtumaa allakäik sai alguse. See oli lõpp kuldsele keskajale. Keskaegne ehitusbuum ja kuldsed viljaväljad jäid minevikku. Saagid vähenesid, ülejäägid kadusid. Külmad ja lumerohked talved, nn hundinuhtlus ja jahipidamine viisid metsloomade arvukuse miinimumini. Kui vili külvatakse maha ja aastate kaupa saab tagasi ainult kaks tera, ei anna see palju lootust edasiseks. See oligi aeg, mille põhjal tehti valgustusajal järeldusi näljase, külma ja haisva keskaja kohta. Aasta 1399 tali tuli eriti karm ja vali – Lübeckist saanud siis üle jää Stralsundi kaudu Taanimaale minna.\nSüüdi on nõiad ja ketserid\nMida kauem halvad ilmad jätkusid, seda kindlamaks muutus veendumus, et süüdi on nõiad. 1405 otsustas seisuste päev Preisimaal Malborkis Liivimaa ordumeistri osalusel, et ennustajad, võlurid ja muud nõiakunsti harrastajad tuleb elusalt ära põletada, rääkimata siis juba ketseritest. (Saare suurtest nõidadest, sh kuu- ja päikesevarjutuste etteennustajatest on selles rubriigis juba juttu olnud, vt ÕpL 30.09.2016.)\nRiia kirikukogu astus väga karmilt välja eestlaste seas leviva väärusu ja paganakommete vastu. Väärjumala kummardamine tuli igavese needuse ähvardusel välja juurida. Veel sadakond aastat hiljem nägi Saare-Lääne piiskopi Johannes Kieveli visitatsioonikorraldus ette surmanuhtluse nõidadele. See puudutas ka uskmatuid ja ketserluses kahtlustatavaid, kes pole õiged kristlased ja vaja seega ära põletada. Kui kedagi, siis just templirüütleid oli küllalt põhjust süüdistada ketserluses ja väärjumala kummardamises. Templirüütlid pidasid oma jumalaema kirikuid väidetavalt pühendatuks mitte Kristuse emale neitsi Maarjale, vaid Maarja Magdaleenale ja Kristuse pojale, rääkimata siis juba Maarjamaa nimetuse tõlgendusvõimalusest. Mis see muud saab olla kui ülim ketserlus?\nKarja kihelkond ja Karja kirik, mille vastu templirüütlid tõenäoliselt põhihuvi tundsid ja kus Kristuse sõdalasvennad olid ennast ka juba ammu sisse seadnud (nende omanduses oli sealkandis kaks küla ja ilmselt ka kalajärv), kuulus aga just Saaremaa piiskopile. Teade ordurüütlite koosolust piiskopimeestega Karjas pärineb aastast 1254. Saaremaa piiskopi Heinrichi ja Saksa ordu vendade ürikust tollase maadejagamise kohta on lugeda, et kaks küla koos veekoguga Karjas, mis senini vendade valduses olnud, kuuluvad edaspidi Karja kirikule, aga ometi nõnda, et vendi omandusest, mida nad seni on vallanud, mitte mingil moel välja ei aeta. Neis vendades, kellele kuulus Karjas kaks küla, tuleb näha endisi Kristuse sõjateenistuse vendi. Sest Saaremaa eelmisel jagamisel paarkümmend aastat varem said oma osa ju nemad, mitte Saksa ordu vennad, ja küllap üritati oma kohalolekut säilitada hiljemgi.\nAjalugu teatud määral kordus\nTemplirüütlite lahkumise Ema maalt võiski suuresti põhjustada oht sattuda ketserina tuleriidale – koos asjaoluga, et väike jääaeg ei paistnud järele andvat, pigem otse vastupidi. Kui siit mindi, siis tõenäoliselt sinna, kuhu ei ulatunud väikese jääaja külm ja karm käsi. Mis aga kõige tähtsam – kus templirüütellikud ideaalid olid täies elujõus. Ajalugu teatud määral kordus. Kakssada aastat varem olid templirüütlid sunnitud maha jätma vaimse tugipunkti Poja maal, sedapuhku siis ka Ema maal.\nApostel Pauluse triaadis „usk, lootus, armastus, need kolm, aga suurim neist on armastus” (1Kr 13:13) on lootus kesksel kohal ja oli seda üsna kindlasti ka templirüütlite jaoks. Kui lootus kaob, hääbub ka usk ja armastus, see kõige tähtsam. Et lootus ei kaoks, tuli minna.\nSaaremaa jääb saatuse hoolde\nTemplirüütli võimalik signatuur Karja kiriku lääneportaalil.\nVeel üks oluline põhjus Saaremaa jätmiseks n-ö saatuse hoolde: poliitilised jõujooned Põhja-Euroopas muutusid. Ordu oli oluliselt nõrgestunud (1410, Grünwaldi lahing Poola, Leedu, Vene ühisvägede vastu). Poola-Leedu ühisriik oli kujunenud suurimaks impeeriumiks Euroopas. 1419 üritas Taani-Norra-Rootsi ühiskuningas Erik XIII Pommerist vallutada Eesti ordult tagasi Taanile. 1425 teatas Erik XIII ordu kõrgmeistrile, et võtab Saaremaa piiskopkonna oma kaitse alla. Järgmisel aastal väljendas ka Schleswigi hertsog ja Holsteini krahv Heinrich IV territoriaalseid nõudmisi Saaremaa suhtes. Saaremaa tulevik tundus tume ja loomuldasa ka Ema maa tulevik.\nKui Taani astus 15. sajandi alguses kohaliku orduriigi vastu välja, võis Soome ajaloolase Matti Klinge arvates olla veel säilinud arusaam vendide (ld keeles vandaalid) maast kui Läänemere idarannikult Soomeni ulatuvast rannikuhõimude ahelast või riigist. Taani kuningas nimetas ennast vendide-vandaalide kuningaks: Valdemar Atterdagist (kuningas 1340–1375) alates oli tema tiitel choning der Wende, aastast 1526 rex Vandalorum.\nKristuse sõjateenistuse vendadel oli taanlastega vana kana kitkuda. Ühinemisel Saksa orduga 1237 oldi sunnitud loovutama Toompea ja Põhja-Eesti (Rävala, Harju, Järva ja Viru) taas Taanile. Kroonik Kelch kirjutab, et paavst ei tahtnud kahe ordu ühinemisega nõustuda enne, kui Saksa ordu kõrgmeister Hermann von Saltza lubas loovutada Tallinna linna ühes Harjumaa, Virumaa ja Alutaguse provintsiga jälle Taani kuningale. Liivimaa saadikute jaoks oli see ülearu mõru pill: „Sest nad arvasid, et kõrgmeister poleks tohtinud ilma Liivimaa seisuste teadmata midagi Liivimaast ära kinkida, ning andsid ühemõtteliselt mõista, et nad palju meelsamini oleksid näinud, kui sel viisil toimunud ühinemine oleks hoopis ära jäänud. Aga nüüd oli asi aetud ja tegu tehtud …”\nJa justkui eelnevast vähe oleks – kerkis otsene ähvardus ida poolt: Moskoovia esiletõus, sh Slaavi-Vene kiriku iseseisvumistaotlused Bütsantsist. Oli ette näha Taani ja Vene lähenemist. Kes veel kui mitte templirüütlid pidanuks mõistma, kuhu need arengud lõppkokkuvõttes välja viivad.\nHetkel ainult üks arvamus teemale “Templirüütlid: kuhu nad siit kadusid?”\n17. märts 2017, 12:58\nTemplirüütlite ristide olemasolu Põhja-Eestis on tõenduseks ajaloo kulgemisele. Tõenäoliselt võeti need kasutusele hiljem maausuliste ehk/või taara-usuliste poolt (päikesemärgiga) hilisemates Taani valdustes. Virumaa hilisem ajalugu toimus kas ehk artiklis nimetatud vendi hõimude mõjul (soome-ugri rahvad – vadjalased, karjala soomlased, isurid, marid, komid, udmurdid jt.idapoolsed rahvad Uraalideni välja?\nVarasemalt Juhan Auli poolt uuritu järgi oli Eestis 2 rassi – lääne-balti ja ida-balti. Nüüdseks on need segunenud, aga ometi oleks hea saada nüüdisaja teaduslikumat käsitlust sellel teemal. Hinge pani kriipima V. Mikita kirjapandu “läänemeresoomlaste viimasest karjest”, samuti meie kui baltlaste juurtest. Ainult keelesarnasus ei ole peamine.\nKarja kiriku märkide seas on suur märkide valik: kolmjalg (keltidel), pentagramm, kaheksakand?


Levi’s teksad - LG Electronics\nLevi’s 501 on maailma vanim ja enimmüüdud teksamudel, mis esimest korda ilmus välja 1890. aastatel. Levi’s teksaste ajalugu sai alguse Saksamaalt Buttenheimist, kus 1829 aastal sündis poisslaps, kellele tema rändkaupmehest isa pani nimeks Levi Strauss.\nLevi Strauss emigreerus 1847 aastal Ameerikasse, kus ta töötas alguses oma poolvendade juures New Yorkis. Kahekümne nelja aastaselt otsustas Levi suunduda San Franciscosse õde Fanny ja vend Davidi juurde.\nAlanud ”kullapalavik” muutis unise San Francisco metsikuks metropoliks ning Levi taipas, et tema jaoks on kullaks selle kaevajad. Levi ja David laiendasid oma olemasolevat müügifirmat, mis oli tegelenud peamiselt riidekaupade müügiga, nagu laudlinad, pea-ja kaelarätid, eemaldatavad kraed ja mansetid, traksid jne. Meeste ettevõtmine õnnestus väga hästi ning firmast sai peagi väga austatud ja lugupeetud ettevõte Levi Strauss & Company.\n1890 hakkas Levi Strauss & Co pakkuma suurt valikut denimist ja neetidega tooteid ning et teha nendes orienteerumine klientidele lihtsamaks, siis otsustas LS & Co määrata igale erinevale mudelile numbri. ”501” määrati esimesena õmmeldud ning vaskneetidega täiendatud pükstele.\nKuni 1960nda aastani nimetati pükse LS & Co poolt ” waist overalls” ja praeguseks tuntud ”jeans” tuli kasutusele kataloogides ja reklaamides pärast seda. Legend räägib, et sõna ”jeans” hakkas teismeliste hulgas levima 1950ndatel ja tulenes sõnast ”Genes”, millega püüti kirjeldada pükse, mida kandsid meremehed Itaalia linnast Genoa.\nSildid: kullapalavik, Levi’s, püksid, teksa


