Arhiiv - 2009\nArengufond investeerib unikaalsesse biotehnoloogia rakendusse keskkonnaseires 21.12.2009\nEesti Arengufond investeerib uudset keskkondade mikrobioloogilise testimise platvormi arendavasse firmasse BiotaP OÜ 13,1 miljonit krooni.\nTallinna Tehnikülikooli professorite Madis Metsise ja Toomas Neumani asutatud firma alustas tehnoloogia aluseks olevaid rakendusuuringuid EAS-i toel juba kolm aastat tagasi. Koostöös Tallinna Tehnikaülikooli ja Tartu Ülikooli teadlastega rakendab BiotaP OÜ praegu seda meetodit Eesti loodusmaastike seisundi hindamisel, milleks on loodud arvutimudel 10 000 mikroobiliigi esinemissageduse põhjal.\n„Meie uurimismeetod põhineb metagenoomi analüüsil, millega määratakse keskkonnas elutsevate mikroorganismide genoomide summa. Need organismid lihtsalt ei kasva labori tingimustes ja seepärast oleme nüüd selle probleemi kõrvale jätnud ja loobunud nende kasvatamisest, uurides geneetilist materjali otse vastavatest keskkondadest võetud proovides," selgitab Toomas Neuman, kes usub, et vastavast tehnoloogiast võiks olla abi ka globaalsete kliimamuutuste hindamisel ja tuleviku arengustsenaariumite kuvamisel.\nArengufondi investeeringute eksperdi Indrek Kelderi sõnul on BiotaP hea näide teaduse ja äri ühendamise võimalikkusest ja vajalikkusest. „Täna kogu maailmas ainulaadset metagenoomsel analüüsil baseeruvat tehnoloogiat väljatöötav BiotaP OÜ pakub atraktiivset lahendust avaliku ja erasektori uurimisasutustele, järelvalveorganisatsioonidele, aga ka tööstusele. BiotaPi kliendid on potentsiaalselt kõik, kes tegelevad keskkonnaseisundi jälgimisega ning vajavad seni kasutatud katseklaasimeetodist täpsemat, kiiremat ja ka odavamat lahendust oma probleemide lahendamiseks.\nRakendusi on mitmeid, alates tavapärastest põllumeestele vajalikest põllumulla testidest, kuni muude, mitte nii tavapäraste inimtegevuse mõju uuringuteni, näiteks et selgitada välja tuulegeneraatorite vibratsiooni mõju piirkonna mullas elavatele kooslustele jne", avab Arengufondi ekspert BiotaP OÜ ärivõimalusi.\nPikemas perspektiivis saab uut meetodit kasutada ka õhu, vee ning isegi toidu testimiseks, samuti erinevate proovide analüüsimiseks meditsiini vallas.\nSõltumatuks erasektori poolseks kaasinvestoriks firmas on Sirli Sipp Kulli, kellega investeeritakse samadel tingimustel.\nEesti Arengufond on ellu kutsutud Riigikogu poolt, et teostada tulevikuseiret ja investeerida uut moodi mõtlevatesse ambitsioonikatesse Eesti tehnoloogiaettevõtetesse. BiotaP OÜ on kuues ettevõte Arengufondi investeerimisportfellis. Kohaliku riskikapitalituru elavdamiseks otsib Arengufond projektidesse alati ühe või mitu kaasinvestorit, kellega investeeritakse ettevõtetesse võrdsetel tingimustel.\nArengufondis tegutseb ka rahvusvahelise äri inkubaator SeedBooster, kus lihvitakse ambitsioonikate projektide ärimudeleid ja suurendatakse seeläbi nende investorvalmidust ja turupotentsiaali.\nIndrek Kelder, Eesti Arengufondi investeeringute ekspert, tel 6161 083Sirli Sipp Kulli, BiotaP OÜ, tel 555 30 790\nX-VAADE: Eesti maailma kasutajasõbralikumaks internetiriigiks\nArengufondi tegevjuht Ott Pärna kutsus Innovatsiooniaasta finaalkonverentsil üles tegema Eestist maailma kasutajasõbralikumat ja suurimat internetiriiki.\nNimetades ettevõtmist X-VAATEKS (ing. k. X-VIEW), kutsus Arengufondi juht meie riigi e-lugu just kliendi perspektiivist edasi arendama ja olema esimene tegelik internetiriik maailmas. Pärna sedastas eesmärgiks "olla maailma mugavaim riik Internetis aastaks 2012" ja "olla maailma suurim riik Internetis aastaks 2013".\nPärna sõnul on maailma riigid endid Internetis ja teistes digitaalkeskkondades jätkuvalt otsimas ning tegelikke läbilööjaid pole seni esile kerkinud. "Eestil on üksjagu tehnoloogiliselt unikaalselt infrastruktuuri, alates X-tee'st (ing. k X-road), mis võimaldab erinevate andmebaaside ristkasutust, kuni ID-kaardi ja digiallkirjani välja. See kõik võimaldab meil olla internetiriigina paar astet sügavam ja edumeelsem kui teised riigid.\nKuid me oleme tugevad ennekõike tagatoast vaadates (ing. k back office). Samas kliendi vaatest lähtuvalt (ingl. k. usability) oleme me pigem tagurlikud; oleme üles ehitanud loendamatu arvu veebilehti, tihti tehniliselt konarlikke ja omavahel raskesti seostatavaid teenusejuppe - nii riigi kui kohalikul tasandil. Neis ei suuda orienteeruda ning hakkama saada ka tugevalt üle keskmine arvutikasutaja. Ilmekaks näiteks on siinkohal kolleegi ja Rahvusvahelise IT Akadeemia projektidirektori Üllar Jaaksoo äsjane värvikas ning lõpuks ebaõnnestunud kogemus endale .ee-rägastikus kalastusvõrgu luba taotleda," ütles Pärna.\nX-VAATE eesmärgiks on kaks asja.\nEsmalt, saavutada aastaks 2012 olukord, kus enamus meie vabariigi ning kohalike omavalitsusüksuste teenuseid on sarnasema näo ja kasutajafunktsionaalsusega. Ning nad on samaaegselt kättesaadavad ka ühe ja kasutajasõbraliku internetiportaali kaudu (vt Inglismaa näidet: http://www.direct.gov.uk/).\nSarnase kasutusplatvormi ning lisaks "kõik-ühest-kohast" lähenemise kasuks räägivad teenuse kasutamiseks kulutatud inimese aja-, närvi- ja rahakulu vähenemine.Seega saavutatakse olulist kokkuhoidu teenuste ja kliendivaate platvormide arendamisel - ei osteta mitukümmend kord ühte ja sama asja ning ka arenduse tellija muutub asjatundlikumaks. Ning otse loomulikult saavutatakse teenuse kvaliteedi paranemine, kiireneb kogu süsteemi ajakohastamine, paraneb klienditugi ja süsteemi integreeritus teiste, nt erasektori aga ka rahvusvaheliste internetikeskkondadega.\nTeiseks eesmärgiks on olla aastaks 2013 "suurim riik Internetis". Suurimaks internetiriigiks olemist võib erinevalt defineerida. Samas on riigid olemuslikult Internetis ühesuurused. Iga riik paistab täpselt nii suur, kui on vaataja arvuti monitor. Ehk siis vaatamata sellele, et me oleme füüsilise riigina väikesed, on meie võimalused Internetis vähemalt sama suured kui suurriikidel.Hinnanguliselt 2/3 tänapäeva otsuseid langetatakse Interneti põhjal.\nSeega nii turistide, investeeringute kui ka talentide riiki meelitamisel Interneti roll ainult kasvab. Kes on siin edumeelsem, selgem ja läbimõeldum, see võidab. Kui meil oleks tõesti soodne ettevõtlus- ja maksukliima, ei keelaks meil keegi maailma ettevõtjatele Eesti ID kaarte (mitte kodakondsust!) jagada ning üle Interneti neil siin ettevõtteid, holdingfirmasid või fonde asutada. Seda, mida saab täna Luksemburgis teha kalli raha eest ja faksi vahendusel, võiksime meie pakkuda 100 aastat uuemal viisil - täielikult virtuaalselt.\nNii siis, tere tulemast kaasa mõtlema ja ühiselt tegutsema! X-VAADE on idee ja ettepanek kõigile Eesti avaliku-, kolmanda- ja erasektori organisatsioonidele, kes tunnetavad vajadust ja valmisolekut Eestist maailma esimene internetiriik teha!\nLisainfo:Ott Pärna, Eesti Arengufondi juhatuse esimees, tel 517 8111Hannes Astok, Riigikogu liige ja Innovatsiooniaasta juhatuse esimees, tel 509 1366Üllar Jaaksoo, Rahvusvahelise IT Akadeemia projektidirektor, tel 550 5245Kristjan Rebane, Arengufondi infoühiskonna ekspert, tel 6161 1063\nRaivo Vare: Eesti pärast eurot – milline uus edulugu? 14.12.2009\nSeda lugu ajendas mind kirjutama Tallinna Tehnikaülikooli aulas 25. novembril Eesti Koostöö Kogu ja Eesti Arengufondi poolt koos Eesti Tööandjate Keskliidu, Eesti Suurettevõtjate Assotsiatsiooni ja Eesti Kaubandus-Tööstuskojaga korraldatud konverentsi «Eesti peale eurot: Eesti otsib uut lugu» ettevalmistamise käigus üles kerkinud teemad ja arvamused.\nEelduseks usk ja veendumus, et Eesti kui üks väikseimaid mittesaarelisi omakeelse kõrgkultuuriga riike maailmas on unikaalne ja vajab mõtestatud ja perspektiivitundega süsteemset arendamist.\nSeejuures seavad nii kriisis ilmnenud kui ettenähtavalt kriisijärgsel perioodil muutuvas maailmas toimima hakkavad trendid meid uuel kümnendil uute väljakutsete ette. Ning kriis pole neid trende muutnud. Senine edulugu on ammendumas. See eeldab ka ettenägevat sihiseadmist ja uudseid lähenemisi.\nJooksvale - ka kriisi - administreerimisele lisaks arengu juhtimist. Reaktiivsusele lisaks proaktiivsust igal tasandil, mis eeldab aga toimuvate arengute mõtestamist ning sellest tulenevalt selget ja pikaajalist eesmärgiseadmist igal tasandil.\nNõukogude aja pärandiga põlvkondade asemel areenile astuva, vabas Eestis sündinud põlvkonna motiveerituse mõistmist ja kasutamist meie ühiskonna ja riigi arengu hüvanguks, mitte teistele arenenud riikidele loovutamist.\nEesmärgiks võiks olla mõtleva Eesti jagatud arusaama arendamine meie arengu eesmärkidest ning nendeni jõudmise teedest uuel dekaadil ja kiiresti muutuvas maailmas.\nKogu idee sai alguse arusaamast, et (loodetavasti) euro tuleb ja me suudame seda küllaltki karmide meetmete abil tagada, et mahtuda vajalikku Maastrichti kriteeriumide Prokrustese sängi. Kuid kui see õnnistatud 1. jaanuar 2011 kord käes on, siis ega meie ajalugu ei lõpe, ka ei saabu sellega paljude seas nii igatsetud «olesklemise talumatu kergus».\nLõpmatult lihtenesepiiramisega ka tegeleda ei õnnestu, isegi siis, kui väga tahaks ja loodaks... Ega ole ka mõtet. Euro järel algab uus etapp ja selleks peab juba täna valmistuma. Olgu sealjuures kriis õue peal või paistku uuesti kriisist vabanenud maailmas päike, mis, teadagi, tõuseb idast.\nSamas, intuitiivselt tundus, et eesmärgistatud projektipõhine lähenemine on meile üpris iseloomulik ja mõneti paratamatu. Rääkis ju ka meie president oma konverentsiesinemises, et Eesti rahvas on kuidagi väga projektipõhine.\nMeil oli 19.-20. sajandil alguses eesti keele ja kultuuri arendamise ning eestikeelse põhihariduse juurutamise projekt. Seejärel Vabadussõda ja iseseisvuse saavutamise, maailmasõjas ellujäämise, oma keele ja kultuuri säilitamise ning Nõukogude Liidust väljapääsemise projekt, seejärel Euroopa Liitu ja NATOsse sissepääsemise projekt.\nNüüd eurole ülemineku projekt. Kusjuures, paljudel juhtudel on seatud eesmärgid saavutatud isegi alguses suhteliselt väikese õnnestumise tõenäosuse juures.\nMõttekäik oligi meil alguses selline: kena, euro-eesmärgi me saavutame, aga mis saab edasi? Nagu formuleeris konverentsil tabavalt Marju Lauristin, saab Eesti eurole ülemineku varjus praegu vabandada paljusid asju, kuid pärast ühisraha saamist peame leidma uued sihid. Kuidas mõjub euro tegelikult ja kas selle saavutamisest piisab, et edaspidi olla automaatselt majanduslikult edukas ja konkurentsivõimelisem, muretult elada ja areneda?\nMitmed näited - Kreeka, Portugal - andsid aimu, et nii see pole. Euronõuete täitmine pole taganud automaatset majanduskasvu ega struktuurseid reforme, pole aidanud lahendada põletavaid sotsiaalprobleeme, suurendada tööhõivet. Euro tulek vaid stimuleeris spekulatiivset varadesse investeerimist, mitte pikaajalist investeeringute tulva edu tagavatesse tootmistehnoloogiatesse ja teenustesse.\nMeie avatud majandusmudeli edu on niivõrd seotud meie atraktiivsusega investorite silmis, et on vaja uut edulugu, nagu seda oli meie eelmine, üleminekuetapi edulugu.\nLugu, mis veenaks neid investeerima pikemaajaliselt jätkusuutlikesse majandussektoritesse. Sellise kuvandi või uskumuse tekitamine aga hõlmab nii atraktiivset majanduskeskkonda kui ka riigi toimemehhanismide efektiivsust ja inimesi motiveerivat elukeskkonna kvaliteeti.\nVaid nende olemasolul on võimalik luua usutavat ja mingist hetkest juba oma elu elama hakkavat, «isemüüvat» eduka Eesti lugu, mida rahvusvaheliselt tähistatakse terminiga country story.\nSeepärast ei saa me kuidagi mööda ka riigi ees seisvatest valikutest ning riigi enda töö korraldamise efektiivsemast mudelist. Ilma selleta pole mõtet rääkida eduloost.\nSeda enam, et meie eelmise, üleminekuperioodi jooksul oli täiesti loomulikel põhjustel eesmärgiks oma riigi ülesehitamine ja kindlustamine. Pärast ELi ja NATOsse jõudmist ning üldise majandusbuumi ajal tundus isegi, et on saavutatud kõik, mis saavutada on, ja ühiskonnas tekkis teatud nõutus edasiste «suurte eesmärkide» suhtes.\nEelneva foonil on mõistetav, miks algselt majandusliku fookusega projekt hakkas konverentsi korraldajate ettevalmistavate mõttetalgute käigus laienema.\nPõhjuseks arusaam, et üritus ise peaks olema vaid algatava iseloomuga, andma stardipaugu aruteludeks ja ettepanekute väljatöötamiseks, mida saaks arutada otsustajate tasandil, pidades silmas järgmist, post-euro-perioodi.\nPraegu on selleks igati viimane aeg. Kuid mis veelgi olulisem, me ei saa piirduda vaid puhtmajanduslike aspektidega, sest tegelikult on majanduse seosed teiste meie ühiskonna ja riigi elu aspektidega niivõrd tugevad, nagu ka nende vastastikune sõltuvus.\nNüüd loodamegi, et korraldaja-organisatsioonide konverentsijärgsetest aruteludest ja töögruppidest võrsuvad kevade lõpuks ideed ja ettepanekud, mille pinnalt ühiskondlik diskussioon Eesti pikemaajalistest arenguprioriteetidest saaks sisulisemalt edasi minna ning viia meetmete kavadeni, mis, kasutades ära euro tulekut ning muid rahvusvahelise ja riigisisese ühiskondlik-majandusliku keskkonna asjaolusid, võimaldaks meil elada läbi tõelist uut edulugu. Nüüd juba euroga.\nProbleemide lahenduseks on vaja eelkõige neid mõista ning määratleda eesmärgid, mis aitaksid probleeme lahendada ja midagi reaalselt saavutada. Eesti poliitdiskursuses ja -mõttemaailmas on valitsevaks muutunud kaks lähenemist.\nEsimese järgi on kõik, mida vaja teha, seotud maksimaalselt ettevõtlust soosiva keskkonna loomisega, eelkõige regulatsioonide ja mängureeglite kontekstis, ning madala maksustamiskoormuse hoidmisega. Iseenesest igati otstarbekas lähenemine, kuid samas pole see ka kogu tõde.\nTeise lähenemise järgi peaks me seadma endale eesmärgiks Skandinaavia naabrite ja suurte eeskujude heaoluriigi mudeli, mille saavutamise eelduseks on nende kasutatud meetodite maksimaalne ja kiirkorras kopeerimine.\nSamas on näiteks ka eurotsoonis hästi toimivas Soomes ilmunud murepilved. Meie kipume arvama, et kui oleme ehitanud sellise heaoluühiskonna nagu neil, siis ongi meil «ajaloo lõpp» käes.\nSoome tuleviku prognoosijad on aga hakanud murega välja ütlema, et nende praegune heaolumudel pole jätkusuutlik, kui nad jätkavad samasuguse majandusstruktuuri ja avaliku sektoriga ning sotsiaalsete koormuste jaotusega.\nSeega, kas on ikka tark püüda kopeerida möödunud aegade edu või on targem liikuda sinnapoole, kuhu meie suured eeskujud ise püüavad minna? Mitte püüda tulutult järele jõuda, vaid liikuda samas suunas, kuhu nemadki. Viimane on ju palju mõistlikum, kas pole?\nMe kõik tahaksime elada Rootsi- või Soome-sarnases heaoluriigis ja nautida sotsiaalset turvalisust, mida aga nende praeguse mudeli ajanihkes ja uues globaalses keskkonnas kopeerimisega piirdudes kindlustada pole lihtsalt võimalik.\nSeega on vaja leida teatud optimaalne, meie enda võimetele ja võimalustele vastav arengutee, mis võtab erinevatest mudelitest parima ja sünteesib selle meie oma teostunud edulooks.\nKuid ükskõik millise lähenemise puhul on eelduseks, et lahendus peitub riigi poliitikas ja tegevuses. Samas, euro-diskussioonis kumab tagapõhjal selgelt läbi arusaam, et euro peaks aitama meid automaatselt ihaletud heaoluühiskonnale lähemale.\nKuid ka Soome näide annab aimu, et euroga pole sel eriti pistmist ning hoopiski on vaja tekkivaid probleeme ette näha ja targalt eesmärke seada ning nende saavutamiseks tõsiselt pingutada.\nMuidu juhtub nagu Kreekaga, kes teatud «loomingulise raamatupidamise» abil küll lipsas eurotsooni, kuid jäi siis nautlema. Seda muret, et eestlased «Kreekat ei teeks», on väljendanud rahvusvaheliste institutsioonide kõneisikud ja otsustajad, arutledes juba vähem meie suutlikkuse üle eurokriteeriume täita, kuid üha enam meie jätkusuutlikkuse üle pärast euro tulekut.\nSellest on kergem aru saada, kui lugeda üsna hiljutisi sõnumeid. Näiteks Financial Timesis kirjutati, et Kreeka rahaasjad on kohutavas seisus, riigieelarve defitsiit läheneb tänavu lausa 13 protsendile SKTst, avaliku sektori võlakoorem aga on mahajäänud majandusstruktuuri ja vähese konkurentsivõimekusega riigis jõudnud 135 protsendini SKTst.\nÜkski valitsus pole siiani midagi ette võtnud struktuursete reformide osas ja riigi konkurentsivõime on kahanenud uskumatu kiirusega, sest reaalne vahetuskurss on 2006. aastast tugevnenud 17 protsenti. Ning, nagu väideti Financial Timesis, kui Kreeka poleks eurotsoonis, oleks riik kindlal pankrotikursil.\nKa viimase aja teated riigireitingu alandamisest on selle tunnistuseks. Eurotsoonis olemine kui ainuke päästerõngas aga räägib samas just euro kasuks...\nSeepärast on meil viimane aeg mitte ainult pingutada eurokriteeriumide pärast, vaid ka alustada planeerimisega, kuidas parimal viisil hakkama saada uues olukorras pärast eurot ja praegust kriisi, viimast parimal viisil ära kasutades, mitte ainult selle tõttu kannatades.\nAdekvaatne enesepeegeldus ja Eesti arengu sõlmprobleemides arusaamisele jõudmine jätkuva laiapõhjalise arutelu abil on seejuures eelduseks, et sõeluda paremini välja võimalusi ja teha teadlikke valikuid, mis meil järgmisel kümnendil ees seisavad, leidmaks lahendusi Eesti jätkusuutlikuks tulevikuks pidevalt muutuvas maailmas.\nKonverentsil esinenud tippjurist ja juhtiv Eesti põhiseaduse koostaja, kunagine justiitsminister, vandeadvokaat Jüri Raidla ütles, et kuigi seni on Eesti riik hästi arenenud, hakkab see etapp Eesti riigiorganisatsiooni arengus tema hinnangul lõppema ning järgmisse etappi sisenedes tuleks läbi viia riigi reorganiseerimine, et riiki väiksemate kuludega ülal pidada.\nSest meie riik on liiga kohmakaks ja kalliks muutunud. Ilmekaks näiteks sellest on ka asjaolu, et vaatamata jooksvas kriisis ligi 20-protsendilisele SKT langusele (ehk lihtsamalt öeldes meie avalikku sektorit toitva majanduse kokkutõmbumisele), tohutule tööpuuduse kasvule ning maksutulude prognoositud 15-protsendilisele langusele järgmisel aastal võrreldes «hea» 2008. aastaga, on ka meie tulevasse riigieelarvesse aastaks 2010, mis tegelikult on otsustava tähendusega euro tulekul, programmeeritud vaid vähem kui üheprotsendiline eelarvekulude vähendamine 2008. aastaga võrreldes! Ilmselt pole me suutnud optimeerida oma kulutusi ja pole täielikult kohanenud muutunud olukorraga.\nSamas peaks väiksel riigil olema suurte ees eeliseks just võimekus muutuvas keskkonnas kiiresti kohanduda. Eesmärgiks peaks olema mõjus ja tegus riik, mis tähendab, et riik peab Raidla sõnul olema ettenägelik ja efektiivne. Mõjusus tähendab riigi efektiivset igapäevast toimimist ning tegusus selle teadlikku arendamist.\nNüüd, 18 aastat pärast taasiseseisvumist ja viis aastat pärast Euroopa Liiduga ühinemist, on Raidla arvates õige aeg läbi viia riigi kui organisatsiooni inventuur. Riik hakkab muutuma hoomamatuks, oleme sukeldunud ülereguleerimisse, ütleb Raidla.\nAu sisse tuleks tõsta majandusteadlase ja endise ministri Jaak Leimanni juba taasiseseisvumise alguses käibele toodud õigusökonoomika ehk uute regulatsioonide tegeliku majandusliku mõju ja maksumuse arvestamine. Raske on mitte nõustuda, et õigusloomeline asendustegevus tuleks lõpetada.\nLoogiline oleks, kui riigikogu esimees oma jõululäkitust või aastavahetuse tervitust öeldes ei paneks rõhku sellele, mitu õigusakti riigikogu vastaval aastal vastu võttis. Uute seaduste ettevalmistamine ja vastuvõtmine ei saa enam olla eesmärk omaette, sest nende tegemine on tegijatele tihti mõnus, kuid ühiskonnale kulukas.\nTavaliselt loob iga seadus tükikese uut bürokraatiat, mis tuleb ühiskonnal kinni maksta. Eesmärk peaks olema korraldada olemasolevate seaduste täitmine.\nJärelejäänud kriisiaega tuleks ära kasutada struktuursete reformide jaoks. Eelarvekärped neid ei asenda, sest struktuursed reformid peaks kokkuhoidu andma märksa rohkem kui mis tahes kärped.\nJa mis peamine - kindlustama jätkusuutliku arengu pärast eurot ja pärast kriisi. Struktuurireformide eelduseks oleks aga riigiorganisatsiooni röntgenipilt.\nSeejuures rõhutaksin, et sellele röntgenipildile toetuv analüüs ei peaks lähtuma mitte tänastest, vaid juba homsetest vajadustest.\nKas ikka on vaja kõiki neid struktuure ja protseduure, mis kunagi võisid omal kohal olla, aga nüüdseks on kaotanud esialgse mõtte või nende ülesanded on teisenemas? Seejuures ei tohiks olla mingeid tabusid. Näiteks Raidla arvates võiks analüüsida, kuidas muutub pärast euro käibeletulekut Eesti Panga roll, kuidas seda organisatsiooni muuta väiksemaks ja odavamaks. Kas õiguskantsleri institutsiooni on Eestile enam vaja või piisaks vaid ombuds¬manist, ning kas maavanemate institutsioonil on praegusel kujul mõtet?\nMa ei ole kindel, et 15 aastat haldusreformi üle käinud vaidlused võiks ära otsustada rahvahääletusega, nagu pakkus Jüri Raidla. Kuid midagi tuleb tõepoolest teha, sest asi on muutunud juba anekdootlikuks.\nKardan, et rahvahääletus ei pruugi lähtuda ratsionaalsetest argumentidest ning otsustab haldusreformi peatada. Kuid selle läbiviimine on vähemalt kaalumist väärt, sest arvan, et olgu siis parem õudne lõpp kui lõputa poliitiline kiimlemine, mis kuhugi ei vii.\nPraktiliste esindus- ja täitevvõimu toimimise reeglite ja tavade abil tuleb välistada praegu vohav poliittehnoloogiate taunitav kasutamine õigusloomes, samuti võidelda vastutuse hägustumisega, kus otsuseid teeb justkui selleks põhiseadusega volitatud parlamendi või valitsuse eest kas näiliselt või ka tegelikult mingi muu, mitte-põhiseaduslik organ à la nn krokodillide komisjon või koalitsiooninõukogu.\nUsun ka, et Eestis pole palju inimesi, kes vaidleksid vastu Raidla esitatud teesile, et midagi tuleb ette võtta ka Eestis valitseva «permanentse ja vaibumatu valimiskampaaniaga», mis tähendab, et polegi hingetõmbeaega, mille jooksul saaks teha tavapärasest poliitilisest horisondist pikema perspektiiviga otsuseid, mis peaks olema kümne või isegi 20-aastase ajahorisondiga.\nTiheda valimisgraafikuga kaasneb ka fenomen, et lubadusi ei jõua ajaliselt täita, mistõttu seda asendab üha uute ja kangemate lubaduste andmine. See aga on tüüpilise püramiidskeemi tunnustega...\nSeetõttu tuleb leida võimalus valimiste sünkroniseerimiseks, mis lõpetaks valitseva kroonilise otsustamatuse või ülikonjunktuursuse riigis. Paljukirutud parteide rahastamise aga võiks anda riigikontrolli professionaalsetesse ja poliitilise ringkäendusega mitte seotud kätesse.\nVäga intrigeeriva ettepaneku esitas Jüri Raidla ka peaministri rolli tugevdamiseks riigi arendustöö, innovatsiooni ja strateegilise juhtimise korraldamisel. On ju sama teed läinud viimati Jaapan, varem aga Singapur ja mitmed teised innovatsiooni liiderriigid maailmas.\nPraegu on peaministril pigem valitsuse istungite juhataja roll, riik on aga killustunud ühendamata ja isepäisteks vürsti- ja vasallriikideks. Olen veendunud, et igal juhul tuleks midagi teha, võimestamaks riigi otsustustasanditel seire- ja prognoositegevust.\nKa riigikogu tulevikukomisjon oleks selles kontekstis kindlasti otstarbekas luua, toetudes senistele headele kogemustele seoses analoogse interdistsiplinaarse ja laiahaardelise Euroopa asjade komisjoniga.\nTervikuna tuleks prioriteete rohkem väärtustada ja nende realiseerimisele rõhku panna ka organisatsiooniliselt. Näiteks pakkus poliitikauuringute keskuse Praxis juhatuse liige Annika Uudelepp välja, et Eestis võiks ministriportfellide arv olla paindlik ja ministriportfellide loomine võiks olla võimalik vastavalt sellele, kuidas riigi prioriteedid ja eesmärgid seda nõuavad.\nNäiteks oleks Eestil praeguses olukorras vaja tööhõiveministrit, samuti kliima- ja energiaministrit. Riiki võiks ehitada prioriteetidest sõltuvalt nagu legot, reageerides paindlikult väljakutsetele, mitte fikseerudes alatiseks vaid valdkondlikule hierarhilisele struktuurile.\nSee aitaks vältida tunnelnägemise valitsemist, reaalselt juba tekkinud arengulõhesid riigiasutuste vahel, ametkondlikku primitiivset egoismi ja muutustevastasust. Tuntud ettevõtja Toomas Lumani arvates tuleks üleüldse loobuda lausetest, nagu «me pole kunagi nii teinud» ja «me oleme alati just nii teinud», mis pole mingi argument haldusaparaadi reformimise diskussioonis.\nEesti peab saama inimestele tsentrifuugist magnetiks, kõlas konverentsil professor Mati Heidmetsa esitatud üleskutse. Eesti peab muutuma riigiks, kuhu inimesed tahavad (tagasi) tulla. Kuigi väliste näitajate järgi on Eesti ühiskond haritud ja vabade inimeste ühiskond, iseloomustavad Eesti ühiskonda suured lõhed, kuid neid erisusi ei märgata ja neist ei tehta välja.\n«Tulude jaotuse ebavõrdsuse järgi oleme rohkem Venemaa kui Euroopa,» ütles Heidmets. Kuigi inimesed ise ei tee neist lõhedest numbrit, on see üheks indikaatoriks, nagu ka väljaränne ja vähene huvi Eestisse tulla või siia jääda, et meil on elukvaliteedi ja ühiskonna toimimise kvaliteediga probleeme. Eestlaste rahuloluhinnangud on madalad, Euroopas viimaste hulgas.\nKõlama jäi ka mõte, et meie ühiskonnas on palju varjatud sallimatust. Just hiilivat, latentset, mitteagressiivset sallimatust avalikus keelekasutuses, suhtumises igasugustesse vähemustesse ja arvamuste paljususse. See aga pole inimestele inspireeriv ning sunnib lahkuma intelligentsemaid kohalikke ja takistab ka väljast ajude sissetulekut.\nPealegi ei piisa kahe- või ka kolmekümne või kolmesaja aju sissetoomisest. «See ei aita, sest ajud kuhtuvad vanamoodi korraldatud ühiskonnas,» ütles Marju Lauristin. Samas, just neist elukeskkonda ja -kvaliteeti iseloomustavaist tegureist sõltub Eesti kui ühiskonna atraktiivsus. Ning see, kas sündinud lapsest saab kord meie inimvara või ekspordiartikkel. Sellest aga omakorda sõltub nii meie riigi tugevus kui majanduse edu.\nNagu arvab Ülle Madise, peaks Eesti ambitsiooniks olema maailma parimaks saamine, mitte originaalist viletsamaks koopiaks. Selleks tuleks saavutada siin maksimaalne heaolu, teaduse, tehnika, lõbustuse ja disaini ainulaadne ühendus. Muutuda kohaks, kus inimestel on mõnus elada.\nÄra tuleb kasutada nii elava mitmekesise linliku keskkonna võimalusi kui ka puhta maakeskkonna omi. Tuua Eestisse tagasi ajud ning need, mis pole veel ära läinud, siia jääma meelitada. Nagu ka uut kvalifitseeritud rahvast juurde tuua, katmaks valdkondi, kus meil kitsas käes.\nIgati õigus on Tiit Vähil, kui ta ütles konverentsil, et me peame muutuma ummikriigist keskriigiks ning selleks tuleb panustada teadusele, haridusele ja majandusele. Peab taastama Eesti atraktiivse positsiooni ida ja lääne vahel. Eesti vajab hädasti majanduskasvu taastumist nelja-viie protsendi tasemele.\nPraeguses maailmas on seda kasvu võimalik leida üksnes kasvavatelt turgudelt ja kui saame paar protsenti sellest idast, siis oleme ülesandest poole lahendanud. Vastasel juhul tuleb meil otsida neid võimalusi Kesk- ja Lääne-Euroopast, kus oleme konkurentidele igas faasis kindlalt alla jäänud ka siis, kui turutingimused meile suhteliselt lahedad olid.\nMajandusteadlane Urmas Varblane sõnas, et Eestist läheb rohkem raha välja, kui tuleb tänu ekspordile sisse. Tänapäeva majanduses on kõige tähtsam meie koht globaalses väärtusahelas ning Eestil tuleb oma senist kohta muuta.\nOlukord paraneb, kui Eesti ettevõtjad leiavad uusi turge või uusi segmente vanadel turgudel, neid mitmekesistades ja mitte piirdudes paari-kolme naaberriigiga.\nSelles tuleb neid abistada. Ei peaks keskenduma unikaalsele teenusele, vaid mõtlema, milline on ettevõtte ärimudel ja kuidas siduda innovaatiliselt juba teadaolevaid tehnoloogiaid ja teenuseid viisil, millega olla rahvusvaheliselt konkurentsivõimeline.\nMe peame targalt spetsialiseeruma. Ent kuidas seda teha - selleks on vaja koondada kõigi jõupingutused nii riigi kui ettevõtete tasandil. Siis suudame konkureerida ka Hiinaga.\nEuro tulek ei lahenda iseenesest Eesti ekspordi järsu kasvatamise vajadust, sest säilib senine olukord, kus eurotsooni-väliste riikide suhtes on meie kaubad sama kallid või odavad kui seni.\nMuuseas, Eestis on reaalne vahetuskurss viimase kümne aastaga tugevnenud lausa ligi 70 protsenti! Euro ei too automaatselt kaasa ka teadmistepõhise majanduse teket ega uute äriideedega alustamist, ei aita kaasa teadmiste kasvule või uue, rahvusvaheliselt konkurentsivõimelise ettevõtjate-juhtide põlvkonna tekkele. Majanduskriisi käigus toimub USA, paljude Lääne-Euroopa jt riikide ettevõtetes äripartnerite inventuur, arvab akadeemik Varblane.\nKohandumise käigus otsitakse uusi, senisest tõhusamaid lahendusi. See on võimalus ka meie ettevõtlusele - pakkuda ennast sobivaks partneriks, mis aga eeldab edukust äritegevuse sihtkohtade vahelises võitluses. Siin on kõik vahendid olulised.\nArvan, et ka meie seni edukas maksupoliitika vajab analüüsi ja jätkuvat täiustamist, sest PWC viimase maksu-uuringu andmetel eraldivõetuna ettevõtte maksukoormuse järgi on Eesti maailmas tagasihoidlikul 131. kohal ning Euroopa Liidus alles 19. kohal.\nSamas on uuringu andmeil viimase aasta jooksul oma maksukeskkonda ettevõtjasõbralikumaks muutnud koguni veerand maailma riikidest: 20 riiki vähendas äriühingu tulumaksu, üheksa tööjõu maksustamise määra ning 37 riiki lihtsustas maksudeklaratsioonide edastamise korda või süsteeme.\nMeil aga, viidates kriisile, on ettevõtjate jaoks maksukoormus veelgi kasvanud ning tulevikukavad viitavad samuti ettevõtjate maksukoormuse kasvule olukorras, kus mitmed Euroopa riigid teevad pingutusi, et makse pigem alandada.\nArengufondi juhatuse esimees Ott Pärna ütles, et oleme tänu kriisile jõudnud esmakordselt seisu, kus me mõtleme, kas ja milline on Eesti koht globaalses väärtusahelas. Kriisi ajal on võimalused just väikestel.\nPealegi, globaalsed trendid kriisi tõttu ei muutu ning need tuleks tabada ja ära kasutada. Selle nimel töötakse Arengufondi koordineerimisel kevadeks välja «Eesti kasvuvisiooni 2018», milles sünteesitakse, millised on kümne aasta pärast Eesti konkurentsivõimekuse valdkonnad ja nendeni jõudmise teed.\nTegelikult on Eesti kriisist väljumise ja edasise majandusliku edukuse eelduseks see, kuivõrd suudab Eesti oma eelmise eduloo muuta uueks edulooks, kasutades parimal viisil ära oma suhtelisi eeliseid.\nSelle võtmeks pidas konverentsi lõppdiskussioonis osalenud president Toomas Hendrik Ilves oma väiksuse paindlikku realiseerimist ja oma tee leidmist, kriitiliselt hinnates ja ära kasutades teiste nõuandeid ja soovitusi. Nüüd aga tuleks keskenduda pikaajalistele eesmärkidele, kuna neid ei ole võimalik lahendada projektipõhiselt.\nEuro aga on vaid abivahend Eesti majandusedu kindlustamisel ja elukvaliteedi parandamisel, kui me oskame seda õigesti ära kasutada. Nüüd tuleb meil mõtelda, kuidas rakendada oma loovus uute eesmärkide saavutamiseks, ning mitte muutuda konservatiivseks ja hoida jäigalt kinni neist lahendustest, mis olid edukad 15 aastat tagasi, ütles president.\nPresidendiga diskuteerinud Briti ajakirja The Economist mõjukas analüütik Edward Lucas märkis, et kusagil pole ühest retsepti kriisi ületamiseks ja majanduse ergutamiseks.\nEestis on kõike palju lihtsam korraldada kui lääneriikides - see võikski olla Eesti konkurentsieelis ja üks eduloo nurgakivi. Riik ei ole veel ajudest tühjaks jooksnud, kuid tuleb teha nii, et seda ei juhtuks. «Ajudele» on käimas üleeuroopaline võidujooks, kuid sellel rahvusvahelisel areenil pole Eestit märgata. Lucas hoiatas ka elukutseliste poliitikute eest, kes kaotavad sideme ümbritsevaga - poliitikud peaks roteeruma eri valdkondade vahel.\nKriis lõpeb sõltumata euro tulekust. Oleks hea, kui meil jätkuks aega seda ära kasutada ja sellest õppida. Konverentsil pakuti välja suur hulk erinevaid ideid ja ettepanekuid. Ükski neist pole vaieldamatu. Ükski neist pole üleöö rakendatav. Jääb vaid loota, et nende ja teiste ideedega töötatakse edasi ning neid ei vaikita maha ega lasta põhja kriitika turmtulega.\nKonverentsi ettekannete ja aruteludega saad tutvuda põhjalikumalt siin.\nRaivo Vare, Arengufondi nõukogu esimees\nÄP: Rahulolematus sünnitas aasta logistikateo\nÄripäev: Tänavuse aasta logistikateo sünnile on suure panuse andnud Eesti Post. Paraku ise ta sellest suurt ei võitnud, vaid on kaotamas kiiresti kliente Smartposti pakiautomaatide teenusele.\nLihtsuses peitus aasta logistikateo edu\nPaki saatmiseks ei ole inimesel vaja muud teada, kui paki saaja mobiiltelefoni numbrit ja pakiautomaadi kohta, kus soovitakse pakk kätte saada. Ka paki kättesaamiseks on vaja omada vaid mobiiltelefoni.Paki saatmiseks sisestab saatja pakiautomaadi terminalis saaja mobiiltelefoni numbri ja määrab koha, kuhu pakk saadetakse, tasub saatmise eest pangakaardiga ja paneb paki sobiva suurusega kappi. Paki sisestamiseks kulub keskmiselt 45 sekundit.\nArengufond jättis äriidee eestlastele\nEksport veel olematu\nMida teha, kui vastandid ei tõmbu?\nÄrilehes Indrek Kelder: Naiste loogika," ütlevad mehed, kui ei mõista, miks naised teevad asju just nii, nagu nad teevad. „Mehed - ei saa nendega, ei saa nendeta," ohkavad naised, kui mees alles viienda meeldetuletuse peale lambipirni ära vahetab.\nSellise sissejuhatusega võiks alustada artiklit ajaviiteajakirjanduse kollasematel külgedel. Seekord pean ma aga silmas palju tõsisemat teemat: nimelt kuidas sundida teadlased ja ärimehed koostööle, kui neid panevad „tiksuma" hoopis erinevad asjad ja nende teineteisemõistmine on parimal juhul puudulik\nÄrimehed on tavakodanikule suhteliselt lihtsalt mõistetavad olendid, keda motiveerib üldjuhul raha. Seda teenitakse nii nagu osatakse: kes teeb äri meditsiinis, kes seakasvatuses - ühtmoodi on eesmärgiks kasum. Edu ja sellega kaasnev rikkus toob teiste ärimeeste tunnustuse ja vähem edukate kadeduse. Raha peetakse mõnel juhul ka veidi räpaseks, palju üllam oleks tegeleda kõrgemate väärtuste poole püüdlemisega, teha näiteks teadust...\nTeadlased nagu oleksidki oma suhtumiselt tüüpilise ärimehe vastandid. Raha ise ei ole teadlasele üldjuhul eesmärk, vaid pelgalt vahend, et teha veel rohkem teadust. Kui keegi on juhtunud nägema palju aastaid töötanud teadlase CV-d, siis enamasti sisaldab see lehekülgede viisi viiteid teadusartiklitele, mille kaasautoriks ta on olnud. Kui asjasse veidi süveneda, siis selgub, et teadussfääris keerlebki elu ümber teadusartiklite. Nende avaldamine võimalikult prestiižikas ajakirjas on see, mis toob kolleegide tunnustuse ja ka raha - teadusteemade rahastamisel on teadlase tase oluliseks mõõdikuks ja seda taset mõõdetakse avaldatud artiklitega.\nMa ei taha kuidagi teadlasi selle pärast halvustada. Teadlased väärivad meie kõigi austust oma pühendumuse ja panuse eest, mis nad on andnud teaduse ja seeläbi kogu maailma elujärje edendamisse. Paraku tekib siin pisike probleem. Teadustulemused oleks tore ju ladusalt ka ellu rakendada, sh majanduseduks siirata, aga kui ärimehed ja teadlased on motiveeritud niivõrd erinevalt, räägivad nii erinevat keelt, siis kuidas seda teha?\nSee probleem ei ole hiljuti avastatud, sellega on kõrgeimal tasemel tegeletud aastakümneid. Üle maailma on ilmselt tuhandeid riiklikke abiprogramme, mis on mõeldud teaduse ja äri vahel ühenduse loomiseks ja edendamiseks. Nii ka Eestis - meil on ülikoolides Spinno programm, siis teadus- ja arenduskeskuste programm, meil on teadus- ja arendustegevuse projektide toetamise programmid jne. Ja ka edu on saavutatud: ülikoolide ja ettevõtete koostöö rahaline maht on kuuldavasti viimase mõne aastaga vähemalt kümnekordistunud.\nKas siis praegu tehakse seda nii palju või on saladus pigem selles, et varem tehti nii vähe? Siis mitmekordistab mahtu isegi mõõdukas kasv. Ka meedias on avaldatud rohkelt edulugusid kõlavate nimedega spin-off-firmade asutamisest, mille pressiteatele lisatud fotol noored lipsustatud ärimehed suruvad hammaste särades kätt muhedatel professoritel.Selle taustal võime paraku näha, et neid ettevõtteid ei ole sugugi nii palju, kui me tahaksime, ja paraku hääbuvad paljud nendest vähestestki kõlavate nimedega spin-off'idest juba mõne aastaga uurimistoetuste najal vegeteerivateks laborikesteks, kus tehakse edasi sedasama teadust ja siis aeg-ajalt kurdetakse, et keegi ei taha seda osta. Milles on probleem?\nSüsteem vajab muutmist\nHiljaaegu teadus- ja haridusministeeriumis toimunud kõrgetasemelisel kohtumisel vastas üks lugupeetud professor küsimusele koostööst ettevõtetega, et artiklit kirjutav teadlane on sellele 150% pühendunud ja parem oleks, kui ettevõtja teda selle juures ei tülitaks. See siiras seisukoht panigi mind mõtlema: kas ehk pole meil toetusprogramme luues midagi kahe silma vahele jäänud? Need on loodud, tuginedes ettevõtluse loogikale, et soodustades koostööd, teenitakse rohkem raha. Aga mis siis, kui üht osapoolt raha ei motiveeri? Lihtne vastus tundub olevat, et tuleb muuta süsteemi, s.t mitte enam hinnata ja rahastada teadlasi teadusartiklite alusel. Aga mille järgi siis? On ju teadusartiklid oluliseks mõõdikuks ka rahvusvahelisel tasandil, nii et ilmselt ei saa neid päris prügikasti visata, vaid tuleks pigem millegagi täiendada. Kardetavasti jääb minu rolliks siin ainult küsimuse püstitamine - loodetavasti ühe tilgana veskile, mis peaks eri osapoolte koostöös valmis jahvatama ka uue hindamis- ja motiveerimissüsteemi.\nindrek.kelder[A]arengufond.ee, Arengufondi investeeringute ekspert\nLoe samal teemal blogist pikemalt.\nOtt Pärna: murrame von Baeri Ülikooliga Euroopa Paradoksi\nPostimees: Euroopa Paradoksiks nimetatakse Euroopa suutmatust oma teadustulemusi äris ja ühiskondliku heaolu suurendamisel ära kasutada.\nMaailm tunneb palju tehnoloogilisi avastusi, mis on tehtud Euroopas või eurooplaste poolt, kuid viidud ärisse pigem Ameerikas. Elektronmagnetlained (Maxwell) avastati ning radar nuputati välja Euroopas, mikrolaine ahi aga ehitati ja kommertsialiseeriti USAs. Sarnaselt töötati Tim Berners-Lee poolt world wide web'i põhimõte välja CERNis, Šveitsis, samas näiteks esimesi internetiettevõtteid Netscape asutati USAs.\nJa ometi räägime me Eestis tõsimeeli, et peame oma kõrghariduse ja teadusega Euroopasse jõudma - neilt eeskuju võtma. Võtma eeskuju kelleltki, kes paradoksaalsel kombel isegi oma teadussaavutusi majandusse ja ühiskondlikesse väljakutsetesse istutada ei suuda?Mis siis ikkagi on Euroopa Paradoksi taga? Käin siinkohal välja oma mõttekäigu. Ja jätan sedakorda targu puutumata asjaolu, et tegelikkuses on ka Euroopa teaduse sisuline tase ning vastavad investeeringud allpool USA näitajaid.\nNüüd arutelu juurde.\nTeadus on traditsiooniliselt olnud selgete monodistsipliinide põhine, olgu selleks siis füüsika, matemaatika, keemia, geoloogia, ajalugu või usuõpetus. Oma kogemuse najalt Inglismaal võin öelda, et mida vanem ülikool, seda ortodokssem ta on - sajad aastad kitsaid teadusvaldkondi, ajalugu ja Nobeli preemiaid teevad nad küll autoriteetseks, kuid ka vähepaindlikuks. Uuema aja ülikoolid ei saa küll kelkida nobelistidega, kuid on palju interdistsiplinaarsemad. Viimane muide on aidanud neil kaasata rohkem raha ettevõtetelt nii teaduse kui ka õpetamise tarbeks ning huvitava asjaoluna on sellised ülikoolid ka välistudengite seas popimad.\nÜhiskond ja majandus on seevastu olemuselt keeruliste ja erinevaid teadusalasid läbivate probleemide ning väljakutsete põhine, nii igapäevaelus kui ka kasvõi riigi juhtimises. Ettevõtted otsivad võimalusi nutikate lahendustega nende proovikivide najalt äri ja raha teha. Fossiilsete kütuste nappus viib uute energialiikide, -kandjate ning -seadmete turuletoomiseni, milleks ettevõtted ühendavad erinevate teadus- ja tehnoloogiaalade saavutusi. Rikka maailma vananemine seab väljakutsed sotsiaal- ja tervishoiusüsteemidele, luues sellega ettevõtetele taas võimalusi nutikateks, kuid paratamatult mitmetahuslisteks toodeteks, teenusteks või lahendusteks.\nSenikaua kuni teadlane ja inimene-riigijuht-ettevõtja vaatavad maailma läbi erinevate prillide, on äärmiselt vähetõenäoline, et teadusse ja kõrgharidusse pandud kroonid ning inimesed parimal viisil ja kujul ühiskonda tagasi jõuavad.\nValguskaabli asemel ühendab Euroopa teadust ja ettevõtlust kõver toru, mis lekib või on sõlmes mõnedes riikides vähem (nt Inglismaa, Soome, Rootsi, Taani), mõnedes rohkem (eelkõige Kesk- ja Ida-Euroopa maades ning Lõuna-Euroopas).\nEesti kõrghariduse ja teaduse tulevik ning edaspidine mõjusam panus ühiskonda sõltub sellest, kas me suudame nende kitsa ja monodistsipliinipõhise näo ühiskonna poolt arusaadavasse probleemipõhisesse vormikeelde panna. Ja sellest tulenevalt teadust ja õpetust distsipliinide vaheliselt teha. Kindlasti ei välista see väljakujunenud teadusdistsipliinidega edasitegelemist, kuid peame leidma tee, kuidas need ühiskonna poolt mõistetavate ja lahendusi vajavate väljakutsetega otseselt haakuma panna.\nNäiteks seesama vee temaatika, millest ma kord varem Postimehes kirjutasin. Vee kättesaadavus, kvaliteet, transport jms püstitavad lähitulevikus suuri teaduslikke, tehnoloogilisi ja ökoloogilisi küsimusi. Nendega omakorda seonduvad poliitilised ja majanduslikud väljakutsed, mis viivad muuhulgas filosoofiliste, usuliste ja eetiliste küsimusteni. Neid tuleb uurida ja õpetada erinevate alade teadlaste ja õppejõudude koostöös, mis tähendab erinevate teaduskondade ja koolide kokkutoomist - lähendamist.\nSoovitan selleks tõsta tuhast Eesti Ülikooli idee. Mitte koheseks otsustamiseks, juhtkonna ja juhtlinna valimiseks, vaid sisukateks aruteludeks ning analüüsideks.\nDiskussiooni keskmes peab olema vastuse leidmine küsimusele, milline peab olema Eesti kõrgharidus ja teadusmaastik, et vastata tulemuslikult ühiskonna ees seisvatele komplekssetele väljakutsetele (mitte pelgalt efektiivsust suurendada!).\nFüüsiline või virtuaalne vorm, juhtimisstruktuur ja rahastamismudelid tuleks esialgu tahaplaanile jätta. Samuti ka nimi, kuigi selle nutikalt valime võib juba enne ametlikku avamist maailma tähelepanu tuua, nagu seda on kogenud soomlased Aalto Ülikooli rajamisel. Kolme senise Helsinki ülikooli liitmisel moodustunud innovatsiooniülikooli elik Aalto Ülikooli tuntakse juba enne selle ametlikku avamist 2010.a alguses laias maailmas hästi!\nLihtsalt filosofeerides võiks Eesti Ülikool (miks mitte meie teadussaavutuste ajalugu ja ka kahekroonist vaadates von Baer'i nimeline) koosneda väikesest arvust multi-distsiplinaarsetest instituutidest ja selle kaudu võiks ka Eesti kõrgharidust uuel tasemel rahvusvaheliselt müüa. Polaarsete instituutide alla võiks esialgu omandivormi ignoreerides püüda klasterdada (vähemalt kõrgemate tasemete kraadiõppe, ingl. k. post-graduate tasemelt) Eestis olemasolevad õppetoolid ja teaduskonnad, keskused, instituudid, kõrg- ja ülikoolid.\nKindlasti tuleb hoolitseda selle eest, et tänased edukamad keskused, kasvõi Viljandi Kultuuriakadeemia, Eesti Ülikoolis oma näo ja teo säilitaksid ning seda pigem laiendaksid ja teiste valdkondadega seoksid, samas üksteist ei dubleeriks. Eesti Ülikool peab kindlasti olema erinevate identiteetide ja valdkondade kaasaegne ning lõimunud summa, mitte "ühepikkuste näppudega" tudengite-teadlaste-keskuste kogum. Kesksel kohal peab olema ambitsioonikus olla parim, loomingulisus, avatus maailmale, arvestatav hulk maailmateadlasi ja välisõppureid. Viimaseid peab olema vähemalt 10 protsenti, tänase 1,4 protsendi asemel.\nIdeaalis võiksid instituutideks voolitavad probleemvaldkonnad ühtida riiklike strateegiliste kasvuvaldkondadega. Nii moodustuks alus kõrgharidust, teadust ja ettevõtlust ühendavatele kasvuprogrammidele, mille alusel Eesti majandust tulevikku suunata. Arengufondi seirete taustal tõusevad selliste võimalike valdkondadena esile säästev energeetika ja keskkond, tervise- ja heaolu tooted ning teenused, rahvusvaheline kaubandus ja juhtimine, multikultuursuse väljakutsed ja võimalused, küberrakendused ja digitaalne meedium.\nKui me leiame Euroopa paradoksiküsimusele eestlasele omase elutarga lahenduse ja selle ka ellu viime, siis julgen mina küll panuse panna sellele, et Eesti ühiskond, majandus, kõrgharidus ja teadus hakkavad ühte jalga käima. Seeläbi muutub Eesti tudengeid eksportivast doonormaast neid ligitõmbavaks ja talentide seas popiks riigiks.\nIgatahes tuleb diskussiooni Eesti kõrghariduse tuleviku osas avardada ja ambitsioonikamaks muuta. Kui Singapuri Rahvuslik Ülikool NUS sai 50 aastaga maailma 30 parima ülikooli sekka, peab ka meie siht olema seatud parima 100 piirimaile. Kuid see on vaid vormiline eesmärk. Kõrghariduse sisuline ülesanne on ikka ühiskonna ja majanduse väljakutseid aduvate ning neid lahendada suutvate ja meie riigi tulevikku kujundavate talentide arendamine.\nArtikkel põhineb autori esitlusel 15. oktoobri konverentsil "Eesti Euroopa Kõrgharidusruumis - kuidas edasi?".\nott.parna[A]arengufond.ee, Eesti Arengufondi juhatuse esimees\nSiim Sikkut: Eduks tuleb ette vaadata\nÄripäev vahendab: Igal ettevõttel ja riigil on vaja aeg-ajalt vahetada arengukäiku või muuta suunda. Praegusel kriisiajal on selge, et senised lähenemised endise edukusega ei tööta. Uue eduni viib muutumise ja uuenduste tee, peenemalt öeldes innovatsioon.\nAlustada võiks järgmiste küsimustega:\nViimane on oluline küsimus just teaduse ja tehnoloogia muutustele tuginevate futuroloogide pakutava tulevikunägemuse puhul.\nTeadus ja tehnoloogia üksi ei too majanduslikku kasu ja ühiskondlikku heaolu. Keegi peab need saavutused inimestele vajalikeks rakendusteks muutma, viimaste ümber ärimudelid ja avaliku teenuse pakkumise mudelid looma.\nsiim.sikkut[A]arengufond.ee, Arengufondi majandusekspert\nÄP vahedab: Kuidas erastada riigiettevõtet\nArengufondi majandusekspert Heido Vitsur Äripäevas: Tänaseks on erastamine omandanud tunduvalt teise tähenduse kui Margaret Thatcheri või Eesti suurerastamiste ajal. Siis oli kõik lihtne ja selge.\nKuid edu saavutamine ei ole edumeelsust uinutanud. Saksa Postis ollakse veendunud, et järgmisel kümnendil tuleb neil astuda järgmine samm. 14-16 oktoobril käesoleval aastal Lucernis toimunud tulevikukonverentsil Saksa Posti asepresidendi Holger Winklbaueri esitatud tulevikuvisiooni järgi arvestab Saksa Post sellega, et 10 - 15 aasta pärast toimub praktiliselt kogu kirjavahetus internetis.\nSamal ajal suureneb internetikaubamajade kasutajate arv maailmas kuni kolme miljardini. Koos sellega kasvavad nõuded kaupade kohaletoimetamise kiiruse, täpsuse ja mugavuse suhtes. Põhiline konkurents hakkabki toimuma siin. Võitjateks jäävad need, kes jõuavad teistest kiiremini paindliku, odava ja tarbijale mugava (käepärase) postipakkude kättetoimetamise süsteemi välja arendada. DHL oli maailmas esimene, kes ehitas üles (Saksamaal) automatiseeritud postipakiterminalide võrgu. Teisel kohal oleme meie oma väikeses kuid nutikas Eestis.\nE24: Smartpost murrab Itaalia tulusasse postipaki ärisse Ott Pärna Pärnu juhtimiskonverentsil\nÄPonline vahendab: Arengufondi juhatuse esimehe Ott Pärna sõnul aitaks eduvõimalust suurendada täpsem suunaseadmine kui abstraktne soov rikkamaks saada.\nOtt Pärna rääkis Pärnu juhtimiskonverentsil, et liidrite roll kriisi ajal on nii ettevõtluses töötajate motiveerimisel kui ka riigi juhtimisel suurem kui varem. "Edukas riik Singapur teeb kolmandat korda riiklikke plaane, millises valdkonnas nad edukad tahavad olla: küll nad on tervishoiu teenuste liider regioonis, tahtsid regiooni finantspealinnaks saada, samas on nad rahvusvaheline logistikamaa inglise impeeriumi ajast peale Aga teevad ka teisi asju."\nSellised riigi suunaseadmised Pärna sõnul töötavad. "Plaanid ei saa olla abstraktsed, et tahame viie aasta pärast rikkamaks saada või Nobeli preemiat võita. Kui me ei tea, millises valdkonnas Nobelit saada tahame, siis me ei tea mida teha ja kuhupoole joosta," rääkis Pärna.\nSuunaseadmised töötavad nii indiviidi, ettevõtte kui ka riigi puhul, rääkis Pärna, kelle sõnul ambitsioon peab olema pigem suur kui väike, sest siis on parem võimalus ennast võitjate sappa haakida.\nMeie portfelliettevõte SmartPost Ärilehes\nEPLi Ärileht: Suuremates kaubanduskeskustes riskikapitali najal pakiautomaadid üles seadnud ettevõte kavatseb raske aja kiuste end aasta lõpuks turuliidriks rebida.\n„Praegune majandusolukord on korraldanud ka meile tuleristsed," rääkis ettevõtte juhatuse esimees Indrek Oolup Päevaleht Online'ile ning kinnitas, et pakiautomaatide kasutajate hulk kasvab vaatamata sellele pidevalt.\nNäiteks augusti lõpus ületas ühes päevas pakiautomaatide kasutajate arv 1000 inimese piiri. „Protsendiliselt, kui palju pakiautomaate kasutatakse, võib täiesti rahul olla," märkis ta.\nOolupi sõnul on praegu aktiivseid internetipoode ja katalooge, kes nende teenust pakuvad umbes sada. "Kasutatavus firmati on erinev - 30-80 protsenti tellijatest valib meid kauba kättesaamise vahendina," rääkis Oolup.\nEraisikuid, kes pakiautomaadi kaudu oma pakke üksteisele saatsid, oli viimase kuu jooksul keskeltläbi 2000, seega kasutavad inimesed Oolupi sõnul automaate täitsa meelsasti. „Küll aga vastab tõele see, et inimesed kardavad veidi uut ja tundmatut asja," möönis Oolup.\nPunaseid pakiautomaati võib tema sõnul võrrelda sularahaautomaadiga. „Kui sularahaautomaat tekkis, siis paljud eelistasid endistviisi võtta oma raha pangakontorist telleri käest. Nüüd enam keegi naljalt pangakontorisse sularaha võtma ei lähe," selgitas Oolup ning lisas, et sama saatus tõotab tabada ka automaate. „Pakiautomaat asendab pakkide saamisel peagi postkontori," oli ta kindel.\n„Investeerimisperiood on ca 5 aastat ja ehkki võimalik on ka varasem väljumine, ei ole Arengufond praegu küll plaaninud oma osalust SmartPostis müüa," kinnitas Kakko.\nKuna kasvuettevõttesse tehtava varase faasi investeeringu puhul on tema sõnul tavaline ja ootuspärane, et alguses investeeritakse rohkem ja kulud seoses teenuse arendamisega on suured ja tulud hakkavad alles hiljem kasvama, on kõik sellised ettevõtted oma algusaastatel raamatupidamislikus kahjumis. „Kindlasti ei tähenda 2008. aasta raamatupidamislik kahjum seda, et ettevõttel või sinna tehtud investeeringul poleks väärtust," kinnitas Kakko.\n„Praegu oleme seisukohal, et üldise majanduslanguse tingimustes on ettevõtte meeskond olnud tubli ja suutnud muutunud majandustingimustes teenuse hästitoimivalt tööle saada ja ka planeeritud kulud on hoitud kontrolli all," rääkis Kakko.\nMöödunud nädalal paigaldas SmartPOST Lasnamäe Centrumisse teadaolevalt maailma suurima pakiautomaadi.Uusimal automaadil on 198 hoidlat pakkide jaoks ning pikkust 17 meetrit. Teadaolevalt pole gigandile mõõtmetelt ja võimsuselt võrdväärset terves maailmas.\nÜle Eesti on ettevõttel 36 pakiautomaati, mille kasutatavus varieerub SmartPOSTi juhatuse kinnitusel vastavalt automaadi ümbruskonnas elavate inimeste hulgale.Eesti on Saksamaa järel teine riik maailmas, kus selline üleriigiline pakiautomaatide võrgustik on käima pandud.\nVaata ka Smartposti tabavat ja meeleolukat reklaamklippi.


