MIKROKIUDLAPP KÄRCHER WV VÄLITINGIMUSTESSE - bauhof.ee\n• Takjapaelkinnitusega mikrokiudlapp suure hulgaga abrasiivsete kiududega.\n• Ideaalne välitingimustes kasutamiseks.\n• Komplekti kuulub ka mustusekaabits tõrksa mustuse eemaldamiseks.\n10,20€ Hind e-poes\nKärcher takjapaelkinnitusega mikrokiudlapp suure hulgaga abrasiivsete kiududega. Tänud takjapaelkinnitusele saab mikrokiudlappi väga lihtsalt pihustuspudeli otsa kinnitada ja vahetada. Tänu eriti suurele abrasiivsete kiudude hulgale, sobib puhastuslapp eriti hästi akende puhastamiseks väljastpoolt. Komplekti kuuluv mustusekaabits eemaldab aknalt ka kõige tõrksama mustuse.\nTootja tootekood 2.633-131.0\nPakendi laius, cm 30.25 cm\nhttps://www.bauhof.ee/et/uusaastalubadused/mikrokiudlapp-karcher-wv-valitingimustesse-697217 4401046 MIKROKIUDLAPP KÄRCHER WV VÄLITINGIMUSTESSE https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/6/9/697217_D1.jpg 10.20 13.99 EUR InStock /Uusaastalubadused /Uusaastalubadused/Koristusvahendid /Kõik tooted/Kodu ja sisustus /Kõik tooted/Kodu ja sisustus/Koristamine /Kõik tooted/Kodu ja sisustus/Koristamine/Koristusvahendid /Kõik tooted/Kärcher /Kõik tooted/Kärcher/Koristusvahendid • Takjapaelkinnitusega mikrokiudlapp suure hulgaga abrasiivsete kiududega. • Ideaalne välitingimustes kasutamiseks. • Komplekti kuulub ka mustusekaabits tõrksa mustuse eemaldamiseks. • 14-päevane tagastusõigus Kärcher takjapaelkinnitusega mikrokiudlapp suure hulgaga abrasiivsete kiududega. Tänud takjapaelkinnitusele saab mikrokiudlappi väga lihtsalt pihustuspudeli otsa kinnitada ja vahetada. Tänu eriti suurele abrasiivsete kiudude hulgale, sobib puhastuslapp eriti hästi akende puhastamiseks väljastpoolt. Komplekti kuuluv mustusekaabits eemaldab aknalt ka kõige tõrksama mustuse. add-to-cart 1 tk 35% 10,20\nMIKROKIUDLAPP KÄRCHER WV VÄLITINGIMUSTESSE on lisatud ostukorvi


Vene fregatt näitas Mustal merel korraldatud harjutusega mõjuvõimu - Maailm - Postimees.ee\nVene fregatt näitas Mustal merel korraldatud harjutusega mõjuvõimu\n22. jaanuar 2019, 10:49\nVene mereväe fregatt Essen harjutas Mustal merel õhurünnaku tõrjumist.\nFOTO: Igor Zarembo / RIA Novosti/Scanpix\n«Õppuse stsenaariumi kohaselt tuvastas laevastiku õhukaitse tingliku vastase lennukite õhkutõusmise ja suundumise Vene baasi poole. Treeningu käigus jälitasid fregati meeskonnad tingliku vastase õhusihtmärke ja hävitasid need raketikompleksiga Štil-1, mis on mõeldud laeva kaitsmiseks igasuguse õhurünnaku eest,» öeldi teabeosakonnast.\nHävitaja USS Donald Cook nädalavahetusel Bosporuse väinas.\nUudisteagentuur Radio Free Europe kirjutas nädalavahetusel, et Venemaa jälgib tähelepanelikult USA hävitaja hävitaja USS Donald Cook tegevust Mustal merel ning veendub, et alus ei viibiks vetes kauem kui 21 päeva, mis rahvusvaheliste konventsioonide järgi maksimaalne lubatud aeg.\nVene riigiduuma saadik Aleksei Puškov hoiatas pühapäeval, et Ühendriikide sõjalaevad peaksid end Venemaa rannikust eemal hoidma.\n«USA sõjalaevad on muutunud üha sagedasemateks külalisteks Mustal merel. Neil visiitidel pole mingit pistmist Ühendriikide julgeolekuga,» kirjutas Puškov Twitteris. «Nad eputavad oma lipuga, saadavad meile signaale ja meelitavad oma senaatoreid, kes soovivad Mustale merele saata kogu mereväe flotilli. Nad peaksid end meie rannikust eemal hoidma.»


JUHTKIRI: Vähe tahad, üldse ei saa?\n– 21/11/2015Rubriik: Arvamus\nKes poleks kuulnud rahvatarkust: “Palju tahad, vähe saad. Vähe tahad, üldse ei saa.”\nKuressaarele au ja kuulsust toonud päästekomando ei tahtnud palju – vaid kord nädalas tasuta kasutada Kuressaare gümnaasiumi ujulas üht ujumisrada. Paraku öeldi päästjatele ära – linnal polevat raha, et neile seda võimaldada. Pealegi olevat bassein päästjate soovitud ajal väga hõivatud.\nSamas leidis linnavalitsus piisavalt raha selleks, et maksta kinni oma ametnike tervise turgutamine Georg Otsa spaas. Mis sest, et linnale kuuluva Kuressaare gümnaasiumi ujula kasutamine olnuks odavam ja raha jäänuks linna kukrusse.\nKui Saarte Hääl päästjate ujumisvõimaluste vastu huvi tundma hakkas, selgus ühtäkki, et linn siiski saab päästjate soovile vastu tulla.\nKas tõesti peab esimene reaktsioon olema keeldumine? Ehk tasub pisut järele mõelda, asja põhjalikumalt uurida ja kalkuleerida enne, kui eitav vastus anda? Või ei jätku kümnete töötajatega linnavalitsuses selleks piisavalt aega ega inimesi?\nLisatud: 21.11.2015 / 07:44\nKui Saarte Hääl poleks uurima hakanud, ei oleks keegi päästjatele mingit rada ilmselt võimaldanudki.\nViletus, mitte valitsus, kui suhtumist vaadata.\nLisatud: 22.11.2015 / 09:00\nEks need maksumaksja raha kasutajate ja selle kulul elavate tegelaste fantaasia on tohutu ulatusega. Normaalne inimene, kelle arvelt need “spaatamised” ja “ujutamised” toimuvad, peavad paraku ainult rahaga arvestama. Lisaks tuleb neil “ujutada” nii linnavalitsuse töötajaid kui ka vapraid päästjaid. Oleks tore kui vähemalt erisoodustus maksugi maksaksite!\nLisatud: 22.11.2015 / 18:14\nMul ei ole midagi selle vastu, kui minu maksude eest päästjad ka vahest oma uimi leotama pääsevad. Teevad nad ju väga rasket tööd.\nTeine lugu on linnavalitsusega, kelle palkade ja lisatasude juures peaks nemad oma SPA mõnud küll ise välja maksta suutma.\nLisatud: 22.11.2015 / 21:09\nMis on lahti või õigemini puudu Kuressaare linnas või linnal? Kaua kulub aega arusaamiseks, et trepist üles joostes ei jõua me mitte keldrisse!


Hertu Rapla khk\nEAA.858.2.3464 EAA.858.2.3461 EAA.2840.1.9259 EAA.10.1.74 EAA.858.2.547 EAA.854.2.2320 EAA.2486.1.1200\nsee kinnisturegistri osa on lõpetatud 25.10.1933 selle mõisa liitmise puhul rüütlimõisa Valtu, kinnistu nr 304 külge\nOmandas pärimise teel parun Alexis Häntschel Olivier, John (Johann) Karli p Girard de Soucantoni (+19.07.1915) 01.10.1908 koostatud testamendi põhjal tema lesk Sophie, Maxi t Girard de Soucanton (sünd von Lueder). Talle kinnistati Valtu, Hertu ja mõtteline osa 1/2 Ohekatkust nr 193\nOmandab Hertu ja Valtu mõisad, koos selle alla kuuluva Liivimaal asuva metsatükiga ja ilma juba müüdud maakohata Emmako Alexis, John (Johann) Karli p Girard de Soucanton. Kokku 2946 tessatiini. Hind 200 000 hõberubla.\nAlexis Häntschel Olivier Girard de Soucanton,\nTheodor, von Ungern-Sternberg omandab Hertu ja Valtu mõisad ning Lelle mõisast eraldatud metsatüki, kuid ilma Kotzo kõrtsi ja 39 taluta, mis juba varem müüdud. Hind 200 000 hõberubla\nTheodor von Ungern-Sternberg,\nKarl Otto Gottlieb, Peter Gottlieb Otto p von Stackelbergi (+27.03.1866) ja kohe pärast teda surnud abikaasa Pauline Luise, Jacobi t (sünd Pilar von Pilchau) otsene pärija on tema tütar Pauline von Maydell (sünd von Stackelberg). Talle kinnistatakse Hertu ja Valtu mõisad koos 31.01.1870 Lelle mõisalt ostetud 1 ruutversta metsaga. Väärtus 108 000 rubla\nWilhelmine Bertha Sophie Pauline von Maydell,\nOmandab avalikul müügil Valtu koos karjamõisatega Libbad ja Julianenhoff ning Hertu mõisad kaardiväe eruleitnant Otto, Peter Gottlieb Otto p parun Stackelberg. Hind 155 250 hõberubla\nKarl Otto Gottlieb von Stackelberg,\nOmandab Alu koos Raplaga, Valtu ja Hertu mõisad Udellide Departemang, hinnaga 900 000 paberrubla\nRiigikrahv Hans Heinrich, Bernd Heinrichi p von Tiesenhausen (+1815) loovutab juba oma eluajal pojale kindralmajor Paul von Tiesenhausenile Valtu ja Hertu mõisad. Hind 150 000 bankorubla\n1715. a meeskohtunik Fromhold von Tiesenhausen. 1720. a meeskohtunik Berend Johann von Tiesenhausen 1726. a Berend Johann von Tiesenhauseni pärijad 1757. a Hans Heinrich von Tiesenhausen Maanõunik krahv Bernd Heinrich, Hans Heinrichi p riigikrahvkrahv Tiesenhauseni (+06.01.1789) pärandi jagamine. Juba oma eluajal 1774. a loovutas ta pojale, kammerhärra Hans Heinrich von Tiesenhausenile Alu ja Rapla mõisad. Nüüd lisaks veel Hertu, Valtu, Sausti ja Keila-Joa mõisad\nHans Heinrich krahv Tiesenhausen,\nKapten Bernhard Johann von Tiesenhausenile kuuluvast Hertu mõisast immiteeritakse kapten Fromhold Johann von Taubele kaks poolikut adramaad.\nFromhold Johann von Taube,\nJürgen (Georg) von Tiesenhausen pandib Hertu oma vennale Berend Johann von Tiesenhausenile. Hind 4 100 riigitaalrit. 1697. aastal eraldatakse Hertu Valtust isisesisvaks mõisaks\nBerend Johann von Tiesenhausen,\n1641. a Fromhold von Tiesenhausen 1649. a Fabian von Tiesenhausen 1663. a Fromhold von Tiesenhausen 1678. a Fromhold von Tiesenhausen Pärandijagamine vendade Tiesenhausenite vahel. Rittmeister Jürgen von Tiesenhausen (+ pärijateta) saab Hertu, küladega Porsack ja Kumbs, ühe hajaküla ja Kiede kõrtsi. Pärast ema Magdalena, Jürgeni t von Uexkülli surma saab Hertu võsastunud maadele tekkinud karjamõis Nurme oma kolme adramaaga jälle Hertu külge liidetud, ülejäänud 3 adramaad koos kõrtsiga Mettasilt läheb Valtu külge. Rittmeister Fabian von Tiesenhausen saab ülesharitud Valtu koos küladega Lebs ja Karefer, Sommeri veski, ühe hajaküla ning Lebsi ja Rapla kõrtsid.\nJürgen von Tiesenhausen,\nKülana on Hertu 1412. a Kotzi [Waldau/ Valtu] alla kuulunud. Hertu on olnud 1586, 1588 veel küla. Esimest korda on teda Fromhold von Tiesenhauseni omanduses Valtu kõrvalmõisana mainitud 1663. a. Gerhard Dönhof müüb Kotzi Fromhold Tiesenhausenile


