Sclerosis Multiplex-i keskuse õde Dr Inga Zopp - Kuivaks | Abiks uriinipidamatusega inimestele\nSclerosis Multiplex-i keskuse õde Dr Inga Zopp\nLääne-Tallinna Keskhaigla, närvihaiguste keskuse ülemõde\nHaridus: 1981-1986 õppis TRÜ-s ravi erialal. 2005-2007 õppis Tallinna Tervishoiu Kõrgkoolis õenduse erialal.\nAmetikäik: Õena töötanud juba 20 aastat. 1986-1997 a. töötas Põlva Haiglas kirurgia osakonnas õena ja vanemõena. Alates 1999. a. töötab Lääne-Tallinna Keskhaiglas.\nTöötab Sclerosis Multiplex-i keskuses õena, kus nõustab ja ravib neurogeensete põie- ja soolestikuprobleemidega patsiente. Tal on lisaks haiglas olevate patsientide nõustamisele igal nädalal ka oma ambulatoorsed vastuvõtud, kus muuhulgas käib ka palju erinevate põie- ja sooletöö häiretega inimesi.\nPidamatus Parkinson Pluss diagnoosiga\nPosted by Irka on 06.01.2020\nTere, Olen 58 a mees. Mul diagnoositi 2 a tagasi Parkinson Pluss. See on arenenud väga kiiresti. Suurim probleem on põiega. Käin öösiti 7-10 korda wc, päeval harvem. Enamasti kui häda tuleb, siis ka uriini tuleb. Mähkmed on kasutuses kuna alati ei jõua wc-sse. Vahel on nö tühikäike kui midagi ei tule. Kas oleks mingit abi, et saaksin öösel magada ja ei peaks iga tund wc käima. Põit on uuritud, aga öeldakse, et viga ei ole põies vaid Parkinson Plussis. Olen söönud erinevaid ravimeid (Betmiga/mirabegron, Oxybutuniin, Triptyl), aga mingit abi neist pole saanud. Nüüd mõtlen cystofixi peale. Kas see võiks lahendus olla? Või soovitate midagi muud. Aitäh!\nTere, Teie haiguse korral on põieprobleemid paraku sagedased. Selleks, et saaksin Teile paremat nõu anda, oleks enne vaja üle kontrollida ka võimalik jääkuriini esinemine. Soovitan Teil tulla minu vastuvõtule Tallinnas Paldiski mnt.68, 10. korrusele Lääne-Tallinna Keskhaigla SM keskusesse, vastuvõtule saate registreerida telefonil 6 507 397. Jääkuriini saame kontrollida vastuvõtu ajal.\nCategory: Küsimus neuroloogile\n80. a naisel on roojamise probleem? (9.03.2016)\nMinu 80-aastasel emal on tekkinud selline probleem. Kui tal tuleb kakahäda, peab kohe minema, kannatada üldse ei jõua. Tal on juba paar korda ka püksi tulnud, kuna ei jõua nii ruttu WC-sse. Väljaheide on muidu normaalne, pole vedel. Mingeid valusid ega muid sümptomeid pole. Millest see võib olla tingitud ja kas on midagi selle leevendamiseks?\nTere, sellel, miks inimesed ei suuda väljaheite väljutamist kontrollida, võib olla väga erinevaid põhjuseid ja väga raske on seda antud juhul hinnata, kui ei tea konkreetsest inimesest rohkem, kui vanust. On erinevaid haigusi-seisundeid, mis raskendavad nii väljaheite kinnihoidmise võimet kui isegi ka õigel ajal sooletühjendamise vajaduse äratundmise võimet, nii et inimesed seetõttu ei jõua õigeks ajaks tualetti. Ka mõned ravimid või isegi toit võivad seda soodustada, samuti vanemas eas aeglasemaks muutunud liikumine. Nii et hea oleks tegelikult täpsemalt konkreetne olukord läbi arutada ja leida võimalikke teid selle leevendamiseks.\nKindlasti oleks abi ka püksmähkmete kasutamisest, sest kui isegi nn.õnnetusi juhtub, on sellega veidi kergem-mugavam toime tulla.\nNõustamiseks võib tulla ka minu vastuvõtule Lääne-Tallinna Keskhaigla SM keskusesse, vajalik eelregistreerimine telefonil 6 507 397.\nLugupidamisega, Inga Zopp\n22. a, põie tühjenemise häire? (22.01.2016)\nPosted by toomas on 22.01.2016\nOlen 22 aastane, mind on vaevanud juba lapsest saati mure. Nimelt teatud eas tekis kõhukinnisus (ei ole kindel) ning oli tunne, et peaks põit tühjendama, aga kuna seda ei olnud võimalik teha, sattusin paanikasse. Hiljem kui sain WCsse siis ei tulnud sealt midagi, kuid tunne, et vaja urineerida jäi alles. Kuni tänaseni ei suuda viibida kuskil, kui ma ei saa olla kindel, et mul ei ole võimalik koheselt vajadusel põit tühjendada ning seda enam tekib ka urineerimise vajaduse tunne. See häirib mu elu juba väga ning reisimise plaanid seetõttu ka maha matnud. Üldiselt olen täiesti terve, günekoloog on üle vaadanud ja vereanalüüsid ei ole midagi näidanud. Kas on võimalik saada tagasi kontroll ja kuidas? Kas tegemist võib olla täiesti psüühilise häirega? Kelle poole peaksin pöörduma? Tahaks sellele lõppu teha ja normaalselt elu nautida.\nSelleks, et selgitada välja, kas Teil on tõesti põie tühjenemise häire või on tegemist mõnel muul põhjusel ärritunud põiega ja selle tulemusena sagedasema või raskendatud urineerimisega, võiksite tulla minu vastuvõtule, kuna lihtsalt kirjas toodud andmete põhjal ei saa seda öelda, samuti ei saa niimoodi ka nõu anda, kuidas olukorda Teie jaoks kergemaks teha. Olen põieõde ja minu vastuvõtt toimub Tallinnas Paldiski mnt.68, 10.korrusel SM keskuses, registreerida saab vastuvõtule telefonil 6 507 397, kaasa oleks hea võtta ka perearsti saatekiri.\nPeale püsikateetri eemaldamist ei õnnestu urineerida (6.10.2014)\nTere! Mul mure selline, et pissimise kateeter on ligi 2-kuud olnud. Eile võeti ära ja öeldi, et põis on natuke tundlik, kuid mul on siiani meeletu valu ja põiest ei tule praktiliselt midagi. Mida teha ja kuidas käituda?\nTere, kui peale püsikateetri eemaldamist ei õnnestu urineerida, siis tundub, et põis ei tühjene iseseisvalt ja seetõttu peab ära õppima ühekordse enesekateteriseerimise, et vajadusel põit niimoodi tühjendada. See protseduur iseenesest pole midagi väga keerulist, vajab lihtsalt selgeks õppimist. Kui sageli peaks seda tegema ja kuidas taastub iseseisev urineerimine, saab otsustada alles siis, kui enesekateteriseerimist on mõnda aega tehtud, kuna sageli see aitab kaasa normaalse urineerimise paremale taastumisele. Kindlasti peab jälgima ka piisavat vedelikutarbimist, 1,5-2 l päevas, kuna see hõlbustab põie tööd.\nSoovitan tulla enesekateteriseerimise õppeks minu vastuvõtule Lääne-Tallinna Keskhaigla SM keskusesse, eelregistreerimine tel. 6 507 397, soovitav kaasa saatekiri põieõe vastuvõtule.\nAastatepikkune ülisage WC külastamise probleem (23.05.2014)\nPosted by toomas on 23.05.2014\nKüsimus: Pöördun teie poole suure murega, mis on muutnud minu elukvaliteedi ja selle olemuse nii raskeks, et lihtsalt pole enam jõudu ja tahtmist jätkata.\nNimelt olen külastanud palju urolooge, naistearste ja ka psühhiaatrit, kuid minu probleemile pole leitud lahendust.\nProbleem põiega on kestnud juba 6-7 aastat. Põis laseb uriini läbi ja nii ma pean olema päevad läbi märgade pükstega. Põiele surub miski nii tohutult peale, et pean wc-d külastama päevas 20-30 korda, öösiti vähemalt 15 korda. Pole võimalik kuskil käia, kus ei asu läheduses wc-d. Pean end kogu aeg pesema, sest pesu on uriinilõhnaline ja peab riideid isegi paari tunni tagant välja vahetama. Öösiti surub nii tugevalt peale, et kui ärkan, siis ei suuda enam kannatada ja pean kohe jooksma tualetti, sest tunnen, et enam ei kannata välja. Kui wc-s ära olen käinud, pean sinna minema veel 2-3 korda, kuna jääb jääkuriin ning ma tunnen, et põis ei tühjenenud korralikult. Lisaks tilgub pärast wc-s käimist kohe pükstele. Mulle on tehtud uroloogide poolt kõik testid ja väidetakse, et kõik on korras ning ei osata enam lahendust pakkuda. Naistearst on samuti uurinud minu seisukorda ja pole leidnud ühtegi problemaatilist kohta.\nLõpuks suundusin psühhiaatri juurde, kes manustas mulle aasta aega antidepressiante, mis seda probleemi leevendaksid. Kogu see aasta on olnud tegelikult ilma igasuguse tulemuseta ja lihtsalt vaevanud minu organismi. Seega olen viimaks nii suures stressis, et ei oska enam kuskilt abi leida. Raske on elada ja olla inimeste seas, kui kog uaeg pean käima wc-s ning pole mingit lootust, et see probleem järgi annaks. Olen teinud sporti ja see aitab ainult ajutiselt ehk üheks õhtuks (leevendab olukorda). Ma ei joo palju vedelikku ja kui ma joon, siis kohe automaatselt pean külastama wc-d. Vaagnalihaste harjutused ei ole aidanud midagi. Enne seda probleemi 6 aastat tagasi mul polnud alakõht nii suur, aga nüüd on vajunud suureks ja isegi spordi tegemisel see kuidagi ei lähe väiksemaks. Ei oska enam kuskilt abi otsida ja sellepärast pöördusin teie poole, kuna te olete mu viimane lootus.\nVastus: Sagedase urineerimise ja uriini lekkimise põhjuseks võib tõesti olla jääkuriin ehk teisisõnu asjaolu, et hoolimata sagedasest urineerimisest põis ei tühjene korralikult. Samas võib olla tegemist ka nn üliaktiivse põiega, mis tekitab samu sümptomeid. Et selgitada välja, millega on täpselt tegemist ja kuidas oleks võimalik Teid aidata, soovitan tulla minu vastuvõtule Tallinnas Paldiski mnt 68, 10. korrusel SM keskusesse. Registreerida ette tel.6 507 397 põieõe vastuvõtule, kaasa soovitavalt perearsti saatekiri.\nHäda kinni hoides valutab alakõht (12.01.2013)\nPosted by toomas on 12.01.2013\nMiks hakkab alakõht valutama,kui pissihäda kinni hoida? Vahel on kohe nii, et kui peab pikka aega kinni hoidma, sest pole võimalik WC-sse minna, hakkab nii hirmusasti valutama kõht ja valu lööb igale poole üla- ja alakõhtu? Nii olnud juba aastaid. Kas see on normaalne või peaks seda perearstile rääkima?\nVastus: Ebaselgeks jääb, mida Te mõtlete pikaajalise kinnihoidmise all, arusaamine sellest võib inimeste puhul olla väga. Reeglina, kui inimesel tekib urineerimistung, on see märguanne sellest, et põis on täis ja on vajalik uriin väljutada. Kuna uriini tekib neerude töö tõttu põide pidevalt juurde, siis urineerimistungi pikaajalisel kinnihoidmisel täitub põis järjest rohkem ja mõnedel juhtudel võib selline ületäitumine anda märku ebamugavus- ja isegi valutundega, kuna põis peab venima üha enam, et uriini ära mahutada. Seetõttu on soovitav pissihäda mitte väga pikaajaliselt kinni hoida. Reeglina pole sellisel puhul tegemist mingi põieprobleemiga, kuid loomulikult võite kontrolli mõttes oma perearstile sellest rääkida, et olla kindel, et sellega pole seotud mingit muud probleemi.\nÄrevus ja pidamatus (24.09.2012)\nPosted by toomas on 24.09.2012\nOlen M 23.a. Aastaid olen pidanud liialt tihti WC vahet jooksma, vahel iga 5-10 min tagant. Kui ma rahulikult kodus magan või pikali olen ja mõtetega mujal, siis ei aja pissile, kuid pidevalt on mul ärevuse tunne ning sellega kaasneb meeletult tihti pissil käimine. Eriti lööb see siis välja, kui on kuhugi minek, kus pole WC-d ligidal või pikem sõit, kus pean üle 1 h autos istuma. Vedelikku üritan mitte väga palju juua, kuid paratamatult kulub seda ja see aina suurendab pissil käimist. Põiepõletikku mul pole ja neerud olevat ka korras olnud. WC-s käies pole mul kunagi tulnud suuremat põietäit, alati tuleb kiire survega mõni sirts ja kõik, kuid tunne on selline, et põis tühjaks ei saanud. Olen üritanud kinni hoida ja kannatada, aga minu puhul ei õnnestu see kunagi ja natukese aja pärast hakkab alaselg juba valutama suure kinnihoidmise peale. Kas on asi minu ajus/mõtlemises kinni või see olla midagi hullemat? Kas on sellisele asjale mingit lahendust, mida saaksin ise ette võtta või peaks kindlasti arsti juurde pöörduma?\nVastus: Kindlasti pole sage urineerimine mõtlemises kinni, vaid sagedase urineerimise põhjuseks võib tõesti olla põie mittetäielik tühjenemine, mistõttu uus urineerimistung tekib väga kiiresti peale eelmist korda. Et selgitada välja, kas see võiks nii olla, võiksite tulla minu vastuvõtule LTKH Meremeeste haiglasse Paldiski mnt 68, 10. korrusele, ette registreerida tel 6 507 397. Saame üle kontrollida jääkuriini võimaliku esinemise, samuti mida Teie põieprobleemi puhul ette võtta.\nSage lekketa urineerimine (20.08.2012)\nPosted by toomas on 20.08.2012\nMul on sage urineerimine, aga leket kunagi ei ole. Valus ka mitte. Olen 31aastane, sünnitanud pole. Probleem on umbes 3 aastat. Kõik analüüsid korras (uriin, veri ja igasugu bakteriproovid), tehtud ultraheli. Günekoloog kinnitas, et naisteasjades asi pole ja põletikku ka kuskil pole. Käin ööpäevas keskmiselt 13 korda, sh ca 3 korda öösel. Aga on ka öid, kus käin 6 ja 7 korda. Ei joo palju (söök + ca 3 klaasi vedeliku päevas). Endale tundub, et surve on natuke nõrgem kui võiks. Samas võin häda kannatada ka nt 4 tundi, aga siis tõesti kannatan (st pissihäda ei muutu väljakannatamatuks, aga kui tekib, siis ei lase end unustada enne, kui käidud). Ja olen täheldanud, et psühholoogiliselt raskel perioodil on asi hullem. Enne menstruatsiooni ja selle ajal on ka intensiivsem. Arstid ei oska enam midagi öelda. Kas mu probleemi põhjus võib olla pigem mingite lihastega seotud või neuroloogiline või psühholoogiline? Või koguni hormoonidega seotud? Ühest kohast lugesin, et võiks proovida hakata pissimiste vahet pikendama kunstlikult – kas see on ohutu? Või oskate nimeliselt soovitada mõnda arsti?\nVastus: Kuna põiepõletikku, mis võib olla sagedase urineerimise põhjuseks, Teil ei ole, võib põhjuseks olla nn jääkuriin ehk siis põie mittetäielik tühjenemine, mille tulemusena jääb peale urineerimist põide osaliselt alles uriini ja seetõttu täitub põis kiiremini ja vajadus uuesti urineerida tekib samuti kiiremini. Et kindlaks teha, kas põhjuseks võiks olla jääkuriini olemasolu, soovitan Teil tulla minu vastuvõtule Lääne-Tallinna Keskhaiglasse, Paldiski mnt.68, 10. korrusele, ette registreerida telefonil 6 507 397, vajalik perearsti saatekiri. Kohapeal saan täpsemalt Teie probleemiga tegeleda ja samuti teha uuringu jääkuriini kontrollimiseks.\nVäljaheitepidamatus 53aastasel naisel (25.12.2011)\nPosted by toomas on 25.12.2011\nOlen 53 a. naine. Viimasel poolel aastal on mul tekkinud väljaheitepidamatuse probleem. Mul on häbi tööle minna, kui kaka on püksi tulnud nii, et määrib pealmisi riideid. Kannan juba mõnda aega tagavarapesu kogu aeg kaasas. Aga pehmemat sorti kaka määrib rohkem, kui ainult pesu. Mul rebenes 2. sünnitusel pärak. Kuni 52-eluaastani sulgurlihas pidas enam-vähem. Olen selle aasta jooksul käinud 2 korda proktoloogi vastuvõtul, arst teab olukorrast. Tehti ka pärasoole uuring (Tallinna Meremeeste haiglas) – niisiis vähiga või kasvajatega tegemist pole. Kui kõht on kinnisem, siis on mul algul valus kakada. Kuidas ja kust ma kaka pidamatuse puhul abi saan?\nVastus: Väljaheite lekkimist soodustavad nii pärakuga seotud probleemid kui ka soolestiku töö ise. Selleks, et saada probleem paremini kontrolli alla, soovitan Teil tulla minu vastuvõtule Tallinnas, Paldiski mnt 68, 10. korrusel SM keskusesse, kuna siinkohal kõigi tegevuste kirjapanek läheks pikaks. Registreerida saate minu vastuvõtule telefonil 6 507 397.\nPidev urineerimisvajadus (29.06.2011)\nPosted by toomas on 29.06.2011\nOlen 23aastane naine ja probleemiks on pidev põie pakitsustunne ja pidev vajadus urineerimas käia. Kui käin WC-s ära, on selline tunne, et põis ei saanud päris tühjaks. Kuna kogu aeg on selline imelik tunne, olen pidevas kartuses, et võib uriini lekkida. Iga väiksema imeliku tunde peale jooksen WC-sse kontrollima või istun niikaua, kuni midagi ikka tuleb.Turvatunde pärast olen juba pikemalt kasutanud hügeenisidemeid, kuid isegi siis ma kardan, et läheb ka riietele, kuigi side on valge. Kardan juba väljas käia ja hoian omaette. Olen vist muutunud ka juba väga neurootiliseks. Koguaeg kontrollimas käies ja nähes et side puhas, hakkan ma mõtlema, et vb ikka on sinna uriini eritunud ilma, et ma seda näeksin. Kas uriin on ikka valgel sidemel silmaga eristatav? Kahtlustan endal ka mingilmääral uriinipidamatust, kuna naerma pahvatades on juhtunud, et on tilk tulnud ja koguaeg on suur vajadus WC-sse minna. Perearst tegi proovid, mis näitasid vaid, et joon vähe vedelikku. Günekoloogile on aeg kirja pandud, aga sinna veel aega ja loodan saada teilt vastuseid, et oma eluga edasi minna. Praegu mind valdavad vaid sellised tunded, et olen nii rõve inimene ja ei suuda sellega leppida. Kas on üldse võimalik, et inimesel lekib alatasa kontrollimatult uriini, näiteks isegi pesemise ajal. Mõtlen selle peale koguaeg ja ei suuda enam vahet teha…\nVastus: Kui esineb pidev uriinipakitsuse tunne, võib probleemiks olla põiepõletik, aga mõnikord ka reaalselt põie tühjenemise häire. Kindlasti mõjutab põie tööd ka liiga vähene vedelikutarbimine, seega peaksite jälgima, et kindlasti jooksite piisavalt, vähemalt 1,5-2 l päevas, kuumade ilmadega rohkemgi.\nSaan aru, et perearst on uriinianalüüsi teinud ja sellega põletiku välistanud. Et selgitada, kuidas põis urineerimise järgselt tühjeneb ja kas sinna jääb midagi, mis põhjustab pakitsust või uriini leket, oleks vajalik kontrollida jääkuriini. See on lihtne ultraheli abil teostatav uuring. Kuivõrd Teil esineb ka uriiini tahtmatut lekkimist, oleks soovitav tulla vastuvõtule, mille käigus saame täpsemalt üle kontrollida Teie kaebused ja ka jääkuriini koguse välja selgitada. Vastuvõtule registreerimiseks helistage numbril 6 507 397, vajalik oleks ka perearsti saatekiri.\nPooleteiseaastase hemorroid (28.03.2011)\nPosted by toomas on 28.03.2011\nMida ette võtta lapse (1a.5k) sisemise hemorroidiga? Kas oskate soovitada ravi või anda nõu, kelle poole võiks pöörduda Tallinnas (võib ka Tartus)?\nVastus: Kui lapsel on kõht kinni, siis kindlasti peate jälgima, et laps saaks piisavalt vedelikku, see aitab hoida väljaheidet pehmemana. Sageli on hemorroidide tekke põhjustajaks pikemaajaline kõhukinnisus, kuid kuna kõne alla võivad tulla ka muud tervisega seotud probleemid, soovitan Teil oma perearstile pöörduda ja vajadusel saab ta suunata Teid edasi teiste spetsialistide vastuvõtule.\nJärelmäärimine 77aastasel (04.01.2011)\nOlen 77a vana Saare naine. Probleem kakamisega, paar aastat tagasi algas. Peaaegu iga päev pärast kakamist toimub nn.järelmäärimine. Kord kuus ka öösel. Väljaheide pehme, mitte kõva ja ei ole ka vesivedel. Kõhukinnisusega pole probleemi olnud. Pärak ja kusiti sügelevad, tihti kõhuvalu nabapiirkonnas. Olen vererõhuhaige. Günekoloogiliselt korras (esineb kuivust, määrin Linoladiooliga). Sooleuuringutel leiti veenikomud, mis probleeme ei tekita. Samuti tehtud ultraheli (korras). Vaagnapõhjalihaste harjutustega tuttav ja aeg-ajalt teen neid. Perearst uriini ega mustuse proove pole võtnud. Kirurg määras UROFLOW 2 tabletid (toimeaine tolterodiin 2mg) 2 x päevas. Seda ravimit pole veel ostnud (kallis) ja mõtlesin mandritohtritega nõu pidada, mis määrimise vastu aitaks ja kas soovitate Uroflowd ikka sööma hakata? Vaatamata sellele, et matsin kaks aastat tagasi oma mehe, söögiisuga probleeme pole, küll aga võtsin kaalus 5 kg alla. Olen liikuv, lühemat kasvu, veel energiat täis kõhn vanamutt ja jään Teie vastust ootama!\nVastus: See, et peale soole tühjendamist esineb järelmäärimine, on tavaliselt tingitud sellest, et pärasool ei tühjene korralikult ja tõenäoliselt ka päraku sulgurlihased on mõnevõrra nõrgenenud ja väljaheide “lekib läbi”, sagedamini esineb seda kõhukinnisuse või -lahtisuse korral. Ka võib sooletööga probleeme esineda seoses pärasoolehaigustega. Kuivõrd Teie kirjast saan aru, et ei kõhukinnisust ega -lahtisust Teil ei esine, soovitaksin pöörduda proktoloogi vastuvõtule, kes saab probleemi täpsemalt uurida ja vastava ravi korraldada.\nEpileptikul pidamatus kergel ärritusel (19.11.2010)\nPosted by toomas on 19.11.2010\nKui on tugev urineerimistung ja ma juhtun kogemata kas aevastama või köhatama, siis on kogu piss püksis. Vahel juhtub ka, et hakkan WC poole minema, aga poolel teel põis ei suuda enam uriini kinni pidada. Urineerimine on vahel ka valulik. Vahel on enne WC-sse minekut alakõhus tugev lõikav valusähvatus. Vahel on tunne, et on tugev pissimisvajadus aga WC-sse jõudes tuleb ainult väike hulk. Selline tunne, et kogu uriin ei tulnud urineerimisel välja. Päeval käin WC-s 4-5 korda ja öösel 2-3 korda. See ei esine mul tihti, aga nädalas korra kindlalt. Haigusena põen veel epilepsiat ja tarvitan krampidevastaseid ravimeid depakine chrono 500 mg ja rivotril 2mg. Infolehes on märgitud, et ravim võib tekitada voodimärgamist ja tihenenud urineerimist. Olen epilepsiaravimit võttes muutunud ka ülekaaluliseks. Kodus on pidev stress ja depressioon. Häbitunne on kõigi, nii elukaaslase kui ka ämma ees ning elukaaslase sugulaste, ise juba nii vana (26) ja ikka selline probleem. Elukaaslane pole küll midagi halba öelnud (ta on seda iga kord märganud, kui see on juhtunud), kuid ikkagi on häbi ja piinlik ning kogu intiisus ja romantilisus kaob, kui see jälle juhtund on. Sooviks väga teada, mida ette võtta ja miks see minu vanuses siiski veel esile lööb? Kas on mingit ravi ja kui kallid need ravid on? Kas lõpuks on lootus sellest igaveseks vabaneda?\nVastus: Köhimise-aevastamisega kaasnev uriini lekkimine on sageli seotud põie sulgurlihaste ja seega ka vaagnapõhjalihaste nõrkusega, mistõttu pingutusel lekib uriini välja. Sellisel puhul on abi vaagnapõhja lihaste treeningust. Kui aga esineb ka sagedast (öist) urineerimist ja samas põietühjendamisraskusi, siis võib arvata, et põide jääb jääkuriini. Sellisel puhul saab kasutada ravimeid kombineerituna teiste ravivõtetega. Kuna ravikäsitlus erinevate põieprobleemide korral on erinev, soovitan tulla minu vastuvõtule, kus saab välja selgitada, millised probleemid täpsemalt on, ja siis ka vastavalt Teid abistada. Registreerida saab telefonil 6 507 397 ja vajalik oleks ka perearsti saatekiri. Ja kindlasti on võimalik neid põieprobleeme oluliselt enam kontrolli alla saada.\nInsuldijärgne pidev urineerimisvajadus (11.11.2010)\nPosted by toomas on 11.11.2010\nMeie peres on 77aastane voodihaige (insuldiga) naine, kellel on üks külg halvatud. Probleem ei ole pidamatus, kuid tal on ööpäevaringselt urineerimisvajadus ca 2-3 tunni tagant. Teda on siis vaja aidata potile. Vedelikku tarbib vähe ja uriinikogused on väikesed. Siit kaks küsimust.\n1. Nii vähese vedelikutarbimise korral tundub sage (öine) urineerimisvajadus ebaloogilisena. Kas on mingeid lahendusi, mis aitaksid veidigi pikemalt vastu pidada?\n2. Mähkmeid me pole saanud kasutada, sest ta nahk ei ole neid talunud, kuigi kreemitame, geelitame ja hooldame. Kurdab, et mähe juba enne märjaks saamist ajab hauduma, tuliseks ja teeb naha valusaks. Kas on olemas mingist ekstra õhulisest-“hingavast” materjalist mähkmeid, mida võiks veel proovida?\nVastus: Sagedasel urineerimisel võivad insuldijärgselt olla erinevad põhjused, mida lihtsalt kirja teel on raske eristada, samas aga oluline teada saada, sest ravikäsitlus on erinev. Võib esineda nn. üliaktiivset põit, see tähendab, et urineerimistung tekib tavapärasega võrreldes oluliselt sagedamini, sealjuures ka öösiti. Samas võib esineda aga ka põie mittetäielikku tühjenemist (osa uriini tuleb välja, osa aga jääb põide alles, selle võrra täitub põis kiiremini ja tekib ka kiiremini vajadus uuesti urineerimiseks). Inimene ise enamasti jääkuriini ei tunne, nii et subjektiivselt ei pruugi ta aru saada, kas põis tühjenes täielikult. Ka põiepõletik võib urineerimist sagedasemaks muuta. Vähesem vedelikutarbimine kindlasti olukorda ei paranda, sageli vastupidi, põiekaebused võivad isegi süveneda. Kuna ravi on erinev, siis selleks, et osata Teile nõu anda, peab üle kontrollima jääkuriini koguse põies ja tegema uriinianalüüsi, alles siis saab välja selgitada probleemi põhjuse ja seda vastavalt ravida. Üliaktiivse põie ja ka põiepõletiku puhul saab kasutada ravimeid, suure jääkuriini koguse korral on vaja see aeg-ajalt kateetriga välja lasta. Nii et soovitan Teil arsti poole pöörduda ja vastavad uuringud ära, vajadusel saab tulla ka minu vastuvõtule. Vastuvõtule registreerida telefonil 6 507 397, vajalik perearsti saatekiri.\nMis aga puudutab mähkmeid, siis tänapäeval on olemas väga erineva tegumoe ja materjaliga mähkmeid. Ka õhku läbilaskvaid ja nahasõbralikke. Parima ülevaate saamiseks soovitan pöörduda Inkotuppa, kus on väga lai mähkmevalik. Inkotubade aadressid ja lahtiolekuajad leiate www.kuivaks.ee lehelt.\nLäbijooksev kateeter (27.09.2010)\nPosted by toomas on 27.09.2010\nMultiskleroosihaigel hakkas püsikateeter halvasti läbi jooksma ja tekkis põies ülejooks, siis vahetasime selle ära ja uus kateeter jookseb ka läbi. Kas peaks 16-se kateetri vaheama 18-se vastu välja?\nVastus: Kui kateeter ka peale vahetamist ei tööta hästi, on sageli põhjuseks põies olev põletik, mille tõttu uriin muutub nn. sogaseks. Kui sinna lisada ka asjaolu, et inimesed reeglina tarbivad liiga vähe vedelikku, siis kõik see kokku põhjustabki kiire kateetrite umbumise. Ainult suurema numbriga kateetri vahetamisest sageli ei aita, ka veidi jämedam kateeter saab kiiresti ummistuda, kui esinevad seda põhjustavad probleemid. Antud situatsioonis soovitan kindlasti teha uriinianalüüs ja kui esineb põletik, siis seda ravida (retsepti saab ka perearsti käest), samuti on äärmiselt oluline piisav vedelikutarbimine. Püsikateetritega inimesed peaksid päeva jooksul tarbima vedelikku orienteeruvalt 2 l. Ja loomulikult on lubatud ka 1 suuruse võrra suuremat kateetrit kasutada, aga enne seda soovitaksin siiski põletiku välja ravida ja vedelikutarbimise korda saada ja alles siis hinnata, kas üldse ongi vaja jämedamat kateetrit kasutada.\nUrineerimisvajadus WC-s käimise järel (28.08.2010)\nPosted by toomas on 28.08.2010\nOlen 20aastane neiu. Pean käima väga tihti WC-s; kui ära olen käinud, tunnen juba 10 minuti pärast, et põis on jälle täis ning pean taas minema. Günekoloogiliselt on kõik korras uriinianalüüs ka. Mida teha?\nVastus: Teie kirjast on raske aru saada, kas probleem on äkki tekkinud või juba ammune. Äkki tekkinud sagedase urineerimistungi põhjuseks on sageli põiepõletikud. Uriinianalüüs ise võib isegi suhteliselt korras olla, sest kui põie tühjendamine on väga sage, ei pruugi mõnikord mikroobide piisavat kasvu analüüsis näha. Samas võib probleemiks olla nn.üliaktiivne põis (ehk siis urineerimistungi tekkimine kiiremini, kui oleks normaalne), aga ka põie ebaefektiivne tühjenemine (kui peale WC-s käimist jääb siiski osa uriini põide alles ja seetõttu täitub põis kiiremini ja siis ka urineerimistung tekib kiiremini). Kas põide jääb jääkuriini, inimene ise enamasti ei tunne. Kuna ravi on erinevate põhjuste korral erinev (kuigi sümptomid võivad sarnased olla), ei saa õige ravitaktika suhtes otsustada enne, kui olete käinud kas uroloogi juures või minu vastuvõtul kontrollis. Minu vastuvõttudele saab registreeruda telefonil 6 507 397 ja vajalik oleks ka arsti saatekiri.\nPosted by toomas on 19.07.2010\nOlen määrinud hemorroidile saialillesalvi peale ja ikka ei aita. Kuidas ennetada hemorroidide tekkimist? Kui soovin tulevikus veel 1 last, kas siis tekivad uuesti hemorroidid?\nVastus: Hemorroidid ehk päraku veenikomud on pärasoole lõpposa ja päraku piirkonna veenilaiendid, millede tekkimist põhjustab rõhu tõus pärakupiirkonna veenides. Sageli on põhjuseks kõhukinnisus ja sellega kaasnev pressimine, raskuste tõstmine, pikaaegne istumine või seismine, rasvumine, rasedus ja sünnitus. Ravi võib olla nii konservatiivne ehk ravimitega kui ka operatsioon.\nMilline ravi oleks Teile sobivaim, seda saab kõige paremini otsustada kirurg-proktoloog, kelle vastuvõtule soovitaksin pöörduda. Sageli pole siiski operatsiooni vajalik teha, saab kasutada apteegist saadavaid käsimüügiravimeid (küünlaid ehk suposiide või salve), mis vähendavad valu ja põletikulist protsessi. Proktoloog saab vajadusel soovitada ka teisi ravimeid. Samuti võib teha paar korda päevas sooja veega istevanne, mis leevendab kihelust, ärritust ja sulgurlihase spasme.\nHemorroidide profülaktikas on esmane õige toitumine, toit peab olema mitmekesine ja täisväärtuslik, samuti peab tarbima piisavalt vedelikku (vähemalt 1,5 l päevas). Väga tähtis on kõhukinnisuse vältimine.\nSoovitav on süüa kiudaineterikast toitu. Piisava koguse veega tarvitatult pehmendavad kiudained roojamassi, vähendades sellega survet veenikomudele. Füüsiline koormus aitab lisaks vähendada rõhku veenides ja hoida ka kehakaalu kontrolli all. Vältida tuleks pikaajalist istumist ja seismist. Tualettiminekut on soovitav mitte edasi lükata ja soole tühjendamisel vältida tugevat pressimist.\nKas järgmise raseduse ajal ka hemorroidid probleemiks on, on raske ennustada, kuid raseduse ajal suurenenud surve tõttu pärakuveenidele on hemorroidide tekke riski kindlasti suurem.\nMittesoovitavad toiduained soolepõletiku korral (09.06.2010)\nKas oleks võimalik kusagilt teada saada nende toiduainete loetelu, mida on keelatud süüa kroonilise soolestikupõletiku korral raskel haigel?\nVastus: Teie kirjast on raske aru saada, millise soolestikuhaigusega täpselt tegemist on. Põletikulise soolehaigusena käsitletakse sageli koos Crohni tõbe ja haavandilist koliiti. Põletikulise soolehaiguse täpsed põhjused on teadmata. Arvatakse, et tekkes on olulised pärilik eelsoodumus, teatud keskkonnamõjurid, muutused soole mikroflooras ja häired immuunsüsteemis. Ravi on sümptomaatiline ning selle eesmärk on vältida valu, suruda maha põletik, tagada soolestiku normaalne töö ning hoida ära haigusest põhjustatud probleemid. Eelkõige on ravi medikamentoosne.\nKindlasti on abiks ka dieedi järgimine. Kõhulahtisuse korral tuleks vältida toiduaineid, millel on lahtistav toime (toored puuviljad ja kontsentreeritud puuviljamahlad), ning hoiduda paari tunni jooksul tahke toidu söömisest. Kõhulahtisuse puhul tuleb anda soolele puhkust, juues palju vedelikke, nagu vett, mahla, teed, puljongit. Väga oluline on juua sageli, et vältida dehüdratsiooni kujunemist. Kui kõhulahtisus möödub paari tunni jooksul, siis tuleks süüa sageli ja väikestes kogustes mahedaid toite. Tavalisele toidule võib järk-järgult üle minna paari päeva jooksul. Ei soovitata ergutava toimega aineid, nagu kofeiin (kohv, tee, šokolaad, karastusjoogid) ning vältida tuleb vaevusi põhjustavaid piimatooteid. Süüa tuleb tasakaalustatud ja tervislikku toitu ning olla füüsiliselt aktiivne. Loobuda tuleks suitsetamisest, sest see võib põhjustada kõhulahtisust ja kõhuvalu.\nTäiendavat infot saab leida interneti terviseportaalidest (näiteks http://www.inimene.ee ), aga kindlasti on vajalik ka pidev jälgimine ja ravi arsti poolt.\nHemorroid noorukil (09.06.2010)\nTütarlapsel on päraku juures hemorroid ja on ebamugav istuda ja on natukene valus. Mida sellega ette võtta?\nVastus: Hemorroidide korral peaks kindlasti pöörduma kirurgi (proktoloogi vastuvõtule), kes siis konkreetselt olukorrast lähtuvalt saab otsustada ravitaktika üle.\nKuivõrd aga sageli on hemorroidide teke seotud pikemaajalise kõhukinnisusega, peab kindlasti tegelema ka kõhukinnisuse raviga: jooma päeva jooksul piisavas koguses vedelikku (keskmiselt 1,5 l päevas), toituma võimalikult mitmekülgselt, sööma kiudaineterikast toitu (aedviljad, täisterasaadused jms.), olema füüsiliselt aktiivne ja vajadusel kasutama ka lahtistavaid ravimeid. Lahtistite kasutamise korral soovitan nõu pidada oma perearstiga, et valida Teile sobivaim.\nKindlasti ei piisa kõhukinnisuse raviks ainult lahtistitest, toidu ja vedeliku osa on äärmiselt oluline.