Uued maksuvõlglased on kinnisvara- ja ehitusfirmad - Äripäev\nUued maksuvõlglased on kinnisvara- ja ehitusfirmad\n11. märts 2009, 13:47\nViktoria Lummo 11. märts 2009, 13:47\nMaksuvõlglaste TOP 100 uued tulijad\non valdavalt ehituse ja kinnisvaraga tegelevad firmad.\nUutest maksuvõlglatest on kõige suurem võlg Ergomer Ehitus OÜ-l. Firma, mille osanikuks on Sergei Kalašnikov, on maksuametile võlgu ligi 20 miljonit krooni.\nUueks tulijaks maksuvõlglaste edetabelisse on ka Rocca Al Mare Ehitus OÜ, OÜ Kinza Grupp, OÜ Tallinna Arendus ja Q Autoliising OÜ. Kõikidel nendel firmadel on ühine juhatuse liige. Äriregistri alusel on kõikide firmade juhatuse liige ja omanik Ats Kadak, kellega Äripäeval ei õnnestunud ühendust võtta. Kokku on nende firmade maksuvõlg üle 36 miljoni krooni.\nASil Stepford Finance on ligi 7 miljoni kroonine võlg. Ettevõte tegevusala on enda või renditud kinnisvara üürileandmine. Firma juhatuse liiget Kristjan Silda ei õnnestunud Äripäeval kätte saada.\nEdetabeli uus liige on ka Autohaus OÜ, kelle maksuvõlg on ligi 11 miljonit krooni. Äriregistri andmetel on firma tegevusala sõiduautode ja väikebusside müük. Selle osanikuks on Nikolai Gontšarov, kellel on osalus ka Eretalia OÜs, praegu likvideerimisel olevas Seder Invest OÜs, Romulen OÜs ja Viru BioEnergy OÜs. Äripäev püüdis maksuvõlglasega ühendust võtta, kuid ametlikel telefoninumbritel vastasid Autohaus OÜga mitte seotud inimesed.\nMaksuvõlglaste edetabelisse jõudis ka maksuametile ligi 10 miljonit krooni võlgu jäänud EuroBau Eesti OÜ, mille omanik on Sergey Zaytsev. Firma tegevusala oli äriregistri andmetel mitmesuguste kaupade vahendamine.\nLigi 7 miljoniline maksuvõlg on tubakatoodete hulgimüügiga tegeleval Coverland Eesti ASil. "See võlg ei ole meie ja Äripäeva vaheline asi, see on meie ja maksuameti vaheline asi," ütles Coverland Eesti ASi juhatuse liige Mall Bakler. "Kõikidel on praegu raske ja me oleme maksuametiga juba kokku leppinud," lisas ta. "Kindlaste maksame oma maksuvõla ära."\n7 miljonit krooni maksuvõlga omab ka ärinõustamisega tegelev Udomsak Petch OÜ. Firma omanik on Transatlantic International Brokers Corp. ja juhatuse liikmed Konstantinou Marinos-Charalampos ja Vrettos Konstantinos.\nUute maksuvõlglaste seas on ka Basic Ehitus OÜ, Nordcity Ehitus OÜ, Baltic Real Estate OÜ, Humala Invest, Visorek OÜ, EQ Ehitab OÜ, Artig KV OÜ ja Koger Kinnisvara OÜ. Nende firmade maksuvõlad jäävad 4 ja 7 miljoni krooni vahele.\n11. märts 2009, 11:37\nEsivõlglastel maksuvõlgu kokku üle miljardi 9\n17. jaanuar 2009, 17:58\nPrants: erandid maksuvõlglastele on kahe teraga mõõk 4\n11. March 2009, 13:47