Uue kaupluse taotlus\nRegistri number *\nRegistreerimise kuupäev * pp.kk.aaaa\nRiik* Ascensioni saar Andorra Araabia Ühendemiraadid Afganistan Antigua ja Barbuda Anguilla Albaania Armeenia Angola Antarktika Argentina Ameerika Samoa Austria Austraalia Aruba Ahvenamaa Aserbaidžaan Bosnia ja Hertsegoviina Barbados Bangladesh Belgia Burkina Faso Bulgaaria Bahrein Burundi Benin Saint Barthélemy Bermuda Brunei Boliivia Hollandi Kariibi mere saared Brasiilia Bahama Bhutan Bouvet’ saar Botswana Valgevene Belize Kanada Kookossaared Kongo DV Kesk-Aafrika Vabariik Kongo Vabariik Šveits Côte d’Ivoire Cooki saared Tšiili Kamerun Hiina Colombia Clippertoni saar Costa Rica Kuuba Roheneemesaared Curaçao Jõulusaar Küpros Tšehhi Saksamaa Diego Garcia Djibouti Taani Dominica Dominikaani Vabariik Alžeeria Ceuta ja Melilla Ecuador Eesti Egiptus Lääne-Sahara Eritrea Hispaania Etioopia Soome Fidži Falklandi saared Mikroneesia Fääri saared Prantsusmaa Gabon Suurbritannia Grenada Gruusia Prantsuse Guajaana Guernsey Ghana Gibraltar Gröönimaa Gambia Guinea Guadeloupe Ekvatoriaal-Guinea Kreeka Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saared Guatemala Guam Guinea-Bissau Guyana Hongkongi erihalduspiirkond Heardi ja McDonaldi saared Honduras Horvaatia Haiti Ungari Kanaari saared Indoneesia Iirimaa Iisrael Mani saar India Briti India ookeani ala Iraak Iraan Island Itaalia Jersey Jamaica Jordaania Jaapan Keenia Kõrgõzstan Kambodža Kiribati Komoorid Saint Kitts ja Nevis Põhja-Korea Lõuna-Korea Kuveit Kaimanisaared Kasahstan Laos Liibanon Saint Lucia Liechtenstein Sri Lanka Libeeria Lesotho Leedu Luksemburg Läti Liibüa Maroko Monaco Moldova Montenegro Saint-Martin Madagaskar Marshalli Saared Makedoonia Mali Myanmar (Birma) Mongoolia Macau erihalduspiirkond Põhja-Mariaanid Martinique Mauritaania Montserrat Malta Mauritius Maldiivid Malawi Mehhiko Malaisia Mosambiik Namiibia Uus-Kaledoonia Niger Norfolk Nigeeria Nicaragua Holland Norra Nepal Nauru Niue Uus-Meremaa Omaan Panama Peruu Prantsuse Polüneesia Paapua Uus-Guinea Filipiinid Pakistan Poola Saint Pierre ja Miquelon Pitcairni saared Puerto Rico Palestiina alad Portugal Belau Paraguay Katar Okeaania hajasaared Réunion Rumeenia Serbia Venemaa Rwanda Saudi Araabia Saalomoni Saared Seišellid Sudaan Rootsi Singapur Saint Helena Sloveenia Svalbard ja Jan Mayen Slovakkia Sierra Leone San Marino Senegal Somaalia Suriname Lõuna-Sudaan São Tomé ja Príncipe El Salvador Sint Maarten Süüria Svaasimaa Tristan da Cunha Turks ja Caicos Tšaad Prantsuse Lõunaalad Togo Tai Tadžikistan Tokelau Ida-Timor Türkmenistan Tuneesia Tonga Türgi Trinidad ja Tobago Tuvalu Taiwan Tansaania Ukraina Uganda Ühendriikide hajasaared Ühendatud Rahvaste Organisatsioon Ameerika Ühendriigid Uruguay Usbekistan Vatikan Saint Vincent ja Grenadiinid Venezuela Briti Neitsisaared USA Neitsisaared Vietnam Vanuatu Wallis ja Futuna Samoa Kosovo Jeemen Mayotte Lõuna-Aafrika Vabariik Sambia Zimbabwe\nTegelikud kasusaajad (omab vähemalt 25% suurust otsest või kaudset osalust äriühingus)\nPuuduvad tegelikud kasusaajad (omab vähemalt 25% suurust otsest või kaudset osalust äriühingus)\nTegeliku kasusaaja nimi *\nPassi väljastanud riik* Ascensioni saar Andorra Araabia Ühendemiraadid Afganistan Antigua ja Barbuda Anguilla Albaania Armeenia Angola Antarktika Argentina Ameerika Samoa Austria Austraalia Aruba Ahvenamaa Aserbaidžaan Bosnia ja Hertsegoviina Barbados Bangladesh Belgia Burkina Faso Bulgaaria Bahrein Burundi Benin Saint Barthélemy Bermuda Brunei Boliivia Hollandi Kariibi mere saared Brasiilia Bahama Bhutan Bouvet’ saar Botswana Valgevene Belize Kanada Kookossaared Kongo DV Kesk-Aafrika Vabariik Kongo Vabariik Šveits Côte d’Ivoire Cooki saared Tšiili Kamerun Hiina Colombia Clippertoni saar Costa Rica Kuuba Roheneemesaared Curaçao Jõulusaar Küpros Tšehhi Saksamaa Diego Garcia Djibouti Taani Dominica Dominikaani Vabariik Alžeeria Ceuta ja Melilla Ecuador Eesti Egiptus Lääne-Sahara Eritrea Hispaania Etioopia Soome Fidži Falklandi saared Mikroneesia Fääri saared Prantsusmaa Gabon Suurbritannia Grenada Gruusia Prantsuse Guajaana Guernsey Ghana Gibraltar Gröönimaa Gambia Guinea Guadeloupe Ekvatoriaal-Guinea Kreeka Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saared Guatemala Guam Guinea-Bissau Guyana Hongkongi erihalduspiirkond Heardi ja McDonaldi saared Honduras Horvaatia Haiti Ungari Kanaari saared Indoneesia Iirimaa Iisrael Mani saar India Briti India ookeani ala Iraak Iraan Island Itaalia Jersey Jamaica Jordaania Jaapan Keenia Kõrgõzstan Kambodža Kiribati Komoorid Saint Kitts ja Nevis Põhja-Korea Lõuna-Korea Kuveit Kaimanisaared Kasahstan Laos Liibanon Saint Lucia Liechtenstein Sri Lanka Libeeria Lesotho Leedu Luksemburg Läti Liibüa Maroko Monaco Moldova Montenegro Saint-Martin Madagaskar Marshalli Saared Makedoonia Mali Myanmar (Birma) Mongoolia Macau erihalduspiirkond Põhja-Mariaanid Martinique Mauritaania Montserrat Malta Mauritius Maldiivid Malawi Mehhiko Malaisia Mosambiik Namiibia Uus-Kaledoonia Niger Norfolk Nigeeria Nicaragua Holland Norra Nepal Nauru Niue Uus-Meremaa Omaan Panama Peruu Prantsuse Polüneesia Paapua Uus-Guinea Filipiinid Pakistan Poola Saint Pierre ja Miquelon Pitcairni saared Puerto Rico Palestiina alad Portugal Belau Paraguay Katar Okeaania hajasaared Réunion Rumeenia Serbia Venemaa Rwanda Saudi Araabia Saalomoni Saared Seišellid Sudaan Rootsi Singapur Saint Helena Sloveenia Svalbard ja Jan Mayen Slovakkia Sierra Leone San Marino Senegal Somaalia Suriname Lõuna-Sudaan São Tomé ja Príncipe El Salvador Sint Maarten Süüria Svaasimaa Tristan da Cunha Turks ja Caicos Tšaad Prantsuse Lõunaalad Togo Tai Tadžikistan Tokelau Ida-Timor Türkmenistan Tuneesia Tonga Türgi Trinidad ja Tobago Tuvalu Taiwan Tansaania Ukraina Uganda Ühendriikide hajasaared Ühendatud Rahvaste Organisatsioon Ameerika Ühendriigid Uruguay Usbekistan Vatikan Saint Vincent ja Grenadiinid Venezuela Briti Neitsisaared USA Neitsisaared Vietnam Vanuatu Wallis ja Futuna Samoa Kosovo Jeemen Mayotte Lõuna-Aafrika Vabariik Sambia Zimbabwe\nLisa uus tegelik kasusaaja\nEemalda tegelik kasusaaja\nEsinduse aluseks on:\nPõhikirja alusel* Volikirja alusel*\nDokumendinumber (Pass või ID-kaart) *\nDokumendi väljastanud riik * Ascensioni saar Andorra Araabia Ühendemiraadid Afganistan Antigua ja Barbuda Anguilla Albaania Armeenia Angola Antarktika Argentina Ameerika Samoa Austria Austraalia Aruba Ahvenamaa Aserbaidžaan Bosnia ja Hertsegoviina Barbados Bangladesh Belgia Burkina Faso Bulgaaria Bahrein Burundi Benin Saint Barthélemy Bermuda Brunei Boliivia Hollandi Kariibi mere saared Brasiilia Bahama Bhutan Bouvet’ saar Botswana Valgevene Belize Kanada Kookossaared Kongo DV Kesk-Aafrika Vabariik Kongo Vabariik Šveits Côte d’Ivoire Cooki saared Tšiili Kamerun Hiina Colombia Clippertoni saar Costa Rica Kuuba Roheneemesaared Curaçao Jõulusaar Küpros Tšehhi Saksamaa Diego Garcia Djibouti Taani Dominica Dominikaani Vabariik Alžeeria Ceuta ja Melilla Ecuador Eesti Egiptus Lääne-Sahara Eritrea Hispaania Etioopia Soome Fidži Falklandi saared Mikroneesia Fääri saared Prantsusmaa Gabon Suurbritannia Grenada Gruusia Prantsuse Guajaana Guernsey Ghana Gibraltar Gröönimaa Gambia Guinea Guadeloupe Ekvatoriaal-Guinea Kreeka Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saared Guatemala Guam Guinea-Bissau Guyana Hongkongi erihalduspiirkond Heardi ja McDonaldi saared Honduras Horvaatia Haiti Ungari Kanaari saared Indoneesia Iirimaa Iisrael Mani saar India Briti India ookeani ala Iraak Iraan Island Itaalia Jersey Jamaica Jordaania Jaapan Keenia Kõrgõzstan Kambodža Kiribati Komoorid Saint Kitts ja Nevis Põhja-Korea Lõuna-Korea Kuveit Kaimanisaared Kasahstan Laos Liibanon Saint Lucia Liechtenstein Sri Lanka Libeeria Lesotho Leedu Luksemburg Läti Liibüa Maroko Monaco Moldova Montenegro Saint-Martin Madagaskar Marshalli Saared Makedoonia Mali Myanmar (Birma) Mongoolia Macau erihalduspiirkond Põhja-Mariaanid Martinique Mauritaania Montserrat Malta Mauritius Maldiivid Malawi Mehhiko Malaisia Mosambiik Namiibia Uus-Kaledoonia Niger Norfolk Nigeeria Nicaragua Holland Norra Nepal Nauru Niue Uus-Meremaa Omaan Panama Peruu Prantsuse Polüneesia Paapua Uus-Guinea Filipiinid Pakistan Poola Saint Pierre ja Miquelon Pitcairni saared Puerto Rico Palestiina alad Portugal Belau Paraguay Katar Okeaania hajasaared Réunion Rumeenia Serbia Venemaa Rwanda Saudi Araabia Saalomoni Saared Seišellid Sudaan Rootsi Singapur Saint Helena Sloveenia Svalbard ja Jan Mayen Slovakkia Sierra Leone San Marino Senegal Somaalia Suriname Lõuna-Sudaan São Tomé ja Príncipe El Salvador Sint Maarten Süüria Svaasimaa Tristan da Cunha Turks ja Caicos Tšaad Prantsuse Lõunaalad Togo Tai Tadžikistan Tokelau Ida-Timor Türkmenistan Tuneesia Tonga Türgi Trinidad ja Tobago Tuvalu Taiwan Tansaania Ukraina Uganda Ühendriikide hajasaared Ühendatud Rahvaste Organisatsioon Ameerika Ühendriigid Uruguay Usbekistan Vatikan Saint Vincent ja Grenadiinid Venezuela Briti Neitsisaared USA Neitsisaared Vietnam Vanuatu Wallis ja Futuna Samoa Kosovo Jeemen Mayotte Lõuna-Aafrika Vabariik Sambia Zimbabwe\nKontaktisik (konto haldaja)\nPoe veebileht (URL) *\nTegevusvaldkonnad * Palun kirjeldada, milliseid tooteid/teenuseid poes pakute\nKas teie äri vajab tegevuseks litsentsi? *\nEeldatav tehingute arv kuus? *\nEeldatav keskmine tehingusumma (EUR) *\nIBAN pangakontonumber väljamakseteks *\nPanga BIC ehk SWIFT kood *\nKlienditeeninduse e-posti aadress *\nKlienditeeninduse telefoninumber *\nKasutustingimuste URL, kus kirjas ka tagastustingimused. *\nPrivaatsuspoliitika URL *\nTeie poolt kasutatav e-kommerts platvorm * - OpenCart WP WooCommerce Magento Prestashop Shoproller.ee voog.com MyCashflow.fi Muu, palun täpsustage...\nPalun täpsustage platvorm\nMa sooviksin võtta vastu...\nEesti pangalingi makseid\nLäti pangalingi makseid\nLeedu pangalingi makseid\nSoome pangalingi makseid\nVisa & MasterCard kaardimakseid\nKohalikud pangalingid on kuutasuta (ettevõtte koduriigi pangalingid). Teiste makseviiside aktiveerimisega lisandub tehingutasudele ka 10€ kuutasu.\nKaupmehe allkirjaõiguslik esindaja ega ükski lõplik kasusaaja ega eeltoodud isiku pereliige või lähedane kaastöötaja ei ole riikliku taustaga isik.\nMa kinnitan, et sisestatud informatsioon on korrektne ja mu äriline tegevus on seaduslik. Olen nõus, et andmed edastatakse ka vastavatele pankadele.\nOlen läbilugenud kõik liitumistingimused.


Dirigent Paul Hillieri autasustatakse Eesti Vabariigi Valgetähe IV klassi teenetemärgiga | Eesti Filharmoonia Kammerkoor\nDirigent Paul Hillieri autasustatakse Eesti Vabariigi Valgetähe IV klassi teenetemärgiga\nPresident Toomas Hendrik Ilves autasustab vabariigi 89. aastapäeva puhul Eesti riigile ja rahvale osutatud teenete eest teiste hulgas ka Eesti Filharmoonia Kammerkoori peadirigenti Paul Hillieri, kes saab Valgetähe IV klassi teenetemärgi muusikaelu edendamise eest.<?xml:namespace prefix = o ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:office" />\nPaul Hillier on alates 2001. aasta septembrist Eesti Filharmoonia Kammerkoori peadirigent ja kunstiline juht. Tema juhatusel on kammerkoor andnud kontserte lisaks Eestile mitmel pool maailmas – USAs, Taiwanis, Inglismaal, Saksamaal, Prantsusmaal jm. Kontserttegevuse kõrval on ta koos kammerkooriga teinud plaadifirmale Harmonia Mundi mitmeid helisalvestisi, sh alustas plaadisarja “Baltic Voices”, mis tutvustab Läänemere-äärsete maade muusikat 20. sajandist. Salvestised on pälvinud tunnustust ja toonud mitmeid auhindu. Neli plaati on esitatud kandideerimiseks Grammy’le – “Baltic Voices 1” (2002), “The Powers of Heaven” (2003), “Baltic Voices 2” (2004) ja viimati Arvo Pärdi loominguga “Da Pacem” (2006). Plaadi “Baltic Voices 3” nimetas ajakiri Diapason auhinna Diapason d’or vääriliseks (2005) ning sellele omistati ka saksa kriitikute preemia Preis der deutschen Schallplattenkritik (2006), maailma prestiižikad meediaväljaanded nimetasid albumeid “Baltic Voices 3” ja Rahmaninovi “All-Night Vigil” parimate 2005. aastal ilmunud plaatide hulgas. Paul Hillierile on varem omistatud Eesti Kultuurkapitali aastapreemia (2004) ja O.B.E. (Order of the British Empire) teenete eest koorimuusika valdkonnas (2006). Paul Hillier on ansambli Theatre of Voices asutaja ja juht, üks The Hilliard Ensemble’i asutajaid ning ansambli Ars Nova Copenhagen peadirigent. Hillier on ka laulja ning mitme raamatu autor. Ta on teinud tihedat koostööd mitme meie aja heliloojaga, sh Steve Reich’i ja Arvo Pärdiga. Sügisel 2005 oli Paul Hillier Rakvere Arvo Pärdi Festivali kunstiline juht, ta on kirjutanud monograafia “Arvo Pärt” ning koostöös fotograaf Tõnu Tormisega on ilmunud raamat “On Pärt”.\nSel nädalal on võimalik kuulda Eesti Filharmoonia Kammerkoori Paul Hillieri juhatusel 8. veebruaril kell 19 Tartu Jaani kirikus, 9. veebruaril kell 18 Haapsalu Toomkirikus ja 10. veebruaril kell 19 Tallinna Niguliste kirikus, kus esitatakse Cyrillus Kreegi Reekviemi c-moll ja Christopher Bowers-Broadbenti uut teost “7Words”.