Kohataotlusankeet - Tartu Kiirabi\nERIALANE INFO ▶\nRavi ja tegevusjuhised\nErakorralise meditsiini õe eksam\nSünniaeg: 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 jaanuar veebruar märts aprill mai juuni juuli august september oktoober november detsember 1935 1936 1937 1938 1939 1940 1941 1942 1943 1944 1945 1946 1947 1948 1949 1950 1951 1952 1953 1954 1955 1956 1957 1958 1959 1960 1961 1962 1963 1964 1965 1966 1967 1968 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008\nLapsed (kuni 18a) ja teised ülalpeetavad\nTervishoiutöötaja registreerimistõendi number, eriala(d)\nHARIDUSTEE ALUSTADES VIIMASEST\nKooli nimi Haridustase Eriala Sisseastumine Lõpetamine\n1940 1941 1942 1943 1944 1945 1946 1947 1948 1949 1950 1951 1952 1953 1954 1955 1956 1957 1958 1959 1960 1961 1962 1963 1964 1965 1966 1967 1968 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 1940 1941 1942 1943 1944 1945 1946 1947 1948 1949 1950 1951 1952 1953 1954 1955 1956 1957 1958 1959 1960 1961 1962 1963 1964 1965 1966 1967 1968 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021\nTÖÖKOGEMUS ALUSTADES PRAEGUSEST VÕI VIIMASEST\nEttevõte Ametikoht Peamised ülesanded Tööle asumine Töölt lahkumine\nEesti keel räägin\npuudub vähene hea väga hea emakeel\nVene keel räägin\n-- Vali keel --inglisesaksasoome keel räägin\nProgrammid, mida oskan ja olen kasutanud varem\nJUHILUBADE OLEMASOLU, kategooriad\nALARMSÕIDUKIJUHI TUNNISTUSE OLEMASOLU\nTaotletav töökoht SA-s Tartu Kiirabi\nMillistes baasides soovid töötada?\nAbja-Paluoja Alatskivi Elva\nJõgeva Mustvee Otepää\nPaide Põltsamaa Põlva\nRäpina Suure-Jaani Tartu\nMilline on soovitud koormus?\nKirjuta siia lahtrisse\nSA Tartu Kiirabi vastutab esitatud andmete konfidentsiaalsuse eest ja kinnitab, et kasutab neid ainult personaliotsingul.\nKinnitan kõigi SA-le Tartu Kiirabi esitatud andmete tõelevastavust ja seda, et olen informatsiooni avaldanud vabatahtlikult ning olen teadlik selle kasutamise otstarbest, viisist ja eesmärkidest. Ühtlasi kinnitan, et seoses minu taotlusega saada töökoht Sihtasutuses Tartu Kiirabi ja hilisema võimaliku töötamisega nimetatud tervishoiuasutuses luban esitatud informatsiooni töödelda ja säilitada.\nEttevõttest Erialane info Teenused Koolitused Galerii Kontakt\nTartu Kiirabi © 2014\nStruktuur ja juhtimine Tööpakkumised Kohataotlusankeet Statistika Riigihanked Andmekaitse\nRavi ja tegevusjuhised Erakorralise meditsiini õe eksam\nJulgestus Ruumide rent Koolitused\nKalender Kursused Koolitajad