Tagasi Eestis!: juuli 2011\nHetkel näeb minu argipäev välja järgmine:\nTõusen hommikuti umbes 10:00 ajal - mõnikord hiljemgi, aga varem küll mitte :) Teen väikse kohvi, mõned võileivad ja kobin teleka ette. Soojenduseks vaatan, kell 10:00 algavat ja pool tundi kestvat USA seepi “Tunteita ja tuoksuja” ehk “The Young and the Restless”- see on põhimõtteliselt samasugune seebikas nagu”Vaprad ja ilusad”. Seda vaadates praktiseerin inglise keelt ja õpin subtiitreid lugedes soome keelt. Peale seda tuleb telkkari vaatamisse väike paus ja siis teen kodus seda, mis tarvis ;)\nKell 12:05 on aeg end jällegi teleka ette sättida, sest algab Soome enda seep “Uusi päivä”, mida näitadakse mitu osa järjest, seega poolteist tundi on vaatamiseks garanteeritud. Seda vaatan ülimalt suure tähelepanuga. Kusjuures täitsa huvitav on ;) Peale seriaali lõppu klõpsan teleka kinni ja kobin kööki laua taha õppima. Teen veel ühe tassi kohvi ja hakkan aga pihta :) Viimastel päevadel võtsin seda Karolini soomekeelset arenguvihikut läbi( täna lõpetasin). Seal õpetab tähti, hääldamist, sõnu, häälikuühendeid jne. Selles mõttes on see ka hea vihik, et seal on mitmesugused laused, mida õpetaja koolis kasutada võiks. Näiteks:”Loe häälega; osuta sõrmega; joonista õhku; otsi ja värvi; vaata pilti ja leia puuduvad esemed; joonista pilt lõpuni; milline pilt on erinev; ühenda sarnased tähed; kujuta ette; jutusta oma sõnadega jne.jne “ Loomulikult on laused ikka soome keeles. Igatahes on tegemist selliste lausetega, mida õpetaja koolis kindlasti kasutama hakkab. Nüüd on meil siis enne kooli algust natuke aega neid õppida. Raamat on muidu 4+ lapsele, aga tema on mul praegu soome keelega tasemel 1+ :):):) Nii, et võime selle järgi õppida küll.\nSano sanat ääneen; ympyröi kuvateksteistä A-kirjaimet jne.\nViimastel päevadel olen hakanud õppima veel sedasi, et kirjutan omale eesti keeles umbes kahe vihikulehe pikkuse teksti ja püüan seda siis soome keelde tõlkida. Teemad võtan seinast seina a la kirjeldus tööpäevast, töölemineku marsruut, lastetoa kirjeldamine, välimuse kirjeldamine – püüan detailselt õppida, mitte enam pealiskaudselt.( Mitte: seal on maja, vaid: seal on pruuni värvi kahekorruseline maja, millel on punane viilkatus jne. ).\nTekstid jätan loomulikult alles, siis tulevikus hea vaadata/naerda, KUI valesti kirjutasin ;)\nPraegu olen iseenda peale natuke tegelikult kuri, et ma Eestis olles rohkem ei õppinud!! :) Oleks võinud ju samamoodi kirjutada ja siis tõlkida! Aga noh, oleks on sama hea, kui poleks ;)\nKui kell hakkab 15:00-16:00 kanti jõudma, saabub söögi vaaritamise aeg. Peale seda pole enam kaugel ka töölemineku aeg. Kodust lähen ära17:30 paiku. Tööpäev on endiselt selline nagu varasemalt kirjeldasin. Pauside ajal loen lehti ja joonin sõnu alla :) Ja ümberkirjutatud sõnu on mul oi-oi, kui palju :):):)\nVaevalt, et need sõnad kõik ka selgeks saavad õpitud, aga oluline on see, et arvan end õppivat ;)\nEnne kella 02:00 on tegelikult bussid juba tehtud. Meil on pausideks ette nähtud poolteist tundi, aga mina teen heal juhul 30-40 minutit, seepärast jõuangi alati varem valmis ja võin enne kella kukkumist koju sõita. Kui tööle lähen, siis söön kodus kõhu korralikult täis ja töö juures suurt ei söögi. Kui söön, siis kas banaani, jogurtit või shokolaadi. Vett joon muidugi ohtrasti, ligi 2-3 liitrit.\nKoju jõuan siis tavaliselt juba enne kella kahte. Kõige pealt lähen pessu ja kuna magamisgraafik on totaalselt sassis, siis kohe mul nagunii und ei tule ja seega istun veidi aega arvutis, nii umbes kella 03:00-ni.\nNii need argipäevad sellel nädalal läinud on. Kui lapsed tagasi tulevad, siis läheb graafik jälle teistsuguseks ja kui Karolinil kool hakkab, siis muutub graafik jälle omakorda :)\nKuna talv mind seal bussipargis ikkagi hirmutab, siis vaatan mol.fi-st juba uut töökohta. Täna just avastasin, et Marli ( toodab mahlasid) otsib liinile pakkijaid. Töö hakkaks pihta septembris ja kestaks 2012 a lõpuni. Töö oleks 3 vahetuses. Marli on meie kodust ca 3-4 km kaugusel. Seega, teen sinna KOHE KINDLASTI avalduse. Pakkuda on ainult 10 töökohta ja ma ei usu, et ma sinna saan, aga loota ju võib ;)\nNüüd on väheke lihtsam tööd otsida, sest soome keel on tunduvalt paremini suus, kui alguses ja võin kaaskodanikega juba suhelda küll :):):)\nTänane blogi võttis õppimisest jälle oma aja. Ja keda me selle eest karistame ??? :):)\nPostitaja: virxross kell 14:14 7 kommentaari:\nEile külastas mind bussipargis minu vahetu tööjuhataja ehk ülemus.\nKui L&T-sse tööle läksin, sii oli ta parasjagu puhkusel. Nüüd on ta siis puhkuselt tagasi ja tuli kaema, kuidas mul asjad toimivad.\nAlustuseks vaatas ta paar bussi üle ;) Kontrollimist ma ei peljanud, sest bussid olid/on kenasti puhtad.\nLapsepõlves ütles ema mulle ikka:” Kui midagi teed, siis tee korralikult” Seda ütlust olen ma ka üldjuhul järginud – kui ma midagi teen, siis korralikult ja kui ma korralikult teha ei taha/viitsi, siis ei tee üldse. Selline lahe loogika ;)\nKui paar bussi oli üle vaadatud, siis ta arvas, et rohkem küll pole tarvis neid kontrollida ja hakkasime niisama asjadest vestlema. Kui ma mõnda sõna soome keeles ei teadnud, siis ütlesin inglise keeles ja jutud sai ilusti aetud.\nAlgatuseks küsis ta, et kas olin Eestis politseinik ja kas ma tahan nüüd Soome politseisse tööle saada. Vastasin talle, et kui võimalik on, siis jah. Seejärel küsis ta, et kas mul on siis kohe nagu politsei kvalifikatsioon või? Ja mis keelt ma veel valdan?\nVastasin, et oman jah kohe politsei kvalifikatsiooni ja lisaks sellele oman veel turvatöötaja + raamatupidaja kvalifikatsioon ning vestlen vabalt nii vene kui ka inglise keeles ( tõenäoliselt oleks kirjutamisega raskusi...eriti vene keelega :):) ).\nSelle peale küsis, et miks ma oma oskustega üldse nende firmas töötan, et saaksin ka mujale tööle ja parema palga peale. Ma ei osanud muud vastata, kui seda, et KUI ma soome keelt piisavalt ei oska võin ma oma kvalifikatsiooni näitavad paberid rahulikult kodu seina peale riputada, olgu neid või kümme. Kõige pealt tuleb keel selgeks õppida ja siis saab edasi vaadata.\nJa palganumber ei olegi antud hetkel kõige tähtsam – tähtsam on see, et lapsed oleksid vaadatud. Praeguse tööjaotusega on kõik korras – ma ei pea laste pärast muretsema, et kuhu ma nad viin ja kes neid vaatab. Ise vaatamegi - korda mööda. Pikemas perspektiivis selle tempoga muidugi vastu ei pea. Praegu lähen magama umbes kell 03:00 öösel ja ärkan hommikul kell 10:00. Kui Karolin koolis hakkab käima, siis kaob see magamise privileeg ära ja ärkama peab vast juba kell 07:00. Seega jääks magamiseks kõigest 4 tundi. See oleks aga vähe - isegi minu jaoks :):):) Magan siis praegu oma une täis ja natuke ette ka :):)\nMulle tundus, et ülemusel hakkas minust lausa kahju, sest ta hakkas rääkima, et talvel on seda tööd suhteliselt raske teha, sest õues on nii külm jne. Tahtis mind vist talveks ette valmistada :) Kui aus olla, siis ta jutt hirmutas küll. Kui talvel tööle läheksin siis on õues juba pime nagunii ja lisaks sellel ka külm...ikka väga kül! Ikkagi Soome ju. See pani mõtelma küll ja esialgseid plaane natuke ümber vaatama.\nNüüd kaalun hoopis selliseid mõtteid, et panen Janeli juba septembrist lasteaeda. Kuna augustist läheb Karolin kooli, siis mul on veerand kuud aega Karoliniga tema kooliteed harjutada.\nKohe septembris uut töökohta kindlasti vaatama ei hakka, sest äkki jäävad lasped kohe (kooli-lasteaia) stressist haigeks ja siis jama, kui palju.\nOktoobrist-novembrist vaatan äkki uut kohta? Kui ma nüüd õieti mäletan, siis mul oli vist nagunii plaanis novembris-detsembris uut kohta vaadata – seegsa nihutan seda kuu aega ettepoole ;)\nPraegusel ajal pole hetkelisel töökohtal midagi hullu, aga talvel oleks vist jah väheke raske. Mitte, et ma raskusi kardaks, aga....:)\nPostitaja: virxross kell 12:40 Kommentaare ei ole:\nNüüd ma saan aru küll, mis toimub.\nVaatan blogi analüüsist, et minu pisike blogike on perekool.ee foorumisse üles riputatud!!! Ja ju oli see ka eelmisel korral sinna üles pandud, aga siis polnud ma blogi suhtes veel nii tark ja ei osanud seda vaadata - arenesin ju vahepeal :):)\nKostaks selle ülesriputamise peale midagi, aga ei oska....\nMh, perekooli ei julge vaatama minnagi, mis seal kirjutatakse...\nOk, kõike kaunist ;)\nPostitaja: virxross kell 02:25 16 kommentaari:\nPostitaja: virxross kell 17:20 3 kommentaari:\nNii see on :):):)\nKäisime täna kaubamajades ringi tuterdamas. USKUMATU millised soodukad siin ikkagi on!! Karolinil seisab ju ees koolitee, seega on ootamas garderoobi uuendamine ja koolitarvete soetamine ;). Vaataseimegi sellise pilguga ringi, mida talle vaja on ja kui palju asjad maksavad!! Ma kordan veel kord – USKUMATUD soodukad :):) Hooaja lõpetamine on vist käes, sest enamikes poodides olid aled 50-70% ja siin ei ole nii, et enne allahindlust keevitatakse hinnad üles, nagu Eestis asjad käivad ;) Nüüd ma saan nendest täitsa aru, kes Soomes osturallidel käivad ja uurivad alede kohta.\nNäiteks koolikott – tugeva seljatoe ja pehmendustega. Ikka korralik koolikott, nagu praegune trend on, mitte mingisugune lirakas. Eestis maksavad sellised ca 50 €. Siin oli algseks hinnaks 42,99 €, aga kuna oli soodukas, siis oli hinnaks hoopis 20,00 €. Ilma pikemalt mõtlemata ostsin selle kohe ka ära. Karolin tahtis koti küll ise valida, aga paraku on ta hetkel Eestis ja sellist head pakkumist ei pruugi enam tulla ( hetkel). Eks ta valib siis teised kooliasjad ise ;);)\nRiietega on täpselt sama lugu. Korraliku dressikomplekti ( Puma, Umbro) saab kätte 30 €, tossud 15 €( Puma ja Adidas) , jope-püksid sügiskomlekt 25 € ( Lassie), ilusad pidulikud kleidid 13 €( H&M). Eestis võib sellistest hindadest ainult unistada!! Kui Eestis koolikott ära osta, siis on juba sellest väljakäidavast summast hing kinni , mis nendest teistest asjadest veel rääkida :):) Siin on hoopis teised lood.\nPoodides konnates kirjutasin hindasid ka üles :):) Teen ikka oma statistikaid! : Ma mõnda aega veel kirjutan, eks siis teen blogisse sissekande ja igaüks võib hinnaerinevusi oma silmaga kaeda ;)\nKui eile lapsi Helsingisse viisin, siis sadas Turus ( ja Salos )sellist vihma, et ma pole vist terve elu jooksul ka sellist sadu näinud. Oleks siis vihmahoog korra üle käinud, aga ei - sadas kohe pikalt-pikalt. Kiiretee peal "kimasin" lausa 50-60 km/h. No selline vihm oli, et anna aga olla + välku sähvis ka iga mõne sekundi tagant. Mõned kohad tee peal olid veega lausa nii üle ujutatud, et loikudest läbi sõites lendas vett laias kaares. Ma arvan, et see oli minu kõige hullem sõit, mida ma sõitma olen pidanud. Läksin teele ca 2 h varuga, et varem sadamasse jõuda, aga sõites vaatasin muudkui kella ja pidasin arvet, kas ikka jõuan. Õnneks jõudsin ;) Helsingis paistis kusjuures päike ja pilvedest polnud haisugi. Et siis 170 km vahemaa tagant selline erinevus!\nPostitaja: virxross kell 01:20 Kommentaare ei ole:\nEile tegin blogisse uue sissekande. Panin kenasti publish post, aga ülesse/arhiivi see ei läinud esilehele ei ilmunud. Muidu on ju nii, et kui uue postituse kirjutan, siis saab see kohe blogi avalooks. Eile aga oli nii, et uut postitust nägin alles siis, kui juulikuu peale klõpsasin! Jukerdasin selle blogiga oma paar tundi, aga ikka asja korda ei saanud. Iseenesest blogi suhtes arenesin küll: sain kellaaja õigeks, all panin statistikanäitaja ja puha.\nKuna olulisim probleem jäi ikkagi lahendamata, siis kirjutasin lõpuks blogi haldajale. Täna ta oligi mulle vastanud, et tema näeb uut postitust, lisades, et tõenäoliselt on probleem arvutis. Soovitas Toolsist kõik need historid ära kustutada. Nii saigi tehtud ja - hoplaa - kõik jälle oki-toki :):)\nNagu Te juba teate, siis pole ma suuremat sorti arvutigeenius, aga ma arenen iga päevaga :):)Täna tegin üsna suure arenguhüppe :):)\nAga jah, tõsi see on, et arvuti võib jamada. See läpakas on meid teeninud juba ligi 5 aastat. Tegelikult olekski aeg see juba ümber vahetada...mõtleb ka teine juba liiga aeglaselt ;)\nOki-toki, lähen teen nüüd Tarmole sünnipäeva puhul tugeva kalli ja patsutan 3 korda õlale :):):) Mis saaks veel paremat olla, kui naise poolt 3 patsutust õlale? :):)\nRäägite, et mõni tore kingitus!! Kahjuks olen ma hetkel kingituse tegemiseks liiga vaene :):):):):)\nPostitaja: virxross kell 15:27 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: virxross kell 17:01 5 kommentaari:\nKulutused, et üldse Soome kolida ja seal esimese palgapäevani vastu pidada.\nPean natuke sellest roosast mannast välja tulema ja materiaalses osas veidi selgitustööd tegema.\nKui kellelgi eesmärgiks on tulevikus Soome kolida, siis arvestama peab sellega, et raha peaks olema varutud VÄHEMALT 2000 €.\nEks ikka selleks, et seda elu Soome riigis alustada, päris ilma rahata ei saa kohe kuidagi.\nToon väljaminekud meie kolimisest ja alustamisest.\nLõviosa varutud summast läheb muidugi korteri peale ( meil oli siis 571 € ( ühe kuu tagatisraha) + jooksva juulikuu eest 285 € ( oli poolik kuu, seega pool summat).\nPäris paljudes kohtades küsitakse tagatiseks ka 2 kuu üüri.\nVäljaminekud, et korterit üldse üürida - 2 täiskasvanu laevapiletid (edasi-tagasi) 83 €. Autol tuleb loomulikult paak täis panna, meie käisime Sohvoosist-Turku ja Turust-Sohvoosi paagitäiega ära- 67 €. Samuti tuleks arvestada ettenägematute kuludega ca 20-30 € ringis ( meie puhul olid need siis Turu kaart, tasulised parkimised, söök jne.).\nKorteri hankimise kulud kokku ca 1030 €\nKolimisega seonduvad kulud olid siis taas laevapiletid 83 € ja bussile küttekulu 75 €.\nKirbukalt ostetud hädavajalikud tarbeesemed 100 €\nKoju oleks vaja olnud rohkem asju, aga võtsime tõesti vaid eluks hädavajaliku, sest resurss lihtsalt ei lubanud rohkem.\nKolimiskulud kokku ca 258 €\nEmigreerumisega seonduvad kulud. Jällegi laevapiletid 83 € + autol paak täis 67 €\nTodukraami/majapidamistarbeid ostsime ka päris suurel hulgal kaasa, nii 300 € eest.\nEmigreerumiskulud kokku ca 440 €\nNagu me näeme, siis kulus 1728 €, et üldse Soome tulla.\nMeie varu oli ca 1800 €\nKaks aastat seisis krediitkaart ootamatuteks väljaminekuteks sahtlis, nii igaks juhuks. Nüüd siis saabus aeg, et seda kasutada. Loodetavasti oleme võimelised selle kiiremas korras tagasi maksma. Krediitkaartide maksmine on ju nagu surnud koerad - maksad ja maksad, aga kunagi makstud ei saa :):)\nLoomulikult pole sellest rahast piisanud, et ära elada ja oleme pidanud sõpradelt hetkel ca 500 € juurde laenama. Jumal tänatud, et sellised sõbrad olemas on :):) Tänud Teile Kullakesed.\nMa ei ole asualt öelda arvet pidanud, kui palju meil siin Soomes raha kulunud on, aga tõsi on see, et väljaminekuid on. Esmajoones loomulikult söögile ja küttekulule ning seejärel teisejärgulised kulud nagu nett, mõned tarbeesemed jne.\nMeie peame endi puhul veel seda arvestama, et kuu lõpus saadav minu palk ( tsipa alla 600 €) kulub kohe üürile ja vaba raha tekib niisiis alles 15.augustil ( kui on teine palgapäev). Sellega võib siis seda tõdeda, et arvestuslik ja kaalutletud arvepidamine kestab vähemalt kuu aega veel. Eks praegu mängib suurt rolli ka see, et Tarmo pole hetkel veel tööd leidnud. Kaks palka on ikka kaks palka. Aga pole hullu - elame üle ;)\nKokkuvõttena võib öelda seda, et emigreerumiseks oleks piisav rahasumma 2200-2500 €\nKuna nädalavahetus kestab, siis käisime eile koos lastega natuke matkamas. Panime kohe kotid selga, tegime võileibu ka kaasa ja ronisime oma mäenõlvast üles ning läksime rajale. Rajad on kenasti sissekäidud ja puudelegi on peale märgitud kuhu minema peab. Ring oli vast 2-3 km pikk. Kumbki tüdrukutest virisema ei hakanud ja ära ei väsinud. Kõmpisid kenasti terve tee läbi. Vahepeal oli siis puhkepaus võileibade nosimiseks.\nNemad juba võileibadest ära ei ütle :)\nKa täna veetsime päeva värskes õhus. Käisime kalal. Kamba peale oli meil muidugi ainult üks õng. Ei kulunud palju aega, kui kork vee alla vajus ja see sealt koos ahvenaga välja sai tõmmatud. Juhhu, esimene kala nii ruttu käes. No jah, oli esimene ja jäi ka viimaseks :) Selle viisime kenasti koju, puhastasime ära ja panime sügavkülma teisi ahvenaid ootama ;)Ei hakka ju ühest kalast praadi tegema! :)\nVot kus on pirakas kala :):):)\nÜhesõnaga veedame nädalavahetusi vastavalt rahakoti paksusele :):):) Täitsa tore on :)\nPostitaja: virxross kell 18:38 7 kommentaari:\nPostitaja: virxross kell 16:05 18 kommentaari:\nPostitaja: virxross kell 11:56 3 kommentaari:\nTundub, et keegi on minu blogi kuhugi foorumisse üles riputanud. Kui muidu on päevas lugejaid umbes 20. ringi, siis eile oli üle 250. Nii, et enam see polegi blogi sõpradele vaid igaühele. Kui nii võtta, siis tegemist ongi ju avaliku blogiga ja kõik võivad seda lugeda ka, aga kuhugi foorumisse riputada poleks küll vaja olnud :(\nAga noh, kui nii siis nii ;) Nüüd saavad mõned kodukanad foorumis sapiseid kommentaare jagada ja parastada, et näe – jälle üks harimatu koristaja Soomes juures. Kui nad sellesse blogisse ei süüvi, siis nende arvamus võibki pinnapealseks jääda. Aga mis mul sest, las nad siis pritsivad oma sappi ja arvavad, et ma olen harimatu ja koristaja ametist unistav loll eestlane :)\nOnju, sõbrad? :)\nEile õhtul õnnestus mul ühe bussijuhiga pikemalt vestlem ajääda. Tal pidavat siin Turus palju eestlastest sõpru ja tuttavaid elama ning põhjus selleks( üllatus-üllatus)on loomulikult Eestis makstav madal palk. Kui ma ütlesin, et minu palk politseis oli 530 €, siis ta ei tahtnud oma kõrvu uskuda ning küsis päris mitu korda üle, et kas nuber on ikka õige. Isegi inglise keeles küsis :) Jäin ikka oma 530 euri juurde, ei muutunud see kuupalk kohe kuidagi 2000 euriseks :):) Seepeale ta lohutas mind, et siis ma saan juba praegu ju 3-4 korda kõrgemat palka ja kui soome keele selgeks saan, siis lähen parema töö peale ning palk tõuseb veelgi. Oli temaga 100% nõus ;)\nTäna räägimegi plaanidest/ visioonidest, mõistmaks, kas ma ehitan oma tuleviku pilvedesse ja ma pean terve elu sellele järele ronima või on tegemist siiski reaalsete mõtetega.\nPraegu on kiiremas korras keel vaja erinomaisesti selgeks saada. Algul arvasin, et teeks selle keele eksami ära umbes 2 aasta pärast. Olles 4 päeva Soomes olnud, siis saan aru, et nii kaua küll jokutada ei ole tarvis. Usun, et olen võimeline seda juba ka aasta pärast tegema. Seega panen tärminiks, et soome keele eksami teen suvel 2012.\nPüüan praegusel töökohal püsida nii kaua, kui kõik paberimajandus Soomes korras on, Karolin kooliga harjunud ja Janeli lasteaias. Ma usun, et novembris-detsembris võiks juba uut kohta vaadata küll.\nKunagi kaugemas tulevikus püüan (vist )ikkagi Poliisi saada. Eestis olles uurisin Soome politseikomissarilt, kas mul on üldse reaalselt võimalik Soome politseisse tööle saada.Teoreetiliselt on võimalik küll, KUI ma sooritan kõrgtasemel soome keele eksami ja võtan Soome kodakondsuse. Sisekaitseakadeemia lõpudiplomit nad selles suhtes aksepteeriva. Lisaks tuleks mul muidugi hunnik koolitusi läbida ja loomulikult Soome seadustega end kurssi viia. Samas ta ei uskunud, et see mul õnnestub, sest, kui ma alles praegu alustasin soome keele õpingutega, siis mul on lihtsalt väga raske end 100 % teise keelde ümber rakendada. Soome kodakondsuse võtmine tähendab ka põhimõtteliselt seda, et siis ei anna sa Soome riigile mitte sõrme vaid terve käe. Ühesõnaga kodakondsust ei soovitata võtta. Hetkel ma ei peagi oma pead sellega vaevama, sest 2 aastat tuleb enne Soome riigis nagunii elada, et üldse kodakondsust taotlema hakata( ma ei tea muidugi, kas see on 100% tõsi, aga bussijuht vähemalt eile nii ütles) ja eks siis paistab, kuidas selle soome keelega lood on.Kas loosungiks saab siis:” 5 aastaga Soome Poliisi”?? :)\nSee on selge, et Karolin siin kooli läheb. Tundub, et selgemast selgem on ka see, et Janeli läheb siin kooli, sest tal on koolini jäänud veel 3,5 aastat. Ma arvan ja usun, et tegelikult lähen ma ka ise siin veel kooli. Mida õppima ja millal, seda ma veel ei tea, aga mõtted on muidu selles suunas liikunud küll. Ma arvan, et see korter, kus hetkel elame, jääb meie koduks päris mitmeks aastaks.\nPostitaja: virxross kell 13:19 9 kommentaari:\nPostitaja: virxross kell 16:03 17 kommentaari:\nTöökoht on olemas :):):):):):):):)\nKuna ma nii mitu päeva kadunud olen olnud, siis järelikult pidas minu ennustus paika ja internetiga esineb probleeme.Uskumatu, aga Turu linn ja linnaelanikud pole vist avalikust Wifi´st kuulnudki!! Kõik netikohad on koodi all. Üleeile otsisime pool linna läbi ja täna teise poole - internetist ei haisugi!! Ka sellest kohast ei õnnestunud enam levi saada, kust tookrod saime, kui korterit võtmas käisime. Kuulu järgi pidavat kusagil ikka levi olema, aga meie pole seda kohta veel avastanud. Kui Turu linnast tasuta neti leviala leiaks, siis see oleks nagu üks ilus helesinine unistus :)\nKuna meil pole hetkel netti ega telekat, siis elame täielikus infosulus. Õnneks raadio ikka on. Kuulame muudkui Soome laule: ta-rui-ra-raa ja varvas tatsub :) Homsest pidi naabripoiss muidu omale neti sisse saama, lubas avalikuks jätta, et meie ka netti pääseksime ja tsivilisatsiooniga taasühineda saaksime:):)\nHalleluuja. Töökoht on leitud :) Käisin siis täna kell 13:00 töövestlusel. Kui aus olla, siis mul ei tulnud isegi mitte närvi sisse. Ju ma võtsin seda asja nii loomulikult. Eks ma valmistasin end eile tegelikult kõvasti ette ka :):)Püüdsin ennetada kõiki teemasid, mis minu käest küsida võidaks ja õppisin seejärel need teemad soome keeles ka selgeks. Olin eile umbes kella 03:00 üleval. Ah, kellele ma siin ikka valetan – viimased 2 tundi kuulasin tegelikult muusikat ja mängisin Spider Soltaire :):):)\nVestluse alguseks oli 13:00.Ma, korraliku tüdrukuna, olin juba 10 minutit varem kohal :) Isegi ukse taga oodates ei tulnud närvi sisse. Vestlema sain täpselt kell 13:00. Minu vastas istus umbes sama noor neiu( ihihihihih) kui ma ise olen :):)Vestlus kujunes täpselt selliseks nagu ma ette olin kujutanud ( seega olen ma täitsa elava kujutlusvõimega! :):) ).Vestlesime sellest, et mis töid ma varem teinud olen; miks Soome otsustasin kolida; millist tööd ma tahan ja millisel ajal; pidin ennast iseloomustama jne.jne.Kui töökoha soovist rääkisin, siis selgitasin kohe ka lastega seonduvatest probleemidest. Kui ta oli mu jutu ära kuulanud, siis ta vaatas arvutist järgi, millised töökohad mulle sobivad on.\nSaada oli 3 töökohta:\n1.Alates 10.augustist bürooruume koristama\n2.Alates järgmisest nädalast ostukeskusi koristama\n3.Alates järgmisest nädalast liinibusse seest puhastama\nÜhesõnaga välitööd pole, ainult koristmine.\n10.augustil algava töökoha matsin ma kohe maha, sest tööle on vaja saada kiiremas korras, mitte alles kuu aja pärast.\nTeiste kahe vahel oli kaaluda nii palju, et poodide koristamine oleks hakanud kella 22:00-st kuni kella 06:00-ni. Busside puhastamine kella 18:00-st kuni 02:00-ni. Kuna busside variant tundus mulle sobivam olema, siis ütlesingi, et võimaluse korral valin selle töö. Esiteks sellepärast, et 18:00 ajal on Tarmo juba töölt kodus. Kui mina 18:00 tööle lähen ja öösel koju tagasi jõuan, siis on kell magamaheitmiseks veel suhteliselt normaalne. Ma ise olengi nagunii rohkem öine inimene.\nJõudsime oma jutuga töötamise alguspäeva ja palgasoovi juurde. Alusatmise päevaks ütlesin, et kasvõi homme kohe, aga kuna ma töötasudest suurt midagi ei teadnud ( õigemini tegin nägu nagu ei teaks), siis ma mingit numbrit ka ei öelnud. Ütlesin lihtsalt, et soovin keskmist palka, mida sellise töö eest makstakse. Rahasumma polegi hetkel määrav ja selles suhtes on tegelikult ükskõik.Teadsin seda, et kui otse soomlase all tööl olla, siis mingit erilist kopikat nad maksta ei saa. Kuna tingimused olid selged, töökoht olemas, minu passist koopia tehtud, siis ütles tööandja, et võtab minuga järgmisel nädalal telefoni teel ühendust. Nii see vestlus lõppes ja läksin rõõmsalt koju – juhhu, ühel meist on vähemalt 100% töökoht olemas :)\nKuna tulevase töökoha tööaeg on õhtul, siis mõtlesin, et helistan veel ühte kohta. Nimelt on meie maja hooldemees praegu puhkusel ja trepikoja infoseinal oli kuulutus, et tema asemele oleks kuuks ajaks asendajat vaja. Ma endamisi mõtlesin, et võin selle kuukese ise siin muru niita, pabereid maast ära korjata, maja ääri pühkida ja prügikastides kilekotte vahetada – noh, kojamehe tööd teha :):).Kui ma Abbil suutsin 12-13 tundi muru niita, peale seda ellu jääda ja selle eest raha ei saanud, siis siin jõuan ma seda ammugi teha, arvestades, et siin saab selle eest ka palka :):) Hooldamispinda pole ka siin suurt midagi. Ütleme nii, et Abbi on ca 5 korda suurem :) Nii ma siis helistasin talle täna ja küsisin, et kas see koht on ikka veel vaba. Olevat vaba jah. Ütlesin, et soovin ise seda kohta. Selle peale ta ütles , et tuleb Pernosse ja siis arutame seda asja. Praegu on juba õhtu ja tulnud teda veel pole. Ma nüüd ei oskagi öelda, kas me saime teineteisest ikka õigesti aru, aga kui ta homse päeva jooksul ühendust võtnud ei ole, siis helistan ise uuesti ja küsin igaksj uhuks üle. No, kui selle töökoha ka saaks, siis oleks 1 kuuga juba miinustest väljas :):) Arvestades hetkel meie miinuseid, siis Eestis peaks nende pärast vähemalt pool aastat rabama :):) Eks me ise oleme süüdi ka, et nii kaua loorberitel puhkasime, aga vaadates praeguseid asjade käike, siis tegime just õigeid otsuseid.\nNo ja kui Tarmo töökoht ka 100% kindel on, siis saame 1 kuuga juba isegi plussidesse!:) Tegelikult on üsna selge, et Tarmo selle töökoha siiski saab, sest homme kell 12:00 on tema töövestlus ja tööandja rääkis juba, et ees on plaatimistööd. Pead selle eest anda ei saa, aga 90% tundub töö kindel olevat ;) See selgub siis homme.\nPeale enda töövestlust jõudsin ligi 2 tundi kodus olla, kui telefon helises. Helistajaks oli minu tööandja, kes ütles, et töökoht on kohe olemas ja võin juba homme kell 18:00 alustada!! Kutsus homseks enda juurde, et tööleping ära vormistada. Mis mul saab selle vastu olla....:)\nSelline töökoht tähendab ühtlasi ka seda, et lastega probleeme ei teki. Fui-fui-fui. Janelit ei panegi vist algul üldse lasteaeda. Millalgi kindlasti paneme, aga kohe alguses mitte. Karolini saan ka ise kooli viia ning peale tunde ära tuua. Seega pidaski minu ütlus paika: kes muretseb enne kui tarvis, see muretseb rohkem kui tarvis.Pole mõtet muretseda.\nSaaks veel ravikindlustusega ka asjad jonksu, no siis poleks küll enam ühtegi asja, millepärast muret tunda.\nTööuudised on niisiis räägitud. Nüüd siis sisseelamine.\nMööbel on kokku pandud ja pakid lahti pakitud. Hetkel on elamine suhteliselt tühi, aga eks ajaga jõuab vajalike asju juurde soetada ;) Kust ikka, kui Ekotorilt ehk kirbukalt ;)\nLastega on sellised lood, et esimesel päeval, kui siia jõudsime ja lapsed välja mänguplatsile läksid, siis jälgisin nende kohanemist teiste lastega rõdul olles. Ühel hetkel hakkas süda 100 korda kiiremini taguma ja vererõhk tõusis 300 peale, kui nägin pealt, et üks Soome tüdrukutest sõitis Karolinile ilma mingi põhjuseta otsa. Ja nii kolm korda järjest. Tüdrukul oli jalgratas käe kõrval, mitte ta ei sõitnud. Kui ma nägin, et see tüdruk meelega sedasi otsa sõidab, siis... teate ju küll, mida ema süda teeb, kui näeb, et tema lapsele ülekohut tehakse!!Igatahes panin sipsti jalanõud jalga ja läksin üsnagi kiirel sammul mänguplatsile. Läksin otse selle tüdruku suunas, endal suht kuri nägu peas( kui vaja, siis oskan ma väga kurja nägu teha!) ja ise mõeldes, et kuidas ma selle olukorra nüüd kõige soodsamalt lahendama peaksin!? Mõtlesin endamisi, et päris karjuda nagu ei saa, sest võõrad lapsed, võõras keel, võõras koht ja siis ei võetagi meie lapsi enam omaks. Kohe kindlasti mitte. Oleks asi Eestis toimunud, siis teadagi mis... :):):) Läksin siis selle tüdruku juurde, Karolin käe kõrval, ja küsisin, et miks ta sedasi tegi. Algul hakkas tüdruk tagasi ajama, et ta pole midagi teinud, aga kuna ma ütlesin, et ma olin rõdul ja nägin kõike pealt, siis ta ütles, et ei teagi miks ta nii tegi. Selgitasin, et sedasi ei ole ilus teha ja tal tuleb nüüd Karolini ees vabandada. Tüdruk vabandas ja kallistas Karolini. Ju Soomes vabandatakse siis koos kalliga ;) Peale vabandamist rääkisin tüdrukuga edasi, uurides, kui vana ta on, mis ta nimi on jne.Tuleb välja, et ta on ka 6-aastane ja läheb sügisel kooli, tõenäoliselt Karoliniga ühte klassi. Kuna seal ümber oli veel teisigi lapsi, siis küsisin ka nende nimesi. Ühesõnaga püüdsin lapsi omavahel tutvustada. Seejärel käisin toas ja tõin paki “Kasekese” komme ja jagasin laste vahel ära. Ikkagi Eesti kommi! Kas minu sekkumine oli vajalik? Ma leian, et oli küll. Karolin on suht pehme loomuga ja kui terve kari lapsi ümber on ja üks neist terroriseerib, siis ta ei julgegi enda eest seista. Samas said lapsed aru, et edaspidi pole mõtet niisama neid “Eesti tüdrukuid” torkida, sest neil on siiski keegi, kes nende eest seisab. Probleem oli tekkinud sellest, et nad ei mõistnud teineteist – keelebarjäär- Soome lapsed ütlesid midagi, aga Karolin ei vastanud neile, kuna ei saanud aru ja nii see intsident käes oligi. Praeguseks oleme koha peal olnud 4 päeva ja probleeme pole enam olnud. Lapsed on päris hästi kohanenud, mängivad juba ka Soome lastega. Isegi soome keel hakkab vaikselt külge :):) Kotiin,keinu, äiti ja moi juba tuleb :):):) Ostsin muidu ka ühe soomekeelse kleepsuraamatu, kus iga lehe peal on 3-4 lühikirjeldust loomadest. Iga õhtu loen tüdrukutele 1 lehe. Algul 1 lause soome keeles, seejärel eesti keeles. Ja nii loen igat teksti 2 korda läbi. Võibolla pole sellest kasu, aga noh – ma exblondiin tahan uskuda, et äkki ikka on :):)\nKell on peaaegu 23:00, Tarmo läks lapsi magama panema. Tegi huumorit ja ütles tüdrukutele, et peame täna varakult magama minema, sest emmel seisab homme tähtis päev ees – miljoni lepingu sõlmimine :):)Ha-ha-haaaa :):)\nPostitaja: virxross kell 01:50 Kommentaare ei ole:


Kaasani kiriku dokumenteerimine - Archaeovision\nEile ja täna veetsime Tallinna Kaasani kirikut (ametliku nimega Tallinna Jumalaema Sündimise Kaasani pühakuju kirik) mõõdistades. Tegemist on kiriku dokumenteerimise projekti esimese etapiga, mille käigus teostatakse laserskaneerimine ja fotogramm-meetriline mõõdistamine. Laserskaneerimine teostatakse koostöös Reaalprojekt OÜ-ga. Töö tulemuseks on kolmemõõtmeline infokogum, mis võimaldab koostatada nii plaane, lõikeid ja 3D mudeleid, kui ka luua erinevaid interaktiivseid väljundeid.\nKaasani kirik on valminud Peeter I ajal (1721) ja on Tallinna kõige vanim puitkirik. Mõõdistustöö üheks eesmärgiks on talletada ehitise ja selle konstruktsioonide praegune olukord.\nLaserskanneerimise ja fotogramm-meetrilise mõõdistuse eeliseks traditsioonilise mõõdistamise ees on see, et ei mõõdeta üksikuid punkte ja jooni, vaid talletatakse kogu situatsioon. Seejärel on võimalik digitaalsest mudelist võimalik võtta just selliseid mõõte, mida parasjagu vaja on.\nKirik on väike, kuid väga kompleksne. Kohtades, kus ei pääse mõõdistama laserskanneriga, kasutame fotogramm-meetrilist mõõdistust. Fotogramm-meetria tulemuseks on samuti punktipilv, kuid sellele lisaks luuakse kõrge resolutsiooniga tekstuur, millega saab katta punkitipilve (või võrkmudeli) fotorealistliku visualisatsiooni loomiseks.\nArchaeovision OÜ on keskendunud erinevate kaasagsete lahenduste rakendamisele kultuuripärandi dokumenteerimise vallas.\nPosted on 09/01/2015 in Projektid