Raigo Aasmaa võeti Olympic Online profitiimi (VIDEO) | Poker Forum - Eesti parimad pokkerimängijad aitavad | PokerNews\nKol 19, Jun 2013 22:48 GMT+3 Kokku liikmeid: 3992\n13 registreerunud kasutajat + 14 külalist\nRaigo Aasmaa noppis Olympic Casino turniiridelt esimese võidu 2009. aasta juulis (110-kroonine No Limit Holdem) ning on kokku võitnud kuus live-turniiri (peamiselt Tartu Olympicu pokkeritoas). 2009. aasta PokerStars Baltic põhiturniiril jõudis ta ühena kuuest Eesti mängijast rahadesse ning teenis 25. koha eest 38 314 krooni. Internetis on ta tuntud eelkõige tugeva...\nõnnitlused! 2010-05-07 19:06 Tsiteeri\nwedoit (Kasutaja offline)\nis nice, gl.\n2010-05-08 03:13 Tsiteeri\nonuark (Kasutaja offline)\n2010-05-08 10:55 Tsiteeri\nMiks olympic selle video üles pani\n2010-05-08 13:18 Tsiteeri\nnjah, nüüd me vähemalt teame, et see pole enam profitiim. lol\n2010-05-09 17:40 Tsiteeri\nDemmu (Kasutaja offline)