Barbecook grillrest FSC 36x34cm\n> Kodu ja aed>Väliköök>Grillid>Grillitarvikud ja grilli aksessuaarid>Barbecook grillrest FSC 36x34cm\n116 tk saadaval tk saadaval\nKroomitud, kasepuidust käepidemega ja FSC märgisega Barbecook grillrest. See ristkülikukujuline grillrest võimaldab teil üheliigutusega grillimisel keerata paksu lihatükki. FSC (Forest Stewardship Council, eesti keeles Metsahoolekogu) onrahvusvaheline mittetulunduslik organisatsioon, mis edendab metsade vastutustundlikku majandamist kogu maailmas. Grillrestimõõdud 36x34 cm, käepideme pikkus 36 cm.


Neutropeenia lastel : põhjused, sümptomid, diagnoos, ravi | Kommenteeritud tervise kohta iLive'is\nNeutropeenia esineda sündroomi või haiguse diagnoositud primaarne neutrofiilide leukotsüütide ja / või nende lähteainete. Kriteerium neutropeenia lastel vanuses üle ühe aasta ja täiskasvanute - vähenemine neutrofiilide koguarv (torkehaav ja segmentideks) perifeerses veres kuni 1500 per 1 ml verd või vähem, esimesel eluaastal -. 1000 1 mm või vähem ..\nLastel esinevad neutropeenia põhjused\nNeutropeenia põhjused on jagatud kolmeks peamiseks rühmaks.\nRikkumine neutrofiilide tootmist luuüdis defektsest eellasrakkude ja / või mikrokeskkonna või halvenenud neutrofiilide migratsiooni perifeerse kanali - peamiselt neutropeenia ja neutropeenia pärilik sündroom aplastiline aneemia.\nTsirkuleerivate rakkude ja tributaanipuude suhete rikkumine, neutrofiilide akumuleerumine põletikukoosikuteks on ümberjaotamise mehhanism.\nHävitamise perifeersesse veeni vere ja mitmesuguste organite fagotsüüdid - immuunsüsteemi neutropeenia ja hemophagocytic sündroom, sidumine infektsioonidega muude tegurite mõju.\nEespool nimetatud etioloogiliste tegurite kombinatsioonid on võimalikud. Neutropeensetel sündroomid iseloomulik paljudele verehaigused [äge leukeemia, aplastiline aneemia, müelodüsplastiline sündroom], sidekude, primaarne immuunpuudulikkus, viirus- ja mõned bakteriaalsete infektsioonide.\nTsükliline neutropeenia. Harva (1-2 juhtu 1 000 000 elaniku kohta) on autosoomne retsessiivne pärilik haigus. Tsüklilise neutropeenia perekonna variandid on domineerivat pärilikku tüüpi ja esmakordselt esimesel eluaastal. Vaadake juhuslikke juhtumeid igas vanuses.\nTsüklilise neutropeenia keskmes on kriisist tingitud granulopoeesi reguleerimine normaalse ja isegi kõrgendatud kolooniat stimuleeriva teguriga. Tsüklilise neutropeeniaga patsientidel on kirjeldatud neutrofiilide elastaasi geeni mutatsiooni, kuid üldiselt on tsüklilise neutropeenia arengu mehhanism heterogeenne.\nKrooniline geneetiliselt määratud neutropeenia koos luuüdist põhjustatud neutrofiilide väljutamisega (müelokseemia). Eeldatakse autosomaalse retsessiivse pärandi tüüpi. Neutropeeniat põhjustavad kaks defekti: neutrofiilide lühem eluiga, nende kiirenenud apoptoos luuüdis ja kemotaksise vähenemine. Lisaks vähendatakse granulotsüütide fagotsüütilist aktiivsust. Tüüpilised muutused Myelogram: luuüdi normo- või hypercellular, granulotsüütide arvu suurenemine normaalseid rakulisi elemente ja suhtele ülekaal küpseid rakke. Seostub luuüdi segmenteeritud neutrofiilide ja tsütoplasma vakuoliseerumise tuumade hüpersegmentatsioon, vähendatakse graanulite arvu selles. Perifeerses veres - leuko- ja neutropeenia kombinatsioonis monotsütoosiga ja eosinofiiliaga. Pürogeenne test on negatiivne.\nKliiniline pilt neutropeenia on tingitud eeskätt neutropeenia raskusaste ja haiguse kulgu sõltub selle põhjused ja vormid. Valguse neutropeenia võib olla asümptomaatiline või kui patsiendil on sagedased ägedad viirus- ja bakteriaalsete infektsioonide lokaliseeritud, hästi alluvad tavapäraste teraapiate. Srednetyazholye vorme iseloomustab sagedaste retsidiivide lokaliseeritud mädaste infektsioonide ja nohu, korduvate infektsioonidega suuõõne (stomatiit, gingiviit, periodontiit). Võib esineda asümptomaatilist suunda, kuid agranulotsütoosiga. Raske neutropeenia iseloomustab raske seisund ühist mürgistus, palavik, sagedased raskete bakteriaalsete ja seeninfektsioonide nekrootilised kahjustused limaskestade, naha harva, kopsupõletik hävitava, kõrge risk sepsis ja kõrge suremus ebapiisava ravi.\nKroonilise geneetiliselt määratud neutropeenia kliinilised sümptomid - korduvad lokaliseeritud bakteriaalsed infektsioonid, sealhulgas kopsupõletik, korduv stomatiit, gingiviit, ilmnevad esimesel eluaastal. Bakteriaalsete komplikatsioonide taustal on neutrofiilne leukotsütoos, mis 2-3 päeva pärast asendatakse leukopeeniaga.\nNeutropeenia diagnoos põhineb haiguse ajaloos, perekonnaajaloo hindamisel, kliinilisel pildil, dünaamika hemogrami indeksitel. Täiendavad uuringud etioloogia ja neutropeenia vormide diagnoosimiseks on järgmised:\nvere kliiniline analüüs, arvutades trombotsüütide arvu 2-3 korda nädalas 6 kuu jooksul;\nluuüdi punktsioonide uurimine raske ja mõõduka neutropeenia korral; näidustuste kohaselt tehakse erikatsed (kultuur, tsütogeneetiline, molekulaarne jne).\nseerumi immunoglobuliini sisalduse määramine;\nUuring seerumi antikehade tiiter antigranulotsitarnyh antigranulotsitarnyh patsientidel teatud antikehad membraanile ja tsütoplasmas neutrofiilid monoklonaalsete antikehade abil - vastavalt näidustustele (viirusega seotud vormid).\nÜldine diagnostilised kriteeriumid geneetiliselt määratud neutropeenia - perekonnas, avalduvad kliiniline pilt esimeses elukuudel konstant või tsükliline neutropeenia (0,2-1,0h10 9 / l neutrofiilid) kombinatsioonis monotsütoosiga ja pooltel juhtudel - eosinofiilia perifeerses veres. Puuduvad anti-granulotsüütide antikehad. Müelogrammi muutused määratakse kindlaks haiguse vormis. Molekulaarbioloogilised meetodid võivad avaldada geneetilisi defekte.\nTsüklilise neutropeenia diagnoosimine dokumenteeritakse vereanalüüside tulemustega 2-3 korda nädalas 6 nädala jooksul, müelogrammi uuring ei ole vajalik.\nGeneetilised uuringud: näidustused, meetodid\nAutosoomsete aberratsioonide põhjustatud sündroomide diagnoosimine\nVere neutrofiilide tsütoplasma antikehad\nAntikehad proteinaas-3 neutrofiilidele veres\nValku antikehad, mis suurendavad neutrofiilide bakteritsiidset toimet\nNeutrofiilide müeloperoksüdaasi antikehad veres\nImmunoglobuliin G veres\nImmuungoglobuliin M veres\nKeha immuunsusstatistika põhjalik uurimine\nPatsient absoluutse neutrofiilide arv <500 rakku / mm ja palavik, sõltumata väidetav põhjuste neutropeenia koheselt alustada empiirilise antibiootikumiravi efektiivsed patogeenid, mis on kõige sagedamini põhjustab nakatumist nendel patsientidel (sealhulgas kemoteraapia - Staphylococcus aureus, Pseudomonas aeruginosa, Escherichia coli, Klebsiella spp.). Täiendavat taktikat määravad neutropeenia iseloom ja liik.\nTsüklilise neutropeenia ravi peamine meetod on granulotsüütide kolooniat stimuleeriv faktor (filgrastiim või lenograstim) ööpäevas annuses 3-5 ug / kg subkutaanselt. Ravimi manustamist alustatakse 2-3 päeva enne kriisi ja jätkub seni, kuni vereraldus normaliseerub. Teine taktika on pidev ravi granulotsüütide kolooniat stimuleeriva faktoriga päevas või 2-3 päeva pärast nahaannust 2-3 μg / kg. See on piisav neutrofiilide arvu säilitamiseks rohkem kui 0,5 / μl, mis tagab patsientide rahuldava elukvaliteedi. Infektsioonide kujunemisel - antibakteriaalne ja lokaalne ravi. Leukeemia oht ei ole suurenenud.\nKroonilise geneetiliselt määratud neutropeenia aktiivne ravi viiakse läbi ägeda bakteriaalse infektsiooni ajal laia toimespektriga antibiootikumide kasutamisega. Rasketel juhtudel on ette nähtud granulotsüütide kolooniat stimuleeriv faktor ja doonor-granulotsüütide transfusioon.