NATO agentuuri NCIA hanked\nKui soovite olla kursis kõigi kaitsehangetega teie ettevõtte spetsiifilises valdkonnas, soovitame registreeruda huvipakkuvate agentuuride juures potentsiaalseks pakkujaks.\nNATO hangib ajutiste laagrite lahendusi Lätti, sh konteiner-lahendusi – majutuseks, med. abiks, laohoonete loomiseks jms. Tähtaeg osalustaotluste esitamiseks 20.10.2018. Hanke kogumaht 9,6 mln EUR. Kood 636\nNATO hangib IT tugiteenuseid (3 tase). Eelduseks et on pakkujatel on piiratud tasemel välisteabe töötlemise luba ja vajalikud vahendid, projekti meeskonnaliikmetel peab olema NATO salajane luba. Tähtaeg pakkumiste esitamiseks 15. oktoober 2018. Kood 640


50tk/palju Suur 3 Suuruses Valge Jõupaber Pakendi Kott Jäätunud Windows Püsti Tõmblukk Pakendamise Kotid Zip Lock Jaemüüja Pakett See Kategooria. Kodu Ladustamise Ja Organisatsiooni - Apo-epif.org\nTagastamine > Kodu Ladustamise Ja Organisatsiooni > 50tk/palju Suur 3 Suuruses Valge Jõupaber Pakendi Kott Jäätunud Windows Püsti Tõmblukk Pakendamise Kotid Zip Lock Jaemüüja Pakett\n50tk/palju suur 3 suuruses Valge jõupaber pakendi kott Jäätunud windows püsti Tõmblukk pakendamise kotid zip lock jaemüüja pakett\nStiil : valge raamat zip lock püsti Kott transparant windows\nMaterjal : Jõupaber + Pe selge, filmi-lisamaterjal\nVälja Suurus valida : ;\n20cm x 30 cm +5cm / mõõtmed on 23cm x 35cm + 5cm / 25cm x 35cm + 5cm /\nme kasutame sentimeeter(cm) unit, 1 toll =2.54 cm =25.4 mm ;\nsisemine suurus kott on 2cm (laius) vähem ja 4cm (kõrge) vähem kui väljaspool suurused;\nPaksus : 300 mikronit = 0,30 mm (Double face)\nEelised : Hapniku Vastupanu, Veekindel, Õli-Tõend, Kõrge Takistus\nKasutamine : kasutatakse Laialdaselt Suupisted, Pähklid, Puuviljad, marjad, Külmutatud toidud, Tee, Kohv (oad),\nPulber Segab, Kommid, vannisoolad, Pet kohtleb\nKohandatud : vastu võtta ja pls võtke meiega ühendust\n1). Re' suletav lukuga valikud\n2). Toiduaine klass-foolium inlay multi-funktsionaalne kasutada erinevad väljad.\n3). Pisar astme võrra (mis mak rebimine kotid mugav nii kaks külge)\nvärv: 20cm x 30cm baas, 5cm, mõõtmed on 23cm x 35cm baas, 5cm, 25cm x 35cm baas, 5cm\nPaksus: 20 traat\nToote DetailidMõõt : 9*14cm (3,5 mm*5.5")Veekindel, standup aken, uuesti suletav, saab kasutada ikka ja jälle,Ideaalne toidu, kohvi, pähkleid, suhkrut, teed pikaajaline säilitamineZiplock kotti on lihtne ja ringlussevõtt suletud, saab teha võltsimiskindlad soojust hülgelaevMaterjal : Jõupaber ja plastikustToote EkraanSoodust: 1...\nRippuvad Äravoolu Kott Korv Vann Salvestamise Vidin Vahendid Valamu Omanik Riiulid Seep Omanik Köögi Roog Riie Sponge Omanik Ladustamine\nMaterjal : PVC4 Värvi valida : Sinine / Roheline / Roosa / KohviSuur: nagu pildilKog: 1 tk(muud tarvikud demo pildil ei kuulu komplekti.)Märk: Palun lubada, 13mm vea tõttu käsitsi mõõtmine...\n1TK Veekindel Kaasaskantav Tassima Lõuna Kott Kokkuklapitavad Jõulud Mustrid Lunch Box Kott Soojusisolatsioon Kotid\nVeekindel Lõuend 1 TK Kaasaskantav Tassima Lõuna Kott Kokkuklapitavad Jõulud Mustrid Lunch Box Kott Soojusisolatsioon Kott Tasuta ShippingSee muster lunch box kott on vastupidav ja veekindel, unikaalne disain külmik funktsioon, tõesti peavadon reisi , piknik, või kontoris kui lunchbox kott.Palun meelde tuletada, et tänu valgustuse mõju ja monitori heledust / kontrastsust jne, värvi toon veebisaidi foto ja tegeliku punkt võiks olla veidi erinev.100% täiesti uja kvaliteetneMaterjal : Canavas, AlumiiniumSuur: 19.5*16.5*23.5 cm / 7.68*6.50*9.25 aastalTeade : 1...\nKirjeld: Rohkem vastupidav topeltkiht disain Mugav, keskkonna , pestav ja korduvkasutatav korraldaja Randmepael teeb seda saab kasutada sõltumatult nagu kaasaskantav kott Mahutab palju stuffs poolt palju taskuid...\nRetro ladustamise kasti, Eiffeli Torn Pliiats Pliiats Juhul Omanik Kirjatarvete Ladustamise Puidust Kast Leibkonna pliiatsi hoidmine korraldaja 19.5*7*4cm\nOmadused : 1 Multifunktsionaalne ladustamise kasti majapidamises, mündid, ehted ja kirjatarvete2 Kena retro kaunistamiseks majapidamises / ehted / stationery3 Looduslik puit materjali, mittemürgine, kajasõbralik4...\nLapsed, Beebi Vann, Vanni Mänguasjad Korralik Ladustamise Kotid Iminapp Kott Silma Vannituba Korraldaja Net Kotid\nKeskkonnasõbralik Mänguasi Ladustamise Kokkuklapitavad Beebi Vannituba Silma Vann Kott Net iminapp Korvid Kirjeld: Nimi : Laste 's Beach Baby Kott Kogumise Pesemine : käsipesu Materjal : Mesh Riie + Oxford Kangast Mõõdud : S : 36x37cm / 14.17x14.57inch M : 35x45cm / 13.78x17.72inch Pakett : 1 x Võrgusilma Kott'\nKokkupandav Garderoob Rippuvad Kotid, Sokid Püksikud Abimees Riided Riidepuu Aluspüksid Ladustamise Kott Kosmeetika Mänguasi Aluspesu Ladustamise Kott\nIdeaalne ladustamiseks aluspesu, rinnahoidjad, sokid jne, Hoidke oma riided ja tarvikud korras ja korraldatud Suur korraldamiseks riidekapp Materjal : Polüester+PE Suur: 80*42cm / 31.49*16.53" Color : Sinine, Hall, Roosa, Roheline Kog: 1tk Märk: Suurkäsitsi mõõtmine, võib esineda 1 kuni 2 cm viga, kuulub normaalse nähtusega...\nTass Korvid Kirjeld: 100% täiesti uja kvaliteetne Armas kasulik net mänguasi ladustamise kott Aitab õpetada lastele, et puhtalt ära Pestav, vastupidav ja kergesti külge Lõbja mugav mänguasja pood, vannituba...\nSpetsifikatsioon : Mõõtmed : 9*12.5 cm (3.5*4.9tolline) Materjal : Plastik Värv : Läbipaistev Pakend : 200pcs / Palju Motiiv : niiskusekindel, tõuse üles, uuesti suletav Ideaalne toidu pulber, kohvi, pähkli , suhkruja pikaajaline ladustamine ziplock kotti on lihtne ja ringlussevõtt suletud, saab kasutada ikka ja jälle Märk: Kui tellite 3 palju või rohkem, süsteem annab teile 10% maha automaatselt Ainult müüa pakendis kott, muud esemed, mis ei ole kantudKui teil on vaja teine suurVõtke klõpsake lingil.Võibolla teil on vaja ka alla kotidPüsti Jõupaber Alumiinium Foolium Paketi KottPüsti Jõupaber Alumiinium Foolium Pakendis Kott AkenPüsti Jõupaber Alumiinium Foolium Paketi Kott Tuim Poola AkenPüsti Jõupaber Alumiinium Foolium Paketi Kott Ümmargune AkenJõupaber Alumiinium Foolium Pakendis Kott Riputada AukPüsti Puhas Hõbe AlumiiniumFoolium Paketi KottPüsti Selge Alumiinium Foolium Paketi KottPüsti Selge Polü Paketi KottPüsti Selge Rohelised Lehed Polü Paketi KottSelge Polü Tõmblukk Paketi KottAlumiinium Foolium Tõmblukk Paketi KottOpen Top Alumiinium Foolium Paketi KottMust Open Top Alumiinium Foolium Paketi KottOpen Top Selge Alumiinium Foolium Paketi KottSoojuse Pitsat Selge Vaakum Polü Paketi KottPüsti Alumiinium Foolium Muster Pakendis Kott AkenKohaletoimetamine : 1...\n36 Grid ladustamise kasti Reguleeritav Plastikust kasti meik Korraldaja Ladustamise Mahuti Juhul, kosmeetika moodustavad korraldaja Ehted box\n2017 Suure mahutavusega meik korraldaja rangement maquillage ladustamise kosmeetika ja pintslid Laine punkti organizador de maquillaje\nJaapani Stiilis Kodu Ladustamise Ja Organisatsiooni Ajakirja Hoiustamise Korve Väike Määrdunud Riided Korvid Rotangist Vee Umbrohi Käsitöö\nLiik : 32*28*30 cmKaal : 1,5 KG\n2tk Eemaldatav Vannituba Köögi Seina Tugev iminapp Konks Riidepuud Vaakum Jobu\n2tk Eemaldatav Vannituba Köögi Seina Tugev iminapp Konks Riidepuud Vaakum JobuOmadusedSuurepärane kaunistoma vannituba.Tracless,jobu saab lisada klaasi, keraamika tellistest, roostevabast terasest.Konks rätik, võtmehoidja, kaunistused ja muud kerged vidinad.Saab kanda 10kg vee barrel või midagi muud,väga kleepuv.KirjeldusMaterjal : PC+roostevaba teras.Värv : Nagu pildid näitavad.Suur: 6cm*6cm.Komplekti kuulub : 2tk * Konks.\n1TK Meik Ladustamise Kasti, Plast-ja Kosmeetikatooted Korraldaja Meik Mitmesugused Ladustamise Omanikule Kudede Kast OK 0542\nArtikli nimet: Storage BoxMaterjal : PP PlastistVärv : lisatudSuur: u 16 X12 X10.1 CMÜhiku kaal : ca 160 G / TKMärk: 1.Erinevuse tõttu erinevate monitorid, pildi ei pruugi kajastada tegelikku värvi kirje...