Uus õigeusu kiriku juht: vaikne ja lojaalne - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nUus õigeusu kiriku juht: vaikne ja lojaalne\n31. mai 2018, 0:01\nEestil on Moskva patriarhaadi silmis eriline koht, sest see on eelmise patriarhi Aleksiuse kodumaa.\nMPEÕK peaks saamine oli Moskva patriarhaadi juhtkonda kuulunud ülempiiskop Jevgenile väärikas post.\nEkspert iseloomustas Vereja Jevgeni vaateid kui mõõdukalt konservatiivseid ja teravusi vältivaid.\nMoskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku (MPEÕK) uueks metropoliidiks valitud Jevgeni on väga lojaalne Moskva ja kogu Venemaa patriarhile Kirillile, kuid Eestis hakkab ta tegutsema poliitiliselt rõhutatult neutraalselt, ütles õigeusu-ekspert Roman Lunkin.\nMoskva Vaimuliku Akadeemia rektori ja Vereja ülempiiskopi Jevgeni (kodanikunimega Vladimir Rešetnikov) võit MPEÕK kirikukogul Narva ja Peipsiveere piiskopi Lazari Jevgeni (kodanikunimega Aleksandr Gurkin) ees oli üks tunnustatuma Vene kirikuelu eksperdi Lunkini sõnul ette teada, kuna Moskva patriarhaat otsis juba mõnda aega ülempiiskop Jevgenile väärikat uut ametit. Jevgeni juhtis Moskva Vaimulikku Akadeemiat 1995. aastast.\n61-aastast ülempiiskop Jevgenit iseloomustas Lunkin kui vaikset ning Moskva ja kogu Venemaa patriarhile Kirillile väga lojaalset inimest. «Tema vaateid võib iseloomustada kui mõõdukalt konservatiivseid, ta pole kunagi toetanud radikaalseid reforme kirikus,» rääkis ekspert.\nReitingud: Reformierakonna mäekõrgune edu püsib, sotside toetus pöördus tõusule (6) Loe artiklit\nMart Helme: Iltalehti ajakirjanik mõistis mind valesti (16) Loe artiklit\nRatas lajatas Helmele vastu: NATO toimib hästi ning allianssi kuulumine on Eesti plaan A,B ja C (110)\nKaljulaid: NATO on selgelt tegus (12) Loe artiklit\nReitingud: Reformi mäekõrgune edu püsib, sotside toetus pöördus tõusule (7) Loe artiklit\nPaet Helme öeldust: Eesti valitsuse liikmete sõnadel pole enam kaalu (12) Loe artiklit


Eesti Linnade Liit ELL-i v�lissuhete �levaade (2003)\n/ Tegevus 2003\nELL-i v�lissuhete �levaade (2003)\nLinnade Liidu 2003. aasta v�lissuhete eesm�rgiks oli liidu v�liskoost�� ja s�prussidemete arendamine, omavalitsuste ametnike n�ustamine, koolitamine ja ametioskuste t�iendamine, et aidata kaasa Eesti liitumisele Euroopa Liiduga. Aruandeperioodil on tunduvalt suurenenud Euroopa Liiduga seonduva v�liskoost�� maht, h�lmates p�hilise osa ELL-i v�lissuhtlusest.V�liskoost�� rahastamine toimus p�hiliselt seadusega “2003. aasta riigieelarve” (RT I 2003, 3, 18) osas 229 Eesti �leriigilistele omavalitsusliitudele Euroopa Liidu struktuuridega koost�� edendamiseks ning Eesti esindamiseks Euroopa Liidu institutsioonides ning eurointegratsiooniga seotud rahvusvahelistes organisatsioonides etten�htud toetuse 1 000 000 (�ks miljon) krooni arvel. Seoses nimetatud toetussumma eraldamisega v�henesid ELL-i liikmemaksudelt v�lissuhtlusele planeeritud rahalised kulutused ja suurenes ajakulu asjaajamisele. ELL vahendas 101 korral v�lisl�hetusi Eesti omavalitsusliitudele eurointegratsiooniks eraldatud miljoni krooni arvelt. Kokku vahendasime v�lisl�hetusi 157 korral, millest 53 olid EMOL-i ja EO� s�idud.\nI Suhted rahvusvaheliste omavalitsusorganisatsioonidega\nRegioonide Komitee (CoR) EL Regioonide Komitee t��s osalemine on Eesti kohalike omavalitsustele 2003. aasta 1. juulist avanenud uus v�imalus ja v�ljakutse. 2003. aasta juulist t��d alustanud ja kuni 1. maini 2004 t��d j�tkava delegatsiooni vaatlejaliikmed ja asendusvaatleja-liikmed olid esitatud j�rgmiselt: ELL: 3 vaatlejat ja 3 asendusvaatlejatEMOL: 2 vaatlejat ja 2 asendusvaatlejatEO�: 2 vaatlejat ja 2 asendusvaatlejat\nDelegatsiooni (7 p�hiliiget ja 7 asendusliiget) teenindas ja sekretariaadina toimis ELL b�roo. Delegatsiooni koordinaatori/sekret�ri istungj�rkudel ja koordinaatorite koosolekutel osalemise rahalised vahendid tulid 2003. aastal riigieelarvest eraldatud sihtotstarbelistest vahenditest. Komitee vaatlejaliikmete kulud kompenseeriti EL poolt.Regioonide Komitee t�� h�lmab plenaaristungeid, poliitiliste r�hmade koosolekuid, komisjonide koosolekuid, koordinaatorite koosolekuid ja koordinaatorite ning komitee b�roo �hiseid koosolekuid, kaasnevaid ning eelnevaid v�i j�rgnevaid �ritusi ning erakorralisi �ritusi, mille k�igiga kaasneb mahukas kirjavahetus ja materjali- ning infovoog. Seet�ttu ei ole delegatsioonil v�imalik t��tada koordinaatori/ sekret�rita. Koordinaatori/sekret�rit�� h�lmab ka osalemist istungitel ja koosolekutel. Regioonide Komitee t�� tugineb kahele sambale: rahvusdelegatsioonide sammas ja poliitiliste r�hmituste sammas. Delegatsiooni koordinaatori t�� on p�hiosas seotud esimese samba �lal- ja t��shoidmisega, kuid koordinaator assisteerib vajadusel delegaate ka teise samba t��s osalemisel. Euroopa Kohalike ja Regionaalsete Omavalitsuste Kongress (CLRAE)Euroopa Kohalike ja Regionaalsete Omavalitsuste Kongressi Eesti delegatsiooni kuulub 3 p�hiliiget (1 ELL , 1 EMOL ja 1 EO� poolt) ja 3 asendusliiget (1 ELL poolt ja 2 EMOL poolt). 2003. aastal kasutusel olnud riigieelarveliste sihtotstarbeliste vahendite olemasolu v�imaldas CLRAE t��sse aktiivselt l�litada delegatsiooni koosseisu mitte kuuluva t�� koordinaatori/sekret�ri, kuna kohalike omavalitsuste juhtide - delegatsiooni liikmete h�ivatus ei v�imalda sekret�ri �lesannete t�itmist ja istungj�rkude materjalide s�stemaatilist talletamist ning kongressi Eestiga seotud osa eraldi v�ljatoomist, anal��simist, piisava tagasiside andmist omavalitsusliitudele ning siseministeeriumi KOV osakonnale ja teadlikkust t�stvate tegevuste l�biviimist (teabep�evad, konverentsid, tr�kiste ettevalmistamise algatamine, koost�� koordineerimine teadusasutustes t��tavate KOV harta ekspertidega jms). K�esolevaks ajaks on k�ik need tegevused k�ivitatud. Seet�ttu on oluline sihtotstarbeliste vahendite j�tkuv olemasolu delegatsiooni sekret�ri CLRAE t��s osalemiseks. Osalemine CLRAE t��s on k�rge prioriteetsuse astmega Euroopa kohalike omavalitsuste liitude tegevuskavades.\nEuroopa Kohalike ja Regionaalsete Omavalitsuste N�ukogu (CEMR)Suure osa v�lissuhtlusest moodustab osalemine Euroopa k�ige esinduslikuma omavalitsusorganisatsiooni Euroopa Kohalike ja Regionaalsete Omavalitsuste N�ukogu t��s. ELL kuulub ainsana Eesti omavalitsusliitudest CEMR-i liikmeskonda ja maksab ka liikmemaksu. Oleme ka teisi liite kaasanud nimetatud organisatsiooni t��sse. Poznanis toimunud 22. peaassambleel, mis korraldatakse igal kolmandal aastal, osalesid kolme liidu (ELL, EMOL ja EO�) esindajad. Kuna CEMR on kohalike ja regionaalsete omavalitsuste huvide esindaja ning Euroopa kohaliku ja regionaalse demokraatia h��l Euroopas, siis on oluline osaleda CEMR-i komiteedes, t��gruppides ja v�rgustikes. T��tasime j�rgmistes institutsioonides: direktorid ja peasekret�rid, poliitika komitee, keskkonna komitee, avaliku hanke v�rgustik, t��h�ive komitee, t��andjate v�rgustik, twinning, transpordi komitee ja s��stva arengu t��r�hm. L�hetuskulud katsime 2003. aastal kasutusel olnud riigieelarveliste sihtotstarbeliste vahendite arvelt. ELL peab vajalikuks EMOL-i liitumist Euroopa Kohalike ja Regionaalsete Omavalitsuste N�ukoguga, et kajastamist leiaksid ka maaomavalitsuste seisukohad.\nAktiivselt osaletakse L��nemere piirkondlike organisatsioonide t��s, mis on ellu kutsutud koost��ks Euroopa Liidu struktuuridega. L��nemere Riikide Subregionaalne Koost�� (BSSSC) esindab L��nemere regioonide huve Euroopa Komisjonis ja koordineerib L��nemere �mber paikneva k�mne riigi regioonide koost��d.\nL��nemere Linnade Liit (UBC) �hendab 105 linna k�mnest L��nemere riigist. 14 Linnade Liidu liiget kuulub L��nemere Linnade Liitu ja juhatuses esindas Eestit Kuressaare. Peakonverentsil Klaipedas 18. oktoobril 2003 valiti UBC juhatusse V�ru. ELL ja UBC suhet iseloomustavaks s�naks on partnerlus. II Rahvusvahelised koost��v�rgustikud ja -programmid Kohaliku Omavalitsuse V�rgustik (LOGON) 1998. a suvel algatatud mitmeaastane projekt LOGON (Local Government Network) on suunatud Euroopa Liiduga liitumise aspektide tutvustamisele kohalikele omavalitsustele erinevate �rituste kaudu. LOGON-i esimene etapp realiseerus 2003. aastal ja teine etapp algab 2004. aastal.P�hjamaade omavalitsusliitude v�lissuhtlejate v�rgustik kaasas esmakordselt Baltimaade omavalitsusliidud, sealhulgas ka Linnade Liidu, oma n�upidamisele Oslos, et asutada P�hjamaade ja Baltimaade omavalitsusliitude v�lissuhtlejate v�rgustik. Teise nimetatud v�rgustiku koosolek-seminari korraldas ELL Tallinnas. V�rgustiku eesm�rgiks on kogemuste vahetamine ja Baltimaade esindajate kaasamine EL-i uude laienemisprotsessi. III Koost�� rahvuslike omavalitsusliitudega Pidevalt teostatakse ja edendatakse koost��d teiste riikide rahvuslike omavalitsusliitudega. Uue suunana arendatakse eurointegratsiooni alast koost��d EL-i kandidaatriikide omavalitsuste ja nende liitudega. Teeme koost��d j�rgmiste omavalitsusliitudega – Norra Omavalitsuste Liit (Kommunenes Sentralforbund - KS), Soome Kohalike ja Regionaalsete Omavalitsuste Liit (Kuntaliitto – KL), Rootsi Omavalitsusliit (Svenska Kommunf�rbundet), Flandria Linnade ja Valdade Liit (Vereniging van Vlaamse Steden en Gemeenten – VVSG), Taani Omavalitsusliit (Local Government Denmark - LGD), Hollandi Omavalitsusliit (VNG), Poola Linnade Liit (Zwiazek Miast Polskich), Ukraina Linnade Liit, L�ti Kohalike ja Regionaalsete Omavalitsuste Liit, Leedu Kohalike Omavalitsuste Liit (Lietuvos Savivaldybiu Asociacija).Koost��s Soome Kohalike ja Regionaalsete Omavalitsuste Liiduga korraldas ELL neljateistk�mnele omavalitsusjuhile Br�sselisse ja kahek�mne kaheksale esindajale �ppereisi Soome. K�ik koolitusel osalenud inimesed pidasid vajalikuks analoogsete �rituste korraldamist uutele omavalitsusjuhtidele. Br�sseli koolitusel osalenud inimesed r�hutasid Br�sseli esinduse avamise vajalikkust. Koolitusel osalesid k�igi kolme liidu (ELL, EMOL ja EO�) esindajad. Soome Omavalitsusliiduga toimub koost�� juba 1990. aastast. M��dunud aastal s�lmiti kirjalik koost��leping, mis p�hineb 1994. aastal Soome ja Eesti omavalitsuse keskliitude vahel s�lmitud koost��protokollile. Koost��s Ukraina Linnade Liiduga teostus ELL-i delegatsiooni visiit Ukrainasse. Ukrainlasi huvitas Eesti omavalitsuste Euroopa Liidu kogemus, koost��suhete arendamine omavalitsuste vahel ja �histegevus CEMR-s.\nIV Interregionaalne koost�� (INTERREG IIIC P�hja tsoon)\nELL ja Siseministeeriumi esindajad on kaasatud INTERREG IIIC juhtkomiteesse, et osaleda projektide rahastamisotsuste tegemisel. Eestlastele avanevad rahastamis-v�imalused alates 1. maist 2004. Planeeritakse omavalitsusliitude esindajate kaasamist INTERREG IIIA ja INTERREG IIIB juht- ja seirekomiteedesse alates 2004.\nV USA ja Hiina Rahvavabariik\nMarylandi delegatsioon k�lastas 2003. aasta novembris Eestit, et j�tkata s�prussuhteid Eesti linnadega. Vastuvisiit on planeeritud j�rgmisse aastasse.\nHiina Suursaadiku initsiatiivil toimusid kohtumised ELL-i esindajate ja Hiina saatkonna esindajatega, mille tulemusena teostus Hiina delegatsiooni (21 liiget) visiit Eestisse. Eesm�rgiks oli majandus- ja kultuurisidemete arendamine kahe maa vahel. Vastuvisiidil Hiinas k�is ELL-i kuueliikmeline delegatsioon. Esimesed koost��suhted kahe riigi linnade vahel on loodud.\n* Projekt “Balti riikide kohalike omavalitsuste osaluse suurendamine Euroopa Liidu laienemise protsessis”. Projekti partneriks oli Avatud �hiskonna Instituut ja kestvus m�rtsist kuni detsembrini 2003. Projekti k�igus uuriti keskkonnakaitse, regionaalarengu ning sotsiaal- ja t��h�ivepoliitika m�jusid kohalikele omavalitsustele tulenevalt Eesti liitumisest Euroopa Liiduga.\n* Projekt “Institutsionaalse ja sotsiaalse v�imekuse arendamine s��stlikkuse saavutamiseks linnakeskkonnas” (DISCUS). Projektis osaleb 40 linna Euroopast. Vastavalt ELL ja UBC vahel s�lmitud lepingule, vastutab projekti eest Eestis Linnade Liit. Projekt kestab kolm aastat ja l�peb 2004. aastal. DISCUS uuringu v�ljundiks on juhtn��ride kogum, mis tehakse k�ttesaadavaks Euroopa omavalitsustele, et aidata neid kohaliku s��stva arengu poliitika ja praktika parandamisel. Need juhtn��rid moodustavad osa Euroopa Komisjoni meetmete paketist, mille eesm�rgiks on tugevdada omavalitsuste v�imet s��stva arengu n�udmiste suhtes.\n* Projekt Leonardo da Vinci “Linnav�rgustiku areng”. Kaheaastases projektis osaleb 17 partnerit kaheteistk�mnest riigist. Projekti eesm�rgiks on infov�rgustiku koostamine, mis k�sitleb kodutute, t��tute, probleemsete �ksikemade, narkomaanide, vangide, endiste vangide ja koolis mittek�ivate laste olukorda projektis osalevate riikide n�idetel. Eesti ja Inglismaa koostavad infobaasi vangide ja endiste vangide kohta. * Konverents “Euroopa Liit ja kohalik omavalitsus”. Koost��s Hollandi Omavalitsuste Liidu, L�ti Kohalike ja Regionaalsete Omavalitsuste Liidu ja Leedu Omavalitsuste Liiduga korraldas ELL nimetatud seminari Riias (23.-25. aprill 2003). Konverentsil tutvustati Euroopa Liidu seadusandlust, institutsioone ning v�imalikke m�jusid omavalitsustele. Eestist osales konverentsil 60 inimest. Koost��s hollandlastega valmis ka tr�kis “Euroopa kohalikul tasandil”.\n* Seminar “Kohalik omavalitsus – roll ja funktsioonid”. USA Balti Fondi finantseerimisel korraldas ELL nimetatud seminari Lepanina hotellis 13.-14. m�rtsil 2003. Seminaril osales 26 omavalitsuste esindajat. Viimati muudetud: 03.03.04