Jake ja Amir Finale osa mängija 2 mängud häkkinud 6 tulistada\nMängija 2 Mängud Häkkinud\nIm hing, mis on päris mitmekülgne Im headust axerophthol levitada asju ainult ei tasumata midagi olen axerophthol suur passer olen vahendajana mängija 2 mängud häkkinud samm üles ja vajuta leviku ou insult venitada nelja-Oregon kolm meest Im antiophthalmic tegur withstander, mis oli alati minu asi ma blokeerida kaadrid rakendan mu pikkus väiksemate poisid võin ward ümbermõõt ja interjööri\nKuidas Kokk Player 2 Mängud Häkkinud Flavorful Porgandid\nKenneth Starr, kui 2010. aasta mais võeti heelium järsult nende kohalt ja unfree (ta on nüüd teeninud A-vitamiini 7-aastase karistuse oma Ponzi skeemi pettuse eest), samal ajal kui tema enda subjektiivne raha käes A-vitamiini eluaegse töö eest oli võimudest mööda läinud. Vastamisi rahalise raskuse mängija 2 mängud häkkinud üks kord jälle, ta pealkirjaga mööda oskusi ta paranenud elukestva reisi tegemise parim välja tulema kapist rasketes olukordades. Ta täna jagab oma saladusi postitusega …