DreamGirla livejasmin EthanAndFrankMissCandyy livejasmin SensualCharlenexRammya99 livejasmin YummyMermaidPerfectPvt livejasmin Whore4uSELENNATS29 livejasmin BogariyaAllle4kka livejasmin Zharit95\nDreamGirla livejasmin 1NastyHotAssMissCandyy livejasmin DILANandALEJONicoleCano livejasmin UniqueHappinesNightCooler livejasmin LuckyLillyBBWhotcamduplex livejasmin SexyShinyAlicesexy18 livejasmin sandraWETnWILDts\nDrenopurple . CarmelSwirlz. SISSYFEMMEBOI. AlyaAxelcouple.\nFlowMidieMissCandyyNaughtyMinx18JaicoYoungLatin .NadyarosseUniqueHappinesGloriaWowKISSGabrielle .SEXYANGELA88SaraDiMariaChaseBrentCraveSatisfied .1NastyHotAssBogariyaMoonikVladAndNatalie .KellyGreyXMrAnacondaXEthanAndFrankYummyMermaid .MissCavalliZharit95goddessebonyhotVanessaSaul .DanaNeal1HotWoman1JaicoYoungLatinpapiya2636 .angeldavina1anagrapesZOESANTODOMINGOOsandraWETnWILDts .YourDeepPassionSaraDiMariaLenisapapiya2636 .SEXYANGELA88STYWARHORNYcatdakotaEmley .NicoleCanoMMLittleCandyMMSISSYFEMMEBOItestzxycouple .\nSEIDT VideoAlicesexy18 VideoArtSexyCouple VideoSEXYANGELA88 VideomyCREAMYcum VideoSarayMuslim Video\nlovejoanna VideoUniqueHappines VideoInga19 VideoSexyShiny VideoNadyarosse Video1anagrapes Video\nEmleyNaughtyMinx18BlondeBodyKinkyDPcunt .MrandMissWildCarmelSwirlzYummyMermaidmyCREAMYcum .GentlemanFrench1anagrapesjessicajay9SexyShiny .NicoleCanogirllatinaxxxSELENNATS29Nixie18 .HotEnglishCoupleNicoleCanoSensualCharlenexSaraDiMaria .ZOETHOMPSONCarmelSwirlzCindyPrincessMrandMissWild .JaicoYoungLatinJulieta10IncheWhore4uKISSGabrielle .JaicoYoungLatinEthanAndFranktestzxycouplePatsiyaLed .SweetLily82NadyarosseEthanAndFrankMissCandyy .PerfectPvtsandycumZOESANTODOMINGOOtestzxycouple .CurlySexMrandMissWildVigSteinSweetLily82 .