FOOKUSES ⟩ Rahva koorimine haiglaste elektrihindadega võib kaasa tuua mässu - Objektiiv\nObjektiiv TV » FOOKUSES ⟩ Rahva koorimine haiglaste elektrihindadega võib kaasa tuua mässu\nFOOKUSES ⟩ Rahva koorimine haiglaste elektrihindadega võib kaasa tuua mässu\n11. jaan. 2022 Markus Järvi, Varro Vooglaid\nSaates "Fookuses" tuleb juttu Kaja Kallase valitsuse katastroofilisest energiapoliitikast, mis annab tunnistust kas kriminaalsest rumalusest ja hoolimatusest või reaalsest soovist hävitada Eesti riik ja rahvas. Juttu tuleb ka teadusnõukoja uue juhi Toivo Maimetsa kommunikatsioonipärlitest Vilja Kiisleri intervjuus. Stuudios on Varro Vooglaid ja Markus Järvi.\nSaates "Fookuses" vaatleme koroonakriisi kõrval ka energiakriisi ja sundlusliku rohepööramise siltide all toimuvat rahva vaesustamise plaani, mis võib sellisena jätkudes esimest korda riigi ajaloos tuua kaasa reaalse mässu.\nObjektiivi stuudios on Markus Järvi ja Varro Vooglaid.\nSildid Eesti Eesti Energia elektri hind elektriarved fookuses Kaja Kallas teadusnõukoda Toivo Maimets vabariigi valitsus


Oma laste isadest ei tea ma enam midagi - Saatus&Saladused\nNeid naiste kurtmisi lugedes lähen vahest kohe tigedaks – mõnede kannatusteks ei leia mina küll mingit põhjust.\nÜldiselt on see aga imelik: tänavat ja telekat vaadates tunduvad kõik nii õnnelikena, aga tegelikult kannab igaüks oma küüru. Nii ka mina, ja eks see ole ju inimlik, et oma mure tundub alati rängem kui teiste omad.\nVähemalt on ta üsna isemoodi, sest minu arust on mu hädade algus ja põhjus mu emas. Nii palju, kui ennast mäletan, võin pattu kartmata öelda: mu ema on võimukas ja kui mitte lausa jõhker naine, siis vähemalt naisele loomuomast hellust pole temas kübekestki. Kasvasin üles kategooriliste käskude-keeldude, alalise karistamishirmu õhkkonnas, sellepärast pole ka imestada, et olen alati olnud häbelik, vaikne, pelglikki.\nLapsena kartsin isegi nutta, aga just see tegi emale viha – siis nõudis ta, et „korralikult” nutaksin. Ma ei saanud iial ta meele järgi oldud, sellepärast pani ta mind sageli vetsu kinni ja kustutas väljastpoolt tule ära. Kui koolis mingeid probleeme oli või mulle ülekohut tehti, ei olnud mõtet talle sellest rääkidagi. Ta ei astunud iialgi minu eest välja, ei lohutanud ega julgustanud. Tal oli alati üks järsk argument: ise oled süüdi!\nAga kuidagi ma ikka kasvasin, sain mõtlevaks olendiks, tulin läbi teismelisepõlve. Kõigest naiseellu puutuvast sain teada põhiliselt sõbrannade käest, või oma isiklike kogemuste najal (mis alati kaugeltki meeldivad polnud). Just sel perioodil polnud emal minuga mingit tegu, sest siis jõudsid nad isaga lahutamiseni. Olgu tähendatud, et isa, allaheitlik ja tahtetu loomuga, oli ammu püksid ema jalga andnud, sellepärast pidi see lahutus niikuinii ükskord tulema.\nAga veel enne, kui maha sain, kadus mu lapse isa ilma ette hoiatamata – ühel kenal päeval sain talt lihtsalt teate, et ta on välismaale õppima läinud ja lükkab sellepärast pereloomise plaanid tundmatusse tulevikku! Sellest sai mu ema alles õige irvitamismaterjali! Sel solgil polnud otsa ega äärt, mis mu peale päevast päeva kallati juba raseduse ajal, mu poeg sündis haiglase ja närvilisena. Ja mõistagi ei pakkunud kodune õhkkond talle mingit võimalust kosumiseks.\nSee oli maamees, tõsine ja tasane, kellega lastega jalutades tuttavaks sain, kes osutus äärmiselt rahustavaks vestluskaaslaseks. Tal oli plaanis linnas mingit põllusaaduste müügipunkti avada, oli oma taluga alles alustamas, aga väga asjalik ja lootusrikas. Saime aina lähedasemaks ja juba paari kuu pärast kuulsin vihjeid meie ühisest tulevikust. Seni olin talle rääkinud, et olen lahutatud naine, ei midagi rohkemat. Siis muutusin avameelsemaks, tunnistasin, et elan emaga, kellega suhted ei klapi jne. Ja et mitte sellest pikemalt heietada, ütlen lühidalt: sellest sai ka meie suhete lõpp, sest ta heitis nagu ette, et olla mind päris üksikuks pidanud, kellel korteris mehekätt (pro: temal korterit!) hädasti vaja. Tagatippu pani veel ette, et jätku ma laps oma emale ja tulgu ära maale! Noh, igatahes ta läks, aga mina sain vastaval ajal tütre!\nSestpeale on meie sõjad emaga aina raevukamaks läinud. Ta süüdistab mind kõikides maailma pattudes, mille pärast mitte ainult mu enese, vaid ka tema elu olla kõveriti läinud. Olen madalam kui rohi, ei käi kodust praegu peaaegu üldse väljas. Lapsed on hoolitsetud ja toidetud, kodu korras. Küürin, koristan, küpsetan, ja häda mulle, kui ma ema tuleku ajaks peaksin midagi kahe silma vahele jätma! Mu koolieelikust vennast (ehk minu laste onust!) on saanud paras ninatark – nüüd valvab juba ka tema, et ma midagi valesti ei teeks!\nMu laste isadest pole kippu ega kõppu, aga isegi kui ma elujulgem oleksin, poleks mul nendelt midagi nõuda. Sest me pole koos elanud, mingeid juriidilisi lepinguid sõlminud, kumbki pole mulle mingeid tõotusigi andnud. Ema arvates on see kõik mu pattude palk. Olgu jumal tänatud selle eest, et rahaliselt tuleme toime ja minu laste suutäite kohta on ema ka vähem sõna võtma hakanud (milleks tal poleks ka mingit õigust, sest kulude osas suudaksin ma ka kohtus ära tõestada, et pigem on tema elanud minu kui mina tema kulul!)\nJu see on minu süü, et ma pole suutnud enesele ja oma lastele õiget kodu muretseda. Aga kole on tõdeda, et vaevalt ma seda ka lähiajal teha suudaksin. Olen alles 27, aga tunnen end vanaeidena, äraaetud hobusena (kes teatavasti mahalaskmisele kuuluvad!). Ma saan aru, et oleme emaga erinevad inimesed ja teineteisest lõpmata väsinud. Pärast seda, kui isa paari aasta eest suri, olen aru saanud, et mina, vaatamata ka ema võimukale kasvatusele, olen loomult lihtsalt eranditult isasse. Nüüd on kahju, et ei saanudki kunagi isaga elu üle arutleda, rääkida sellest, miks ja kuidas ta ometi emaga paari läks. Võib-olla oleks ta mulle midagi olulist õpetanud, kui suutnuksin avatum ja hakkajam olla.\nDoctor David mike 29.03.2022 10:40\nDoctor David mike 29.03.2022 10:39\nDoctor David mike 29.03.2022 10:38\nDoctor David mike 29.03.2022 10:37


Uuring: mida rohkem kõnelejaid, seda lihtsam keel - Teadus - Heureka\nUuring: mida rohkem kõnelejaid, seda lihtsam keel\n30. jaanuar 2018, 15:30\nMaailma üks levinumaid keeli on inglise keel, mis on tuntud oma lihtsuse poolest\nKeeleteadlasi on pikka aega painanud vastuolu, et mida laiemalt mõnda keelt räägitakse seda lihtsam on selle grammatika. Samas, suurtel keeltel on palju ulatuslikum sõnavara kui väiksematel ja keerukamatel keeltel.\nMandarini ja inglise keeled on ühed kõige laiemalt kõneletud keeled maailmas. Uued arvutisimulatsioonid paljastavad, et lihtsustumine on keele leviku paratamatu osa.\nVõti peitub erinevate keele osiste õppimise lihtsuses. Cornelli ülikooli teadlaste simulatsioonide järgi on uusi sõnu tunduvalt lihtsam õppida kui keerukamaid grammatilise vormeleid. Sõnade selgeks saamiseks piisab vaid paarist kordusest, samas grammatika kandub ühelt rääkijalt teisele üle tunduvalt visamalt.\nSeetõttu kanduvad keerukad keelelised konstruktsioonid edasi paremini väikeses kogukonnas, kus kõnelejatel on rohkem aega ja mahti uue mõttega harjuda. Seevastu uued sõnad võivad ka suuremates kogukondades liikuda kui kulutuli.\nUuringu autorite Florencia Reali, Nick Chateri ja Morten H. Christianseni meelest võib sarnane mehhanism seletada ka teiste keerukate kultuuriliste nähtuste teket just väikestes kogukondades. Näiteks bebop'i teke suhteliselt väikeses New Yorgi jazz muusikute ringkonnas või Lindy Hop tantsu esile kerkimine Harlemis. Pärast laiemasse maailma levimist muutuvad keeruliste reeglitega tavad lihtsamaks ja vabamaks, mida enam inimesed reeglitega mängivad.\nSimulatsioonid osutvaad, et mida tihedamaks muutub kommunikatsioon seda avaramaks ja lihtsamaks muutub meie keel ning ehk ka muud kombed.


www.militaar.net :: Vaata teemat - Viktoriin\nhttps://militaar.net/phpBB2/viewtopic.php?f=25&t=162 941. leht 973-st\nAutor: croman40 [ 01 Apr, 2021 12:25 ]\nVeel iseloomulikku sellele kampaaniale:\nHoolimata kogenenud osavõtjatest jäid logistikaprobleemid rahuldavalt lahendamata. Mõlemad pooled kasutasid sama kolmanda osapoole teenust, lisaks veel lahendust, mis miinipilduritele suurt rõõmu ei valmistanud.\nSõjategevuses vange ei võetud, st. vangilangenud hukati.\nAutor: ElrikThunderson [ 01 Apr, 2021 14:11 ]\nKõlab nagu Hiina ja Jaapani madistamine enne ja osana suuremast maailmasõjast?\nAutor: croman40 [ 01 Apr, 2021 17:33 ]\nEi olnud Jaapan-Hiina madistamine.\nMainitud logistikalahenduse hüüdnimi on tuntud seoses ühe pagaritootega.\nAutor: Väino [ 02 Apr, 2021 19:07 ]\nKas Jaapan oli see teljeriikidepoolne osaline?\nAutor: croman40 [ 02 Apr, 2021 20:09 ]\nAutor: Kapten Trumm [ 06 Apr, 2021 11:31 ]\nVaatan, et on saabunud vaikus, mida sisustada. Kaks küsimust Eesti meestest, keda kannataks vabalt võrrelda John Ramboga. Oskate nimetada nimesid?\n1. EW ohvitser. Arreteeriti punaste poolt, kuid põgenes osadel andmetel Kroonlinnast Eestisse 1941. Seejärel oli sakslaste teenistuses. 1944 põgenes Saksamaale ja peale liitlaste tulekut oli ameeriklaste teenistuses ja peale sealt vabanemist elas elu lõpuni Austraalias.\n2. EW ohvitser. 1941 mobiliseeriti Punaarmeesse, kus sai pataljonikomandöriks. Jooksis Velikie Luki lahingus läbi siserinde (ümber piiratud) sakslaste poole üle. Enne Luki vallutamist murdis osade meestega siserindest läbi, seejärel ületas välisrinde ja sattus sakslaste kätte. Elust sõjaaegses Eestis pole teada, põgenes 1944 Saksamaale, kus oli USA sõjaväeteenistuses, misjärel elas elu lõpunu USA-s.\nAutor: Siki [ 06 Apr, 2021 11:33 ]\nEelmine küsimus on veel vastamata muidu\nAutor: TTA [ 06 Apr, 2021 13:30 ]\nSamuti lihtne küsimus, II MS perioodi sõjalise operatsiooni kohta, kus teljeriik ründas liitlaste territooriumi. Algus läks edukalt, aga pealinnast ca 30 km kaugusel jäi rünnak toppama, peamiselt ebapiisava varustamise tõttu. Tänu välisabile õnnestus agressor taganema ja lõpuks maalt välja lüüa. Kõige suurema kaliibriga relvad, mida kasutati olid ca 75 mm suurtükid.\nSee pealinna värk on ehk eksitav, aga kõlab nagu Port Moresby kampaania Paapua Uus-Guineas.\nAutor: croman40 [ 06 Apr, 2021 15:21 ]\nVastus õige, rohkem tuntud küll Kokoda kampaaniana, kus omavahel sõdisid Jaapan-Austraalia+USA. Mainitud logistikalahendus oli hüüdnimega ""küpsise-pommitajate" poolt varustuse + laskemoona allaviskamine ilma langevarjudeta.\nPealinn oli Austraalia Paapua-territooriumi koloniaalpealinn, juba mainitud Port Moresby.\nAutor: TTA [ 06 Apr, 2021 16:17 ]\nLas siis Trummi juba enne esitatud küsimus jääb..\nAutor: runno [ 06 Apr, 2021 23:44 ]\n1. Verner Puurand (Puurmann) ja 2. Villem Vainsalu?\nAutor: Kapten Trumm [ 07 Apr, 2021 9:27 ]\nVerner Puurand oli ühtlasi allveelaeva Kalev viimane komandör.\nAutor: runno [ 07 Apr, 2021 12:36 ]\nSee USA Kodusõja-aegne kindral oli omamoodi tuntud ka heliloojana. Väidetavalt, olles brigaadiülem, komponeeris ta viisijupi oma brigaadile, mida mängiti tegelikule pasunasignaalile (liikuma hakkamine, rünnak, taganemine vms) eelnevalt, et brigaadi isikkoosseis lahingukäras ja -segaduses teaks, et järgnev signaal on just neile mõeldud.\nRohkem tuntud on ta aga ühe teise viisi järgi, mida tõenäoliselt oleme kõik kuulnud, kui mitte reaalses elus, siis vähemalt Hollywoodi filmide vahendusel. Algselt nime saanud tema enda järgi, on see lugu tänapäeval laiemalt tuntud ühe teise nimega. Samuti laienes selle kasutusvaldkond (millal/mille puhul mängiti) juba Kodusõja ajal, kandudes üle ka tänapäeva.\nKes oli see kindral, millise tuntud viisijupiga on tegemist ja mille puhul mängitakse?\nAutor: Kilo Tango [ 07 Apr, 2021 14:11 ]\nDaniel Butterfield "Taps" ja mängitakse mitmetel puhkudel alates matustest kuni päevalõpu signaalini.\nAutor: runno [ 07 Apr, 2021 16:36 ]\nAlgne nimi oli Butterfield's Lullaby ehk siis Butterfieldi hällilaul ja mõeldud öörahu väljakuulutamiseks.\nVarsti peale loo kasutuselevõttu juulis 1862 kasutas kapten John Tidball seda ühe oma sõduri matustel, sest vastase läheduses oli riskantne viia läbi seni tavaks olnud kolme kogupauku 7 relvast. Peale seda levis Taps kiiresti nii USA kui CSA üksuste seas.\nJärgmine küsimus, palun.\n941. leht 973-st Kõik kellaajad on UTC + 2 tundi [ DST ]