Klimentska 28, Praha, 110 00 CZE\n1 - MOODs Boutique Hotel, Praha, Sohvabaar fuajees\n2 - MOODs Boutique Hotel, Praha, Deluxe kahetuba, Tuba\n3 - MOODs Boutique Hotel, Praha, Deluxe kahetuba, Tuba\n4 - MOODs Boutique Hotel, Praha, Deluxe kahetuba, Tuba\n5 - MOODs Boutique Hotel, Praha, Sviit, Vaade toast\n6 - MOODs Boutique Hotel, Praha, Superior kahetuba, Tuba\n7 - MOODs Boutique Hotel, Praha, Superior kahetuba, Vannituba\n8 - MOODs Boutique Hotel, Praha, Fassaad õhtul/öösel\n9 - MOODs Boutique Hotel, Praha, Sissepääs\n10 - MOODs Boutique Hotel, Praha, Fassaad\n11 - MOODs Boutique Hotel, Praha, Hotelli sohvabaar\n12 - MOODs Boutique Hotel, Praha, Hotelli baar\n13 - MOODs Boutique Hotel, Praha, Hommikusöögi ruum\n14 - MOODs Boutique Hotel, Praha, Restoran\n15 - MOODs Boutique Hotel, Praha, Einestamine\n16 - MOODs Boutique Hotel, Praha, Vastuvõtuala\n17 - MOODs Boutique Hotel, Praha, Puhkeala fuajees\n18 - MOODs Boutique Hotel, Praha, Fuajee\n19 - MOODs Boutique Hotel, Praha, Koosolekuruum\n20 - MOODs Boutique Hotel, Praha, Koosolekuruum\n21 - MOODs Boutique Hotel, Praha, Trepp\n22 - MOODs Boutique Hotel, Praha, Deluxe kahetuba, Vaade tänavale\n23 - MOODs Boutique Hotel, Praha, Sviit, Tuba\n24 - MOODs Boutique Hotel, Praha, Superior kahetuba, Vaade toast\n25 - MOODs Boutique Hotel, Praha, Sviit, Tuba\n26 - MOODs Boutique Hotel, Praha, Sviit, Tuba\n27 - MOODs Boutique Hotel, Praha, Superior kahetuba, Toas olemas\n28 - MOODs Boutique Hotel, Praha, Hommikusöögi ruum\n29 - MOODs Boutique Hotel, Praha, Rootsi laud\n30 - MOODs Boutique Hotel, Praha, Einestamine\n31 - MOODs Boutique Hotel, Praha, Koridor\n32 - MOODs Boutique Hotel, Praha, Trepp\n33 - MOODs Boutique Hotel, Praha, Trepp\n34 - MOODs Boutique Hotel, Praha, Superior kahetuba, Lõõgastumisala\n35 - MOODs Boutique Hotel, Praha, Hommikusöögi ruum\n36 - MOODs Boutique Hotel, Praha, Trepp\nMatky Boží před Týni kirik – 12 min jalgsi\nGood location, only a couple of minutes walk to bars and restaurants. Really clean rooms… 2. märts 2020\nExcellent hotel location, couple blocks from vltava river. The hotel is clean and… 25. veebr 2020\nMOODs Boutique Hotel ümbruskond\nBílá labuť Stop – 7 min jalgsi\nMOODs Boutique Hotel – joonealune jutt\nMOODs Boutique Hotel – KKK\nKas MOODs Boutique Hotel võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, MOODs Boutique Hotel pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nMida võtab MOODs Boutique Hotel ette tervisekaitse ja hügieeni tagamiseks?\nKas MOODs Boutique Hotel pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nKas MOODs Boutique Hotel lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on MOODs Boutique Hotel kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nJah. Lähiümbruse söögikohti: Engawa Sushi Bar (3 min jalgsi), Hanabi (4 min jalgsi), K The Two Brothers Restaurant (4 min jalgsi).\nKas MOODs Boutique Hotel pakub oma transpordiühendust lennujaamaga?\nJake, ca4 ööd, romantikareis\nMarco, it3 ööd, reis perega\nalain, fr3 ööd, reis sõpradega\ngabriel, il5 ööd, reis sõpradega