Koloniaalimpeeriumid – Vikipeedia\nKoloniaalimpeeriumid tekkisid Euroopa suurte maadeavastuste perioodil, mis algas, kui kõige võimsamad ja arenenumad mereriigid hakkasid omavahel vallutuste nimel konkureerima, eesrinnas Portugali ja Hispaaniaga 15. sajandil. Algse initsiatiivi andsid esimestele koloniaalimpeeriumidele ja neid imiteerinud riikidele maade hõivamiseks uued ideed ja kapitalism, mis kujunes välja renessansi jooksul. Euroopa koloniaalpoliitika alguseks võib lugeda Tordesillase lepingut 1494. aastal, millega Hispaania ja Portugal jagasid paavsti vahendusel oma uued valdused. Leppeid, mille kohaselt pidi kogu maailm nende valitsavate mereriikide vahe jaotatama, tehti ka veel 1479., 1493. ja 1494. aastal.\nAlad, mis kunagi olid koloniaalimpeeriumid\nJärgnenud impeeriumid olid Prantsusmaa, Inglismaa ja Hollandi asutatud. Britid koondusid Briti mere hiilgeaegadel 19. sajandil, kui neist sai suurim impeerium läbi ajaloo – tänu paremini arenenud transpordisüsteemile. Briti impeerium hõlmas oma kõrgajal viiendiku Maa maismaast ja sinna kuulus veerand maailma rahvastikust. 17. sajandi keskpaigaks sai suurimaks impeeriumiks Vene Tsaaririik, mis nimetati hiljem Vene Impeeriumiks ja veel hiljem Nõukogude Liiduks ning tänapäeval Venemaa Föderatsiooniks. Venemaa Föderatsioon on tänapäevani suurim riik maailmas, hoolimata oma Nõukogude Liidu perifeeriate ehk ääremaade kaotamisest.\nImperialismi ajastul 19. sajandi alguspoolel hinnati kolooniate tähtsust üle, nende abil loodeti saavutada autoarkia ehk sõltumatus maailmakonkurentsist ja tooraineallikatest tingitud majanduskriisidest, samal ajal säilitades elatustase, mida näis ähvardavat ülerahvastatus ning kasvavad nõudmised. USA takistas väljarännet seadustega, veel ei taibatud siseturu laiendamise võimalust ostujõu tugevdamise abil. Seetõttu nõuti rahvuse püsimiseks majanduslikku ja koloniaalset ekspansiooni.\n1 Suured maadeavastused – eeldused ja põhjused\n1.1 Tehnika areng\n2.2 Hispaania koloniaalimpeerium\n2.3 Vene impeerium\n2.4 Madalmaade impeerium\n2.5 Prantsuse koloniaalimpeerium\n2.6 Briti impeerium\n2.7 Taani koloniaalimpeerium\n2.8 Rootsi koloniaalimpeerium\n2.9 Belgia koloniaalimpeerium\n2.10 Itaalia koloniaalimpeeirum\n2.11 Saksa koloniaalimpeerium\n2.12 Koloniaalimpeeriumide nimekiri\nSuured maadeavastused – eeldused ja põhjusedRedigeeri\nSuured maadeavastused olid eelduseks koloniaalmaade loomiseks. Peaaegu kogu keskaja vältel jäi Euroopa araabia maailmast maha. Keskaja kahel viimasel sajandil toimus aga otsustav muutus maailma võimusuhetes. Euroopa tõusis juhtpositsioonile nii majanduses, poliitikas kui ka teaduses. Avastusretkede peamiseks põhjuseks on peetu tulukat vürtsikaubandust, maitseained andsid suurimat kasumit, tegelikud motiivid sügavamad kui kaubanduslik kasumi taotlus. Euroopa linnade tõusev kodanlus tundis vajadust laiendada majanduspiire. Vanad kaubandusteed läksid Osmanite impeeriumi kontrolli alla. Kehtestatud tollid muutsid vahenduskaubanduse kallimaks. Tekkis vajadus uute turvalisemate mereteede järele. Keskaja lõpul vajati aina rohkem väärismetalle. Kaubandus idamaadega, vajadus luksuskaupade järele põhjustas väärismetallida voolamise itta, kuna Euroopa kaupade väljavedu ei suutnud sissevedu katta. Levisid legendid müütilistest pururikastest riikidest, mida mindi otsima. 1492 jõudis rekonkista lõpule. Sama energiaga jätkasid sõja ja seiklusega harjunud Hispaania ja Portugali väikeaadlikud – hidalgod – maailmavallutamist.\nOlulised tehnilised täiendused ilmusid meresõidutehnika arengus, mis võimaldasid üle minna rannasõidult avameresõidule:\nastrolaabi leiutamine. Kompassi ja navigatsiooniriistade täiustamine;\nrannikute ja sadamate kirjelduste ja profiilide jooniste tarbimine, kuna merekaardid olid ebatäpsed;\naraablastelt võeti üle kolmnurkne, nn ladina puri, mis võimaldas vastu tuult sõita. Kujunes uus laevatüüp karavell.\nPikemalt artiklis Portugali koloniaalimpeerium\nPortugal pani aluse esimesele globaalsele kaubandusvõrgustikule ja esimesele impeeriumile, mis oli lõpuks kõige kauem kestnud tänapäeva Euroopast alguse saanud koloniaalimpeerium, mis kestis 6 sajandit (Ceuta hõivamisest1415 kuni Macau vabastamiseni 1999). Portugali laevastiku eesotsas oli Henrique Meresõitja. Portugal lõi lõpuks koloniaalimperiuumi, kuhu kuulusid kolooniaid maailma eri piirkondadest alates Brasiiliast, Lõuna-Ameerikast, Aafrikast, Indiast, Hiinast ja lõpetades Okeaaniaga. Oli ka väiksemaid või lühema kestusega kolooniaid, mis kohalike revolutsioonide käigus kaotati. Portugali kunagisi valdusi leidub praegu 53 riigi territooriumil.\nHispaania impeeriumi kuldajastul (1492–1681) oli nende valduses Holland, Luksemburg, Belgia, suurem osa Itaaliast, osa Saksamaast, osa Prantsusmaast ja hulk kolooniaid Ameerikas, Aafrikas ja Aasias. Mehhiko sisemaa, Peruu ja Filipiinide vallutusega 16. sajandil kehtestas Hispaania üle mere võimu enneolematul laiusel, mida ei olnud maailm varem tunnistanud (mongolite valdused olid laiemad, kuid piirdusid Euraasiaga). Habsburgi ajastuks oli saavutanud Hispaania oma kuldajastu, olles võimsaim jõud Maal. Hispaania võim väljaspool Euroopat kestis kuus sajandit, alates esimestest reisidest Ameerikasse 1492. aastal kuni viimaste Aafrika kolooniate iseseisvuse saavutamiseni 1970. aastatel.\nAastatel 1580–1640 liitsid Portugali ja Hispaania impeerium näivalt oma võimud isikliku uniooni kaudu Ibeeria poolsaarel (Pürenee poolsaarel), aga tegelikkuses säilisid riikide valitsusaparaadid eraldi. Portugali oma siniverelistel polnud enam poegi välja käia ja seepärast läks võim abielu teel aastatel 1580–1640 Hispaania kuningakojale.\nVene impeerium kestis 1721. aastast kuni 1917. aasta revolutsioonideni (Oktoobrirevolutsioon ja Veebruarirevolutsioon). Tegu oli läbi aegade ühe maailma suurima impeeriumiga, mida edestasid ainult mongolite ja brittide impeeriumid. Mingil ajal 1866. aastal ulatus see Ida-Euroopast üle Aasia Põhja-Ameerikasse.\nPikemalt artiklis Vene-Ameerika Kompanii, Alaska ostmine\nMadalmaade impeerium koosnes meretagustest territooriumitest, mida kontrollis Hollandi Vabariik ning hiljem tänapäeva Holland (17.–20. sajand). Hollandlased jäljendasid Hispaania ja Portugali eeskuju, kehtestades meretaguse impeeriumi, kui see saavutati Portugali ja Hispaania koloniaalmaade sõjaliste vallutuste kaudu, mitte maadeavastuse ja kolonisatsiooniga. Selleks oli olulist abi hollandlaste suurepärasest laevanduse ja kaubanduse tasemest ning ka natsionalismi tõusuga, mis nõrgendas oluliselt Hispaaniat. Samamoodi nagu britid, rajas ka Holland oma kolooniad kaudsele riiklikule kapitalismile. Hollandlaste maadeavastusretked, mida juhtisid Willem Barents, Henry Hudson ja Abel Tasman, olid edukad, paljastades eurooplastele uusi territooriume. 16. sajandi teisel poolel kasvas Hollandi sõjaline jõud väga kiiresti, hollandlased domineerisid globaalses kaubandusvõrgustikus 17. sajandi teisel poolel, mille vältel toimus ka kultuuriline õitseng, mida tuntakse Hollandi Kuldajastu nime all. Holland kaotas paljud koloniaalmaad ja samas ka globaalse võimu staatuse brittidele, kui metropolid langesid Prantsuse revolutsiooni käigus. Mõningad (surinamelaste ja idaindiaanlaste) valdused jäid Hollandi valdustesse kuni Euroopa imperialistliku valitsemise perioodi lõpuni, mis lõppes II maailmasõjale järgnenud perioodil. Tänapäeval on Holland osa föderatsioonist, mida nimetatakse Madalmaade Kuningriigiks. Lisaks Hollandile kuulub sinna ka Aruba, Curacao ja Sint Maarten.\nPikemalt artiklis Prantsuse koloniaalimpeerium\nPrantsuse koloniaalimpeerium koosnes maa-aladest, mis kuulusid Prantsusmaa valitsuse alla, alates 17. sajandist kuni 1960. aastateni. 19. ja 20. sajanditel oli Prantsuse Koloniaalimpeerium pärast Briti Koloniaalimpeeriumi maailmas suuruselt teine. Impeerium hõlmas üle 12 347 000 km² maad oma kõrgajal 1920. ja 1930. aastatel. Kui sisse arvata ka Prantsuse metropol, ulatus Prantsusmaa suurus suveräänse riigina 13 018 575 km²-ni, sel ajal moodustasid Prantsuse valdused kuni 1/10 maismaa pindalast. Sellega kaasnesid mõjutused, mis muutsid prantsuse keele üheks kõige enam kõneldavaks keeleks kolooniates koos inglise, hispaania ja portugali keelega.\nAlad, mis kunagi kuulusid Briti Impeeriumile. Praegused ülemere territoriaalsed alad on punasega alla joonitud\nBriti Impeerium koosnes domeenidest, kolooniatest ja territooriumitest, mida haldas või administreeris Briti impeerium. Meretagused valdused omistati enamasti 16. sajandi lõpul või 17. sajandi algul. Kõrgajal oli tegu maailma suurima impeeriumiga läbi ajaloo, mis kestis üle sajandi ja oli suurim poliitiline ja majanduslik jõud maailmas.\n1922. aastaks kuulus brittide hulka 458 miljonit inimest, 1/5 kogu tolleaegsest inimkonnast, ja impeeriumi pindala oli 33 700 000 km2, peaaegu veerand maismaast. Seetõttu avaldasid britid maailmas tervikuna märkimisväärset poliitilist, keelelist ja kultuurilist mõju. Impeeriumi kõrgajal öeldi tihti Briti Impeeriumi kohta, et neil ei looju iial päike, sest kolooniad ulatusid üle kogu maailma ja alati paistis päike vähemalt ühes Brittide koloonias.\nTaani koloniaalimpeeriumile kuulusid kolooniad eri kujudel juba 13. sajandi algul, kui omandati Eesti maa-alad. 1536. aastal astus Taani isiklikku liitu Norraga. Uus üksus, Taani-Norra üksus, omandas Norra senised valdused Gröönimaa, Fääri saarte, Islandi näol. Orkney ja Shetland, mida hoidis enda valduses Šotimaa, oli algselt tegelikult Norra valduste osa. Tehti mitmeid pingutusi nende tagasi saamiseks. 17. sajandil kaotati territooriume Skandinaavia poolsaarel, Taanil-Norral hakkasid tekkima kolooniad, kindlused ja kaubavahetuspunktid Aafrikas, Kariibi merel ja Indias. Pärast 1814. aastat ja Napoleoni sõdu anti Norra Rootsile, Taanil säilisid koloniaalmaad. Christian IV pani alusele poliitika Taanis, mille kohaselt pidi Taani laiendama meretaguseid majandussuhteid osana kaupmeeste levikust Euroopas. Taani esimene koloonia asutati Tranquebari (või Trankebar), India lõunarannikule 1620. aastal. Admiral Ove Gjedde juhtis ekspeditsiooni, mille käigus kehtestati koloonia. Tänapäevaks on ainukese igandina säilinud impeeriumist järgmised asumaad: Fääri saared ja Gröönimaa; Fääri saared saavutasid autonoomsuse 1948. aastal, Gröönimaa 1953. aastal.\nRootsi Impeeriumi seostatakse Rootsi Kuningriigiga 1561 (pärast seda, kui Rootsi oli vallutanud Eesti) ja 1721 vahel (kui Rootsi loovutas ametlikult suure maa-ala praeguses Kagu-Soomes uuele tõusvale suurriigile – Venemaale). Selle aja jooksul oli Rootsi Euroopa üks võimsamaid riike. Rootsis kutsutakse seda aega "Stormaktstideniks", mis tõlkes tähendab "suurriigi ajastu". Selle alguseks loetakse tihti 1611. aastat (kui troonile tõusis Gustav Adolph) ja lõpuks 1718. aastat (pärast Karl XII surma ja kaotust Põhjasõjas). Poliitilise võimu kasvule lisandus ka territoriaalne laienemine, mis eelnes Taani-Rootsi maksimaalse territooriumi realiseermisele. Poliitiline võim kasvas tänu Vestfaali rahulepingu sõlmimisele. Selle ajastu alguse ja lõpu üle vaidlevad ajaloolased tänini.\nBelgia koloniaalimpeerium hõlmas peamiselt tänapäeva Kongo DV.\nItaalia ja tema koloniaalvaldused Esimese maailmasõja puhkemise ajal. Piirkond Briti Egiptuse ja kindlalt Itaalia hallatavate territooriumide vahel on Lõuna-Kürenaika, mille omamise üle Itaalia ja Suurbritannia vaidlesid\nItaalia koloniaalimpeerium loodi, kui Itaalia kuningriik ühines teiste suuremate Euroopa jõududega, asutades koloniaalmaad Aafrikas "võidujooksul Aafrikale". Itaalia koloonia asutati 1861. aastal. Selleks ajaks olid Prantsusmaa, Hispaania, Portugal, Inglismaa ja Madalmaad jaganud omavahel suurema osa maismaast. Aafrika kontinent oli üks viimaseid territooriume, mis oli koloniseerimiseks veel vaba.\nPikemalt artiklis Itaalia kuningriik (1861–1946), Eritrea, Somaalia, Liibüa, Etioopia\n5. veebruaril 1885, varsti pärast Egiptuse võimu kukutamist Hartumis, maandas Itaalia sõdurid Massauas. Aastal 1888 annekteeris Itaalia Massaua jõuga, luues Itaalia Eritrea koloonia. Aastal 1895 hülgas keiser Menelik II juhitud Etioopia aastal 1889 sõlmitud kokkuleppe järgida Itaalia välispoliitikat. Itaalia kasutas seda põhjusena vallutada Etioopia.\nAastal 1911 kuulutas Itaalia sõja Osmanite riigile ning tungis Tripolitaaniasse, Fezzanisse ja Kürenaikasse. Need provintsid moodustasid koosluse, mis sai tuntuks kui Itaalia Liibüa. Liibüa annekteerimine julgustas rahvuslasi propageerima Itaalia ülemvõimu Vahemerel Kreeka kuningriigi ja Aadria mere rannikuala Dalmaatsia okupeerimisega.\nPikemalt artiklis Saksa koloniaalimpeerium\nPikemalt artiklis Saksa Ida-Aafrika\nSaksamaa keisririik omandas 19. sajandi teisel poolel asumaad Aafrikas Burundi, Ruanda, Tansaania, Kameruni, Namiibia aladel. Togost sai Saksamaa Keisririigi protektoraat, kui 4. juulil 1884 kirjutasid Togo kuningas Mlapa III koos Saksamaa esindajaga alla dokumendile, mis määras ära, et varasema iseseisva kuningriigi valduses lähevad Saksamaa kontrolli alla ja kohalik kuningas ja muud pealikud säilitavad kohaliku võimu. Saksamaal olid ka kolooniad Vaikses ookeanis Saksa Uus-Guinea ja Samoa. Koloonia ajastu sai alguse 1880. aastatel ning lõppes Saksamaa lüüasaamisega Esimeses maailmasõjas. Pärast seda jagati Saksa alad Suurbritannia ja Belgia vahel.\nPortugali impeerium (1415–1999 või kuni tänapäevani, arvestades Assooride ja Madeira saarte omamist)\nHispaania impeerium (1492–1975)\nVene impeerium (1580 – tänapäevani)\nHollandi impeerium (1602–1975)\nPrantsuse impeerium (1605 – tänapäevani)\nBriti impeerium (1607 – tänapäevani)\nTaani koloniaalimpeerium (1620–1953)\nKuramaa kolonisatsioon (1637–1690)\nRootsi koloniaalimpeerium (1638–1663; 1785–1878)\nSaksamaa kolooniate loomise algatused (1683–1721; 1883–1919)\nHabsburgide monarhia kolooniad (1719–1750; 1778–1783; 1901–1917)\nBelgia koloniaalimpeerium (1885–1962)\nItaalia koloniaalimpeerium (1885–1908)\nNorra valdused (1927–1957)\n↑ Kinder, H., Hilgemann, W (2001). Maailma ajalugu esiajast tänapäevani. Avita.\n↑ Lippus, K. (2007). Ajaloo konspekt gümnaasiumile II. Avita.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Koloniaalimpeeriumid&oldid=6057499"\nLehekülje viimane muutmine: 25. veebruar 2022, 01:11\nSelle lehekülje viimane muutmine: 01:11, 25. veebruar 2022.


Ohutud meetodid rasedate külmetushaiguste raviks ja ennetavad meetmed - Tuberkuloos March\nLisaks saavad noored emad külmetushaigusi enamasti raseduse varases staadiumis, kui kõik lapse elutähtsad elundid ja süsteemid on pandud, moodustatud ja intensiivselt arenenud. Ja just sel perioodil võib iga haigus, sealhulgas nohu, olla tema jaoks eriti ohtlik. Jah, ja ka ema on ohus. Külmetuse komplikatsioon võib olla:\nKülmaohu ulatust on võimatu hinnata. Siin saab vaid aimata, kuidas see lõppeb. Kuid peamine on tegutseda korrektselt ja õigeaegselt juba esimeste külmetuse tunnuste ilmnemisega või ainult selle kahtluse korral. Ja siis möödub kõik teie jaoks minimaalsete riskidega.\nOn hea, kui saate iga päev märgpuhastust teha..\nTermilised protseduurid sellel perioodil on vastunäidustatud. Kui aga asjad on tõesti halvasti ja proovitud meetodid on nõrgad, võite jalga panna kuivad sinepiseemned ja panna villased sokid. Jalad ei soovitata hõljuda, kuid kui teil on väga külm (kui jalad on tuimad), siis pärast ebaõnnestunud seiklusi koju tulles peaksite kindlasti jalgu soojendama. Seda meetodit kasutatakse ennetavatel eesmärkidel isegi siis, kui külmetuse sümptomid endiselt puuduvad. Kuid kuuma vett ei saa kasutada! Kuid võite tulevase ema jaoks oma käsi kraanist kuuma veega hõljuda - see on suurepärane vahend nohu ja kurguvalu korral! Kuiv kuumus ei kahjusta ka. Esimesel külmatundel mähkige kael sooja salli, pange villased sokid, sooja pidžaama ja minge magama. Kui te võtate selliseid soojendusmeetmeid õigeaegselt, sageli hommikul külmast ja jäljetult.\nPalavikuvastast ravimit võite võtta alles pärast 38 kraadi. Kui temperatuur on üle 37 kraadi, peate tegema pärnatee ja sööma suhkruga riivitud vaarikaid või mustikaid. Kui sellist magustoitu pole, saate seda moosiga ravida. Tõsi, selles on vähe vitamiine. Vaarikad ja mustikad on head higipoodid, mis aitavad leevendada kuumust ja eemaldada kehast toksiine..\nKuidas külm mõjutab sündimata last, ei oska ükski arst öelda. Kui naine on raseduse varases või hilises staadiumis haige, võib nakkus tungida platsenta ja mõjutada loote arengut. Mitte vähem ohtlik sel perioodil ja narkootikumid. Teatud ravimite kasutamine võib põhjustada hormonaalset tasakaalu. Ainevahetushäired emal põhjustavad mõnikord lapse patoloogiate arengut.\nLoodus ise teab, millal rasedus katkestada. Kui midagi läheb valesti, on naisel raseduse katkemine. Kui ohtu pole ja vere ja uriini üldine analüüs on normaalne, ei saa te lootele puutuda ja lasta sellel vaikselt areneda. Lõppude lõpuks võib mis tahes sekkumine äsja sündinud ellu põhjustada tagajärgi.\nPaljude ravimite juhised näitavad, et need on raseduse ajal vastunäidustatud, samas kui teistes - kui ravimit on oodata lootele ületatav kasu, on seda võimalik võtta vastavalt arsti ettekirjutusele ja samuti ei soovitata seda kasutada, kuna kliinilisi uuringuid ei ole läbi viidud..\nNina loputamine mineraalveega aitab vitamiinide kasutamist rasedatele võimaliku nakkusega toime tulla..