2. praktikum - Stacki vaatlemine – Lambda\nSelle praktikumi eesmärk on avastada call stack ja seda veidi lahata.\nNB! Tänast harjutust teeme klassi arvutites, sest Dijkstra on ümberehitamisel.\nMeie töömeetod on järgmine: kirjutame programmi, milles on hulk muutujaid ning seejärel proovime aru saada kuidas nad mällu asetuvad. Selleks kasutame pointereid ja eelmise praktikumi mälu tõlgendamise kohta õpitut.\nKirjutage programm mille funktsioonis main() on deklareeritud:\nvähemalt 3 täisarvulist muutujat erinevate vaikimisi väärtustega,\nLisage programmile funktsioon foo(int i), milles on deklareeritud:\nvähemalt 2 erinevat täisarvulist muutujat vaikimisi väärtustatult,\nSee programm ei pea otseselt midagi tegema, aga funktsioon foo() võiks käivituda.\nTäienda programmi nii, et ta trükib välja kõigi muutujate mäluaadressid (printf() funktsiooni asendustähisena %p tõlgendab mäluaadressi mõistlikult). Muutuja muudab aadressiks tehe &.\nVaata funktsioonis foo() esimese deklareeritud muutuja ees ja selle taga olevaid mäluaadresse. (Kindlas kohas mälu vaatamiseks kasuta * tehet).\nKas on võimalik minna kaugemale? Kas foo sees leitud aadressi muutmisel on võimalik leida funktsiooni main() muutujad? (On, aga proovi seda teha ja vihjena: nende pointerite aadresside lahutamisel saadud tulemus peaks olema alati sama)\nKas string main() funktsioonis paikneb ka stackis?\nPüüdke funktsioonis foo() rikkuda funktsioonide main() ja foo() kohalike muutujate vahel olevad andmed ning oma programm seeläbi kokku jooksutada.\nKommenteeri välja ühe main() muutuja kõik viited. Jälgi, et su programm neid ei kasutaks -- kas neid on ka pärast seda foo() alt leitud mäluaadressi abil võimalik vaadata?\nLisa mõnele muutujale võtmesõna static ning kontrolli tema olemasolu.\nTaasta muutujate seis. Kirjuta funktsioon, mis püüab kogu stacki välja trükkida (4 baiti iga printf() väljakutse kohta, "%08x\_n" näiteks. Võib olla kasulik trükkida välja ka muutuja tõlgendus kümnendsüsteemis ja 4 erineva charina.) Kuna tahame näha mis on mälus pärast stacki lõppu, on programmi vältimatu kokkujooksmine ainult teretulnud!\nLabori lõpuks peaksime mõistma seda kuivõrd paindlikult saame mäluga ümber käia. Loodetavasti on sellest kasu mõnede mõistatustlike kokkujooksmiste taga olevate põhjuste avastamisel. Keeltes, milledes pointerid puuduvad on stack olemas, kuid programmeerija jaoks vaadeldav vaid silumisvahendiga. Sealjuures tulemegi stacki teemade juurde debuggerit uurides korra tagasi.\nPärit leheküljelt "http://lambda.ee/w/index.php?title=2._praktikum_-_Stacki_vaatlemine&oldid=9112"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 15:31, 13. september 2012.


BlackBelt – Troubleshooting the Windows OS - IT uudised\n17. november 2017 09:00\nAeg: 26.03.-29.03.2018, kell 09:30\nMaht: 32 ak. tundi\nKoht: II korrus, Lõõtsa 8, Tallinn\nHind: 1 490 € (+ km 20%)\nKoolituse kokkuvõte: This course teaches you how the OS really works and how to troubleshoot it effectively. It is applicable to every OS from NT 4 to Windows 10 – both servers and clients. Learn to troubleshoot the hardest errors and raise your abilities above others! Let a world class presenter and troubleshooter teach you all tricks up his sleaves. Sami’s BlackBelt Troubleshooting session has been selected as the Best Session in TechEd North America 2014, TechEd Europe 2014 and TechEd Australia 2013 so you be sure to learn a lot in the most entertaining and effective way!\n17.02 Ignite kaasasutaja soovitas kõigil krüptomaailma sukelduda\n03.05 Konverents „Age of Security Forum 2017“ Baltikumis\n15.01 Aasta lõpuks uuendatakse ligi 170 kooli internetivõrgud\n05.02 Kes digivaldkonnaga seotud inimestest riigi teenetemärgid saavad?\n11.02 Miks mulle internetis alati pakutakse küpsiseid?\n11.02 Piletilevi lõi uues formaadis pileti\n(Sisuturundus) Jetoili uued kütuseveokid ja e-kütuse portaal viivad kütusemüügi uuele tasemele\nEesti heitliku ja ettearvamatu ilmaoludega paremini kursis olemiseks on mitmeid erinevaid äppe, mille vahel sobivaima valimiseks pakub põgusa ülevaate Samsung Eesti mobiilidivisjoni juht Antti Aasma.\nEesti internetipõhiste kaardimakselahenduste pakkuja EveryPay käivitas teenuse LinkPay, mis võimaldab ettevõtetel lühikese makselingi kaudu võtta lihtsasti vastu kaardimakseid ning edastada seda...\nEesti Äriinglite Võrgustik (EstBAN) käivitab koostöös Soome, Taani, Norra ja Põhjamaade äriinglite võrgustikega esimese Põhjamaade äriinglite programmi (Nordic Angel Program), kuhu oodatakse nii...\nTelia Eesti otsustas Eesti Vabariigi 100. juubeli tähistamise puhul muuta 23. veebruari oma töötajatele vabaks päevaks.\nPeaminister Jüri Ratas kohtus eile Soulis Lõuna-Korea peaministri Lee Nak-yeoniga. Ratas kinnitas kohtumisel, et Eesti on huvitatud regulaarsete küberkonsultatsioonide käivitamisest Lõuna-Koreaga...\nAlates Swedbanki avatud panganduse ehk open banking platvormi avamisest mullu novembris on selle Sandbox testkeskkonnaga liitunud üle 1000 arendaja ning koostöös on loodud juba üle 400 test-rakenduse....\nSõidujagamisteenust vahendav platvorm Taxify ja ERGO kindlustus sõlmisid kokkuleppe Taxify sõidujagajatele kindlustuslahenduse pakkumiseks. Lõppeesmärgiks on arendada välja kasutuspõhine...\nPrinteritootja Xeroxi suuraktsionär Darwin Deason pöördus Fujifilmiga ühinemise takistamiseks kohtusse, sest leiab, et sõlmitud tehing on ühepoolne ja müügihind põhjendamatult madal, vahendab...\n08. veebruar 21:29\nSwedbank avab peagi uue viipemakseid pakkuva mobiiliäpi\n08. veebruar 21:04\nGoldman: krüptorahad peagi nullis\n08. veebruar 20:36\nMicrosoft meelitab kavala trikiga firmasid pilveteenust vahetama\n08. veebruar 19:25\nSAF Tehnika tulemused viisid aktsia langusse\n08. veebruar 16:30\n"E-ühiskonna alustehnoloogiad" tõi väljapaistva avastuse preemia\n08. veebruar 15:48\nTJA: Kiirused Eesti mobiilsideoperaatorite võrkudes on võrdsustumas\n07. veebruar 15:57\n07. veebruar 15:32\nElisa testis täna esimesena maailmas eelstandardile vastavat 5G-võrku 1


Rehv Cooper Discoverer H/T | Autorehv - RehviLiider.ee\nRehv Cooper Discoverer H/T on Rehviliider.ee-i laos olemas. Erakordsed hinnad! Ostke oma margi Cooper rehvid meie saidilt soodsamalt. Kohaletoimetamine tasuta ja kiiresti. Turvaline maksmine.\n4x4 universaal 134,09 € laos\nEt anda tagasisidet selle toote kohta Cooper Discoverer H/T, peate te sisse logima ning klikkima siia. Teavitame teid, et saidile jäetud arvamused läbivad kontrollprotseduuri. Arvamused on ära toodud ainult kronoloogilises järjekorras.


Reede, 17 Jaanuar 2014 23:03\nFoto: Riina Reinvelt Jaanuari alguspäevadel jõudis Eestisse ja Tallinna sadamast joonelt Eesti Rahva Muuseumisse kauaoodatud saadetis Kanadast – professor Endel Tulvingu ja tema abikaasa Ruth Tulvingu (1930-2012) arhiivi esimene osa, kokku 42 kastitäit olulist kirjavara. Arhiiv sisaldab konspekte, märkusi, kirjavahetusi, loengu- ja esitlusmaterjale jms teadustööst psühholoogia ja eriti mälu (nt on episoodiline mälu just tema poolt kirjeldatud) valdkonnas. Ruth Tulvingu arhiivis leidub kirjavahetust, mõtteid, konspekte, ülevaateid ja ka koopiad tema loodud kunstitöödest, mis on saanud inspiratsiooni ka Endel Tulvingu uurimisteemast.\nKokkulepe anda arhiiv alalisele hoiule ning teha see uurijatele kättesaadavaks just Eesti Rahva Muuseumis saavutati Endel Tulvingu ja ERMi toonase direktori Krista Aru vahel juba 2012. aastal. See valik võib tunduda mõneti üllatav, sest ERM on tänapäevani tuntud rohkem esemelise vara koguja ja uurijana, eestikeelne kirjasõna aga kuulub rohkem Eesti Kirjandusmuuseumi (mis 1940. aastal lahutati ERMi koosseisust) valitsemisalasse. Siiski on uuemal ajal sõnastatud ERMi kogumispoliitika üks põhisuundi just eesti diasporaa materjalide kogumine, täpsemalt on teema sõnastatud nii: „Eesti kogukonnad välismaal: idas ja läänes elavate Eesti kogukondade kujunemine, etnilise identiteedi säilitamine, rahvuslik tegevus, rahvussümbolid, tänapäeva situatsioon."\nToronto ülikooli emeriitprofessori, Tartu ülikooli audoktori, Eesti Teaduste Akadeemia välisliikme ja paljude muude tiitlitega pärjatud Endel Tulvingu kogu vastab kõigile loetletud tingimustele par excellence. Kogu põhiosa moodustab Tulvingu kirjavahetus psühholoogia ja mälu-uuringute maailmanimedega, nagu Gus Craik, Henry Roediger, Daniel Schacter, John Gardiner jt. Kahtlemata pakuvad tulevastele uurijatele maailmamainega teadlase professionaalse pärandi kõrval erilist põnevust ka kastid pealkirjadega „mälestused", „sorteerimata", samuti Tartu Ülikooli Fondi ning Toronto Ülikooli eesti õppetooliga seotud materjalid.\nEesti rahva Muuseumis loodetakse, et professor Tulvingu julgustav eeskuju oma arhiivivara lähetamisel Eestisse leiab rohket järgimist. Eesti kultuuripoliitikas on juba aastaid tugev rõhk muuseumi- ja arhiivikogude digiteerimisel, mis teeb kogud kättesaadavaks uurijatele nende asupaigast sõltumata, materjalide füüsiliseks säilimiseks üle sajandite on praeguseks parimad tingimused siiski Eestis.