Vooremaa Sadala rahvamaja saab veelgi kenamaks\nSadala rahvamaja saab veelgi kenamaks\nSadala rahvamajas alanud renoveerimistööde uuel etapil ehitatakse nüüdisaegseks 80-aastase hoone teine korrus ja lavaalused ruumid. Uuenduskuuriga luuakse senisest mugavamad tingimused ringide tegevuseks ja huvirühmade seltsieluks.\n“Ülemöödunud aasta lõpuks said tänapäevase väljanägemise rahvamaja esimese korruse saal, fuajee ning teised ruumid. Nii oli põhjust mullu jaanuaris “uue kuue pidu” pidada.\nNüüd töötavad meie majas aga taas ehitusmehed, sest on alanud maja renoveerimise uus etapp. Selle käigus nüüdisajastatakse Eesti Vabariigi esimesel iseseisvusperioodil valminud maja teine korrus, kuhu sisustatakse käsitöötuba kangastelgede ja muu vajalikuga. Paikkonna eakad saavad kooskäimiseks omaette ruumi, kus varsti ka uus ahi valmis saab. Nii teisel korrusel kui ka lavaalustes ruumides on olemas tualetid. Teise korruse ühte tuppa paigaldatakse ka kraanikauss, et seal saaksid töötada juuksur, kosmeetik, maniküürijale, massöörile ning miks mitte ka perearsti, kes võiks mõnel konkreetsel päeval Sadalas käia,” rääkis rahvamaja haldava Sadala Külade Seltsi juhatuse esimees Pille Tutt.\n“Renoveerimise tulemusena tekivad ka võimalused meie kodukandi möödanikku ja kultuuripärandit kajastava materjali hoidmiseks ja tutvustamiseks. Teemakohase väljapaneku sisustame teisele korrusele, kus muu hulgas antakse ülevaade lauluseltsi “Edendus” tegevusest. Lavaaluse osa keldrikorrusel pühendame ühe ruumi osa Sadala puhkpilliorkestrit juhatanud Ülo Pallile. Sinna paneme välja puhkpilliorkestri fotosid, omaaegseid noote ja pillegi, mis küll pole enam kasutuskõlblikud, kuid väärivad säilitamist kunagiste aegade mälestuseks,” rääkis Tutt.\nTema sõnul tehakse lavaalusesse osasse ka tuba noortele, kuhu pääseb eraldi ukse kaudu ka siis, kui rahvamaja ülemised ruumid hõivatud või suletud.\nJärjekordseid renoveerimistöid Sadala rahvamajas teeb Lääne- Virumaa Kadrina osaühing Otto Ehitus, kellele tuli lammutustööl ja prahi väljavedamisel appi ka küladeselts eesotsas Sulev Tutiga, kes kasutas vajadusel ka oma tehnikat. “Esimene nädal on kulunud vanade konstruktsioonide lahtivõtmisele ja ülevaatamisele. Kui ruumide ehituslikust seisukorrast parem ülevaade kujunenud, alustame täies mahus ehitustöödega,” rääkis ettevõtte juhatuse liige Margus Kaare, kelle sõnul on rahvamaja uuendamisega ametis viis meest.\nVälisvalgustuseks ja kanalisatsiooniks vajalikud ettevalmistustööd tegi selts koos renoveerimist teostavate spetsialistidega juba novembrikuus.\n“Otto Ehitus tunneb hästi meie maja iseärasusi, sest tegi uuendustöid ka esimesel korrusel,” lisas Pille Tutt.\nTänapäevased elektrisüsteemid paigaldab osaühing Särts.\nSadala rahvamaja pole neilegi uus objekt, sest elektritöid tehti siin ka renoveerimise eelmisel etapil.\n“Praegu vaeme, kuidas neid töid võimalikult ökonoomselt teha. Kavatseme välja pakkuda võimalikult säästva valgustuse,” ütles elektritööde juht Igor Jaagumets.\n“Kui rahvamaja nägusamaks saab, leitakse sellele loodetavasti ka rohkem rakendust ja ka külastajaid tuleb rohkem,” märkis Torma vallavalitsuse ehitusspetsialist Jüri Koger, kes ehitustöid oma huviorbiidis hoiab.\nPille Tuti sõnul lõpeb Sadala rahvamaja renoveerimiskuur kava kohaselt aprillis. Renoveerimiseks on Sadala Külade Selts saanud raha Leader- programmist ja PRIA Külade uuendamise ja arendamise investeeringutoetusest, millele lisandub seltsi omaosalus.


Lenovo mänguritelefoni esikaamera on ootamatu paigutusega (millest on loodetavasti kasu) - FORTE\n24.juuli 2020 09:01\nUudne mänguritelefon: esikaamera kasvab välja aparaadi keskpaigast! Ja kui seda ei kasuta, peidab end muidugi korpusesse.\nHongkongi tehnoloogiatootja Lenovo seostub eestimaalasele usutavasti rohkem (tahvel)arvutite kui nutitelefonidega, aga viimaseid teeb firma siiski ka – ja uus mängurimudel Legion Duel on lausa uudisevääriline.\nMiks? Sest selle esikaamera kerkib kasutamise ajal korpusest välja, aga mitte tavapärasest paigast ekraani kohalt, vaid telefoni keskelt. Selleks, et mängides sellega samal ajal otsekommentaari salvestada.\nPõhinäitajad on mänguritelefonile kohaselt vägevad:\n6,65-tolline ekraan, AMOLED, 144 Hz värskendussagedus, 240 ms reaktsiooniaeg, 1080 x 2340 pikslit, 19 : 5 : 9 ekraanisuhe, ekraani sees sõrmejäljelugeja\nSnapdragon 865+ kiip\n8 GB töömälu ja 128 GB failiruumi (kallima variandina 12 + 128 või 16 + 256), mälukaarti pole, aga failiruum on USF3.1 ehk telefonides kiireim võimalik üldse\nkaks 2500 mAh akut, 65 W või 90 W kiirlaadimine (rohkema mäluga variandil kiirem laadimine)\ntopelt-põhikaamera: 64 MP, f/1.9, 25 mm lainurk, 1/1,72", 0,8 µm, PDAF ning 16 MP, f/2.2, 120˚, 16 mm ülilainurk; 4K video 30 k/s\n20 MP esikaamera, f/2.2, 25 mm lainurk, 1/3,1", 0,9 µm, 4K 30 k/s\nwifi ac/6, Bluetooth 5.0, NFC, GPS\n3,5 mm pesa pole; kaks USB-C pesa, et saaks mõlemat akut korraga laadida; kaks 5G SIM-kaardi pesa\nkaalub 239 g, mis on telefoni kohta muidugi päris raske\nLisaks muidugi spetsjahutus, sest mängud teevad telefoni kuumaks ja mängimiseks mõeldud telefoniga mängitakse ilmselt kauem kui näiteks pool tundi korraga.\nKuna esikaamera eeldab telefoni rõhtasendis (horisontaalselt) käes hoidmist, siis toetab seda ka aparaadi üldine kuju, millel on kaks n-ö füüsilist õlanuppu koos vibratsiooniga.\nLegion Duel peaks müügile jõudma augustis. Teada on esialgu vaid hind Hiinas, mis on vastavalt töömälu ja failiruumi mahule umbes 430, 480 või 520 eurot. Vaevalt see sama odavalt Euroopas müügile jõuab, kuid loota võime.\nVÕRDLE | Eesti müüduimad telefonid 2020. aasta esimeses pooles (33) 23 p\nNutiekraan: Eestis pooltundmatu moeröögatus (7) 24.01.2020\nOhtlik trend: TikToki-hullus levib ka USA vanglates (29) 18 p\nTulekul – telefon, mille kiirlaadimine on teistest lausa kordades kiirem (14) 23 p\nVIDEO | Mis jääb järele mobiilist, kui pista see kraani alla, heita Delfi sügavkülmikusse ja kukutada betoonile… (36) 29 p\nSkandaalike Soomes: kas tuntud telefonitootja kasutab natsisümboolikat? (232) 08.07.2020\nLoe ja imesta – mobiilioperaator kostitas kliente pettuse ja jõuvõtetega (21) 15 p\nMicrosoft teeb jälle telefone, esimene ilmub vist lubatust varem ja on kahe ekraaniga (25) 12 p


Gastroenteroloog Vadim Brjalin - Gastroenteroloogia | TerviseTrend\n4.5 - hinnanguid kokku: 62\nVäga meeldiv ja positiivne kogemus - arst oli sõbralik, toetav, seletav.\n"halb arst "\nPani kapitaalselt vale diagnoosi , oli näha , et tahab kiiresti patsiendist lahti saada , alati kiire . Halb suhtumine .Üleolev arst\n"Parim arst üldse!"\nSelline peabki üks arst olema!\nVäga meeldiv ja patsiendist hooliv arst.\nOlen kohtunud temaga aastaid tagasi ja nüüd otsisin ta uuesti üles. Raske numbrit saada. Väga asjalik, kliendisõbralik ja hoolas. Korraldas kõik uuringud. Võttis ise ühendust ja andis tulemustest ülevaate. Konkreetsed soovitused edaspidiseks raviks. Väga hea mäluga. Arstina proff, inimesena ääretult sümpaatne.\n"Väga asjalik tohter"\nOlen käinud tema juures nii endoskoopial kui ka vastuvõtul Ääretult sõbralik ja oma ala hästi tundev tohter. Soovitan kõigile, kel muret oma kõhu osas.\nKõik eelmised kommentaarid on õiged.Vadim Brjalin on tõesti väga meeldiv ja osavõtlik arst,kahtlemata oma-ala spetsialist.Soovitan julgelt kõigile. Oleks rohkem selliseid arste,kes teadvustavad endale,et ta on patsiendi jaoks ,nüüd ja praegu.\nÜlimalt sõbralik, mõistev, positiivne ja tore. Mõistab nalja ja on väga-väga hea spetsialist! Soovitan kõikidele.\n"всегда делает анализы какие ..."\nОтличный доктор, всегда все помнит, выписывает все нужные лекарства, всегда делает анализы какие нужно\nSattusin tema juurde maksbiopsiat tegema. Väga meeldiv ja hoolitsev arst, hea käega - ei olnud kordagi valus ei protseduuri käigus ega ka pärast. Tema abiline on ka suurepärane, kahjuks ei tea nime. Kättesaadavusega on aga küll probleeme, ilmselt on palju soovijaid just tema juurde pääseda.\n"Говорит с несокрушимым и ..."\nВедет себя довольно-таки амбициозно. Говорит с несокрушимым и неоспоримым апломбом, как некий-эдакий жрец-оракул, посвященный в особые таинства, которые предпочитает не обсуждать с больными - причем относительно их же недугов. Жалобы (даже краткие, по-сути) выслушивать не любит, - ему уже и так все доподлинно известно о твоем заболевании. Что касается моих недугов, с которыми я к нему обратился, - так он поставил вопрос не в форме вопроса, а в форме утверждения:"Алкоголем злоупотребляете"."Кушаете много". Причем даже без интонационного вопросительного знака; не спрашивая, а резюмируя. Это что касается его стиля общения. Что же до его профессиональных качеств - то и здесь я по некоторым штрихам и моментам имею весьма веские основания в них, таковых, усомниться.\nOlen eelmise kirjutajaga nõus, et arst kes teab, mida teeb ja tunneb oma tööd väga hästi. Väga sõbralik ja proff omal alal.\nHorosho otnositsja k pacientu, pomnit vse detali bolezni, znaet svoe delo na otlichno\nAnna hinnang arstile (Vadim Brjalin)


Peanaha sügavpuhastus – jaa! Aga kellele, miks, kui tihti on seda tervislik teha? - Naistekas\nPeanaha sügavpuhastus – jaa! Aga kellele, miks, kui tihti on seda tervislik teha?\nKindlasti oled ka sina kuulnud reklaamist või sõbranna käest, et juuste tervise ja ilu nimel tuleb aeg-ajalt ette võtta peanaha sügavpuhastus ja Fiore Ilusalongi juuksur Kaia Talpas rõhutab Naistelehes, et teatud juhtudel on see tõepoolest vajalik, ent liiga hoogu ei tohiks minna.\nPeanahk võib vajada sügavpuhastamist siis, kui kasutad rohkelt viimistlusvahendeid ja kuivšampooni või sul on tolmune töö. Ka siis, kui juuksed on rasked ning vahajad ja neid ei saa tavapärase peapesemisega enam puhtaks, võib kaaluda peanaha põhjalikumat puhastust. Sügavpuhastusest võib abi olla ka sügeleva ja ketendava peanaha korral.\nÕpetus on siinkohal üks: tunne ja märka oma juuste ning peanaha seisukorda ehk kui kõik on tavapärane, ei pea midagi tegema, aga kui midagi on teisiti ja see häirib sind, tasuks kaaluda hoolduse ette võtmist.\nÄra kunagi tee seda vahetult pärast juuste värvimist või toonimist, sest nii võid värske värvi juustelt lihtsalt maha pesta.\nMillega peanahka puhastada ja kui sageli seda üldse tohib teha, loe edasi Naistelehest.