Järgmisel kahel nädalal on Lasnamäel avatud täiendavad vaktsineerimispunktid - Arst.ee\n„Liiga paljud inimesed on näinud oma lähedaste peal koroonahaiguse tõsiseid tagajärgi. See ei pea nii olema – vaktsineerimine on parim võimalus ennast ja oma lähedasi kaitsta. Eriti oluline on koroona vastu vaktsineerida eakatel ja krooniliste haigustega inimestel, “ ütles sotsiaalministeeriumi kantsler Maarjo Mändmaa. „On mõistetav, et vaktsineerimine võib tekitada ka hirmu, seepärast on nüüd Lasnamäel väga hea võimalus minna läbi vaktsineerimispunktist, arutada oma muresid meditsiinitöötajaga ja soovi korral sealsamas kohe ka vaktsiini saada.“\n„Kutsun kõiki Lasnamäe elanikke võimalust kasutama ja ennast vaktsineerima. Samuti tänan siinkohal kõiki, kes on ennast vaktsineerinud ning järgivad ohutusabinõusid, sest just tänu teie panusele saame viiruse levikut vaos hoida. Kui olete ise kaitsesüsti juba saanud, siis alati saate infot nõustamise ja vaktsineerimise võimaluste kohta edasi anda neile, kes siiani kõhklevad,“ ütles Lasnamäe linnaosa vanem Vladimir Svet.\nVaktsineerima oodatakse kõiki soovijaid alates 12. eluaastast. Vaktsineerimiseks pakutakse kahedoosilisi Pfizer/BioNTech ja Moderna vaktsiine ning ühedoosilist Jansseni vaktsiini. Läbipõdemise järgselt on soovitav vaktsineerida kuue kuu möödudes vähemalt ühe vaktsiinidoosiga.\nVaktsineerimiseks on vaja kaasa võtta isikut tõendav dokument. Vaktsineerimise kohta saab nõu ka perearsti nõuandeliinilt telefonil 1220. Lisainfot saab ka lehelt www.vaktsineeri.ee ja telefonil 1247.


Kuidas mees ümber näpu keerata? | Buduaar\nKuidas mees ümber näpu keerata?\n2010. aasta 6. jaanuar 15:46\nIga vallalise või armunud naise unistus on mehe allutamine. Kas pole mõnus, kui mees on sinusse kõrvuni armunud. Seda muidugi juhul, kui tegu on õige mehega, mitte mõne mõttetu austajaga.\nMingil põhjusel jookseb osa naiste sabas hordides mehi nagu kutsikad, samal ajal kui teised naised vaid imestavad, mismoodi see võimalik on. Mida nad siis teisiti teevad? Loe ja mõtle, kas sina järgid neid reegleid, mida femme fatale’id alateadlikult kasutavad.\n1. Ole isiksus\nMeestele meeldivad huvitavad naised, need, kel on midagi rääkida ja kes oskavad mõelda. Ja kõige selle juures on oluline positiivsus ja oskus elust rõõmu tunda. Mehed tahavad naisi, kes oskavad käituda nii, et mehel on tema seltskonnas hea olla. See ei tähenda mitte eneseohverdamist mehe heaolu nimel, hoopis vastupidi. Mehed kardavad naisi, kes teevad nendest oma elu keskpunkti. Ela oma nauditavat elu, kuhu mahub ka tema, ja see meelitabki mehi ligi.\nOle kogu aeg positiivne.\nOle tänulik selle hea eest, mida elu sulle pakub.\nEla tervislikult ja sportlikult.\nOma eesmärke, unistusi ja ambitsioone.\nOle see, kelle seltsis on lahe olla.\nEla aktiivset elu.\nMida rohkem sa positiivset energiat välja kiirgad, seda rohkem soovib ta sinu seltskonnas aega veeta.\n2. Tunnusta teda\nKõik inimesed on minakesksed, seetõttu naudib iga mees selle naise seltskonda, kes oskab teda end hästi tundma panna. Ka psühholoogid kinnitavad, et see on hea suhte alus. Sa ei pea olema supersale modell või piltilus miss, et panna meest end hästi tundma, sest meestele on väga lihtne meelehead teha. Kuula teda, kui ta tahab rääkida. Tunnusta ja kiida teda, kui selleks on põhjust, aga ära üle pinguta. Pane ta naerma, tee nii, et teil koos oleks lõbus, et sa unustaks oma probleemid, ja mis kõige olulisem – lase tal tunda uhkust tema enda üle. Kui sa sellega hakkama saad, siis oled mehe jaoks nagu magnet.\n3. Flirdi temaga\nKui sa veel ei oska, siis õpi korralikult flirtima – seda läheb sul igal juhul vaja, sest flirtimine pole oluline mitte ainult uue suhte käimatõmbamisel, vaid ka vana suhte kuumana hoidmisel. Näita talle, et oled temast huvitatud.\nKuidas seda teha? Väga lihtne.\nTee rohkem komplimente.\nVaata sügavalt silma.\nTee silma – tundub küll klišeena, kuid endiselt toimib, proovi järele!\nViska tema nähes juukseid üle õla.\nNaer ja naeratus on naise seksikaimad flirtimisvahendid.\nÕpi salapärastelt puudutama – õige ja ootamatu puudutus toob ta kehale mõnuvärinad, mis teevad ta jalad nõrgaks. Silita ta käe sisekülge, pane oma pea ta õlale, lase näppudega läbi ta juuste. See kõik pole midagi uut, aga ometi tihti unustusehõlma vajunud – toimib nii uue kui vana suhte puhul.\nSosista midagi seksikat kõrva – sinu vaikne sosin ja hingeõhk, see ootamatu lause… Oo jaa, see töötab alati.


Puuboiler soojendab vett ka surveta - Äripäev\nPuuboiler soojendab vett ka surveta\nTiit Reinart 05. september 2007, 00:00\n"Kahekümne minutiga ajab kaheksakümmend liitrit keema," avab Pärnumaal asuva saunavahendeid turustava OÜ Varleton juhataja Ülari Järvoja puuküttega boileri põhieelise.\nLisaks on puuboileri paigaldamine tema veendumusel lihtne - piisab vaid korstnast. Kui lisaks veepaagile on vaja ka kerist, soovitab ta osta seadme, kus boiler ja keris on koos, muidu tuleb parema tõmbe nimel kütta boilerit ja kerist eraldi lõõridest.\nSaunamaailma vanemmüüja Kaijo Koha hinnangul on puuboileri eeliseks ka selle lihtne kasutamine ja hooldus.\n"Kuna puuduvad keerulised ühendused ja lülid, on puuboiler vägagi töökindel ja lihtne asi," lubab ta. Peale poolaastas korra lõõride puhastamise muud hooldust puuboiler ei vaja. Seega on tegemist seadmega, mis kestab lahedalt aastakümneid.\nKoha sõnul sobivad puuküttega boilerid sellisesse kohta, kus puudub survevesi, näiteks järve ääres või kaevuga majade-talude juurde. Rääkimata kaugustesse jäävatest gaasitrassidest ja puuduvast elektrist. Vaid maja talvituma jättes tuleb see külmumise kartuses veest tühjendada.\nTeisalt peab Järvoja pärast mõningast mõttepausi puuboilerit elektriboileri ja gaasiboileriga võrreldes ikkagi üsna ebapraktiliseks.\n"Survet ei saa taha, dušši ei saa kasutada," iseloomustab ta. Ent siiski on ta asendamatu kohtades, kus elektrit ei ole, arutleb ta.\nSamas on põhiliselt Soomest pärinevad seadmed oma kodumaal Järvoja tõdemusel erinevalt Eestist üsna hinnas. Teisalt aga on kümne tegutsemisaasta jooksul Järvoja andmeil müüdud vast ehk viis tükki.\n"Viimastel aastatel on küll mitmel korral küsimas käidud, aga kaubaks pole läinud," iseloomustab ta turuolukorda. Paremini pidavat müüma ahjud, kus on nii keris kui ka veepaak küljes, mitte puhtakujulised boilerid, kus paak on kivide asemel.\nPuuboilerite nigelat läbimüüki tunnistab ka Koha. On ju nende hinnad sama mahuga elektriboilerite omadest üle kahe korra kõrgemad.\nEhituskauplusteski ringi vaadates võib tõdeda, et ikkagi on populaarseim elektriboiler, mille lihtsaim paigaldusvõimalus edestab gaasi- ja puuboilereid.\nValdo Vaker, ASi Eesti Gaas nõustaja\nPuuboiler on ikkagi väga ebapraktiline. Tuleb varuda küttepuid, siis panna neid koldesse. Lisaks ving, puusodi. Seejärel peab ka tuha välja võtma.\nÜhendamise poolest on lihtsaim ikkagi elektriboiler. Samas on selle puuduseks elektri hind, mis ületab ikka veel gaasi hinda, rääkimata puude omast.\nElektriboiler on mahttüüpi. Sõltumata tarbimisest kulutab see ikkagi elektrit. Lisaks on need väga mahukad. Võrreldes näiteks puuboileritega, soojendavad nad suure koguse vett üles aeglasemalt. Kuna gaasiboilerid töötavad läbivoolu põhimõttel, kus soojendatakse vaid hetkel läbitulevat vett, on nende maht väike - vast kaks kuni viis liitrit.\nVõrreldes elektriboilerite ühe- kuni kahekilovatiste võimsustega, on gaasiboileri võimsus 20-25 kilovatti.\nErinevalt puuboilereist tuleb seadusandja nõudel vanemad kui viieteistaastased gaasiboilerid ohutuse nimel asendada.\nTõnis Kipper, majaomanik Tallinnast Nõmmelt\nMeil on boilereid koguni kaks. Üks on maal saunas, mis jäi alles eelmisest omanikust ning on ehitatud suurest 500-liitrisest alumiiniumvaadist, mis kunagi kolhoosis väga tähtsat ülesannet täitis.\nTeine on linnas Nõmmel, kus "pioneeripliidiga" sooja vett saab teha. Ka see kahesüsteemne boiler pärineb juba ammusest ajast ning läheb peagi vahetusse, sest ta eluiga hakkab läbi saama.\nPuuküttega boilerit eelistan kokkuhoiu ning rohelise energia kasutamise mõistlikkuse pärast. Nagunii tuleb talvel pliidi alla tuld teha. Siis on kasulik seda soojust ka kasutada, mitte korstnasse suunata.\nPaigalduses pole midagi keerulist, vaid paisupaagi süsteem tuleb hästi läbi mõelda ja teostada. Mõistlik oleks kasutada kütteringis destilleeritud vett, et vältida katlakivi. Muud olulist kasutamisel ja hooldamisel eriti polegi.