Peenise suurus mehed, Sisuturundus\nMees võib olla väga edukas äris, toreda iseloomuga ja treenitud kehaga, aga kui ta mõtleb, et tema peenis ei ole piisavalt suur ja ta seda häbeneb, siis kõik muud elusaavutused jäävad tema jaoks selle kompleksi taha varju. Loe veel:. Lihapeenis seevastu erektsiooni käigus oluliselt ei suurene, vaid on ka tavaolekus üsna sarnane. Siiski panid nad südamele, et tegu on suhteliselt väikse valimiga uuringuga ning edaspidi peaks sellele teemale rohkem tähelepanu pühendama.\nJa mitte ainult peenise suuruse, vaid kogu nende voodielu Peenise suurus mehed. Tegelikult muretsevad mehed oma peenise üle kordades rohkem kui nende partnerid. Just oma mitmete meessõprade soovil sel teemal kirjutan, naistele läheb kõik see palju vähem korda.\nMõlemal juhul antakse siin ju hinnang pigem mehele kui tema peenisele. Mehe peenise suurust ei saa väliselt hinnata nina, jalanumbri või mõne muu kehaosa suuruse järgi — see kõik on ilus väljamõeldis. Statistika ütleb, et keskmise erekteerunud peenise pikkus on ca cm ja ümbermõõt ca 10 cm. Meestega vesteldes sain teada, et vähemalt nooruses on oma peenist mõõdetud küll ja küll, aga tulemust enam ei mäletata.\nIkka selleks, et meest Peenise suurus mehed rahustada ja tema enesehinnangule pai teha. Aga küllap on naistel ka kogemusi muljetavaldavalt suure peenisega, mille omanik voodis piinlikult kehv on, nii et esialgne positiivne üllatus asendub vaikse põlgusega — ootused on palju suuremad kui tegelikkus ja kahju on kasutamata võimalusest. Kõik nad on kohtunud rohkem kui viie peenisega, ma loodan, et see on juba piisav kogemus, et mingit hinnangut omada.\nKas loobuksid uuest püsisuhtest kui mehel on sinu mõistes liiga väike peenis? Mina ise pikemaajalist suhet mehega, kelle peenise suurus pole minu jaoks ootuspärane, ei loo. Päris ootamatu oli seda endale tunnistada, aga nii on. Ja vaid üks mulle vastanud naine oli sama kategooriline. Teised arvavad, et suhte loomiseks pole peenise suurus eriti oluline, probleem tekib ainult siis, kui voodis ikka üldse ei klapi.\nMe naistena ootame oma voodisse enesekindlaid ja osavaid seksuaalpartnereid, neid mehi, kes pühenduvad naisele, on hoolivad, avatud ja kompleksivabad. Üks Peenise suurus mehed veel.


par Pastel » 19 juil. 2010 [20:55]\n25 juil. 2010 [20:33]\npar kira31a » 24 avr. 2012 [09:42]\n24 avr. 2012 [14:27]\nEnlever les traces de café\npar Cheyenne17 » 10 mai 2007 [18:24]\n13 mai 2007 [18:49]\npar pétra » 27 mai 2006 [05:15]\n27 mai 2006 [05:44]


Raul Ojamaa – Lehekülg 2 – MuusikaPlaneet\n4. nov. 2020 @ 19:54\nANSAMBEL MILJARDID ANDIS VÄLJA TRIIN RUUMETIGA KOOSTÖÖS VALMINUD MUUSIKAVIDEO\nTäna ilmus ansambli Miljardid uus videosingel “P.S.O.”. Loole filmiti koostöös Triin Ruumetiga seikluslik muusikavideo, milles löövad lisaks bändiliikmetele kaasa ka Mihkel Raud, Marta Vaarik ning boamadu Teemant.\n19. aug. 2020 @ 0:31\nIHA. SEKS. OPORTUNISM! MILJARDID AVALDASID UUE SINGLI “SAVI”\nMarten Kuningas, Raul Ojamaa, Peedu Kass ja Kristjan Kallas ehk Miljardid avaldasid uue, seksikalt rütmilise singli “Savi”. Lugu pärineb Miljardite tulevaselt teiselt stuudioalbumilt “Ma luban, et ma muutun” (Made In Baltics / Sony Music).


Kommentaarid: FOTOD | Viljandimaal hukkus raskes liiklusõnnetuses turvarihmaga kinnitamata 40aastane mees\nFOTOD | Viljandimaal hukkus raskes liiklusõnnetuses turvarihmaga kinnitamata 40aastane mees (25)\npalju õnne 23. juuni 2022 23:37\nViljandi okupant 23. juuni 2022 12:36\nMina ei saa aru miks kõik enamus pahandused Viljandis või viljandimaal. Küll sõidavad rongide alla, majad lähevad põlema jne. Minul peale viljandisse kolimist tuli tütar väljamaalt külla. ütles siin viljandis üldse viljandimaal on imelik rahvas e. inimesed. Ei tea kas jämejalg lähedal või milles asi. Tõsi imelik rahvas. Meie tänavast käis naabrimutt uus tänavale küünlaid süütamas. Kas ei ole imelik. Noh, pole hullu, pean 2 aastat veel vastu viljandis siis kaon siit. Ah jaa, jäi rääkimata, naabrid kurdavad, et püssidest lastavat kasse. Läheduses müüdavat salasuitsu, salaviina jne. Kuidas on see\nViljandlane 23. juuni 2022 13:22\nMinu jaoks on Viljandi maailma parim koht,kus elada ja kui sulle ei sobi,siis,milleks veel kaks aastat oodata kui on võimalik kohe minema kolida!\nViljandlane Teile Viljandlane 23. juuni 2022 15:11\nSa pole mujal elu näinud. Eks see viljandi ikka üks puulinn ole, ei midagi muud.\nViljandlanna 23. juuni 2022 17:42\nTere. Mõtlen ka Viljandist põgenemisele. Viljandis läheb elu järjest hullemaks. Mäletan kui olin laps ja oli turul putkamajandus oli ka elu huvitavam ja parem. Vaadake mis meil Viljandis toimub parklatega. Uue haigla valmimisel ongi Viljandis katastroof. Ütelge palun uue haigla ehitus linna kas oli mõistusega tegu. Väga kahetsen peale ülikooli, et ei jäänud tööle Võru Keskhaiglasse ning elama Võrru. Ei ole vist ka nüüd veel hilja. Viljandi linn on Võru linna kõrval suur null. 0. Tänan.\ntainas 23. juuni 2022 18:53\nVäga pikalt Viljandis elanud. Ei kavatse kuhugi kolida. Kui siis Viljandi piires. :) Need kes igasugu kahlaste asjade küüsis on pigem ise mingid jamamagnetid ja tõmbavad jama ligi. Ilmselt hakkab see ka mujal juhtuma.\n23. juuni 2022 10:45\nTäna 23. juuni 2022 10:50\nSolovjoviandmetel juba 57 ja õhtuks 59,5 eesti sõdurit. Kokku nato kaotused 100 000 meest ja 6500 lennuaparaati.\nest. 23. juuni 2022 10:25\nENSV ajal oli pop sõita turvarihma kinnitamata. Raske uskuda, et tänapäeval veel keegi nii sõidab.\nSõidan praegugi 23. juuni 2022 10:57\nilma turvavööd kinnitamata! Sest seda, mida kinnitada, ei ole.\nMul mosses 23. juuni 2022 15:17\nOlid eriti turvalised rihmad.\nHeh 23. juuni 2022 10:19\nKas see artikkel on siis koht mida lastakse komenteerida ja muude artiklide eest tuleb raha maksta\nAsf 23. juuni 2022 09:51\nKui purjus oli siis head teed ongi üks vähem... Kui mingil muul põhjusel siis kaastunne lähedastele\nõnnitleb 24. juuni 2022 06:36\nKui muul põhjusel, siis kah palju õnne kui isegi kaine peaga turva õuntest kinni ei peeta ehk turva öö siis.\nMiks 23. juuni 2022 09:47\nTallinnas väljasõit peale lennujaama Tehti enne pühi üherealiseks? Ennem ( 2 päeva tagasi) oli kaherealine,. Teetöid hetkel ei toimu Ja siis imestavad miks juhid närvilised\nmulle 23. juuni 2022 15:08\nmeeldib selline riik\nmulle ka meeldib, 23. juuni 2022 22:25\nsest minu vanemad saavad hakkama, tegelikult on ülijõukad.\nMulk 23. juuni 2022 08:49\nVõrumaamehed on tugevamad. Sõidavad 200 ga ei juhtu midagi.\nKihutada 23. juuni 2022 09:39\noskavad kõik, liiklusseadus järgi pooled ehk..\nmingi 23. juuni 2022 08:36\nSõitis kodu teeotsast mööda? Tahtiski sellist tulemust? Kaastunne neile, kes hoolisid.\nSee politsei 23. juuni 2022 08:24\nTehkugi nii, nagu Virk lubas- võtta vastutusele need autojuhid, kellele ei tähenda midagi kiirusepiirangud, tehakse ohtlikke manöövreid, ei hoita nõuetekohast pikivahet jne. Üldiselt need, kelle arust on LS tehtud tädi Maali jaoks aga mitte neile!\nometi 23. juuni 2022 15:09\nüks tõesti arukas komm\nKruus 23. juuni 2022 07:30\nKas oli vaja seda tõestada, et turvavööta ja teeremondiga teel ei jää inimesest ning masinast midagi järgi?\n23. juuni 2022 01:58\n.... 23. juuni 2022 09:29\nYep, selleks on põrgu\nvaene 22. juuni 2022 23:43\ninimene.Miks ta läks.\nKurb 22. juuni 2022 23:32\nPurjus või kaine...Inimest enam ei ole. Kaastunne lähedastele!!


AfroditaConsuelo livejasmin Babesjasminedivakitty2 livejasmin ValerieFosterHAILEYJADEX1 livejasmin VirginKitty18xSeasonFANTACY livejasmin andrewsweetboy11LovelyAsianDoll livejasmin TamiaMooreCallieVx livejasmin SexSERVICECum\nKimJenssen livejasmin xXDOLLGODDESSXxPrettyEleanor livejasmin LustyKarinaDennisTheboy livejasmin EvaBlueBelleCharlloteX livejasmin MalishkkaaTomLoveJerry livejasmin NatashaWoodsANABBELE livejasmin latinwonders\nMssFoxy . RickiWhite. ThomasBlanco. superhotangel4u.\nDennisTheboymuriaensefogoosoHAILEYJADEX1hotcumerRAM .parosbuliOrianaLatin1BlueScarlettMilkeyLaura .AntonellaCutiRenneCrossSquirtKarlaVKAnorila .CharlloteXMishelWoxValerieFosterPamelaLeonardo .superhotangel4utastybrunette4AntonellaCutizengirl .AneliseBelluciKawaii1mIssGOLDENcockAnorila .MilkeyLauraBabesjasmineAfroditaConsueloMalishkkaa .TricyaRenneCrossKawaii1rebeccaandpeter .CharlloteXMollyJadeMalishkkaaLuiSebastio21 .ValerieFosterCharlloteXzengirlKasperAndTeodor .CharlloteXMollyJadeHottieIsabellSABRINAHOT10 .\nRenneCross Videoparosbuli VideoxXDOLLGODDESSXx VideoEvaBlueBelle VideoAfroditaConsuelo VideoLadyElly Video\nMissDupre Videoparosbuli VideoGorgeousSELENAxx VideoHelenRivera VideoLadyElly VideoKimJenssen Video\nSweetMarisolArinaISbackBabesjasmineLustyKarina .rebeccaandpeterZoeyKruumVanessaBanksstastybrunette4 .SexSERVICECumdivakitty2VirginKitty18xEvaBlueBelle .SABRINAHOT10TamiaMooreRenneCrossEvaBlueBelle .TomLoveJerryKimJenssenBiancaDwighProperStallion .SusanaLeynHAILEYJADEX1zengirlAngelicLaura .p3rf3ctcoupl3PrettyEleanorMishelWoxAmiraSerious .1LovelyAsianDollSABRINAHOT10BUSTYCZECHAlliceJoyce .superhotangel4uRobinWingsCrazZzyAngell1LovelyAsianDoll .hotcumerRAMNatashaWoodsMissSexyEvaKawaii1 .axel891AlimaHotparosbuli2HOTFETICH .


Soomes koguti heategevusliku golfiturniiriga 160 000 dollarit lastele, kes ei saa endale trenne lubada - Ajakiri Golf\nAjakiri 3/2021 28.11.2021 2 Min lugemine\nFlorida Panthersi kapteni Aleksander Barkovi ja Patrik Laine koostöö tulemusel toimus Soomes sel aastal juba kolmas iga-aastane Laine & Barkovi heategevuslik golfiturniir, kirjutab NHL. Turniiriga koguti kokku suur summa laste toetuseks, kes ei saa lubada sportimisvõimalusi.\nTurniiri mõte on teha head soomlaste kogukonnale\nTurniir leidis aset Nokia River Golfis ning sellest on saanud üks Barkovi lemmikuid hooajaväliseid traditsioone.\n“See muutub kogu aeg üha suuremaks. Esimesel korral polnud me kindlad, et see püsimagi jääb. Me elasime lihtsalt hetkes. Nüüd on sellest aga saamas traditsioon mitte ainult meie, vaid ka inimeste jaoks, kes seda külastavad. Selle mõte on teha head soomlaste kogukonnale ja püüda inimesi aidata,” sõnas Barkov.\nMõte on teha head soomlaste kogukonnale ja püüda inimesi aidata.\nÜrituse mõte seisneb maailmale tagasi andmises\nEelmisel aastal koguti enam kui 100 000 dollarit Tampere Vaimse Puudega Inimeste Ühingu jaoks ning selle aasta turniir tõi sisse üle 160 000 dollari Hope’i jaoks, mis pakub sportimisvõimalusi lastele, kellel muidu neile ligipääsu poleks.\n“Nende eesmärk on aidata inimestel, kellel pole piisavalt rahalisi vahendeid, tegeleda spordialadega, mis neile meeldivad,” ütles Barkov. “Inimeste aitamine, et nad saaksid tegeleda spordiga, mis neile meeldib, on Soomes suur asi.\nMe tahame aidata inimeste unistusi ja võib-olla isegi elueesmärke täita.\nKõigil ei ole kahjuks võrdsed võimalused ja selle pärast me seda turniiri korraldamegi. Me tahame aidata inimeste unistusi ja võib-olla isegi elueesmärke täita ning me väga naudime seda.”\nEt inimesi üritusel osalema ja annetama kutsuda, kasutasid Laine ja Barkov Soome kuulsuste abi, kellest mitmed annetasid ka turniiri oksjoni jaoks väärtuslikke esemeid.\nTekst: Diana Põldaru, NHL