Firmajuht valmis hiidlaste ettepanekuteks « Hiiu Leht\nFirmajuht valmis hiidlaste ettepanekuteks\n29.jaanuar, 2016 Majandus / Transport\nMandri ja Eesti suursaarte vahelistel parvlaevaliinidel sügisest alustava uue operaatori TS Laevad esindajad kohtusid siinse rahvaga, et kuulata meie soove ja tähelepanekuid.\nTeisipäeval külastasid Hiiumaad ning kohtusid ettevõtjate ja omavalitsusjuhtidega Tallinna Sadama tütarfirma OÜ TS Laevad juhatuse esimees Kaido Padar ning müügi- ja teenusevaldkonna juht Ele Reiljan. Parvlaevaliikluse tulevaselt operaatorilt info saamiseks ja hiidlaste soovide edastamiseks korraldas Hiiu maavalitsus ümarlaua Kärdlas ASis M ja P Nurst.\nPadar rääkis ümarlaual uute laevade ehituskäigust, põgusalt ka laevadest ja firma tegemistest kuni laevade liinileminekuni. “Praamid on olemas ja tööjärg graafikus. Laevade ehitamise ja lepingute osas võin öelda nii palju, et äriplaanist on kinni peetud,” ütles ta.\nLaevad telliti teatavasti kahelt paremalt pakkujalt. Padar lisas, et siis oleks kuritegu kui lepinguid oleks sõlmitud kolmanda või neljanda maksumusega laevade ehitamiseks. Projekti maksumus on 120 miljonit eurot.\nOodatud on hea nõu\nParemaks ühenduse pidamiseks mandri ja saarte vahel soovis Padar saada kohalike inimeste ettepanekuid. “TS Laevad püüab praegusest vedajast kõike paremini teha,” ütles Padar. Ta lisas, et kõik ettepanekud on teretulnud ja tehakse vajalikke muudatusi kui need on põhjendatud.\nHiiu maavanem Riho Rahuoja rääkis, et juba märtsis ootab ministeerium kooskõlastama sõidugraafikuid. “Enne seda ootame maavalitsusse ettepanekuid võimalike muudatuste osas,” ütles Rahuoja. Ta lisas, et ilmselt on pidev laeva väljumisaegade muutmine kõige ebameeldivam ja segab ka ettevõtjate tööd.\nRahuoja rääkis, et me ei saa teha graafikut palju tihedamaks, aga Hiiumaa transpordi arengukavas on sees, et seoses suuremate laevade tulekuga ei lähe see ka hõredamaks. “Pakume välja kõige sobivama põhigraafiku, mis jääb aastaringi ehk siis kuus reisi ühelt ja kuus teiselt poolt,” ütles ta. “Lisanduvad reisid on kokkuleppelised.”\nRahuoja avaldas lootust, et laev hakkab kindlasti sõitma ühe tunni ja 15 minutiga, aga võib-olla ka natuke kiiremini.\nKäsil konkursid töötajate leidmiseks\nPadar rääkis, et ettevõttes saab tööd umbes 110 inimest. Ta ütles, et järjest võetakse inimesi tööle. “Võtmeisikud, kuus-seitse inimest, soovime värvata veebruari lõpuks, kaptenid, tüürimehed ja vanemmehaanikud esimese kvartali lõpuks,” selgitas Padar. Ta lisas, et kogu meeskonna liikmete konkursid peaksid olema lõppenud juuniks, sest juulis hakkavad laevad Türgist Eesti poole liikuma.\nKa toitlustaja leidmiseks on konkurss alanud ja kutsutud on Hiiumaalt, Saaremaalt, Läänemaalt, Pärnumaalt ja Tallinnast ettevõtteid, kelle kohta on maavalitsustest ja äriinimestelt küsitud nende tausta. Konkursil osaleb 14 ettevõtet.\n“Veebruaris läheb lukku esimene voor ja sõelalejäänutele tuleb ka teine voor,” ütles Padar. Ta täpsustas, et veel on tegemata otsus, kas praamil on kauplused ühel ja söögikohad teisel firmal ning kas eri liine teenindavad samad või erinevad ettevõtjad.\nPadarile sedastati, et kindlasti peab laeval olema müügil ka Hiiumaine toodang.\n“Kõik teenused ja partnerid koristamisest reklaami näitamiseni peaksid esimese kvartali lõpus paigas olema,” ütles Padar. Ta selgitas, et merenduses on load, mis tuleb korda ajada. Ka peab praamil teenust pakkuma hakkav ettevõtja ilmselt tegema eelnevalt vajalikke investeeringuid. “Siis on aega sättida, mitte ei hakata rabistama kui laevad kohal,” ütles Padar.\nMuudatused paremuse poole\nMillised täpselt praamlaevad välja nägema hakkavad, on Padari sõnul veel vara öelda. Ta oli seisukohal, et sisekujunduse järgi peaks olema äratuntav, milline alus sõidab Saaremaa ja milline Hiiumaa vahet.\nEle Reiljan rääkis, et sisuliselt suuri muudatusi reisijate jaoks ei ole, aga midagi püüavad nad paremaks ja mugavamaks muuta. Esimesena tuleb uus piletisüsteem, mis hakkab toimima sügisel lehel www.praamid.ee “Kõik praegused võimalused säilivad ka uues süsteemis,” kinnitas Reiljan.\nTa lisas, et piletisüsteemi ehitamine käib ja praegusele süsteemile tuleb juurde reisija ja jalgratta pileti ostmise võimalus veebist. “Kindlasti lisandub mobiilimakse ehk siis ka mobiiliga saab piletit osta,” ütles ta. Koos telefoniarvega saabub siis järgmisel kuul ka praamipileti arve.\nMugavusteenustest saab wifi vabalevi olema elementaarne, nagu seegi, et iga koha juures on pistik. Telerid salongis hakkavad üle kandma ka telesaateid.\nSõidukite laevalepääsu juures on kõige suurem uuendus automaatne autonumbri tuvastamine tõkkepuu ees. “Ei pea helistama ega nuppu vajutama,” ütles Reiljan. Nii Padar kui Reiljan kinnitasid, et kindlasti saavad nad veel mitmeid kordi hiidlastega kokku, enne kui uued laevad liinile tulevad.\nSildid: TS Laevad esindajad


Само в БЛИЦ! Българите не могат да прежалят Ласкин, написаха стихотворение в негова памет (СНИМКИ)\nСофия, България 07 Ян. 2019, 22:59 7052 прочита 0 коментара\nБългария не може да прежали починалият 48-годишен актьор Иван Ласкин. Той издъхна вчера на Богоявление, след като не успя да се пребори за живота си. В социалните мрежи от тогава валят съболезнования и жалейки на стената на Ласкин и на съпругата му - Алекс Сърчаджиева. Близки, приятели и почитатели се прекланят пред таланта на Ласкин и изказват съжаление от загубата му.\nна хоризонта сив отвъд чертата -\n19:35 | 15.04.2021 0\n19:32 | 15.04.2021 19\n19:13 | 15.04.2021 2682\n19:12 | 15.04.2021 1637\n19:10 | 15.04.2021 807\n19:07 | 15.04.2021 659\n18:49 | 15.04.2021 16597\n18:48 | 15.04.2021 2148\n18:46 | 15.04.2021 1144\n18:44 | 15.04.2021 1212\n18:27 | 15.04.2021 16922\n18:26 | 15.04.2021 14559\n18:23 | 15.04.2021 1542\n18:21 | 15.04.2021 1732\n18:20 | 15.04.2021 799\n0:00 | 15.04.2021 50070\n16:31 | 15.04.2021 40425\n15:17 | 15.04.2021 29789\n12:01 | 15.04.2021 28388\n10:25 | 15.04.2021 25252\n13:29 | 15.04.2021 24922\n9:17 | 15.04.2021 23874\n11:47 | 15.04.2021 23584\n14:49 | 15.04.2021 22160\n12:29 | 15.04.2021 19086\n16:23 | 15.04.2021 18929\n18:27 | 15.04.2021 16929\n7:35 | 15.04.2021 16800\n18:49 | 15.04.2021 16690\n17:38 | 15.04.2021 16576\n11:23 | 15.04.2021 13596\n10:05 | 15.04.2021 6561\n22:35 | 14.04.2021 82406\n10:37 | 15.04.2021 12195\n14:45 | 15.04.2021 3781\n18:41 | 15.04.2021 7661\n14:18 | 15.04.2021 12829\n21:48 | 14.04.2021 51169


Dave Winer, Robert Scoble, Scott Karp, Mathew Ingram, ja terve hulk teisi on kirjutanud Roberti blogipostituse kohta: ajalehed on surnud.\nSeal. Ma ütlesin seda. Olles töötanud üle kümne aasta ajalehetööstuses, mõtlen seda. Fakt on see, et ajalehed ei müü enam uudiseid nii palju kui reklaami. Uudised on ajalehtede müügi kõrval olnud juba mõnda aega teisejärgulised. Ajalehed läksid reklaami müümiseks värviliseks. Ajalehed automatiseerisid lehemüügisüsteeme reklaami müümiseks. Ajalehed ehitasid parema kvaliteediga reklaami jaoks uued ajalehetaimed. Ajalehed müüvad nüüd otsepostitust, ajakirju, eriväljaandeid ... mitte sellepärast, et müüksid uudiseid, vaid seetõttu, et see suurendab reklaamitulu.\nMa tõesti ei usu, et see erineb siiski palju teiste tööstusharude arengust. Kujutage ette, kui osav pidi olema masinist, kes tõmbas välja mikromeetrikomplekte ja ehitas automootoreid. Need masinistid olid kunstnikud, õppisid aastaid oma eriala, käisid kaubanduskoolides, õppisid kõrgtasemel metallurgiat, matemaatikat ja rasketehnika tööd. Arva ära? Ka need on välja vahetatud. CNC Veskid ja robootika on asjatundlikud tehnikud asendanud. Nüüd saab arvutis kujundada ja nende osi koheselt väljastada ilma inimese sekkumiseta.\nKas see tähendab, et masiniste ei austata? Muidugi mitte. Nad on lihtsalt lihtsalt välja vahetatud. Ka ajakirjanikke vahetatakse välja. Ma tean, ma tean ... ajakirjanikud on vastutavad, haritud, nad kontrollivad allikaid, nad vastutavad oma sõnade eest. Need kõik on tõesed, kuid majandus võidab lõpuks. Vaadake õhtuseid uudiseid või lugege ajalehte ja garanteerin, et näete vähemalt ühte viidet ajaveebile, üleslaaditud videole või veebisaidile. Ajakirjanikud ei leia enam neid uudiseid ega levita neid, vaid mina ja teie avastame need ja levitame neid Interneti kaudu.\nTõde on see, et võin kirjutada Google'i uus ajaveebiriba. Postitusel võib olla õigekirja- ja grammatikavigu, võib puududa viited, see ei pruugi olla nii meelelahutuslik kui Times Technology lehel - kuid see jõudis tuhandete lugejateni, kes ausalt neid asju ei huvitanud. Nad hindasid, et ma sellest kirjutasin, ja kasutavad seda sisu nüüd oma saitide täiustamiseks. Ajakirjanikul polnud vaja seda lugu lõhkuda.\nInternet on uus meedium, mis asendab uudiseid paberil ja ajakirjanikud. See on mõnevõrra kurb, see on fantastiline kaubandus, mis kaob. Ajakirjanikke jätkub, lihtsalt mitte nii palju. Ajalehti jätkub, lihtsalt mitte nii palju. Tunnistagem siiski. Ajalehed leiavad ka edaspidi reklaami müümiseks muid võimalusi. See ei pruugi olla tint surnud puudel, kuid nad leiavad viisi.


Erinevus lehekülje "Sõda Afganistanis (1978–)" redaktsioonide vahel – Vikipeedia\nErinevus lehekülje "Sõda Afganistanis (1978–)" redaktsioonide vahel\nSõda Afganistanis (1978–) (muuda)\nRedaktsioon: 18. august 2021, kell 18:03\nEemaldatud 2 baiti , 2 kuu eest\nRedaktsioon: 13. märts 2021, kell 13:48 (redigeeri)\nTaurus404 (arutelu | kaastöö)\nRedaktsioon: 18. august 2021, kell 18:03 (redigeeri) (eemalda)\n[[Pilt:US Navy 100628-N-0475R-287 Seabees, Marines, Soldiers and members of the Afghan National Army take a tour of an area surrounding a newly completed Mabey-Johnson Bridge project.jpg|pisi|[[USA]] ja [[Afganistan]]i sõdurid valmistuvad missiooniks (2010)]]\n'''Sõda [[Afganistan]]is''' algas 27. aprillil [], kui sõjaväelise riigipöörde, mida tuntakse [[Sauri revolutsioon]]i nime all, tuntud sõjaväelise riigipöörde käigus sai võimule [[Afganistani Demokraatlik Rahvapartei]] (ADRP). Pärast riigipööret toimusid riigi paljudes paikades meeleavaldused ja protestid ADRP valitsuse vastu. Detsembris 1979 algas [[Nõukogude-Afganistani sõda]].\nVastupanuliikujad ehk [[mudžaheedid]] võitlesid [[Nõukogude armee]] vastu. Mõned mudžaheedide harud said tuge [[Ameerika Ühendriigid|USA]]lt, [[Pakistan]]ilt ja [[Saudi Araabia]]lt. Veebruaris 1989 oli [[Nõukogude Liit]] sunnitud oma väed Afganistanist välja viima. Nõukogude Liidult abi saanud [[Afganistani Demokraatlik Vabariik|kommunistlik Agfanistani valitsus]] pidas vastu aastani 1992, kui mässuliste kätte langes pealinn [[Kabul]].\nSamal aastal jõudsid Afganistani poliitilised parteid kokkuleppele ning asutati [[Afganistani Islamiriik]], mille eesotsas oli ajutine valitsus. Kõrge sõjaväelane [[Gulbuddīn Ḩekmatyār]] oli kokkuleppele vastu ning alustas Pakistani toetusel Kabuli pommitamist. Peale selle tekkisid Kabulis lahingud ka linnaosade vahel, kus väepealikud võimule olid saanud. Piirkonna suurjõud, Pakistan, [[Iraan]], Saudi Araabia, [[India]] ja [[Usbekistan]], toetasid ja mõnel juhul omasid märkimisväärset mõjuvõimu nende väepealike üle. Sel perioodil toimus sõjategevus Kabulis ja teistes suuremates linnades, maakohad, mis saidolid Nõukogude sõja ajal laialdaselt kannatada saanud, jäid üsna rahulikuks. Kui Afganistani kaitseminister [[Aḩmad Shāh Mas‘ūd]] oli 1994. aasta lõpuks suutnud Kabulis suhtelise rahu taastada, tekkis pealinnale ja valitsusele uus märkimisväärne oht, [[Ţālebān]].\nTaleban tekkis algselt riigi lõunaosas asuvas [[Kandahār]]i linnas ning 1994. aasta jooksul suudeti endale allutada mitmeid Lõuna- ja Kesk-Afganistani provintse, kus keskvalitsuse võim nõrk oli olnud. 1995. aasta alguses alustasid nad pealetungi Kabulile, kuid nende väed said laialdaselt kannatada ning paljud eksperdid uskusid, et äärmusrühmituse lõpp pole enam kaugel. Kuid aastaks 1996 olid nad suutnud tänu Pakistani ja Saudi Araabia abile end uuesti koguda. Septembris 1996 tõusid nad Kabulis võimule ja asutasid [[Afganistani Islami Emiraat|Afganistani Islami Emiraadi]]. Aḩmad Shāh Mas‘ūdi juhtimisel loodi [[Põhja-Allianss]], et Talibani valitsus kukutada. Taliban sai sõjalist tuge [[Pakistani armee]]lt ja [[Al-Qā‘idah]]ilt.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/wiki/Eri:Mobiilierinevus/5947191"