Eesti klubisid ootab käsipalli Balti liigas täisprogramm - Delfi Sport\nEesti klubisid ootab käsipalli Balti liigas täisprogramm\nLäti meistrist Dobele Tenaxist sai Viljandi tänavu jagu, nüüd tuleb külla Leedu tšempion Šviesa ning Dobelesse sõidavad omakorda Serviti ja Kehra.\nFOTO: Foto: BHL arhiiv\nPärast väikest pausi naaseb mängusaalidesse käsipalli Balti liiga. Eesti klubid võtavad nädalavahetusel ette täisprogrammi – kõik viis võistkonda peavad kaks kohtumist vastastega Lätist või Leedust. Kodumaa pinnal näeb rahvusvahelist käsipalli Tapal, Arukülas ja Viljandis.\n13.11. 17:00 Dobele ZRHK Tenax – HC Kehra/Horizon Pulp&Paper (Dobeles)


The Best laialehine Weed Herbitsiidid - Tips for you - Tipsed.Com\nThe Best laialehine Weed Herbitsiidid\nlaialehine umbrohi on taimedel, mis - võrreldes muude umbrohi - on suhteliselt laiades lehed mitte rohtukasvanud või nõela nagu lehed.Ja kui põllumajandusliku tegevuse, näiteks harimine mulda ja käsitsi korjamine umbrohi aitab juhtimises laialehine umbrohi, herbitsiidid on sageli kasulik toidulisandeid.Parim herbitsiide laialehine umbrohi on väga lahustuv ja liikuda kergesti läbi pinnase ja taimerakkudes.\nMüüdud kaubamärgi all Banfel, Dianat, Mediben ja Metambane, Dikamba on valge kristalne lõhnatu ühend.Vastavalt Cornell University, ühend on efektiivne kui tärkamiseelselt ja pärast tärkamist herbitsiid, mis tähendab, et saate rakendada seda mullas suunatud arendada laialehine umbrohuseemneid või saab seda kohaldada otse umbrohi, mis on juba läbi murdnud mullapinnale.Inimesed on harjunud kasutama Dikamba tasaarvestamist laialehine umbrohu põllumajanduslikud alad, nagu erinevaid maa ja karjamaad ning elurajoonidest nagu aia-rida ja kõnn\niteed.Nagu Cornell University märgib, herbitsiidi on "väga lahustuv" vees ja "väga liikuvad" pinnases, mis tähendab, et see võib kergesti levida katmiseks suured laigud umbrohi.Dicamba on poolestusaeg on üks kuni neli nädalat, mis tähendab, et aktiivsus herbitsiidi väheneb poole võrra pärast nimetatud perioodi lõppu.\nTuntud ka MCPP, Mekopropi müüakse kaubamärgi all Mecomin, triestrit, Mecopar ja Kilprop.Valge kuni helepruuni värvusega lõhnatu herbitsiid on kristalne ühend, mis on efektiivne ainult pärast tärkamist ravi.Nagu Cornell University märgib, umbrohi neelavad Mekopropi läbi lehtede ja seejärel viiakse see oma juurte, kus herbitsiid häirib ensüümi tootmise ja lõppkokkuvõttes häirib taimede kasvu.Inimesed on harjunud kasutama Mekopropi kõrvaldada laialehine umbrohi dekoratiivne-taime aedades ja spordiväljakute.Herbitsiidi on efektiivne mitut tüüpi laialehine umbrohu sh chickweed, hanemaltsa, teelehe, luuderohi ja ristikheina.Nagu Cornell University mainib, Mekopropi on "suur liikuvus" pinnases ja tavaliselt jääb aktiivseks kaks kuud.\n2,4-D on fenoksüasendatud ühend, mis tähendab, et see hävitab umbrohtu, põhjustades neil kasvada kiires, ole jätkusuutlik.Müüakse kaubamärke, sealhulgas Lawn-Keep, Aqua-Kleen, Malerbane, Weedone, Savage ja Plantgard see tärkamisjärgne herbitsiid on võimalik tungida laialehine umbrohi läbi oma lehed, juured ja varred.Vastavalt Cornell University, inimesed on harjunud kasutama 2, 4-D kõrvaldamiseks laialehine umbrohu kilomeetrit, aiad, karjamaad ja vahemiku maad, samuti umbrohutõrjeks veekeskkonnas, nagu kunstlik tiigid.Herbitsiidi laguneb kiiresti pärast taotluse ja on tüüpiline poolväärtusaeg üks nädal.\nKuidas teatada keegi Soodustuskelmus


Tallinna visioonikonverents: meil on piisav maksubaas, kellelt turismimaksu küsida - Tallinn - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nTallinna visioonikonverents: meil on piisav maksubaas, kellelt turismimaksu küsida\nTallinna saabuvad kruiisituristid. FOTO: JUSS SASKA\nKohalikud maksud moodustavad Tallinna tuludest väga väikese osa ning nende osatähtsus on vähenemas, selgus tänasel Tallinna visioonikonverentsil «Turismimaks – poolt või vastu?».\n«Kohalikud maksud moodustavad Tallinna tuludest vaid 1,5-1,8 protsenti ning nende osatähtsus aastatega väheneb, jäädes aastas ca 11-12 miljoni piiresse. Suurem osa, ligikaudu pool sellest moodustab parkimistasu, mis hakkab aga vähenema, sest jalakäijate ala laiendatakse parkimiskohtade arvel,» ütles visioonikonverentsil Tallinna linna finantsteenistuse linnakassa osakonna juhtivspetsialist Kristjan Liivamägi. «Kohalike maksude osatähtsus Tallinna linna tuludes on väga väike ja ebaoluline, teistes kohalikes omavalitsustes on see osatähtsus veel väiksem.»\nPraegu kehtivatest maksudest on Tallinnas rakendatud reklaamimaks, teede ja tänavate sulgemise maks ja parkimistasu.\nLiivamägi sõnul on valitsuskoalitsioon küll lubanud kohalike maksude seaduse üle vaadata ning laiendada kohalikke makse, kuid senini ei ole olulist arengut selles vallas toimunud, mistõttu on linna ainus võimalus vaadata iga aasta üle linnas kehtestatud kohalike maksude määrad.\n«Turismimaks on Tallinna linna kontekstis selline maks, millel on reaalselt olemas ka maksubaas. See tähendab, et Tallinnas on piisavalt turiste, keda maksustada. 2017. aasta andmetel üle 4,4 miljoni inimese, mis tähendab, et meil on maksubaas, millelt maksu küsida,» ütles Liivamägi.\n«Iseküsimus on see, et mis on selle maksu eesmärk. Milleks me seda maksu küsime ja seda tulu kasutame ja kas see maks on Tallinna kontekstis mõistlik,» lisas ta.


MRB e tindi hinnasilt HL420\nE-tindi hinnasildi suurus: 4,2”\nTavaliselt see, mida me kutsume e tindi hinnasilt jae paberist hinnasilton tegelikult sama toode, kuid neid nimetatakse erinevalt.\nSest meiee tindi hinnasilton väga erinev teiste toodetest, ei jäta me kogu tooteteavet oma veebisaidile, et vältida selle kopeerimist.Võtke ühendust meie müügipersonaliga ja nad saadavad teile üksikasjaliku teabe.\nSeda 4,2-tollist ESL-i silti kasutatakse sageli stseenides, nagu suured esemed ja veetooted.\nE tindi hinnasildidkasutatakse üha enam suuremates kauplustes.Töötleva tööstuse intelligentse taseme tõusuga on üha rohkem nõudlust teabe kogumise ja kuvamise võrgutehnoloogia järele.Nague tindi hinnasiltsellel on madal energiatarve ja mugav teabehaldus, see sobib teabe kuvamiseks kaubanduskeskustes ja supermarketites.Supermarketite rakendus muutub üha ulatuslikumaks, eriti info jälgimine ja kuvamine informatiseerimise ja paberivabade rakenduste, nutikate supermarketite haldusrakenduste ja kuvatava sisu kohta.e tindi hinnasildid neid juhitakse sageli traadita side kaudu.Praegu toimub reaalajas suhtluse tindi hinnasiltpõhineb peamiselt sellistel tehnoloogiatel nagu 433 MHz.\nTheE tindi hinnasiltasetatakse spetsiaalsesse PVC juhtsiinisse (juhtsiin on kinnitatud riiulile) ja seda saab paigaldada ka mitmesugustesse konstruktsioonidesse, nagu riputamiseks, haakimiseks või kiikumiseks.TheE tindi hinnasilt süsteem toetab ka kaugjuhtimist ning peakontor saab võrgu kaudu hallata oma keti filiaalide kaupade ühtset hinnasildi.Sees on vastavate toodete kohta salvestatud mitu infokildu ning müüja saab mugavalt kontrollida ja kontrollida nutikate pihuterminalide abil.\nVõrreldes traditsiooniliste pabersiltidega,e paberist hinnasilton ilmsed eelised.\n1. Vigade või väljajätmiste vältimiseks saab läbi viia andmete kontrolli\n2. E paberi hinnasilton vargusvastased ja alarmi funktsioonid\n3. Võimalus muudatusi andmebaasiga sünkroonida\n4. E paberi hinnasiltvõib vähendada juhtimislünki, hõlbustada keskse peakorteri ühtset juhtimist ja tõhusat järelevalvet, vähendades seeläbi tõhusalt tööjõukulusid, juhtimiskulusid jne.\n5. E paberi hinnasiltmuutub järk-järgult tööstuse trendiks, kuna loobub traditsioonilistest paberlipikutest ning kasutab keskkonnasõbralikke ja energiasäästlikke materjale, mis võivad parandada kaupluste mainet, klientide rahulolu ja sotsiaalset usaldusväärsust supermarketite, lao-, logistika- ja muude asutuste jaoks.\n98 mm (V) * 104,5 mm (K) * 14 mm (D)\nMust, valge, kollane\nMeil on palju E paberi hinnasilt et saaksite valida, on alati üks, mis teile sobib!Nüüd saate oma väärtuslikku teavet jätta paremas alanurgas asuva dialoogiboksi kaudu ja me võtame teiega ühendust 24 tunni jooksul.\nE-tindi hinnasildisüsteemi KKK\n1.Hkui palju mudeleid on 4,2-tollise tindi hinnasildi jaoks?\nMudeleid on kaks.Kui seda kasutatakse tavakaupade puhul, siis teeme tavalise e tindi hinnasildi.Kui seda kasutatakse veetoodete või külmutatud toodete jaoks, siis teeme veekindla e tindi hinnasildi\n2. Kas 4,2-tollise e tindi hinnasildi kasutatav aku on suurem kui üldise e tindi hinnasildi oma?\nAku on sama, mitte suur ja sama mudel on ka rahvusvaheline nupuaku cr2450\n3. Olen edasimüüja.Kas te ei saa oma MRB logo e-paberi hinnasildil kuvada?\nE-tindi hinnasiltide tootja tarnijana on kõik meie E-tindi hinnasilditehasest tarnitud e-paberi hinnasildid neutraalses pakendis ilma meie logota.Samuti saame teie logo teie jaoks kohandada ja kleepida e-paberi hinnasildile.\n4. Kas teie e-paberi hinnasilt võib kuvada mitut värvi?\nSaame korraga kuvada kolme värvi.Tavapäraselt saab kuvada musta, valget, kollast, musta, valget ja punast.\n5. Soovin osta testimiseks e-paberi hinnasildi demonäidiste komplekti.Kui kaua see saadaval on?\nMeil on suur hulk laoseisu.Peale proovitasu laekumist saame kauba kohe kohale toimetada.Samal ajal saame nõustada ka teie jaoks parimat kaubavedu.\n6. Millist tarkvara e tindi hinnasildil on?Kuidas te laadite?\nMeie tarkvara jaguneb demo-beetatarkvaraks, eraldiseisvaks tarkvaraks ja võrgutarkvaraks.Konsulteerimiseks võtke ühendust minu müügipersonaliga.\n7.Mis suuruses e tindi hinnasilt teil on?Kas maksimaalne suurus on 4,2 tolli?\nMeil on 1,54-, 2,13-, 2,9-, 4,2-, 7,5-, 11,6-tollised ja veelgi suuremad, mida saab kohandada.Tere tulemast meiega konsulteerimiseks ühendust võtma.\n*Teiste suuruste ESL-i hinnasiltide üksikasju leiate aadressilt: https://www.mrbretail.com/esl-system/\nMRB e tindi hinnasildi HL420 video\nEelmine: MRB ESL märgistussüsteem HL750\nJärgmine: MRB Elektrooniline riiulimärgiste süsteem HL213


Zahharova Venemaa suursaadikut kutsumisest Eesti välisministeeriumisse: nuta või naera\n21:32 24. Oktoober 2020\n15:55 28.11.2018 (Uuendatud 11:57 29.11.2018) lühendatud link\nTALLINN, 28. november — Sputnik. Vene Föderatsiooni välisministeeriumi ametlik esindaja Maria Zahharova kommenteeris oma sotsiaalvõrgustiku lehel Venemaa suursaadiku väljakutsumist Eesti Vabariigi välisministeeriumisse seoses piiririkkumise intsidendiga Kertši väina lähistel.\nVenemaa välisministeeriumi esindaja tegi naljaga pooleks ettepaneku, milliseid muid suursaadikud ja mis põhjusel Eesti Välisministeerium oma tuntuse suurendamiseks veel välja kutsuda võiks.\nZahharova soovitas järgmist tegevuskava:\n"1. Kutsuda vaibale Prantsusmaa suursaadik seoses Pariisis toimuvate pogrommidega. Kahjuks on antud võimalus liiga loogiline, seega ilmselt ei peeta seda sobivaks.\n2. Kutsuda välja Süüria suursaadik seoses Ameerika koalitsiooni õhurünnakutega ja kloori kasutamisega terroristide poolt Süüria territooriumil. See võiks juba kõne alla tulla.\n3. Kindel jackpot! Kutsuge välja USA suursaadik seoses Ameerika Ühendriikide presidendi assistendiga, kes on ühtlasi riigipea tütar, et noomida teda isikliku elektronposti kasutamise eest ametliku kirjavahetuse tarvis. Ja pakkuge talle joogiks kindlasti teed."\nUkraina mereväe kolm laeva rikkusid Venemaa riigipiiri >>\nSputnik Eesti juba kirjutas, et 28. novembril kutsus Eesti Vabariigi Välisministeerium välja Venemaa Föderatsiooni erakorralise ja täievolilise suursaadiku Eestis Aleksandr Petrovi, et väljendada oma nördimust Vene piirivalvurite käitumise üle Kertši väina lähedal piiri rikkunud Ukraina sõjalaevadega.\nKohtumisel nõudis Eesti välisministeerium Venemaalt "Ukraina laevade ja kinnipeetud sõjaväelaste kohest vabastamist."\nVälisministeerium rõhutas samuti, et Moskva peaks kooskõlas rahvusvaheliste õigusaktidega garanteerima Ukraina ja teiste riikide laevadele liiklemisvabaduse Kertši väinas ja Aasovi merel.\nVenemaa saatkonna nõunik Dmitri Litskai kinnitas kommentaaris Sputnik Eestile diplomaatilise esinduse juhi väljakutsumist välisministeeriumisse.\n"Nad väljendasid protesti seoses Kertši sündmustega, muret kinnipeetud meremeeste pärast, lugesid ette värskeima komplekti tuntumaid Venemaa-vastaseid süüdistusi", ütles ta, märkides, et Venemaa pool valmistab ette omapoolset vastu-avaldust.\nrahvusvaheline mereõigus, Aasovi intsident, piiririkkumine, protestinoot, intsident, Venemaa Föderatsiooni Eesti saatkond, Välisministeerium, Sven Mikser, Aleksandr Petrov, Maria Zahharova, Kertš, Eesti, Ukraina, Venemaa