Jüri Lumiste igatseb puhkust mere ääres - Teater Vanemuine\nJüri Lumiste igatseb puhkust mere ääres\nJüri Lumiste on rakendanud end isegi suvel niisuguste vankrite ette, mis viib inimesi hulgi kohtumistele. Kokkusaamine on selle minu klassivennast vanemuislase arvates teatris ja elus eriti tähtis. Nagu ka armastus.\nTunnista üles, et parema meelega sa hoopiski puhkaksid praegu, vahiksid käsipõsakil laineid ja pilvi?\nKus sa oleksid, kui sa praegu Toomemäel toomkiriku varemetes ja Kabli kaptenimaja rehe all näitemängu tegema ei peaks?\nMa ei peagi. Ise ma olen valikud teinud ja otsused langetanud.\nMiks sa siiski suvel ei puhka?\nSuveteatri tegemine pakub unikaalseid võimalusi, mida tavateater ei paku – huvitavaid mängukohti ja kooslusi –, ja nende pärast ei raatsi ära öelda, kuigi mõistusega võttes peaks tegelikult puhkama.\nKus sa puhkaksid, kui sa puhkaksid?\nLapsest saati olen igatsenud mere äärde, lapsepõlves veetsin vanaemaga imeilusad suved mere ääres. Hiljuti ostsin väikese metsatuka Noarootsis, ehitasin sinna pisikese maja, nii et seal puhkaksingi.\nKablis sul «Pagulaste» armukolmnurgas erilisi rekvisiite mängus ei ole, küll aga armastuse loos Toomel, kus sind võib näha rapiiriga. Millised on su suhted vehklemisega?\nMa käisin noorpõlves kuus-seitse aastat päris tõsiselt vehklemistreeningutel.\nKui palju oled saanud vehklemisoskust kasutada teatris?\nÜtlen nukrusega: mul ei ole mitmeid oma oskusi ja võimeid olnud juhust laval kasutada.\nNäitleja on selles mõttes kehvas olukorras, et ega tema ju vali, teda valitakse, ja lihtsalt on sattunud sellised osad, kus on vaja rakendada muid oskusi. Niimoodi ma ei ole saanudki laval vehelda ja ka näiteks tantsida, millest ma olen samuti unistanud.\n«Jumalaema kiriku kellamehes» ma ju ka ei vehkle, mul on Quasimodoga lihtsalt väike üleoleku demonstratsioon.\nKas oled valmis publiku ees ka täie tõsidusega mõõga haarama?\nMuidugi olen valmis. Nagu Hermaküla mind õpetas, peab näitleja olema valmis iga hetk igaks rolliks erinevate nõudmistega. Pärast kahte-kolme kuud ettevalmistusperioodi tuleb mängides osata kõike – tantsida, laulda, akrobaatikat teha, mida iganes vaja.\nKas sa sellepärast oledki lavastanud, et siis saad valida rohkem kui näitlejana toimides?\nLavastaja vabadusaste on muidugi oluliselt suurem, aga see ei ole peamine, miks ma lavastada olen tahtnud. Olulisem on vajadus eneseväljenduseks, soov jagada oma mõtteid ja tundeid teistega.\nKõige tähtsam teatris on aga minu meelest kokkusaamine, ja see huvitab mind kõige rohkem, et ma saan kokku oma kolleegidega täna siin laval, ja siis me koos kohtume nendega, kes on tulnud osa saama etendusest. Nii et see kõik kokku on üks suur kohtumine, kordumatu kokkusaamine.\nKokkusaamised sinuga on olnud saatuslikud paljudele. Eks leidnud ju sinu ja Andres Dvinjaninovi stuudiost Kullervo tee teatrisse praegune Quasimodo osatäitja Veikko Täär, Estonia laulja Janne Ševtšenko ning vanemuislane Sven Karja?\nJah, vabanemise ajal 1980. aastate lõpul tegime arvatavasti ühe esimese teatrikooperatiivi Eestis. Mõte oli üritada teha noortega omalaadset teatrit. Etenduseni jõudsime ainult ühe korra – tegime Mrožeki «Silmaarsti», Sven Karja mängis peaosa.\nOn see tõsi, et sa meelitasid Vanemuise draamajuhina Tartusse mitmeidki nende hulgast, kes õppisid 1990. aastatel Tallinnas lavakunstikoolis?\nJah, see oli mu töö tol ajal. Vanemuisel oli hädasti vaja uusi näitlejaid ja ka lavastajaid, et siin podiseks mõnus loominguline katel.\nVanemuine ja ülikool on kahekesi Tartu kultuuri- ja vaimuelu kese. Mida teha peale nende kahe edendamise selleks, et tuli loomingulise katla all ei kustuks?\nTartus peaks veelgi looma saarekesi, kus saaks toimida vaba loominguline vaim.\nNäiteks on ühe sellisena olnud juttu vanast pärmivabrikust kesklinna lähedal. Selle võiks anda noorte käsutusse, et nad võiksid seal teha teatrit, muusikat, kunstinäitusi, interdistsiplinaarseid asju. Toimigu kommuunina. Noored ise juhtigu ja vastutagu. Berliinis nägin ühte sellist.\nKas sa ei karda, et selline iseseisvus viib tegelemiseni millegi taunitavaga, nagu näiteks narkomaania?\nMinule meeldib inimesi usaldada, ja eriti noori tuleb usaldada.\nMida sa soovitad süüa, juua või süstida siis, kui närv on krussis ja oleks vaja pingeid maha võtta?\nSain ühel hetkel seitse-kaheksa aastat tagasi klaariks, et peab püüdlema puhtuse poole, ja ma jätsin suitsetamise maha.\nÄra süsti, ära topi ja ära joo endale igasuguseid asju sisse! Kui sul läheb halvasti, siis puhasta ennast, vaata endasse.\nKui sul on midagi täbarasti või sassis, siis mine eemale sellest, mis segab ja häirib, mine metsa või mere äärde, mine kuskile, kus on olemas tõeline puhtus.\nÄra süsti, ära topi ja ära joo endale igasuguseid asju sisse! Kui sul läheb halvasti, siis puhasta ennast, mediteeri, vaata enda sisse ja katsu kõiksust tunnetada.\nKas sa oled endasse vaadates või lihtsalt niisama tööd tehes ja puhates märganud, mis on elus kõige tähtsam?\nKõige tähtsam ja ilusam asi elus on armastus.\nArmastus on see, mille pärast tasub elada.\nKas hingeline või kehaline armastus?\nJames Joyce on kirjutanud «Pagulastes», et kirg mehe ja naise vahel peab paratamatult jõudma armastuse füüsilise ekvivalendini.\nMa ei välista, et on olemas armastust ilma füüsilise pooleta. Suur armastus ei vaja isegi puudutust, kuigi mees ja naine on üks ja nad tunglevad teineteise poole. Ja kui nad füüsiliselt kokku saavad, siis on see kõrgeim armastuse hetk.\nAga on ju ka nii, et kui armastajad on kaua lahus olnud ja kui nad kokku saavad, siis ei olegi vaja neil tormata teineteise sülelusse, meeletusse seksuaalakti, vaid neile on ülim nauding see, mida nad saavad oma silmade, hingamise, tajuga.\nKoosolemine on tähtis. Aga mõnikord võib koos olla ka teineteisest mitme tuhande kilomeetri kaugusel olles.\nKui oluline on sulle raha? Ja kas sa oled saanud seda teatritöö eest piisavalt?\nTeater rikkaks ei tee, aga teatris olla on rõõm ja õnn.\nJa nüüd viimane küsimus. Vaata, su krae peale on lind läraka lasknud. Kas sa tead, mida see tähendab?\nRäägitakse, et see pidi õnne tähendama…\n• Sündinud 16. juulil 1957 Tartus.\n• Lõpetanud 1975 Tartu 1. keskkooli ja 1979 Evald Hermaküla stuudio.\n• Täiendanud end 1991 ja 1992 Türgis ja Jaapanis, koos ühe Saksa trupiga Portugalis ja Poolas ning hiljem õpikodades Venemaal, Soomes ja Taanis.\n• Esimese osatäitmise kutselises teatris tegi Vanemuises 1974 Evald Hermaküla lavastatud «Emmeliinas».\n• Lavastajadebüüt 1985 (Tartu kunstikooli trupp, Friedrich Dürrenmatti «Füüsikud»).\n• Vanemuise draamajuht 1993–1999.\n• Tänavu suvel mängib Emajõe Suveteatri lavastuses «Jumalaema kiriku kellamees» Tartus Toomel ning enda lavastatud «Pagulastes» Kablis.\n• Mänginud bändis Bumerang, laulab ansamblis Kaunimate Aastate Vennaskond.\n• Elukaaslane Ülle Veermäe, neil on üks laps; varasematest kooseludest on kaks last.


Olin kuulnud küll, et kapsalehe abil pidavat paistetusest ja põletikust lahti saama, aga siis kui seda kuulsin, polnud mul seda millegi peal proovida. Nüüd, kui mul omal tekkis tunni aja jooksul küünarnukile kanamuna suurune lilla paistetus, mis ära ei läinud, oli mul see õpetus meelest läinud.\nLäksin perearstile, see kirjutas hormoonsalvi välja. Ei meeldinud mulle see hormoonivärk sugugi, aga paistetus oli kole ja hirm suur, et ei tea mis jama selle paistetusega on ja mis see seal üldse on…\nArst ei osanud ka midagi arvata peale selle, et mädapaise see pole. Määrisin pool kuud seda salvi, kasu ei midagi. Kuni ühel päeval ühele inimesele kurtes oma lugu tuletas ta mulle kapsalehega ravimise meelde.\nMul polnud ju midagi kaotada!\nMuretsesin kapsa ja sidusin ööseks kapsalehe küünarnukile. esimesel hommikul ei leidnud ma oma kapsalehte esimese hooga üleski enam. See oli küünarnukilt jalga lasknud. Eelnevalt kange ja õrnroheline, pea valge olnud leht oli intensiivselt erkroheliseks, ülimalt elastseks muutunud ja rulli keerdunud. Paistetus oli oli alanenud, küünarnukk polnud enam ei lilla ega kuum.\nTeiseks hommikuks oli paistetus veelgi taandunud ja polnud enam plink, vaid pehme nagu küünarnukil olev nahk.\nKolmandaks hommikuks oli muidu kohutavalt ragenenud, kestendav ja lõhedes küünarnukinahk muutunud normaalseks ideaalseks nahaks, paistetus oli pea olematu.\nEi mingit keemiat, ei mingeid hormoone, ei mingeid arutuid kulutusi – ja käsi korras!\nNii uskumatu, kui see ka pole, aga kogesin nüüd ise omal nahal (sõna otseses mõttes), et palja kapsalehe, ilma mingite lisanditeta, lihtsalt probleemsele kohale sidumisest piisab, et saada põletikust ja paistetusest lahti kõigest mõne ööga :)\nEelmine artikkelKas sina läbid kortsutatud paberi testi?\nJärgmine artikkelLoodus aitab nahka trimmida


VIDEO: spordisõpru tänati auhindadega - Kõik\n"Spordivaldkonda on raske ette kujutada ilma erasektori ja ettevõtete toetuseta. See tugi aitab särada meie tippsportlastel ning toetab ka liikumisharrastust," tõdes kultuuriminister Tõnis Lukas.\nPilt: Karli Saul/ EOK. Fotol (vasakult): Kultuuriminister Tõnis Lukas, Eesti Kaitsevägi (Mikk Sarik), Raivo Rand, Selver (Kristi Lomp), Heiti Hääl, Tradehouse Ilukaubamaja (Argo Kubja), Verston Ehitus (Arto Saar), Salvest (Veljo Ipits), ERGO (Marek Ratnik)\nVIDEO: spordisõpru tänati auhindadega\nKultuuriministeerium ja EOK kuulutasid pidulikul tänuüritusel välja "Spordisõber 2020" aunimetuse pälvinud ettevõtted ja eraisikud: Eesti Kaitsevägi, ERGO, Salvest, Selver, Tradehouse Ilukaubamaja, Verston Ehitus, Wendre, Aivar Tuulberg ja Raivo Rand ehk Rand ja Tuulberg AS ja Heiti Hääl.\nLukas ütles, et aus sport on osa kultuurist, see ühendab rahvast ja seega peaksid spordivõistlused toimuma ka raskete aegade kiuste. "Spordivaldkonda on raske ette kujutada ilma erasektori ja ettevõtete toetuseta. See tugi aitab särada meie tippsportlastel ning toetab ka liikumisharrastust ehk pakub meile ülevaid emotsioone ja paneb eestlased trenni tegema ja tervislikumalt elama. Tänan kõiki meie spordisõpru, kellest paljud on sporti toetanud juba alates Eesti Vabariigi taasiseseisvumisest alates ning olnud spordile toeks nii headel kui halbadel aegadel," lausus Lukas.\nEesti Olümpiakomitee president Urmas Sõõrumaa avaldas tänu spordi ja liikumise toetajatele. "Elame väga unikaalsel ajal, kus ühtegi päeva ei saa olla tervise peale mõtlemata. See on toonud esile ka mõtlemapanevad numbrid. Sporti ja liikumisse panustab avalik sektor 100 miljonit eurot aastas, inimesed ise klubimaksude ja osalustasudega peaaegu teist sama palju ja siis on umbes 50 miljonit sellist raha, mida panustavad spordi toetajad. Osad paistavad välja, osad mitte, osad ei soovigi välja paista. Suur tänu kõigile, kes panustavad ja selle käitumisega innustavad ka teisi. See raha läheb Eesti inimeste tervisesse, ühtekuuluvustundesse ja riigi kuvandisse. Samas on oluline meeles pidada, et ka raha hakkab alles siis tööle, kui seal on teiesugused inimesed, kes panevad selle raha tööle ja annavad sisu. Koostöö teeb sellest õige, küpsenud vilja. Suur-suur tänu, et te olemas olete!" ütles Sõõrumaa.\nSpordisõbra laureaatide nimel sõna võtnud Heiti Hääl ütles kõigi laureaatide nimel, et tunnustus tehtu eest on alati meeliülendav. "Kindlasti on kõik Spordisõbrad olnud spordi sõbrad juba lapsepõlvest saati ega saa sellest siiani lahti. Spordis saavad meie parimad mõõtu võtta maailma parimatega ning sport on üks väheseid valdkondi üldse, kus selline mõõduvõtt toimub. Olümpiavõitjate saavutused on uhkuseks kogu rahvale ning emotsioonide vitamiinid, mida tippsportlased meile pakuvad, on meie kliimas ja väheses päikeses inimesele väga vajalikud ja sport on üks väheseid kohti, kust neid vitamiine saab. Tippspordi taimelavaks on noortesport ja töövõimelise elanikkonna aluseks tervislikud eluviisid. Spordiobjektide taristu on kõigi sektorite koostöös ühisel toimetamisel uskumatult arenenud ning sport on muutunud kõigile soovijatele oluliselt kättesaadavamaks. Suurim pingutus on tõusta tugitoolist ja minna tossupaelu kinni siduma. Igaühe kohus on panustada ning iga panus on väärtuslik. Täna tunnustuse saanute nimel julgen ka lubada, et kellegi panus ei lõppe siin sellel hetkel. Vastupidi - see tänu on meile kõigile motivatsioon panustada tulevikus veelgi rohkem," rääkis Hääl.\nERGO on olnud Eesti Olümpiakomitee toetaja aastast 2010. Läbi toetuse on kaasa aidatud noorte sportlaste arengule, andes välja ERGO noorsportlase stipendiumit ja panustades noorsportlastele suunatud EOK motivatsioonikoolituste sarja "Lase tiiger välja!".\n"Spordisõber" on Kultuuriministeeriumi ja Eesti Olümpiakomitee poolt mullu ellu kutsutud traditsioon spordi toetajate tunnustamiseks. Spordisõbra tiitliga tänatakse neid, kes on oluliselt toetanud spordi- ja liikumisharrastuse valdkonda, hoogustanud spordi- ja liikumissündmuste toimumist ning seeläbi ka ühiskonna arengut laiemalt.