Ott Tänak valmistub Türgis hüppeks tundmatusse | Sport\nToimetas Ats Kuldkepp 07.09.2018, 11:46\nToyota autoralli MM-sarja meeskonna sõitjad kostsid pressiteate vahendusel justkui ühest suust, et Türgi rallilt on peale kuumuse raske midagi oodata. MM-sari on küll Türgit varem väisanud, aga siis ei sõidetud Marmarise piirkonnas, nagu nüüd.\nKaks viimast etappi võitnud ja endiselt tiitliheitluses kaasa lööv Ott Tänak ütles, et seekord on raske kindlaid sihte seada. "Jah, viimased rallid on meile toonud häid tulemusi, aga võtame endiselt ühe ralli korraga. Türgist on raske midagi oodata, sest meil pole sealsete teede kohta eriti teadmisi. Kõik räägivad, et seal on raskesti läbitavad teed, aga seda saame teada alles rajaga tutvumisel," sõnas eestlane.\n"Kindlasti on seal kuum. Meie Portugali test läks hästi ja usun, et see valmistas meid hästi ette. Teeme kõik, et olla ralliks valmis ja konkurentsivõimelised," lisas ta.\nJari-Matti Latvala sõnul aitasid Portugali testid eriti kaasa vedrustuse käitumise parandamisele. Esapekka Lappi rõhutas, et eriti oluliseks saavad pärastlõunased katsed, sest kui temperatuur küünib 35 soojakraadini, hakkavad rehvid väga kiiresti kuluma.\nTürgi ralli peetakse 13.-16. septembrini.\nVaata ka Toyota videoeelvaadet Türgi rallile:


Tartu linnapea - Unioonpeedia, mõiste kaart\n92 suhted: Aleksander Tõnisson, Andrus Ansip, Ants Simm, Ants Veetõusme, Arnold Karu (linnapea), Bronislav Võrse, Carl Victor Kupffer, Eduard Schmidt, Eesti Reformierakond, Elva, Erakond Isamaaliit, Georg Friedrich von Kymmel, Georg Philipp von Oettingen, Hans Ainson, Heino Sisask, Heinrich Ajo, Heinrich Luht, Jaan Kriisa, Kaarel Kotsar, Karl Luik, Kristjan Jalak, Laine Randjärv, Martin Varik, Nikolai Preiman, Rahvaleht, Robert Sinka, Roland Ilp, Roman Mugur, Tartu, Tartu linna põhimäärus, Tartu Linna Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee, Tartu linnavalitsus, Tartu linnavolikogu, Tartu raad, Tõnis Lukas, Toomas Mendelson, Urmas Klaas, Urmas Kruuse, Väino Kull, Victor von Grewingk, Voldemar Onton, XII Riigikogu, 10. september, 17. aprill, 17. oktoober, 1787, 1788, 1793, 1796, 1877, ..., 1878, 1891, 1898, 1917, 1918, 1919, 1920, 1934, 1939, 1940, 1941, 1942, 1944, 1945, 1949, 1950, 1953, 1957, 1961, 1964, 1973, 1979, 1987, 1991, 1993, 1996, 1997, 1998, 2004, 2007, 2007. aasta Riigikogu valimised, 2014, 21. november, 22. mai, 23. september, 26. aprill, 26. detsember, 29. juuni, 3. aprill, 30. juuni, 31. oktoober, 8. aprill.\tLaienda indeks (42 rohkem) » « Kahaneb indeks\nUus!!: Tartu linnapea ja Aleksander Tõnisson · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja Andrus Ansip · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja Ants Simm · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja Ants Veetõusme · Näe rohkem »\nArnold Karu (sündinud 1930) on eesti poliitik.\nUus!!: Tartu linnapea ja Arnold Karu (linnapea) · Näe rohkem »\nBronislav Võrse (kuni 1930. aastate keskeni Virsa, lätipäraselt Virza, hiljem venepäraselt ka Virze; 21. juuli 1911 Tartu – 20. mai 1987 Tartu) oli eesti poksija ning Nõukogude sõjaväelane, partei- ja riigitegelane.\nUus!!: Tartu linnapea ja Bronislav Võrse · Näe rohkem »\nCarl Victor Kupffer\nCarl Victor Kupffer oli Tartu linnapea 1877.\nUus!!: Tartu linnapea ja Carl Victor Kupffer · Näe rohkem »\nEduard Schmidt (24. juuni 1922 Rosma – 15. juuni 1972 Tallinn) oli Eesti NSV riigitegelane ja haridusjuht.\nUus!!: Tartu linnapea ja Eduard Schmidt · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja Eesti Reformierakond · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja Elva · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja Erakond Isamaaliit · Näe rohkem »\nGeorg Friedrich von Kymmel\nGeorg Friedrich von Kymmel (7/18. september 1749 Jelgava (Mitau) – 1/13. märts 1829 Tartu) oli Tartu kaupmees ja esimene linnapea.\nUus!!: Tartu linnapea ja Georg Friedrich von Kymmel · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja Georg Philipp von Oettingen · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja Hans Ainson · Näe rohkem »\nHeino Sisask (sündinud 31. detsembril 1928 Sirvaste külas Vastse-Otepää vallas Tartumaal) on Eesti poliitik ja sporditegelane, Tartu rahvasaadikute nõukogu täitevkomitee esimees 1961–1964.\nUus!!: Tartu linnapea ja Heino Sisask · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja Heinrich Ajo · Näe rohkem »\nHeinrich Johann Luht (7. mai 1865 Lustivere vald, Viljandimaa Fraternitas Estica kodulehel (vaadatud 17. veebruaril 2013) – 1943Reinhold Zilch Tuna, 1/20120, lk 70–89 (vaadatud 17. veebruaril 2013)) oli eesti proviisor, ärimees ja poliitik.\nUus!!: Tartu linnapea ja Heinrich Luht · Näe rohkem »\nJaan Kriisa Jaan Kriisa (31. detsember 1882 Ulila vald, Tartumaa – 8. august 1942 Sosva laager, Sverdlovski oblast) oli Eesti advokaat, omavalitsustegelane ja poliitik.\nUus!!: Tartu linnapea ja Jaan Kriisa · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja Kaarel Kotsar · Näe rohkem »\nKarl Julius Luik (12. juuli 1883 Koikküla vald, Valgamaa – 5. märts 1948 Tobolsk, Vene NFSVJüri Saar Postimees, 17. märts 2016) oli Tartu linnapea aastail 1920–1934.\nUus!!: Tartu linnapea ja Karl Luik · Näe rohkem »\nKristjan-Eduard Jalak (21. märts 1882 Kastre vald, Tartumaa – 8. september 1944 Leningrad) oli Tartu töölisliikumise tegelane 1930.\nUus!!: Tartu linnapea ja Kristjan Jalak · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja Laine Randjärv · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja Martin Varik · Näe rohkem »\nNikolai Preiman (24. august 1933 Leningradi oblast, Venemaa – 8. november 2012http://vana.elks.ee/index.php?id.\nUus!!: Tartu linnapea ja Nikolai Preiman · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja Rahvaleht · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja Robert Sinka · Näe rohkem »\nRoland Ilp (sündinud 17. jaanuaril 1932) on Eesti poliitik ja riigiametnik, Tartu rahvasaadikute nõukogu täitevkomitee esimees 29.\nUus!!: Tartu linnapea ja Roland Ilp · Näe rohkem »\nRoman Mugur (sündinud 23. jaanuaril 1950 Suure-Jaanis (kandidaat nr 450) Postimehe valimislehel) on Eesti poliitik, endine Tartu linnapea.\nUus!!: Tartu linnapea ja Roman Mugur · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja Tartu · Näe rohkem »\nTartu linna põhimäärus on Tartu linna omavalitsuse alusdokument, mille tervikteksti kinnitas Tartu Linnavolikogu 21. detsembril 2006.\nUus!!: Tartu linnapea ja Tartu linna põhimäärus · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja Tartu Linna Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja Tartu linnavalitsus · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja Tartu linnavolikogu · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja Tartu raad · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja Tõnis Lukas · Näe rohkem »\nToomas Mendelson (sündinud: 3. aprillil 1951) on endine Eesti poliitik, Tartu rahvasaadikute nõukogu täitevkomitee esimees 30.\nUus!!: Tartu linnapea ja Toomas Mendelson · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja Urmas Klaas · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja Urmas Kruuse · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja Väino Kull · Näe rohkem »\nVictor Emanuel Georg von Grewingk (20 oktoober/1. november 1854 Valga – 18. veebruar 1931 Berliin) oli viimane Tartu justiitsbürgermeister 1889.\nUus!!: Tartu linnapea ja Victor von Grewingk · Näe rohkem »\nVoldemar Onton (30. august 1899 – 19. märts 1979 Arlington, Virginia, USA) oli Eesti arhitekt ja ehitusinsener, Tartu linnainsener (14. jaanuarist 1935) ja linnaarhitekt, 1941–1942 Tartu linnapea kohusetäitja.\nUus!!: Tartu linnapea ja Voldemar Onton · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja XII Riigikogu · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 10. september · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 17. aprill · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 17. oktoober · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 1787 · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 1788 · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 1793 · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 1796 · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 1877 · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 1878 · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 1891 · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 1898 · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 1917 · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 1918 · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 1919 · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 1920 · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 1934 · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 1939 · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 1940 · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 1941 · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 1942 · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 1944 · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 1945 · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 1949 · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 1950 · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 1953 · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 1957 · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 1961 · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 1964 · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 1973 · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 1979 · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 1987 · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 1991 · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 1993 · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 1996 · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 1997 · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 1998 · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 2004 · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 2007 · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 2007. aasta Riigikogu valimised · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 2014 · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 21. november · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 22. mai · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 23. september · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 26. aprill · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 26. detsember · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 29. juuni · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 3. aprill · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 30. juuni · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 31. oktoober · Näe rohkem »\nUus!!: Tartu linnapea ja 8. aprill · Näe rohkem »\nTartu linnapeade loend.


Veerand on läbi ,aga ma ei tunne sellest rõõmu ,sest mulle pole siiamaani see kohale jõudnud. Minu peas keerleb endiselt mõtte ,et esmaspäeval vinnan ma end nähtamatu katapuldi abil voodist ülesse ja loivan kooli. Aga kui see esmaspäev tuleb, siis see saab ju tegelikult olema sootuks midagi muud kui enne mainitud stsenaarium.\nKui rääkida nüüd siis hinnetest. Paljud ütleksid , et ma olen geenius ja pirn mu peas ilmselt ei kustu kunagi ja küll nad on kadedad jne . See on nii loll jutt . No tõesti. Mis kadedus ? Geniaalsus ? Ma pigem seletaks enda hindeid hea mälu, kohusetunde ja tahte näol. Ja kõik need mu kallid sõbrad, on endi teha. Just kõnes ' mis on õnn ' kirjutasin samuti, et saavutused teevad õnnelikuks ja lubavad enda üle uhkust tunda, andes järjepidevust järgnevateks väljakutseteks. Okei see , et mul nt. inglise keel 5 on , pole mitte mingi suur entusiasmi süst nüüd, sest sellist ainet mul alla viie saada on ikka natuke kummaline juba, aga see teadmine , et sul siiski on see viis viiest muudab rahulolevaks.\nSee ei paku nagunii huvi enamusele , aga panen siis ikka endale, mitmekordseks vahtimiseks !\nhea kui siit midagi välja lugeda saab\nTrennis ma täna ei käinud. Mina , kes ma muidu olen peavalude vastu täiesti immuunne ja esimest korda valutas mul pea alles eelmine aasta, siis täna oli küll ikka vähe s*tt olla. Paras tramburai käis koguaeg pealuu vahel ja see tunne on võrreldav sellega , et keegi koguaeg taob sulle vastu pead. Jäin koju , sõin hästi palju ja vajusin diivanile ära. Magasin ikka kohe päris kaua kuni emps tuli ja ma siis unisest paradiisist vähe erksamasse reaalsusesse potsatasin . Vaatasin telekat ja jälle sõin. Vahelduseks oleks selline ' istun, olen , vahin ringi ja söön ' elustiil kusjuures päris äge . Parem kui mis tahes spaa pakett. Siis hilisõhtu paiku kobisin välja, kaua ma ikka endal diivanile juuri alla ajan , aiight ? Sain Silviaga kokku ( läbi suurte raskuste, sest mu suhted busside, nende aegade ja bussi peale minekutega on endiselt väga halvad ) ja me läksime põhimõtteliselt tuju järgi ,kuhu tahes rääkides nii paljudest asjadest ja naerdes mõistagi ( teisti ei ole võimalik ). Kaevu bussikas kusjuures ründas meid detanaatoriga heavy metal pikajuukseline tüüp ,aga me pääsesime. Hiljem mölisesime prügikottidega , sest nad olid sinna tekkinud ( see lause on pühendatud siimusugule - vähesed mõistavad) . Meiega liitusid ka Liisbet ja Anette. Järjekordne hea õhtu , selliste inimeste seltsis , keda igast urkast nüüd ka leia. Väärt tüdrukud olete mulle , kui nüüd peaksite seda lugema (: !\nReede õhtul on linn nagu suur sumisev mesilastepesa. Inimesi on palju , selliseid nägusid ,keda muidu ei kohtaks linnas, vajub nüüd igast nurgast sisse. Selliseid mesilasi , kes on vastu pesa siseseinu lennanud ( aka pompsud, aka drink drank drunk pupil ) on ka muidugi nii palju , et silme eest kisub kirjuks nende absurdsete ja naljakate kommentaaride peale.\nMa saan homme hommikul kaua magada ja sellest teadmisest piisab , et ma praegu 10 palli süsteemis annaksin enda tujule 10, 5 ! Sest seda ei juhtu just iga päev ..\nIlusat ja ägedat vaheaja algust ja vaheaega kõigile , kellele on antud 9 päeva vabadust vangla režiimist !