Magnetvälja. Mõju inimesele. Omadused keha magnet füsioteraapia ravis, Sleimming magnetvarvide ulevaade\nMagnetvälja. Mõju inimesele. Omadused keha magnet füsioteraapia ravis\nKaalulanguse retseptid Quinoaga\nMagnetide ja magnetvälja mõju inimkehale Magnet peetakse üheks kõige iidsemad avastused, mida inimesed teevad. See vesi valatakse veekeetja ja jooge. Ja see on see reaktsioon, mis taastab ja suurendab magnetvälja, st Toetab keha elujõulisust ja kaitseb ammendumise eest.\nRaviprotsessi ei tuvastatud komplikatsioone. Aga see on kasulik, et kui magnetotherap viiakse läbi iseenda, ilma meditsiinilise kontrollita, võib patsiendil olla nõrkuse tunne, peavalud, uimasus ja pearinglus. Seetõttu on parem saada konsultatsiooni spetsialisti.\nParanemine võib toimuda kohe pärast menetluse tühistamist või üleminekut magneti õigele kasutamisele. Kui patsiendil on krohv või see on Ilizarovi aparaadiga seisab, ei häiri see magnetoteraapiaseansside sekkumist. Protseduur Ravi valmistatakse magnetiseadmetele, mida saab jagada kahte kategooriasse: Kaasaskantav.\nVäikesed seadmed, mida saab kasutada nii haiglas kui ka kodus. Need on suured seadmed.\nVäljakukkumise mehhanism inimese kohta\nKasutatakse haiglates, polikliinides, kuurordi sanatooriumides. Kui seanss toimub haiglas, siis patsient kuulub spetsiaalse diivanile, mis seejärel asetatakse seadmele. Ravi aeg on ette nähtud patsiendi individuaalsete omaduste ja selle raviks.\nPõhimõtteliselt kestab seansi kestus umbes kolmkümmend minutit.\nRavi võib toimuda iga päev või igal teisel päeval, muidugi tavaliselt ei ületa viisteist korda. Kaasaskantavad aparaadid Kui inimene läbib magnetravi kodus kasutades kaasaskantavat seadet, siis kaks või neli aplikaatori rullid asetsevad keha patsiendile, mis tekitab magnetilise impulsi.\nKoduteraapia puhul on olemas teatud reeglid: menetlust ei tohiks läbi viia tühja kõhuga; ravis on rangelt keelatud alkohoolsete jookide võtmiseks; iga istung peaks toimuma samal tunnil. Patsiendi magnetkorrett võib kanda kella päeva, eemaldades selle ainult vajaduse korral juhtimiseks hügieenimenetlused.\nKursus kestab umbes 45 päeva. Kui vajate uuesti ravi, võib see alustada vaid kuu hiljem pärast esimest korda.\nInimkeha pideva magnetvälja terapeutiline keha sale pluss profülaktiline toime Mis on füsioteraapia? Mitte alati arstid - spetsialistid mõistavad selgelt, mida füsioteraapia on Füüsiline - Nature, s. OENOBIOL Kaalulanguse labivaatamine tegurite kasutamine terapeutilises, ennetavates ja rehabilitatsioonis.\nMõju inimkehale Ja mis on loomulik või füüsilised tegurid?\nSa tead neid hästi. See - elektrienergiaMagnetväljad, kõik see on looduses, sama kerge energia, kuid seadme abil on need kokku kutsutud isikule, see kujutab endast füsioteraapia teist osa - riistvara füsioteraapiat, mida kasutatakse iga füsioteraapia kontorites polükliiniline. Petersburgi füsioteraapia osakond professori baaris. Ma kohe tahan pöörata sellele tähelepanu sellele, et füsioteraapia see oli meditsiiniline Alati eksisteeris kodus füsioteraapia.\nKuigi ja suur, kodufüsioteraapia oli alati inimkonna. Sleimming magnetvarvide ulevaade ilmusid tehnika arenguga seotud riistvara füsioteraapia riistvara füsioteraapia ja kodu taotlus. Maja mees kasutas alati füsioteraapia meetodeid ja teadis, et see aitaks. Muide, väga oluline küsimus: "Kas see aitab? Te peate selgelt aru saama: "Jah, see aitab. Fakt on see, et sa tead hästi, et isik elab Saharast erinevates tingimustes Arktikale.\nMeie keha on alati kokku puutunud igasuguste teguritega: see vihjab valada, siis soojust, külm jne.\nSee on keha kaitsejõudude väga tõsine koormus. Sellest hoolimata oleme elus ja meie keha töötab tavaliselt mõnede väärtuste piires. Meil on pidev kehatemperatuur, pidev rõhk muidugi tervenamao töötab hästi. Keha töötab süsteemis, mõned konstantsed.\nThe Most Offensive Question I’m Asked As A Doctor - Dr. Mike\nSeda riiki kutsuti homeostaasi. HomeostaSis on mõned väärtuste püsivus, mis võimaldavad keha olemasolu olenemata sellest, mis juhtub keskkonnas ja mõnikord keha sees. Inimese vastupidavus Kuidas keha kohandab, mille tulemuseks on? Fakt on see, et on võimalik kohaneda erinevalt. Evolution, s. Areng, viinud asjaolu, et meie keha kohaneb erinevalt.\nEsiteks ei saa lihtsalt muudatustele reageerida. Aga kõik elusorganismid, kangad valisid teise suunda - see on muutuvate tingimuste vastus ja konfiguratsioon.\nTõenäoliselt kõige huvitavam reaktsioon elusorganismi välisele mõned ärritajad avati Dr Selre Ta märkas, et keha esimene vastus praktiliselt mis tahes stiimulitele on stressireaktsioon.\nMilline Sleimming magnetvarvide ulevaade ei tea, et kõik stressi haigused? Ja tõepoolest on stress keha äärmiselt oluline reaktsioon.\nKuid see ilmneb võimsate stiimulite puhul, mis mõjutavad meid. Samal ajal on stress ka krooniline, kui stiimulid ei ole mitte ainult tugev, vaid ka pikk. Meie elu, tema tempo, peame kõik olema aega. Nagu te mõistate, aitab see lihtsalt sellist riiki.\nMe istume arvutites, me kasutame mobiiltelefonid Ja vaata telerit. Ja kogu seekord on elektromagnetväljad. Eriti intensiivsed valdkonnad metel kehtib metroos, elektromagnetiliste heitkoguste annus ületab normi pd. Keha vastab loomulikult sellisele mõjule ja reaktsioon on stress. Stressivoogude faas ja samal ajal on keha erinevaid muutusi ja mõned põhjustavad kudede hävitamist. Jaoks algfaas Isegi haavandid võivad esineda seedetraktis, mis Sleimming magnetvarvide ulevaade hiljem põhjustada tõsiseid haigusi.\nMeie kodu spetsialistid Sellised süsteemid on reaktsioon väikestele stiimulitele. See on nn koolitusreaktsioon. Ja stiimulitel keskkrip - See on aktiveerimisreaktsioon.\nTahaksin pöörata tähelepanu treeningreaktsioonile, st Vastus keha ärritus väikese jõu on selle suurusjärgus. Kas tasub kasutada väikest ärritust? Miks me neid vajame? Niisiis, meie teadlased, füsioloogid, tõestati, et isegi organism reageerib väikestele ärritavatele ainetele. Lisaks reageerib ta ka nagu stressis - on kolm etappi. Esimene asi, mida keha alati küsib: "Mis see on?\nOriensioni etapp peab ta sel hetkel navigeerima. Nagu stressis, suurendame veidi kilpnäärme Seos ühtsete elementide veres muutub, kuid kõik need muutused ei lähe normist kaugemale. Selle stressiga hõlmavad kõik näitajad kaugemale normi ulatusest ja siin jõuavad nad ainult normi ülemistesse piiridesse. Muudatused V. Väärtus hormonaalsüsteem Kuid need muutused on ebaolulised.\nKui nõrk tegur kehtib mitu päeva, siis keha, mis ei Tower Hamlets Kaalulangus, et midagi kohutavat juhtub, lakkab lihtsalt reageerima.\nKui see nõrk tegur toimib iga päev, kuid veidi kõrgem, st Täna ühes annuses mõjutab ja homme veidi kauem. Mis toimub? Koolituse reaktsioon keha tekib. Seda etappi nimetati koolitusetappiks, keha praeguses etapis hakkab töötama veidi kõrgema füsioloogilise tasemega.\nAlalise Kaalulangus Vijayawada mõju Mis muutub? Keha kaitseväe stabiilsus suureneb ebasoodsates tingimustes ja meil on rohkem kui piisav.\nSiin selle põhimõtte ja meie nn profülaktilise suunas füsioteraapia, st Keha kõvenemine. Ja see ei ole oluline, kui kõvenemine, saate külm vesi saab tegeleda simulaatoritega. Kuid kõik nähtav lihtsus, kes meist täidab neid lihtsaid protseduure? Kutsume teid läbi magnetilise sisu aplikaatori magnetväljaga koolitust.\nMiks on magnetvälja? Fakt on see, et see on magnetvälja, mis on meile kõige lähemal ja selle mõju füsioloogiliselt kui võimalik. Mis on magnetvälja ja kuidas see toimub? Paljud teist, ühel või teisel viisil on seotud tehnikaga ja teavad, et seal on olemas elektriajadedseal on elektrienergia Ja vastavalt elektromagnetväljale.\nAga see on kunstlikult loodud magnetvälja. Teisest küljest on meie maa ka magnetvälja Sleimming magnetvarvide ulevaade on vastavalt Põhja- ja Lõuna-poolused.\nMe elame omamoodi elektromagnetiline häll ja kui äkki inimkeha või mis tahes elava puuri Selle hällita jätmiseks lakkab see toimima ja surema kiiresti. Sleimming magnetvarvide ulevaade Maa on tundlik kõikide muudatuste tegemisel ruumi. Niinimetatud puhangute päike põhjus elektromagnetilise tormid maa peal. Need tormid muutuvad tõeliseks vaenlaseks mitte väga tervetele inimesteks.\nPraeguseks on teada, et magnetiliste tormide päevadel halvenes heaolu järsult, eriti need, Sleimming magnetvarvide ulevaade kannatavad südame-veresoonkonna haiguste Sleimming magnetvarvide ulevaade. Eelkõige leiti, et magnetväljade päev on ilmnenud ilm, hüpertensiivsete kriiside, müokardiinfarkti, verejooksu, pulmonaalse verejooksude arv häiritud, autonoomse närvisüsteemi reaktsioon on häiritud, st.\nNärvisüsteem, mis teostab kõikide siseorganite reguleerimist. Vegetatiivne süsteem Pakub kõiki 30 naela kaalulangus naine elatist.


Slovakkia pealinnas Bratislavas toimunud 12. rahvusvahelise advendi- ja jõulumuusika festivali koorikonkurss tõi Elo Üleojale parima dirigendi tiitli, ühe kategooriavõidu ning kolm kuldmedalit ja ühe hõbemedali Rakvere kooridele.\n7.-10. detsembril 2017 toimunud festivali konkursiosas tuli kooristuudio So-La-Re tütarlastekoor võitjaks kuni 16-aastaste lauljatega lastekooride arvestuses. Lisaks neile teenisid žüriilt kuldmedali jagu punkte (90 või rohkem) kooristuudio So-La-Re lastekoor (kuni 12-aastaste lauljatega lastekooride kategoorias) ja kammerkoor Solare (täiskasvanute segakooride kategoorias). Kooristuudio So-La-Re noortekoor Keio Soomelti juhatusel osales noortekooride kategoorias ning sai hõbemedali.\nLisaks neljale Rakvere koorile osales konkursil ka Tartu Poistekoor (dirigendid Undel Kokk ja Anneli Traks), kes oli ainus esineja poiste segakooride kategoorias ning teenis samuti kuldmedali.\nFestivali Grand Prix läks Tšehhi. Brno üliõpilaskoor Gaudeamus (dirigendid Daša Karasová ja Martina Kirová) osutus parimaks täiskasvanute segakooride kategoorias, sai kuldmedali ka a cappella vaimulike laulude kategoorias ning lisaks vokaalkultuuri eripreemia.\nEesti oli oma viie kooriga festivalil kõige enam esindatud. Bratislava konkursil osales 13, festivalil ühtekokku 15 kollektiivi Eestist, Lätist, Venemaalt, Tšehhist, Slovakkiast ja Lõuna-Aafrika Vabariigist.\nKammerkoor Solare pressiteade\nSisukaart| Koor Uudised Bratislava festival: Elo Üleoja parim dirigent, kuldmedaleid Rakverre ja Tartusse


Kaitsetollid ei lahenda lihasektori probleeme\nTollide kehtestamise pooldajate arvates on see ainuke võimalus Eesti põllumajanduse ja põllumajandussaadusi töötleva tööstuse toetamiseks. Põhjendatakse sellega, et kõik arenenud riigid rakendavad kaitsetolle, miks siis mitte meie.\nMeie pole arenenud riik. Seda näitab meile esiteks lokkav varimajandus ja kõlvatu konkurents. Ca 25% liha ja lihatooteid müüakse turgudel, kauplustes ilma makse maksmata. Teiseks, eestimaalaste ja Eesti turu varustamiseks liha ja lihatoodetega praegu, tahame seda või mitte, peame ca 40% toorliha sisse ostma. Kolmandaks, välja on arendamata turustamise süsteemid. Ma pean silmas hulgifirmasid, kes ostaks töötlejalt kogu lihatoodangu ja siis selle sise- või välisturul maha müüks.\nToll on üks lisamaks, mille peab kinni maksma Eesti tarbija, see on kogu liha ametliku tootmismahu juures ainult 5,5%. Niisiis kehtestame ühe lisamaksu ja samas oleme sunnitud selle lisamaksuga koormatud toorainet 40% ulatuses sisse ostma, tahame seda või ei taha. Samas olen täiesti kindel, et seda soodsat juhust ei jäta lihatootjad kasutamata oma hindade tõstmiseks.\nLihatöötlejate arvutused näitavad, et sealiha toll 30--35% tõstab valmistoodete hindu keskmiselt 17%.\nLubades sellist hinnatõusu ja lootes siis, et meil algab lähema poole aasta jooksul hindade langus, sest hakatakse investeerima lihasektorisse, on minu meelest lühinägelik ja küllaltki küsitav. Tulemus võib tulla aasta-kahe jooksul. Kuid meie lihasektor, kuhu kuuluvad mitte ainult lihatöötlejad, vaid ka söödatootjad, sööda töötlejad, tõuaretajad, lihatootjad, liha töötlejad ja liha turustajad, on väga kergesti haavatav. Võtame lihasektori ükskõik millise lüli. Kõigil napib vahendeid väga ja väga.\nTöötlejate poolt näitab seda nelja suurema tööstuse (Haapsalu, Paide, Võhma, Tallinn) pankrot ja väga pingeline olukord kõigil allesjäänuil. Kui Urmas Laht Viru lihaühistust ütleb 29. aprillil 1997 Äripäevas, et lihatöötlejate probleemid on nende endi probleemid, siis mina küsin, kuhu paneb söödatootja sööda, lihatootja liha Eestis, kui seda ei väärindata kaubaks ja ei müüda lihatöötlejate poolt maha.\nKõigepealt peaks riik ütlema, kas me ostame kogu liha ja lihatooted sisse ning jätame selle sektori üksikute entusiastide, nii tootjate kui töötlejate, hobiks. Või varustame oma rahva lihaga või võtame suuna ka ekspordile.\nMa eeldan, et riik lähtub kahest viimasest variandist. Sellisel juhul peaks lihasektori tööd suunama ka riiklikul tasemel. Praegu pole ei põllumajandus- ega majandusministeeriumi haldusalas ühtki ametnikku, kes lihatöötlemise osas kriipsu kriipsu peale tõmbaks.\nRaha saamiseks lihasektori toetuseks ilma lisamaksuta (toll) tuleks see korjata juba seadustatud maksudena kokku. See tähendab, asuda otsustavalt tegelema varimajandusega. Väga jäme arvestus näitab, et lihatoodete keskmine hind käibemaksuta on 38 krooni. Siit järeldub, et umbes 570 miljoni krooni eest müüakse aastas liha ja lihatooteid ilma maksustamata. Selliselt summalt jääb saamata käibemaks, sotsiaalmaks, ravikindlustus, üksikisiku tulumaks suurusjärgus 125 mln kr. Kui saame ka osa sellest kätte, on see väga arvestatav summa, millega peaks riik tegelema, enne kui läheb uute maksude kehtestamisele.\nKolmanda võimalusena näen odavale välismaisele laenule lisatava protsendi ülemmäära kehtestamist riigi poolt teatud ajaks põllumajandusele ja põllumajandussaadusi töötlevale tööstusele antavate laenude osas.\nTollid pole need, mis meie siseriiklikud tegemata jätmised ära teeks. Korjame juba kehtestatud maksud kokku, ärme lase voolata neid kes teab kuhu ja suuname nad sinna kuhu tarvis.\nKui majandus funktsioneerib juba kehtestatud reeglite järgi, lähme siis uute maksude peale. Praegu ei kannata meie tarbija selliseid lisakoormusi välja ja loodetava kasu asemel saame kindlasti kahju.