Pehmemööbli kasutamise juhend |\nPehmemööbli kasutamise juhend\nPEHMEMÖÖBLI KASUTAMISE JA HOOLDAMISE JUHEND\n· Ära istu käetoe ega seljatoe peale!\n· Ära tõsta diivanit käetugedest!\n· Ära koormat mööblit üleliia – üks inimene ühele istekohale!\n· Ära hüpa diivanil, diivanvoodil, tugitoolil ja ära luba seda teha ka lastel !\n· Kontrolli aeg-ajalt, et naastud ja kruvid oleksid lõpuni kinni keeratud !\n· Lahtikäiva diivanvoodiosa ei ole mõeldud igapäevaseks magamiseks. Kui Te siiski kasutate diivanvoodit igapäevaselt, soovitame kindlasti soetada kattemadrats, nii säilib Teie diivan kauem värskena.\n· Ära mingil juhul paiguta pehme mööbli komplekti tugeva päikesepaiste kätte ega küttekehale liiga lähedale!\n· Ära paiguta pehme mööbli komplekti nii, et näiteks avanevad uksed sinna pidevalt pihta löövad !\n· Ära jäta pehme mööbli komplekti lageda taeva alla!\n· Karkassid valmistatakse vineerist. Pehme mööbli vedrustuses on kasutatud vastupidavaid täiskarastatud terasvedrusid. Karkassi ja vedrustust pole vaja tehniliselt hooldada.\n· Diivani voodiks muutmise mehhanism on mõeldud eelkõige ajutise magamisasemena kasutamiseks, mitte alaliselt voodina kasutamiseks või selle peal hüplemiseks ja istumiseks.\n· Pehme mööbli postriks võivad olla näiteks vedrud ja lisatäidis nagu polüuretaan-vahtplast, suled või udusuled, vatiin. Igal polstril on eriomadusi. Udusulgedest täide näiteks liigub ja vormub mööbliriide all ja seda ei loeta toodangu praagiks.\n· Pehmele mööblile tekivad aja jooksul paratamatult mõningased lohud mööbliriide venimise ja polstri väsimise tagajärjel – kuid see ei ole materjali praak ega tootmise praak.\n· Tolmust puhastamine klopperiga kloppides kahjustab mööbliriide kudet, kiudu ja polstrit. Kasuta pehme mööbli tolmust puhastamiseks näiteks tolmuimeja vastavat pehmete harjastega otsikut.\nDIIVANIRIIDE HOOLDAMINE JA KAITSE\n· Töötle ainult plekikohta\n· Tahke mustus eemalda ettevaatlikult mitteterava noaga kraapides\n· Leota plekk lahti seda nühkimata\n· Töötle kangast sirgjoont pidi pleki suunas liikudes ja plekist eemale liikudes, et vältida rõnga tekkimist pleki ümber\n· Kasuta vett ja plekieemaldajat väiksestes kogustes, sest kanga-alune materjal võib muidu kahjustatud saada või kangale värvi anda\n· Lase niiskusel köögipaberisse imbuda\n· Kui soovid plekieemaldajat vahetada, lase eelmisel kõigepealt ära kuivada\n· Vähese kerge mustuse võid pühkida ära pehme, puhta ja värvitu kustutuskummiga\n· Proovi puhastusvahendit kõigepealt vähem silmatorkava koha peal\nNahk on mööbli kattematerjalina meeldiv ja pikaealine ning aja möödudes selle omadused aina paranevad. Siiski ei maksa unustada, et nahk on ehtne looduslik materjal, mis vajab värske väljanägemise säilitamiseks korralikku hooldust.Mööblinaha pind on töödeldud mustuse-, niiskuse- ja rasvakindlaks.\n· Nahk on looduslik materjal ja sellel esinevad armid, veresooned, puugihammustused ei ole vead, vaid materjali ehtsuse tõestus.\n· Paiguta nahkmööbel vähemalt 30 cm kaugusele küttekehadest. Kui nahkmööbel seisab pikemat aega radiaatori või kuuma õhu allika läheduses, kipub nahk kuivama, mõranema või muutub kõvaks. Kui vajad naha niisutamise vahendeid, pöördu kaupluse poole.\n· Ära paiguta nahkmööblit otse aknast langeva päikesevalguse kätte, et vältida värvi tuhmumist aja jooksul.\n· Ära luba lemmikloomi nahkdiivani peale, sest nende tervad küüned võivad seda kriimustada. Pealegi on loomade süljel ja muudel eritistel nahka söövitav toime. NB! Ka arstirohte võtva inimese higi võib nahka söövitada.\n· Mitte kunagi ära kasuta söövitavaid kemikaale või värve nahkdiivani läheduses. Hoia nahast ohutus kauguses küünelakk, valgendid, küünelaki eemaldaja ja harilikud puhastusvahendid. Neid aineid diivani läheduses siiski kasutades tuleks diivan eelnevalt kinni katta. Väldi KÕIKI õli või lahusteid sisaldavaid aineid, kuna need söövitavad naha pinda.\n· Pühi nahkmööblilt tolmu nagu muu mööbli pealt. Niisuta pehmet lappi kergelt spetsiaalse nahapuhastusvahendiga ja pühi tolmu kord nädalas. Võid kasutada ka tolmuimeja komplekti kuuluvat pehmet harja. Naha pinnalt on võimalik tolm täielikult maha pühkida. Pealegi ei tungi tolm nahapinnast läbi. Seetõttu on nahkmööbel allergikutele parim valik.\n· Kõik nahkpinnad võib muuta vastupidavamaks eeltöötlemisega. Eriti hoolikalt tasub kaitsta enim kasutatud kohad nagu istumise kohad, käetoed ja seljatugi.\n· Puhasta nahkmööbel üleni vähemalt 2-4 korda aastas spetsiaalse nahapuhastusvahendiga vältimaks mustuse, rasva ja higi ladestumist. Pärast puhastamist kata naha pealispind jälle spetsiaalse nahakaitsekreemiga.\n· Mööbel kulub nagu kõik tarbeesemed (kingad, rõivad jne), mistõttu aja jooksul tekib pehmele mööblile ikka lohke pealismaterjali venimise ja polstri väsimise tõttu. Seda ei loeta praagiks.\n· Pehme mööbel on mõeldud inimestele normaalseks istumiseks. Toolil võib istuda vaid üks inimene, kaheinimesediivanil vaid kaks inimest jne. Garantii ei kehti, kui mööbel on läinud katki liiga suure koormuse tõttu.\n· Pehme mööbli peal ei tohi seista ega hüpelda. Seljatoed ja käsitoed ei ole mõeldud peal istumiseks.\n· Pehmet mööblit tuleb säilitada normaalsel toatemperatuuril. Niiskus või külm võivad toodet kahjustada.\n· Tõsta pehmet mööblit ainult karkassi altpoolt toetades, mitte käetugedest või pealiskangast kiskudes. Paiguta mööblit ümber tõstes, ära lohista seda mööda põrandat.\n· Transportimisel tekkinud kahjustused ei kuulu garantii alla.\n· Pinguta karkassi kruve kord aastas. Selleks pead kõigepealt mööblieseme tagurpidi põrandale asetama.


Garage48 riistvara häkatoni võitja taunib ühekordset plastikut - ITuudised\nNädalavahetusel Tartus toimunud kümnenda Garage48 riistvara häkatoni võitis 13 tiimi idee seast ühekordse plastiku kasutamise vastu võitlev kodukeemia müügiautomaat Refill.\nTartus toimunud kümnenda Garage48 riistvara häkatoni võitjate autasustamine.\nAutor: Siim Tiirik\nSee automaat võimaldab taaskasutada kodukeemiapakendeid: šampoonid-nõudepesuvedelikud jms saab sest masinast osta juba varem kasutuses olnud pudelisse.\n"Refill oli idee ja analüüsi faasis juba enne Garage48 üritusel osalemist ning eelnev tagasiside erinevatelt osapooltelt andis kindluse lahenduse vajalikkuse osas. Meeskonna häkatonil tehtud võimsad ponnistused võimaldasid 48 tunniga valmis ehitada terve müügiautomaadi," rääkis võitjameeskonna juht Henri Liiva.\nPrototüüp sai tema kinnitusel valideeritud ja lahendus jõudis arendusega järgmisesse faasi. "Edasi on plaanis müügiautomaatide esimeste prototüüpide valmistamine, üles seadmine ja kasutamiseks kättesaadavaks tegemine," selgitas Liiva.\nHäkatonide seeria Hardware & Arts algataja ning Garage48 kaasasutaja Priit Salumaa sõnul on läbi kümne riistvara häkatoni märgata, et ideedele annavad tooni ühiskonnas olulised teemad - seekord rohepööre, mis väljendus murega naftalekete ja ühekordse plastiku pärast.\n"Võitjad kipuvad meil pigem olema püüdlusega praktiliste lahenduste poole. Samas üllatavad meeskonnad alati ja seda ehk seetõttu, et osalejad ise on värsked ja uute ideedega. Ma usun, et alustehnoloogiate areng ja kättesaadavus muudab ka selliste arendusnädalavahetuste lahendused tehniliselt järjest vingemaks, nii et on, mida järgmistel kordadel oodata," kinnitas Salumaa.\nÜrituse kaaskorraldaja Tartu Ülikooli initsiatiivil võeti sel korral fookusesse pehme- ja biorobootika võimalused igapäevaelu probleemide lahendamisel. Pehme- ja biorobootika ei ehita roboteid nende klassikalises mõttes, vaid inspiratsiooniks on loodus ja looduslikult liikuvad kehad. Nii näiteks luuakse elektriimpulsside abil kokkutõmbuvaid ja vabastuvaid lihasesarnaseid roboteid või masinaid, mis kasvavad nagu taimed.\nTartu Ülikooli pehmerobootika dotsendi Indrek Musta sõnul võistles häkatonil mitu tugevat tiimi väga erinevate, kuid ühtviisi lennukate lähenemistega.\n"Pehmerobootika eriauhinna väärilise üllatuse pakkus rühm Babyvanker, kelle biomimeetiline saba näitas ilmekalt, kui lihtne ehituselt ja efektiivne toimelt võib olla pehmerobot," kinnitas Must.\nPaljudele osalejatele oli see tema sõnul esmakordne kokkupuude pehme- ja biorobootika võimalustega. "Häkatonil saadud positiivne kogemus Itaalia tehnoloogiainstituudi mentorite juhatusel annab aluse oodata rohkem pehmerobootika lahendusi järgnevatel üritustel," lisas Must.\nTeise koha ning Builditi kiirendi eriauhinna koos TechChilli piletitega võitis meeskond Alcojón, kes prototüüpis alkomeetrit, mis näitab hologrammidega, kuidas alkohol mõjutab aju, südant ja teisi organeid ning annab soovitusi alkoholitarbimise mõistlikumaks muutmiseks.\nKolmanda koha võitnud Babyvanker sai ka parima suhtumise auhinna ja parima pehmerobootika prototüübi auhinna. See meeskond alustas häkatoni reedel pehmerobootika hambaklambrite valmistamisega tegi lõpuks 12 tunniga valmis andeka lahenduse beebikärude kõigutamiseks.\nÜrituste seeria pikaaegsa kaasakorraldaja kunstiakadeemia disainiauhind (avatud akadeemia kursused) läks meeskonnale Roll With It. Tegu on lauamänguga, mis aitab inimestel rääkida vaimsest tervisest ja sellega seonduvatel tabuteemadel.\nKunstikool Pallas andis välja eriauhinna kõige rohkem potentsiaali näidanud disainimeeskonnale - KrutiePrikoli.LV ehitas automatiseeritud kokteilimasina.\nTartu loomemajanduskeskus kinkis oma eriauhinna - aastase inkubatsiooni - meeskonnale SŠŠUUUUŠSHH, mis ehitas automatiseeritud heliisolatsiooni paneeli.\nGarage48 Arts & Robots 2020 rahastavad Euroopa regionaalarengu fond ja Tartu Ülikool, kunstikool Pallas, Tartu linn, Tartu loomemajanduskeskus ja kunstiakadeemia.


Abrakadabra - 27.04.2019 - Haapsalu kultuurikeskus, retrosaal - Piletilevi.ee\nСб 27.04.2019 21:00\nHaapsalu kultuurikeskus, retrosaal\n25. - 28. aprillini toimuv 14. Haapsalu Õudus- ja Fantaasiafilmide Festival (HÕFF) on Baltimaade suurim žanrifilmide festival, mis toob teieni viimaste aastate parimaid, julgemaid ja originaalsemaid põnevus-, fantaasia- ja õudusfilme. Programmist ei puudu ka üha enam populaarsust koguvad friigi- ja retrofilmide seansid, põnevad eriüritused ning mudapealinna parimad peod!\nAbrakadabra Сб 27.04.2019 21:00 Haapsalu kultuurikeskus, retrosaal\n14. Haapsalu Õudus- ja Fantaasiafilmide Festival (HÕFF)\nHaapsalu kultuurikeskus, retrosaal, Эстония\nРег. №: 80044767\nКупить билет 010501 / Apelsinide lõhn ПопулярноеПопулярное010501 / Apelsinide lõhn Пт 15.11.2019Пт\nНояб13:30 Coca-Cola Plaza, Saal 8, Эстония 4.50 - 5.00\nКупить билет 010502 / Perfektne 10 ПопулярноеПопулярное010502 / Perfektne 10 Пт 15.11.2019Пт\nНояб15:30 Coca-Cola Plaza, Saal 8, Эстония 4.50 - 5.00\nКупить билет 011101 / FoMo ПопулярноеПопулярное011101 / FoMo Пт 15.11.2019Пт\nНояб15:30 Apollo Kino Solaris, Saal 3, Эстония 4.50 - 5.00\nКупить билет 011201 / Segane mõrd ПопулярноеПопулярное011201 / Segane mõrd Пт 15.11.2019Пт\nНояб17:00 Apollo Kino Solaris, Saal 4, Эстония 4.50 - 5.00\nКупить билет 010503 / Veera maagiline elu ПопулярноеПопулярное010503 / Veera maagiline elu Пт 15.11.2019Пт\nНояб17:30 Coca-Cola Plaza, Saal 8, Эстония 4.50 - 5.00