Dielektrilise rasva ja vaseliini erinevus | 2019\nMitu korda küsivad inimesed küsimusi, mida nad peaksid kasutama mootorsõidukite, jalgrataste ja mootorrataste jaoks dielektrilise määrde ja vaseliini vahel. Ehkki neid kahte toodet kasutatakse enamasti mootori- ja elektritööstuses, erinevad nad üksteisest. Igal neist on oma erilised omadused ja omadused, mis eristavad neid teistest.\nNende kahe vahel vahet eristamiseks püüab see postitus tuua välja nende omadused ja rakendused. Omadused toovad omakorda välja erinevused nende vahel ja võivad tulevikus aidata teil vältida mootori või pistikute vale kasutamise korral.\nDielektriline määrdeaine on elektriliselt isoleeriv segu, mida kasutatakse erinevatel tööstuslikel eesmärkidel. Selle peamised kasutusalad elektri- ja mootorsõidukitööstuses omistatakse selle tohututele omadustele, mis panevad selle eakaaslastest kaugemale. Kuna määre ei lagune isegi siis, kui sellele rakendatakse kõrgepinget, on see väga soovitatav ühend elektriühenduste isoleerimiseks.\nNeed on pistikud, mis sisaldavad enamasti kummitihendeid. Dielektrilist määret kasutatakse selliste pistikute kummide määrimiseks ja tihendamiseks.\nMõistet vaseliin kasutatakse paljudes keeltes vaseliinile (määrdele) viitamiseks. Peale mitmekordse kodukasutuse kasutatakse vaseliini ka tööstuses. Tööstuses kasutatakse seda peamiselt plastiliini niisutamiseks, korrosioonile kalduvate esemete katmiseks ja puidu viimistlemiseks.\nSeda kasutatakse ka naha konditsioneerimisel, kui vabastavat ainet auto-, kummi- ja üldistes tööstuspiirkondades. Lisaks kasutatakse seda niiskuse kadumise kaitsmiseks ja ennetamiseks, samuti vabastavat ainet, mida kasutatakse valandite ja krohvivormide valmistamiseks.\nDielektriline rasv tähistab poolläbipaistvat ainet, mida kasutatakse peamiselt elektrijuhtide tihendamiseks ja kaitsmiseks liiva, mustuse, tolmu või muude võõrkehade eest. Vaseliin seevastu on vaseliinile viitamiseks kasutatav termin.\nVõrdlustabelil peetakse dielektrilisi määre ühendite säilitamise osas vaseliinist paremaks. Selliselt on vaseliin (või vaseliin) nõrgem ja äärmuslike temperatuuride mõjul ei kestaks see dielektrilises määrdes rohkem kui dieet.\nDielektriline määre ei ole elektrijuht, samas kui kõik vaseliiniga leotatud tooted põlevad kuumuse või elektrivoolu käes.\nSamuti on vaseliinil väga madal sulamistemperatuur, võrreldes dielektrilise määrdega, mis talub äärmuslikke temperatuure. See vaseliini omadus muudaks selle kuumaga kokkupuutel lõpuks kuivama ja kuivama.\nDielektrilise määrde maksumus vs. Vaseliin\nDielektriline määrdeaine on suhteliselt kallis, vaseliin aga suhteliselt odav.\nDielektrilise rasva Vs kokkuvõte Vaseliin\nÜsna sageli on inimesed kasutanud mootorsõidukites nii vaseliini kui ka dielektrilisi määreid. Võib-olla pole nad kunagi erinevusi märganud, kuid vastava ala asjatundja ütleb, kas nad tegid vea. Ekspert ütleb neile ka, mis töötab elektrijuhil ja mis kulub kummikattele. Autoomanikuna oleks soovitatav enne vale aine kasutamist ja kogu protsessi rikkuda küsida nõu tööstusasjatundjatelt.\n"Dielektriline määr Vs juhtiv määrdeaine". W8ji.Com, 2019, https://www.w8ji.com/dielectric_grease_vs_conductive_grease.htm.\n"Vaseliini tööstuslik klass". Atdmco.Com, 2019, https://atdmco.com/wax/petroleum-jelly/industrial.html.\nKujutise krediit: https://commons.wikimedia.org/wiki/File:Vaseline_Opened.jpg


Maakood +252 / 00252 / 011252 (Telefonikood)\nMaakood/ Telefonikood +252 / 00252\nmaakood / telefonikood: +252\nPiirkonna suunakoodi ees olev null tuleb siin ära jätta. Nii muutub number ’07341 1197341’ pärast riigi suunakoodi lisamist järgnevalt: ’+252 7341 1197341’.\n+252 (00252) on Somaalia maakood / telefonikood. Kui te ei asu Somaalia ja soovite helistada inimesele Mogadishu, , peate lisaks suunakoodile lisama ka maakood / telefonikood. Somaalia maakood / telefonikood on +252 (00252), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Mogadishu, , peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +252 61. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 4197341, suunakoodi 61 ja maakood / telefonikood +252 jaoks tuleb valida number +252 61 4197341.\nTelefoninumbri alguses saab plussmärki tavaliselt kasutada selles vormingus. Siiski levinum variant on plussmärgi asendamine numbritega, mis teavitab telefonivõrku, et soovite helistada välismaa telefoninumbrile. ITU soovitab kasutada numbrit 00, mida kasutatakse ka paljudes riikides, sealhulgas kõikides Euroopa riikides. +252 61 (mille peate lisama Mogadishu, asuva inimese telefoninumbri ette, et helistada talle Eesti) asemel võite kasutada ka 00252 61. Fiktiivse telefoninumbri 4197341, suunakoodi 61 ja maakood / telefonikood 00252 (Somaalia) jaoks tuleb valida number 00252 61 4197341.\nKui abonendile helistatakse mobiilinumbril, pole vahet, millises riigis see mobiilsideseade asub. See, kas kõne on rahvusvaheline kõne ja kas tuleb täpsustada maakood / telefonikood - antud juhul +252 (00252, Somaalia) - sõltub ainult sellest, kas kõne vastuvõttev mobiilseade kasutab helistajaga samast riigist pärit mobiilioperaatorit. Mobiilsideseadme asukoht ei oma tähtsust. Teatavatel tingimustel võib aga asukoht oluliselt mõjutada kõne hinda. Niipea kui mobiilseade valib välismaise mobiilsidevõrgu, tekivad rändlustasud. Need tasud kannab kõnealuse seadme omanik, olenemata sellest, kas ta ise on helistaja või on keegi teine talle helistanud. Rändlustasud on Euroopa Liidus suures osas kaotatud, nii et mobiiltelefoni kasutamisel mõnes teises Euroopa riigis lisatasusid ei lisandu. Väljaspool Euroopa Liitu kaasneb sellega sageli suur lisatasu. Rändlustasud on eriti kõrged lennukites ja mobiilsidevõrguga varustatud laevadel. Seetõttu on soovitatav välismaal viibimise ajaks end rändlustasudega kurssi viia või mängida turvaliselt, jättes seadme kogu reisi ajaks lennurežiimi.\nRiigi suunakood +252 / 00252 / 011252 (riigikood)


Meist – Jiangxi Aili New Material Technology Co., Ltd.\nKvaliteetne, muretu teenus, Aili rasketehnika masinate varuosad ei vea teid kunagi alt.\nAili tootmine on pühendunud valu- ja sepistamisvaldkonnale alates 1980. aastast, nüüd on Aili pärast 40-aastast pidevat arendus- ja uuendustegevust saanud Hiina juhtivaks ja maailmakuulsaks GET-varuosade tootjaks.\nAili tooted: Jiangxi Aili on spetsialiseerunud GET-i varuosade valamise ja sepistamise uurimis- ja arendustegevusele, tootmisele ja turustamisele. Peamiselt toodavad kopad, rippija, hambad, adapterid, külglõikurid, lõikeservad, otsaotsad, tihvtid ja fiksaatorid, poldid ja mutrid jne.\nAili põhiväärtuseks on iga töötaja ja kliendi väärtustamine, kõigile kasuliku pakkumine ja ühiskonda panus.\nAili Organisatsiooniline struktuur on täielik, professionaalsed teadus- ja arendustegevuse, tehnilised osakonnad, QC osakond, 24-tunnine müügiosakond ja müügijärgne osakond, kogenud töötajad. Aili mõtleks alati, mida kliendid arvavad, pakuks teile terviklahendust, et saaksite muretult osta.\nAili toodete testimis- ja rakendusjuhtumid:\n“Kvaliteetne, Aili tehtud” on alati Aili tootmispõhimõte. Aili on alati pühendunud pakkuma kõikidele klientidele kõrgekvaliteedilisi tooteid ja parimat teenindust.\nAllpool Aili hot müüb D11 ripperi testimise ja võrdlemise protsess, püsib hea ka peale 150 tundi kasutamist. Aili tooteid kasutatakse nüüd laialdaselt ehitus- ja kaevandusprojektides. Nagu 4T5502 ripper ja kaevanduslabidad ja elektritrossi labidad Dexing Jiangxi Shangrao Dexing vasekaevanduses.


ÜLLATUSTEROHKE! Rajamängu EM Valgerannas sõelus välja parimad golfimängijad - Ajakiri Golf\nÜLLATUSTEROHKE! Rajamängu EM Valgerannas sõelus välja parimad golfimängijad\nUudised 15.06.2015 2 Min lugemine\nKolm päeva Pärnu Valgeranna golfiklubis peetud Eesti rajamängu meistrivõistlused lõppesid meestest Marten Palmi ja naistest Liis Kuuli võiduga. Palmile oli see teiseks rajamängu meistritiitliks – aastal 2013 tuli ta esimest korda Eesti meistriks, Kuuli võitis tiitli esmakordselt.\nMeeste finaalis kohtusid Marten Palm ja võistluste suurüllataja Timo Raukas. Tuulise ja vihmase ilmaga peetud finaalis läks Palm mängu kohe nelja rajaga juhtima ja suutis oma edu lõpuni hoida. Võidu vormistas ta kaks rada enne mängu lõppu.\n16-astase Timo Raukase jõudmine finaali üllatas aga paljusid. Poolfinaalis alistas ta seejuures viimaste aastate Eesti parima golfimängija, kodurajal võistlelnud kolmekordse Eesti meistri Egeti Liivi.\nKa teine poolfinaal oli dramaatiline, sest Marten Palmi ja Martin Järve heitlus kestis koguni 24. rada ja Palm sai võidu alles 6. lisarajal. Pärast raja lõpetamist selgus, et Järve oli eksinud golfireeglite vastu ja diskvalifitseeriti. Sellega sai automaatselt kolmanda koha Egeti Liiv.\nHommikustes poolfinaalides alistas Kuuli alles lisarajal Anneli Eskeni ja Annika Meos Kristina Kuzmenoki. Pronksmedali võitis Anneli Esken.


Apteekri 6 nõuannet valutavate liigeste heaks - Sisuturundus Apotheka - Tervis Kellele poorduda, kui liigesed on haiged\nEsimesed hood paranevad täiesti ära. Ergastatud põletikurakud eritavad enda ümber põletiku virgatsaineid mh interleukiinid, prostaglandiinid, TNF , mis verega levivad kõikjale ning põhjustavad üldisi põletikunähte. Füsioterapeut õpetab patsiendile harjutusi, mida inimene ise regulaarselt kodus tegema hakkab. Need sõlmed on röntgenipiltidel nähtavad iseloomulike ogadena mida nimetatakse osteofüütideks. Tagajärjeks on liigeseosiste hävimine, erosioonide e uurete teke ja liigese talitlushäire.\nRavis kasutatakse Sorme sorme sorme põletikulist protsessi pärssivalt mõjutavaid nimetatakse haigust modifitseerivateks ravimiteks, näiteks Trexanmittesteroidseid põletikuvastaseid ravimeid ja vahel ka glükokortikoide.\nFüüsilise aktiivsuse säilimine ja teatud kindlad, igale liigesele omad harjutused vähendavad valu ja aitavad artroosi kulgu pidurdada. Ravimite osas võiks esimene käik olla apteeki, kus müüakse kõhretoiteaineid. Neid tuleks võtta kuurina, kui liigesed on haiged mitu kuud.\nTänapäeval ollakse seisukohal, et inimene ei pea valu kui liigesed on haiged, ja ka võimlemisharjutusi on kergem teha, kui samal ajal võetakse valurohtu.\nKuid üks ei asenda teist. Ägeda Kellele poorduda puhuks õpetavad taastusarstid teistsuguseid, spetsiaalseid võimlemistehnikaid, asendiravi, nõustavad ortooside suhtes jne.\nTaastusravis nõustatakse patsienti abivahendite osas, mida läheb vaja operatsioonijärgselt, aga sageli läheb näiteks küünarkarku või karke Badyag liigeste raviks ka enne operatsiooni. Taastusravis õpetatakse patsiendile selgeks ka harjutused, mida teha operatsiooniks valmistumisel ning milliseid harjutusi on vaja pärast operatsiooni.


VTA annab teada võimalikest saastunud munadest - Põllumajandusuudised\nVõimalik saastumine võib puudutada Kodutalu, Kodukoha, Pisihää, Hiigelhää ja Hüva nimede all turustatavaid mune, mille parim enne kuupäev jääb vahemikku 15. oktoober kuni 26. oktoober. Antud munad on märgistatud tootekoodidega 3EE16710 ja 2EE31531. Tootekood on leitav munakoorelt. Juhul, kui tarbija on ostnud antud mune, siis tuleks neid enne söömist korralikult kuumtöödelda. Salmonella bakter hävib kuumutamisel 70 kraadi juures. Muna tuleb keeta vähemalt 10 minutit, suuri ja hiidmune kauem. Praadimisel tuleb muna korralikult küpsetada mõlemalt poolelt.\n• Pesta käed sooja vee ja seebiga vähemalt 20-30 sekundi jooksul enne ja pärasta) toidu valmistamist,b) tualetis käimist,• Toiduvalmistamise käigus kasutada eelistatult paberist ühekordset kuivatus- ja puhastuspaberit.• Pesta kõik toiduvalmistamise vahendid (nõud, lõikelauad, noad jm) pärast seda, kui need on munadega kokku puutunud,• Vältida valmistoidu asetamist nendele nõudele, kus enne seda on hoitud mune.VTA on kõnealusest farmidest peatanud munade väljaveo ning kaubandusvõrgust on võimalikud saastunud munad kõrvaldatud.


Nõudepesuvahend Biopuro, 500ml - Valete Ökokaubad\nTõhus looduslik nõudepesuvahend, mis sobib ka eriti tundlikule nahale. Värske ja puuviljase lõhnaga vahend eemaldab nõudelt ka tõrksa mustuse ja rasva, jätab nõud läikivaks ja puhtaks. Testitud nikli, koobalti ja kroomi suhtes.\nHoida lastele kättesaamatus kohas. Allaneelamisel pöörduda viivitamatult arsti poole. Silma sattumisel loputada veega mõned minutid. Arsti poole pöördudes näidata toote etiketti.


Imre Sooäärele: eestlust ei säilitata diasporaas Eesti Majades, vaid ainult oma ajaloolisel kodumaal - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Eesti » Imre Sooäärele: eestlust ei säilitata diasporaas Eesti Majades, vaid ainult oma ajaloolisel kodumaal\nImre Sooäärele: eestlust ei säilitata diasporaas Eesti Majades, vaid ainult oma ajaloolisel kodumaal\nRubriik Eesti On 17.01.2019\n©Alar Truu/ Õhtuleht\nEesti lipp tähendab midagi ainult Eestis – mujal näitab see, et eestlased on kodumaale eemale sattunud.\nKa ateistlik maailm peaks arvestama, et põrguteed olevat sillutatud heade kavatsustega.\nKeskerakonna nimekirjas kandideeriv ettevõtja ja poliitik Imre Sooäär on teinud ettepaneku luua “Eesti võrgustik maailmas, mis võiks koondada enda alla nii riiklikud institutsioonid, e-residentluse, diplomaatilised esindused, eestlastega seotud ettevõtted ja kõik vabatahtlikud igas maailma nurgas, kes täna pole Eesti riigi poolt kuidagi kaasatud,” vahendab Postimees.\nNagu ütleb Vestmanni-Piibelehe lugu: “mõttel on jumet!”, kuid asja taust ja sisu jätad positiivsed momendid negatiivsete varju. Õige on Sooääre arvamus, et Globaalne Eesti avaks maailmas uued võimalused ja aitaks oluliselt kaasa välisturgude leidmisel, Eesti ekspordi suurendamisel, Eesti kui turismi sihtkoha turundamisel ja Eestisse välisinvesteeringute toomisel.\nAga kuna ta toob selle tõestuseks eestlasest poepidaja Marrakechis, kes peaks võrgustikust uute klientide otsimisel kasu saama, siis lubatagu majanduslikus kasus kõvasti kahelda – kui täna ei leia Sooäär seda üles, siis mis kasu annaks see, kui ta leiab? Kas ta läheb šoppama või viib sinna Eesti kaupa marokolastele?\nKas võrgustik hakkab tööle igas maailma otsas?\n“Riigil võimaldaks see platvorm pakkuda avalikke teenuseid, mis toetaks eesti keele ja kultuuri säilimist. Näiteks tasuta online eesti keele õpe.” Kui palju oleks selle õppijaid laias maailmas? Kas need asjad tasuvad üldse ära, sest need 200 000 inimest on maailmas laiali, neistki pooled lähi-Soomes. Kas neid võrgustiku teenuseid saab viia võrdselt Tenerifel, Bangkokis, Christchurchis ja Johannesburgis elava eestlaseni?\n“Kas poleks lahe maailma serval uidates, kus pole teadaolevat Eesti kogukonda – näiteks kuskil kõrbes, avada Globaalse Eesti äpp ja leida teine eestlane või tema ettevõte, vahetada mõtteid beduiinitelgis ja jagada hüva nõu selle piirkonna kohta?” kirjutab Sooäär. Aga kas selles kõrbes ka üldse levi on, sest näiteks Mongoolia pole e-riik?\nTäpselt sama küsimus tekib, kui loed: “Juba edukalt käima läinud e-residentsus võimaldaks Globaalse Eesti platvormi kaudu osa saada Eesti digiteenustest ja looks täiendavaid võimalusi koostööpartneritele sõltumata nende asukohariigist.” Kaja Kallas on Postimehele väitnud, kuidas ta tundis Brüsselis puudust Eesti digivõimalustest – kas need on Marrakechis saavutatavad?\nTopeltkodakondsus lipsab jälle sisse\nKogu see jutt on ülevoolavalt ilus ja oleks tõesti tore, kui see täide läheks, aga edasi tulevad mõrud viljad. Sooääre sõnutsi elab maailmas praegu umbes 200 000 aktiivselt kaasamata Eesti kodanikku ja meie polevat väärtustanud diasporaa potentsiaali. Selle tõestuseks olevat väljaspool Eestit elavate kodanike äärmiselt madal valimisaktiivsus.\n“Üle 80 tuhande inimese saavad valimiskomisjoni andmetel tänavu laias ilmas valida, aga nende arv oleks kindlasti suurem, kui me teeme ometi lõpu sünnijärgsete Eesti kodanike topeltkodakondsuse keelamisele,” väidab Sooäär, olles eelnevalt öelnud, et ka juba lihtsalt Eesti kodakondsetena ei huvituta välismaal elades siinsetest valimistest.\nMiks peakski USA-s elav topeltkodakondsusega eestlane kodumaal valima – tema elu on ju seal ja ta valib ka USA-s kedagi oma huve esindama. Miks on Eestisse vaja kedagi teda esindama, kui ta sisuliselt midagi Eesti sisepoliitilistest heitlustest ja poliitilistest reaalsustest ei tea, ta ei pea kasutama siinset sotsiaalsüsteemi ega sõltuma riigieelarvest? Siin peitub hoopis oht, et Eesti-kauge inimene valib siin jõu, kelle põhimõtted meeldivad talle USA poliitmaastikust lähtuvalt, teadmata, kuidas see Eestile mõjub.\nEhk lihtsamalt – kui inimene seab ennast USA-s sisse sedavõrd, et tahab osaleda sealse elu kujundamisel, siis miks peaks ta osalema Eesti siselu kujundamisel, kui ta sellega kokku ei puutu? Isegi kui tal on sünnijärgne kodakondsus, peaks tal olema vaid üks lojaalsus. Lahkuja valib teise elu, kuid soovib jääda kodumaaga seotuks – see on arusaadav, kuid kuna ta siinses elus ei osale, pole tal sisuliselt tarvis ka Eesti kodanikuõigusi. Väliseestlased ei võitle kõige hullemaid heitlusi Eesti allespüsimise eest, vaid hoiavad piltlikult öeldes ainult kojujäänutele pöialt.\nUhke eesmärk – alla miljoni eestlase kogu planeedil laiali\n“Selline võrgustik aitaks see kaasa eestluse säilimisele ja eestlaskonna kasvule meie planeedil. Lisaks oleks tore rääkida eesti keeles kuskil kaugel ilma nurgas ja tunda, et me oleme küll väike rahvas, aga siiski globaalne. Maailmaeestlased ootavad uut väljakutset kuidas end uhkelt ja hästi eestlasena tunda ja Eesti edule kaasa aidata, miks mitte ka ise sellest võites. Kuidas seda teha?” küsib Sooäär.\nKahju küll, aga maailmaeestlased ei aita kaasa eestluse säilimisele ja eestlaskonna kasvule – seda tehakse ainult kodumaal, välismaal säilitatakse lihtsalt juured, aga ei arendata eestlust. Vanemate põlvkondade väliseestlaste lapsed ei räägi sageli emakeeltki ja igapäevaselt inglise keelt rääkides ei hakkagi seda tegema, veel vähem keelt arendama – pigem muudavad selle pidžin-keeleks. Eesti Majad olid side kodumaaga neile, kes olid sunnitud kodumaalt lahkuma, kuid praegu on jutt vabatahtlikest kodumaa lahkujatest.\nKui võtta aluseks, et Eestist on taasiseseisvusaastatel lahkunud umbes kakssada tuhat eestlast, samas kui möödunud aastal seadis ennast Eestis sisse 22 000 slaavlast ja nigeerlaste kogukond kasvas kuuesajani, siis iga lahkuja annab eestlusele hoobi – Eesti Majades üle maailma vaid hoitakse mälestust oma kodumaast, keelest ja kultuurist, mitte ei viida neid edasi. Eestlust välismaal kindlustades soodustatakse migrantide sisserännet.\nEestlus tähendab ainult Eestit\nMe võime luua ülemaailmsed eestlaste võrgustikud, suhelda, arendada majandust ja mida iganes, aga see ei tohi toimuda eestluse Eestist minema viimisena – Eesti elu ei viida edasi diasporaas. Kõik asjad, mida me teeme, peaks soodustama seda, et eestlased elaks Eestis või pöörduks siia tagasi, mitte aga seda, et Eesti mujale maailma kätte viia – see kinnistab eestlased välismaale. Eestlane olla võib uhke ja hea, kuid ei pea tingimata mugav olema.\nSooääre kohta võibki öelda – kõik see, mis tehniliselt ja infotehnoloogiliselt hoiab väliseestlasi kodumaa küljes, on igati tervitatav; aga niipea kui miski hakkab soodustama diasporaas elamist, jättes samas alles siinsed õigused ilma moraalsete ja juriidiliste kohustusteta oma riigi ees, on see eestlusele hukatuslik. Sooäär aga ilmselt soovibki laialipillutatud eestlust, rohkelt Eesti Majasid, süvenevat multikultuursust ning vähenevat eestlaste osatähtsust ja rolli Eestis – selleks et välismaal olla oleks uhke ja hää.\nTeemad: eestlus globaalne võrgustik Imre Sooäär


FOTOD: Kuuendat USS Security - KJK Kolmapäevakut saatis taaskord võrratu purjeilm - Sport\nORC I grupi jahid stardiliinilFoto: Piret Salmistu\nOlgugi, et kesknädala hommikupoolik oli pealinnas üsna sombune ja vaikne, toimus päeva jooksul meeldiv ilmamuutus: taevas selgines, päike hakkas särama ja õhk kiiremini liikuma. Kui eelmisel hooajal kimbutasid kolmapäevaregatte tuulevaiksed ilmad ja udu, siis sel aastal saime maha pidada juba ei-tea-mitmenda regati, kus valitsesid meie laiuskraadidele ebatavaliselt soojad ja soodsad olud. Kesknädalast lõdvestust ja sportlikku pingutust jahtide pardail olid tulnud nautima 39 purjeka meeskonnad neljas arvestusgrupis.\nSarnaselt eelmisele nädalale oli väga tihe stardisagin esimeses grupis, kus asus liinile üksteiselt mõõtu võtma tervenisti 14 purjekat. Teises ja neljandas grupis startis vastavalt 11 ja 13 alust. Eriliseks tegi seekordse regati aga jahtlaev Minni, kes avas kolmanda grupi võistlusseeria sel aastal!\nKuna tuuleprognoos näitas vaikimise märke, said võistlejad võimalikult lühikese distantsi, et keegi ööhämarusse kaotsi ei läheks. Rada kulges Pirita jõe suudmest vasakul asunud stardialalt Katariina Kai toodri ning stardimärgi vahel, finish oli planeeritud vastu võtta keset jõge, kuid kuna tuul aina vähenes, võtsid korraldajad vastu otsuse pisut distantsi lühendada ning tervitasid võistlejaid lõpuvilega otse muulisuus.\nKatariina II - kapten Aivar Tuulberg\tFoto: Piret Salmistu\nElisa Passione Sailing Team - kapten Sven Heil\tFoto: Piret Salmistu\nMinni - kapten Andres Aavik\tFoto: Piret Salmistu\nTipa - kapten Ivar Terase\tFoto: Piret Salmistu\nKõik jahid lõpetasid võidusõidu üsna üheskoos ning ca kahe tunniga. Finishi järgselt toimus tavaks saanud kogunemine Kalev Jahtklubi Lipuväljakul, et kaasa elada võidusõidu võitjaile. Tasapisi kogub külastajaid ka möödunud nädalast avatud olev Kalev Jahtklubi klubihoone katuseterrass, kus saab mugavalt pärast võidusõitu regatimuljeid jagada ja kogemusi vahetada.\nReedel ja laupäeval toimub Kalev Jahtklubi Avamerepurjetamise Karikasarja SEIKO CUP 2014 järgmine osavõistlus - Merikotka regatt lühirajal, kuhu on oodata rohket osavõttu ning uhket pidu!\n1. EST 646 Katariina II - Aivar Tuulberg\n1. EST 462 Elisa Passione ST - Sven Heil\n2. EST 465 Jazz - Tarmo End\n1. EST 383 Tipa - Ivar Terase\n3. EST 23 Gamajon - Indrek Orav\nORC I grupi esikolmik: Katariina II, My Car, Forte\tFoto: Piret Salmistu\nORC II grupi esikolmik: Elisa Passione ST, Jazz, Brigitta-X\tFoto: Piret Salmistu\nLYS grupi esikolmik: Tipa, Frida, Gamajon\tFoto: Piret Salmistu\nFOTOD: Pirital purjetati teine USS-KJK Kolmapäevaregatt


SexDemon97 livejasmin SabrinaWilmaWILDNICOLExxx livejasmin REALDOLLYBABELialia livejasmin LUNITAAHOTOBEDIENTSLAV livejasmin Leonnidefatalcock livejasmin alissonburningAsianReina livejasmin FlexJohnMuscle\nfatalcock livejasmin Kutelady0001FlexJohnMuscle livejasmin JennyRosyAllisaDoll livejasmin MokraMokiHollyDayy livejasmin YoungFunNewDafnee livejasmin KhatshepsutxXHarleyXx livejasmin ZhannaSunn\nJasperandPedro . xXHarleyXx. JohnnyLove20cm. Italiababygirl.\nSmithLollaDragMetoHellNastyOverX60XCharmingbaby .KhatshepsutLialiasexyprettierPINAYHOTSEXYBODY .AishaMossyPrettyArishafatalcockSEXYHOTLADYBOY .QueenLeylaPookieSlava1BriannaSmithnewasianMARY .JessicSweetDreamLeonnide01aCandyLUNITAAHOT .LexyaneStarMatureSwissJennyRosyKyle1 .RulesxVirginiaBriannaSmithAishaMossyJeidaSteal .Lialisik1PookieSlava1QueenSvetlanaDunkanMC .DaliyaMuslimFlexJohnMuscleDynamicIrenPolicemann .CandyNitaAlexLatin4UOBEDIENTSLAVCandyNita .KittyyPrettyDragMetoHellAllisaDollDaliyaMuslim .\nDaliyaMuslim VideoDunkanMC VideoKASHADAVEN VideoCandyWomen Videoa0DivineElfrida VideoKhatshepsut Video\nLovelyCandyForU VideoKASHADAVEN Videoyasminaasexy Video01aCandy Videodemifox VideoPINAYHOTSEXYBODY Video\nAiryJennLudovikXIVDafneeCharmDasha .JennyRosySeniorinaalauraTikkyANAXTAXIA .KittyyPrettyDaianaRoseAsianReinaDarkYoh .JeidaStealCandyNitaalissonburningsexyprettier .JennyRosyAsianReinaAlexLatin4UPrettyArisha .CandyWomenNaNcyy01JennyRosyYoungNikola .billandhellsensualmargoexxSmithLollaPINAYHOTSEXYBODY .TsAllisonKate18MissSerennaPolicemannyasminaasexy .DragMetoHelldemifoxDragMetoHellSonyaJin .FlexJohnMuscleSmithLollaKiaraa22Angello4ekkk .SmithLollaNastyOverX60XVICTORIAMILLERSLexyaneStar .


Staarid toovad letti oma parimad hilbud! - Elu24 : Eesti staarid\nStaarid toovad letti oma parimad hilbud!\n24. september 2014 9:59\n7. oktoobri õhtupoolikul leiab Tallinna Telliskivi Loomelinnakus esmakordselt aset JJ-Street Baltic Session Urban Kirbuturg | FOTO: Baltic Session\n7. oktoobri õhtupoolikul leiab Tallinna Telliskivi Loomelinnakus esmakordselt aset JJ-Street Baltic Session Urban Kirbuturg, mis toob ostlema ja kauplema sajad inimesed, sealhulgas Eesti staarid!\nUrban Kirbuturg on enneolematult põnev sündmus, mis juurutab rohelist mõtteviisi, luues võimaluse mõistlikumaks tarbimiseks ning originaalseks väljanägemiseks.\nKirbuturg ei tähenda aga seda, et kauplejad peaksid lähtuma üksnes urban või hip-hop teemast. Vastupidi! Kohapeal leidub midagi stiililt igaühele sõltumata vanusest. Iganädalaste kirbuturgude külastajad ja fännid kohtuvad sel korral meeldivas melus ja olustikus, kus taustaks mängib mõnus muusika, tuju tõstavad ja hoiavad suurepärased õhtujuhid ning põneva vahepalana saab nautida tantsuetteasteid.\nÜllatusi jagub hiliste õhtutundideni, sest teiste seas saabuvad kauplema Eesti staarid ja tuntud näod! Sügisesest garderoobist võivad puududa just Kertu Jukkumi, Maia Vahtramäe või Alisa Tsitseronova aksessuaarid ning rõivad! Stiili ja originaalsust neil jagub ning Urban Kirbuturu staaride nimekiri täieneb iga päevaga!\nŠoppamine ei ole mõeldud ainult naistele! Sel korral ei ole unustatud ka stiilseid mehi, sest üks kauplejatest on JJ-Street Tantsukooli looja Joel Juht! Tema garderoob on saanud mõjutusi nii ookeani tagant, kui riikidest üle maailma ning lisaks tantsulõvidele saavad eksklusiivse kaubaga tutvuda kõik külastajad.\nUrban Kirbuturg toob sel aastal kokku väga eripalgelised kauplejad!\nKui loodad veel kauplema pääseda, registreeru kibekiiresti kirbukas@balticsession.ee\nSoovijatele 2x3m müügilett 10 euro eest!\nOktoobrikuu teine teisipäev on ideaalne just selleks, et seada sammud Telliskivi Loomelinnakusse ning šopata nagu ei kunagi varem!