Бесплатная доска объявлений - Вид сделки:Отдам - Категория:Домашние животные - Объявления\nКатегории Выберите Категорию Авто аксессуары (0) Антиквариат (0) Билеты (0) Видеоигры (0) Дети (1) Дом и сад (0) Домашние животные (46) Здоровье и красота (2) Игрушки и хобби (0) Искусство (0) Камеры и фото (0) Кино и DVD (0) Книги и журналы (0) Компьютеры и сети (0) Мебель (0) Монеты (0) Музыка (0) Одежда (0) Подарочные карты (0) Спортивный инвентарь (0) Часы (0) Электроника (0) Всё остальное (0)\nПод Категории Под Категория Собаки (4) Другое (0) Грызуны (1) Кошки (41) Рыбки (0) Птицы (0)\nКрасивые английские щенки бультерьера...\nКрасивые щенки Бультерьера мужского и женского пола по-прежнему доступны в настоящее время. Щенкам 2 месяца 3 недели. Щенки были привиты полностью в течение 2 месяцев 3 недель. Щенки хорошо обучены и дружелюбны с деть...\nКрасивые далматинские щенки...\n2 Красивые щенки далматина мужского и женского пола все еще доступны в настоящее время. Щенкам 2 месяца 3 недели. Щенки были привиты полностью в течение 2 месяцев. Щенки хорошо обучены и дружелюбны с детьми и другими ...\nдружелюбная кошка Kity\nKity on olnud kodukiisu kõrges vanuses proua juures. Kuna proua kahe kassi eest hoolitseda enam ei suutnud, siis nüüd on Kity Kassiabi hoiukodus. Kity on pikakarvaline ja kasukas imekena sellise kõrberebase värvi. Väga s...\nГолосистая киска по имени Laula...\nYгадайте с трех раз, откуда у киски такое имя. Лаула - значить петь й дествительно это коышка очень любит миукать и мурлыкать. своим голосом она привлекать внимание. у нее длинная бежевая шерсть и большие и немного сонн...\nДлинношерстная кошка - Муся с разноцветн...\nЗайка-Мася попала в приют к зажелению из дома. Зайка она потому что потеряла где-то пол хвоста, но это ей совсем не мешает, а наоборот делает ее еще милее. в нас приют она прибыла 20.03.14. внешность у нее просто суп...\nMолодая трехцветная Miisu-Mia...\nМиису-Миа молодая и очень активная. B ней очень много энергии и любви к человеку. Oбожает когда ее гладят, любит лазить и играть. повсюду следует за человекoм. подходит для семьи с детьми, но надо будет следить и з...\nMадли - кошка с интересным характером...\nMадли выросла на улицах Мustamäе, но сейчас уже умеет обращаться с людьми. мадли очень нравится когда ее гладят, но если сделаешь хоть одно неприятное для нее движение, то можетъ дать тебе лапой, но сразу после этово буд...\nЧерно-белая кошка Maila\nMaila тихая и скромная. сама к человеку не придет, но будет ждать коджа он сам подойдет. в начале можно подумать что она боится и не любит когда ее гладят, но когда она почувствует что это токое, будет наслаждаться этим ...\nМилая кошка Mellu\nKошка с улиц Mustamäе, которая еще должна привыкнуть к людям. обычно она сидит в своём местещке, но есле людей нет поблизости она свободно гуляет по комнате. У Mеллу очень красивое личико, в которым можно увидеть испуга...\nБелый котик Knut ищет дом...\nKnut on leitud Lasnamäelt kassipojana. On nüüd umbes 1,5 a. Heas toitumuses priske paksuke. Jumaldab teisi kasse, maast madalast ju teiste kassidega koos elanud. Koos magatakse, pestakse üksteist jne. Uues kohas võib min...\nKassiabi suures hoiukodus elades oli Jetta pelglik kassike, kes alati susises, kui teda paitada. Nüüd on Jetta elanud pool aastat eraldi hoiukodus ja temast on saanud mõnus pailoom, kes hommikuti ei pea paljuks magamistu...\nМаленькая чёрная до кончиков усов кошечк...\nBeti on väike üleni musta värvi kass, leitud Viru Keskuse parklast. Vajab inimesega harjumiseks aega. Vaktsineeritud ja steriliseeritud. Kontakt: 55571625, kodu@kassiabi.ee\nMaxilla on steriliseeritud ja vaktsineeritud uhke kasukaga suuremat kasvu emane kass. Sobib teiste kassidega, eriti emastega. Inimesi Maxilla natuke pelgab, kuna ta on väga iseseisev kass. Maxilla sobiks teiseks kassiks,...\nAgneta on rõõmus ja mänguhimuline kassike, kes ei ole veel inimestega päriselt sõbraks saanud. Ta tunneb inimeste ja nende tegevuse vastu huvi küll, tuleb alati ukse peale vastu, inimese läheduses hakkab keerutama ja edv...\nМолодой котик Mowgli ищет дом...\nMowgli on umbes aastane isane noor kass, sündinud märtsis 2011. Pärit ühe Mustamäe poe alt. Mowglil on ilus tabbymustriline kasukas. Mowgli on väga uudishimulik, inimese suhtes veel natuke pelglik, meeldib mängida suletu...\nDaune, молодая кошка из Ыйсмяэ...\nNoor sõbralik emane kass Õismäelt. Lepliku ja rahuliku iseloomuga. Saanud ussirohu ja satikatõrje. Saab vaktsineeritud ja steriliseeritud. Kontakt: 55571625, kodu@kassiabi.ee\nHerman, очень дружелюбный кот...\nVäga sõbralik u 2-3 aastane isane kass. Leitud Tabasalust. Herman on üsna suurt kasvu, kauni tumehalli kasukaga. Saab inimestega hästi läbi, on sõbralik ja julge, töökorras nurrmootoriga. Hermani saba vajab mingis ulatus...\nДружелюбная белая кошка Muska...\nMuska on valge emane, 3-4.aastane kass. Elas raudteejaamas üle poole aasta ja külmade saabudes otsustasime ta sealt ära tuua. Sobib hästi teiste kassidega, inimesi ei karda, olnud kindlasti kodukass, kes viks ja viisakas...\nБелый кот Richard\nRichard on valge endine kodukass, kellest pere loobus. On vaktsineeritud, kiibitud, kastreeritud. Richard on inimesega väga sõbralik, ent teisi kasse veel pisut pelgab. Toome uude koju üle Eesti!. Kassiabi tegevust saab...


Veel viimased vabad kohad ravihuulepulkade töötoas osalemiseks! – RANK\n15. nov. 2021\t/ Rakverenoortekeskus\t/ Toimunud sündmused\nVeel viimased vabad kohad ravihuulepulkade töötoas osalemiseks!\nJuba homme ootab noorsootöötaja Jolanda endaga ravihuulepulkasid looma, veel üksikud vabad kohad on jäänud!\nSel sügis-talvel loome veel – Viktoriaga seepe, Angelaga kehakreeme ja noortekeskuse vabatahtliku Elysega küünlaid. Hoia silma peal meie Facebooki lehel, kus saad kõige kiiremalt ja vahetumalt infot!\nPrevious Post RANKi noored asuvad looma küünlaid ja vajavad Sinu abi\nNext Post Noorsootöö nädal RANKiga


Õpilaste edusammud - Avatud uksed\nTTHK on korraldanud aastaid eesti siseseid ja ka rahvusvahelisi juuksuri-, rätsepa- ja automaatika erialade võistlused ning konkursse. TTHK õpilased on osalenud ka teiste korraldatud kutsehariduse võistlustel. TTHK õpilased on saavutanud ka tublisid tulemusi spordivaldkonnas.\nAntud lehel näete meie õpilaste edusamme viimaste aastate jooksul.\n2020 Noor Automehhanik poolfinalist Ander Lomp- üritus jäi pooleli seoses Covid-19 viirusega – http://noormehaanik.ee/\n2019 27. november toimusid Kutsespordiliidu meistrivõistlused saalijalgpallis noormeestele I liigas, kus TTHK meeskond saavutas I koha.\n2019 30. oktoobril toimusid Kutsespordiiidu segavõistkondade ( 3 poissi ja 3 tüdrukut) võrkpallivõistlused, kus TTHK saavutas III koha.\nMeeskond: Mikael, Sander, Christofer, Margarita, Ketlin ja Daniella.\n2019 okt EKKSL Karikavõistlused murdmaajooksus, kategoorias noored tüdrukud: Vlada Petrova – I koht, Ketlin Gontsar – II koht, Elina Hasbulatova III koht; kategoorias noormehed Kert Kask I koht\n2019 23. mail toimusid Kutsespordiliidu meistrivõistlused jalgpallis noormeestele I liigas, kus TTHK meeskond saavutas I koha.\n2019 10. mail Kutsekoolide suvepäevadel Luual I koht teatevõistlustel.\n2019 25. aprill Noor Meister 2019 müüja-klienditeenindajate II koht Regina Herman\n2019 Noor Meister Mehhatroonik II koht Mihkel Orussaar\n2019 Noor Meister Noor Veebidisainer III koht Ruslan Kudrjavtsev\n2019 jaanuar Noor Juuksur 2019 võistlusel oli sellel aastal 2 teemat: “Noorte revolutsioon” ja “Mustad jõud”. Noorte revolutsioon oli paarisvõistlus, kus THK õpilased Sigrid Heinmets ja Kaarin Keps saavutasid I koha. Mustad jõud oli individuaalne võistlus, kus THK õpilane Kätlin Nestra saavutas tubli II koha.\n2018 september Tallinna Tööstushariduskeskuse rätsepa eriala õpilane ELEN TATRIK sai Euroopa kutsemeistrivõistlustel kutsemeisterlikkuse medali.\n2018 Noor meister keevitajad III koht Vitali Krjukov\n2018 Noor Meister Infotehnoloog ( Vabavara põhiste lahenduste spetsialist)\nI koht Mart-Markus Ammon\n2018 Noor Meister laotöötaja II koht Robin Marcinkevicz\n2018 Noor Meister rätsep I koht Anneli Hollo, II koht Liisa Mosona\n2018 Noor Meister Juuksur ( Parim juuksur 2018) I koht Grethe Veeber\n2018 Noor Meister Juuksur ( trendisoeng “New Vintage”) II koht Kätlin Nestra ja\nIII koht Paula Bogdanov\n2018 märts võitis õpilane KARL JOONAS ALAMAA Paides korraldatud moeüritusel „MoePark” vanemas vanuserühmas III koha oma kollektsiooniga „EXPECTATIONS“.\n2018 märts 11. rahvusvaheline keevitusvõistlus VIRU WELDER. “Parim meeskond – Tallinna Tööstushariduskeskuse meeskond (juhendaja Tatjana Karaganova); II koht – Vitali Krjukov.\n2016 Noor Meister Mehhatroonik I koht Arnold Kuusklaid


Eesti BMW Klubi • Vaata teemat - O: E36 kliima ventikat kojaga (bensukas)\nFoorumi pealeht ‹ Ost/Müük/Vahetus ‹ Varuosad ‹ Ost ‹ 3. seeria\nO: E36 kliima ventikat kojaga (bensukas)\nLiitunud: 02.05.2012 22:11 15\n16.05.2018 17:10 56\nNagu pealkirjaski, on vaja kliimaga E36 pealt ventikat (asub ta radika ja esistange vahel tehasest). Kõik bensukate omad peaksid olema ühesugused ja seega sobima. Samuti peaks olema korralik ja toimiv, raginate ja muu jamata. Eelistatult Tallinnast või Harjumaalt, aga võib ka mujalt pakkuda.\nKellel on pakkuda, siis pildid, asukoht, KONTAKT ja hinnasoov sõnumitesse.\nLiitunud: 24.08.2008 12:42 43\n16.05.2018 19:55 24\n[quote="aadress"]Nagu pealkirjaski, on vaja kliimaga E36 pealt ventikat (asub ta radika ja esistange vahel tehasest). Kõik bensukate omad peaksid olema ühesugused ja seega sobima. Samuti peaks olema korralik ja toimiv, raginate ja muu jamata. Eelistatult Tallinnast või Harjumaalt, aga võib ka mujalt pakkuda.\nOlemas võrumaal. Kui huvi siis saan ka pildi saata.\nMine 3. seeria


Tiia Tiik, minu blogi: Postimees: Kuurordi asemel õpetatakse kuidas toime tulla\nPostimees: Kuurordi asemel õpetatakse kuidas toime tulla\nMinu käest on küsitud, et miks ma poe teinud rehabilitatsiooniplaani, sest mul on õigus saada puude tõttu rehabilitatsiooniteenuseid. Tavaliselt olen vastanud, et kuna ma terve elu sünnist alates olen pidanud oma puudega elama, siis minu arvates ma sellist sotsiaalset rehateenust ei vaja. Plaani ka ainult plaani tegemise pärast ei lase teha. Pigem jätan selle võimaluse neile, kellel puue värske või vajavad elus paremini toimetulekuks neid teenuseid.\nElu näitab, et kes kord käima hakkavad, need ka jäävad käima ja uutele ning värsketele puudega inimestele, kellel see on eluliselt vajalik ja peaks saam kohe, esimeses kodulähedases asutuses, mitte ootama Värska Sanatooriumi saamise järjekorda mitmeid aastaid. Kindlasti peaks rehabilitatsiooni teenusel olema eesmärk ja teenuse algus ja lõpp. See aitab inimestel vajadusel ise hakkama saama, lisaks osaleda taastusravis, tööturuteenustel vmt.\nArtikli autorid on Annel Ammas, Merilin Mändmaa ja Tiina Rekand.\nAastaid sotsiaalses rehabilitatsioonis sanatoorsetes asutustes käinud vaegkuulja Andrus Helenurm oli üks, kes vastas proovi korras pikale eelhindamise küsimustikule. Põhjalik küsitlus meeldis talle, kuid mees möönis, et ta ei pruugi uue korra järgi seda teenust enam saada.\nHelenurme kogemus on olnud vaegkuuljate ühised käigud rehabilitatsiooniasutusse, mille suurim eesmärk on olnud kohtumine saatusekaaslastega, omavahel kogemuste jagamine. Tema hinnangul on neist kohtumistest rohkem abi kui näiteks psühholoogiga vestlemisest. Ta lisas, et enesetunde mõttes on alati olnud olulised ka massaažid ja veeprotseduurid.\nKas sellised ühised käigud on ka edaspidi võimalikud, ei ole üheselt selge. Samas peaksid rehabilitatsioonimeeskondadesse nüüd kuuluma ka kogemusnõustajad, kes ka Helenurm ise võiks olla.\nSotsiaalkindlustusameti andmeil on uuel aastal enamikule eitava vastuse saanutele soovitatud pöörduda hoopis tervist parandavasse taastusravisse või siis konkreetse abi saamiseks kohaliku omavalitsuse sotsiaaltöötaja poole. Esimese kuu jooksul on eelhindamisel käinud 132 inimest.\nSelle kümneid tuhandeid inimesi puudutava reformi ettevalmistajad tunnistavad, et on valmis inimeste negatiivseks reageeringuks. Samas loodetakse, et eelhindamisel juhtumikorraldajaga aetud pikk jutt on inimestele selgitanud, mida nad oma puudest tingitud keerulisema elu parandamiseks tegelikult vajavad. Möödunud aastal viiesajast proovi korras uuele küsimustikule vastanust tunnistasid paljud, et nii põhjalikult pole nad oma probleemidest varem rääkida saanud. Loe edasi siit (LINK)\nMis üldse on sotsiaalne rehabilitatsioon?\nSee ei ole meditsiiniline taastusravi. See ei tähenda mudavanne ega muid raviteenuseid ega ka mõnusat ajaveetmist sanatooriumis.


Reisikindlustus - Credo Kindlustusmaaklerid\nReisikindlustus annab kaitse reisil toimunud ootamatuste vastu ning nendest tulenevalt lisakulude tekkimisele. Kui reisite seoses tööga ise tihti või on töötajad pidevalt komandeeringus soovitame sõlmida aastase korduvreiskindlustuse, et ootamatud kulutused ei rikuks teie päeva.\nSeoses kiiresti muutuva olukorraga Covid19 piirangutega aitame leida teile sobiva lepingu mis vajadusel võimaldab ka tasuliste testide ja karantiini jäämise kulud.\nKindlustades reisikindlustuse gruppe võimaldatakse suuremaid soodustusi!\nValida on nelja põhilisema kindlustuskaitse vahel:\nreisitõrkekindlustus (ka konverentis ärajäämine nt on põhjuseks mitte reisile minna)\nPagasikindlustus (ka vajalike riiete rent juhul kui pagas hilineb aga on vaja kohtumisel osaleda)\nLisana on võimalik kindlustada näiteks asjaajamiskulusid, omal soovil reisi tühistamist, pagasi hilinemisel uute vajalike tarbeesemete soetamist, püsiva puude hüvitist, rendiauto omavastutuse hüvitamist jm.\nNB! Reisides Euroopas on tungivalt soovituslik kaasas kanda Euroopa Ravikindlustuse kaarti mida saad tellida endale postiga koju minnes enda eesti.ee kontole. Samuti soovitame enda reis registreerida välisministeeriumi kodulehel- kui on kriitilisi teateid siis välisministeerium saadab teavituse SMSiga ning abistab hätta jäänud reisijaid.\nReisikindlustus on reeglina võrreldes kogu reisi maksumusega suhteliselt väiksem summa. Tuleks mõelda investeeringule, mida saab enda kaitseks teha minimeerides sealjuures tulevikus tekkida võivaid kulutusi.\nErinevate kindlustusseltside pakkumised ja tingimused võivad erineda üksteisest. Kasuta meie maakleri abi leidmaks enda soovile vastav kindlustuspakkumine ja reisi mõnuga!