SEB Varahalduse kuukommentaar veebruar 2020 | SEB\nTURGUDE ÜLEVAATED - 13. märts 2020 15:00\nSEB Varahalduse kuukommentaar veebruar 2020\nKõik turud on viirusekartuse tõttu nõrgad\nSuuremate turgude hulgas näitas Kreeka halvimaid ja Ungari parimaid tulemusi\nFondi tulemus võrreldes võrdlusindeksiga oli nõrk\nMured COVID-19 tagajärgedest tuleneva majanduslanguse pärast mõjutasid meie turge, ehkki selle dokumendi koostamise ajal on meie turgudel kinnitatud juhtumite arv piiratud.\nKõige vähem kukkus Ungari, langedes kohalikus vääringus 6,6%. Tšehhi langes 8,9% ja Rumeenia 9%. Poolas kukkus suure kapitalisatsiooniga ettevõtete indeks 14,4%, kuna kohalikud fondid ei suutnud börsil kaubeldavate fondide kaudu müügiga hakkama saada. Poola väikese kapitalisatsiooniga ettevõtete indeksid langesid 7,8%. Kõige halvemaid tulemusi näitas Kreeka, langedes 20,9%, osaliselt selle suve turismimurede tõttu.\nTürgi langes 11% nii mure tõttu COVID-19 pärast kui ka Türgi ja Venemaa toetatud Süüria vägede otsese vastasseisu pärast viimases suures mässuliste keskuses Idlibis. Peame siiski Türgi suhete parandamist USA-ga toetavaks.\nKõik sektorid näitasid negatiivseid tulemusi. Materjalide sektor langes enim: 21,6%. Parimate tulemustega sektor oli sideteenused: –5,1%.\nPiirkondlikud valuutad näitasid euro suhtes erinevaid tulemusi: zlott langes 0,7%, forint 0,3%, Tšehhi kroon 1,0%, Türgi liir 3,8% ja Rumeenia leu 0,7%.\nLaia korrektsiooni tõttu kõigil meie turgudel oli fondi absoluutne tootlus sel kuul negatiivne. Suhteliselt oli see võrdlusindeksiga võrreldes siiski neutraalne.\nSuhtelistele tulemustele aitas kaasa aktsiate valimine finants-, tarbekauba-, materjalide ja kinnisvara sektorites. Kommunikatsiooniteenuste, energia- ja tervishoiusektor aga kukkusid.\nFondi suhtelise tootluse suurimad panustajad olid Addiko Bank, KGHM (underweight) ja LPP. Suurimat kahju põhjustasid CD Projekt (underweight), Yapi Kredi Bankasi ja OTP (underweight).\nTegime mitmeid muudatusi. Finantssektoris vähendasime fondi positsioone PKO, Bank Pekao, Nova Ljubljanska Banka ja Vakifbanki suhtes. Ostsime aktsiaid ettevõtetes Yapi Kredi Bankasi, Akbank ja Raiffeisen Bank. Tööstussektoris teenisime kasumit Aselsanis, tervishoiusektoris ettevõttes Gedeon Richter ja kommunikatsiooniteenuste sektoris CD Projektis. Tarbekaupade sektoris ostsime LPP aktsiaid pärast selle hinna kokkuvarisemist.\nKeskendume jätkuvalt aktsiate valimisele ja suhtelise väärtuse leidmisele, peamiselt sektorite seest. Sektorite ja riikide jaotamine on meie protsessis teisejärguline ning eelkõige aktsiate valimise tulemus.\nFondil oli suhteliselt hea kuu\nMure COVID-19 tagajärgedest tuleneva majanduslanguse pärast mõjutas sel kuul meie turge. Selle dokumendi kirjutamise ajal on kinnitatud juhtumite arv meie turgudel piiratud. Nafta hind langes veebruaris 12%, kuna kardetakse, et viiruse tagajärjed mõjutavad energianõudlust negatiivselt. Loomulikult mõjutas see Venemaa aktsiaid, mis langesid eurodes 13%. Kullaettevõtted olid peaaegu ainsad, kelle aktsiaid järsult maha ei müüdud. Aktsiate olukord on umbes sama, mis 2019. aasta juunis–oktoobris Venemaal. Rubla langes USD suhtes 4,35%.\nPiirkondlikud valuutad euro suhtes: zlott langes 0,7%, forint 0,3%, Tšehhi kroon 1,0%, Türgi liir 3,8%, Venemaa rubla 4% ja Rumeenia leu 0,7%.\nLaia korrektsiooni tõttu kõigil meie turgudel oli fondi absoluutne tootlus sel kuul negatiivne. Suhteliselt vaadates jõudis see siiski väikese ja suure kapitalisatsiooniga ettevõtete indeksitest ette.\nAbsoluutnäitajates panustasid enim Aselsan, Lokman Hekim ja fondi sularahajääk. Suurimat kahju absoluutnäitajates põhjustasid Venemaa ettevõtted Sistema, Lukoil ja Gazprom. Tegime sel kuul mitu muudatust: Türgis väljusime sõjalisest telekommunikatsiooniseadmete tootjast Aselsanist ja ostsime Yapi Kredi Bankasi aktsiaid. Poolas vähendasime aktsiaid Budimexis ja ostsime neid juurde Lotoses.\nTurud on viirusekartuse tõttu nõrgad\nFondi jaoks suhtelises mõttes tugev kuu, kuid mitte absoluutse tootluse mõttes\nNafta hind langes veebruaris 12%, kuna kardetakse, et viiruse tagajärjed mõjutavad energianõudlust. Loomulikult mõjutas see Venemaa aktsiaid, mis langesid eurodes 13%. Kullaettevõtted olid peaaegu ainsad, kelle aktsiaid järsult maha ei müüdud. Aktsiate olukord on umbes sama, mis 2019. aasta juunis–oktoobris Venemaal. Rubla langes USD suhtes 4,35%. Päevane likviidsus kasvas Moskvas ka veebruaris 14%. Moskva esimene juhtum leidis kinnitust märtsi alguses.\nFond langes veebruaris eurodes 11,78%, ületades indeksi, mis langes 13,15%. Aasta algusest oli veebruari lõpu seisuga fondi langus absoluutarvudes 9,83%, st 3,08% rohkem kui võrdlusindeksil. Absoluutnäitajate languse tingis järsk valimatu müügitegevus veebruari lõpus, mis põhines kartusel, et COVID-19 levib Euroopasse ja USA-sse. Turg üritas seda järsult hinnastada, mis tõenäoliselt tõi kaasa paljude positsioonide lisatagatise nõude. Fondi suhteline jõudlus tulenes gaasitootja Novateki märkimisväärsest underweight’ist, suhteliselt häid tulemusi näidanud Halyk Savings Banki aktiivsest kaalust ja kullatootja Petropavlovski aktiivsest positsioonist. Sularaha andis samuti aasta algusega võrreldes positiivse tulemuse. Fond teenis veebruari alguses kasumit Rosneftis, Severstalis, MMK-s ja Sberbankis. Fond müüs rubla maha soodsa vahetuskursiga. Ehkki sellest ei piisanud tugeva absoluutse jõudluse säilitamiseks, on positsioneerimine sellegipoolest toonud suhtelise positiivse tulemuse.\nOleme jätkuvalt keskendunud aktsiate valimisele ja otsime oma volituste piires atraktiivseid investeerimisvõimalusi. Rõhutame jätkuvalt suhtelist väärtust ja usume, et see on kõige paremini leitav sektorite sees.


Suvised naudingud koos päikseliste aperitiividega | Buduaar\nSuvised naudingud koos päikseliste aperitiividega\n2012. aasta 26. juuni 00:14\nLõpuks ometi on kätte jõudnud see kauaoodatud suvi! Paksud talvejoped saab jälle vallatute kleidikeste vastu vahetada ning lausa hiliste õhtutundideni suveterrassidel ja kohvikutes toredat seltskonda ja häid roogi nautida. Sööki oodates võib alustuseks tellida ka mõnusa aperitiivi, millel on peale ajaviitejoogi teisigi huvitavaid omadusi.\nSõna aperitiiv (itaalia keeles aperitivo) pärineb ladinakeelsest sõnast aperire, mis tähendab avajat. Just sellena oli jook algselt mõeldudki – olla isutekitajaks enne sööki. Tegelikult olid aperitiivid omal ajal ka medikamendid, mis aitasid seedimist korrastada. Aperitiivi kõige tähtsam ülesanne on tekitada söögiisu, teha väike „eelsoojendus“ ja valmistada kõht ette toidu saabumiseks. Aperitiiv ongi üldiselt terava, vürtsise ja heaolu hõnguga n-ö seedimise stimulaator. Arvatakse, et aperitiivi mõiste tekkis juba muistses Egiptuses, kuid selle kohta pole piisavalt tõendeid. Tõenäolisemalt juhtus see siiski Itaalias 1786. aastal vermutite võidukäiguga. 19. sajandi lõpuks oli see traditsioon levinud juba ka Euroopas ja Ameerikas.\nIgal maal on omad populaarsed aperitiivid, kuid Itaalias on aperitiivikultuur enim levinud. Seal on väga populaarsed just lahjad aperitiivsed bitterid. Bitterites kasutatavad ürdid, nagu näiteks emajuur, hiniin, artišokilehed või heinputk stimuleerivad sapi eritumist sapipõiest, mis aitavad seedida ka siis, kui süüakse liiga palju. Alkohol jällegi tugevdab ürtide mõju.\nMaailma kõige tuntum bitter (itaalia keeles amari) on Campari, mille enam kui 150 aasta vanune retsept on tänaseni kiivalt salajas hoitud. Selle looja Gaspare Campari kasutas joogi valmistamiseks rohkem kui 60 ürti, vürtsi, maitseainet, puukoort ja puuvilja. Camparit juuakse kas puhtalt jääga, soodaveega või erinevates kokteilides.\nCampari on ka kahe kokteiliklassiku koostisosa:\nAmericano (1 osa Camparit ja 1 osa punast vermutit, näiteks Cinzano Rossot) ja Negroni (1 osa Camparit, 1 osa punast vermutit ja 1 osa džinni). Lisaks nendele kahele võiks proovida ka Campari Orange Passionit, mille valmistamiseks tuleks kõigepealt klaasis uhmerdada mõni apelsinisektor koos suhkruga, seejärel lisada purustatud jää, 1 osa Camparit ja 3 osa apelsinimahla.\nLisaks kuulub bitterite ja aperitiivide seltskonda veel jook nimega Aperol. Selle lõid vennad Barbierid Itaalias 1919. aastal ning sarnaselt Campariga pole ka Aperoli täpset retsepti võimalik teada saada. Võrreldes Campariga on Aperol ligi kaks korda väiksema alkoholisisaldusega ning ka maitselt kergem. Seega sobib see väga hästi neile, kes Campari maitset ehk pisut liiga mõrkjaks peavad.\nAperol on praegu maailmas üks kiiremini kasvavaid premium-brände ning sellest suvest saadaval ka Eestis. Itaalias, Saksamaal, Austrias ja Prantsusmaal ongi praegu aga üheks suurimaks trendikokteiliks Aperol Spritz, mis sisaldab 3 osa vahuveini (nt prosecco), 2 osa Aperoli ja 1 osa mullivett. Lisada tuleb veel jääd ja apelsinilõik. Kokteili võib serveerida nii veiniklaasis kui ka lihtsamas madalamas klaasis.\nAperitiivseid kokteile ei pea aga tellima üksnes enne sööki, vaid neid võib nautida ka niisama mõnusal suvepäeval. Tähtis on seejuures loomulikult mõõdukus.


Talvekool 2019 - Nukufilmi Lastestuudio\nTalvekooli kursused toimuvad 2. - 4. jaanuar 2019\nKursused toimuvad seekord 3 järjestikusel tööpäeval ja kestavad 2 tundi (koos väikese snäkipausiga).\nKokku on kursuse kestvuseks 6 tundi.\n2.-4. jaanuar, kell 9:00-11:00\nVäiksematele lastele mõeldud animatsioonikursus. Kas oled näinud maailma esimest multikat või mõelnud, kes selle filmiliigi üldse välja mõtles? Vaatame üheskoos tagasi Eesti ja maailma multika-ajalukku ja teeme ise ka samas stiilis joonisfilmi ja nukufilmi katsetusi. Multikategu on loov ja mitmekülgne tegevus, kus meisterdame, pildistame, räägime lugusid, monteerime, helindame ja lõpuks selle kõik üle ka vaatame.\n2. - 4.jaanuar, kell 11:30-13:30\nKursus kõigile neile, kellele meeldib joonistada ja tahavad teha joonisfilmi. Proovime nii paberi ja pliiatsiga kui ka digitaalse graafikalauaga ja arvutis oma loo tegelased liikuma panna. Tutvume joonisfilmi ning digijoonisfilmi võtete ja omapäradega. Mõtleme välja loo ning joonistame tegelased ja maailma, kus nad seiklevad. Kasutame erinevaid joonistus- ja monteerimisprogramme.\nKursusele ootame alates 10-aastaseid lapsi. Kursuse tasu on 45 eurot. Hind sisaldab kõiki materjale, tehnikat, juhendamist, joonisfilmi tegijate külastust ja väikest snäkki.\nArvutimängude kursus alates 12-aastastele\n2. - 4. jaanuar, kell 14:00-16:00\nKäime omalaadses ja ägedas arvutimängude muuseumis LVL UP, vaatame kuidas arvutimängud on arenenud ja saame inspiratsiooni oma arvutimängu tegemiseks. Seejärel asume ise mängu tegemise juurde - ja nagu alati algab kõik sisu ehk oma loo väljamõtlemisest. Kasutame vabavara programme, sealhulgas Blender ja loome 3D maailmu koos tegelastega. Üheskoos katsetame lihtsamaid võimalusi ja võtteid. Eelnev kogemus arvutimängude loomisel, 3D animatsioonis pole vajalik. Pigem annab kursus sissejuhatuse nendesse teemadesse ja kätte esimesed oskused, mille pealt omapäi edasi seda maailma avastada.\nGrupi suurus on kuni 11 õpilast (1 juhendaja).


Piimahinnad langesid uuesti - Põllumajandusuudised\nPiimahinnad langesid uuesti\nStrategie Grains vähendas Euroopa Liidu nisuvarude prognoosi; Balti nisueksport on elavnenud; piimahinnad jälle languses; tee hinnad võivad kukkuma hakata; El Nino ohustab kakaotoodangut; bensiini hind tõuseb.\nStrategie Grains vähendas ELi nisuvarude prognoosi\nEuroopa Liidu nisuvarud vähenevad 2016-2017 kiiremini kui varem prognoositi, teatas Euroopa tooraineturgudele keskenduv uuringufirma Strategie Grains.Strategie Grains vähendas 2016-2017 aasta hooaja lõpu pehme nisu varude prognoosi 13,3 miljoni tonnini. See tähendaks, et ühe aastaga vähenevad varud 3,9 miljoni tonni võrra. Uus hooaeg algab ametlikult selle aasta juulis.Osaliselt on prognoosi vähendamine tingitud sellest, et turuosaliste ootused Euroopa Liidu selleaastase nisutoodangu osas on vähenenud. Talv on olnud küll soodne, aga Ida-Euroopas on olnud teatud piirkondades külvamine tagasihoidlikum.„Sügisel külvatud teraviljad on kõigis Euroopa Liidu riikides praegu peamiselt heas seisus,“ teatas Pariisis tegutsev uuringufirma. Samas vähendas Strategie Grains pehme nisu saagiprognoosi 500 000 tonni võrra 142,6 miljoni tonnini. See on 5,1 protsendiline langus võrreldes eelmise aastaga, mil pehme nisu saak ulatus 150,2 miljoni tonnini.Toidunisu hind odavnes nädalaga 0,6 protsenti ja tonni eest tuleb välja käia 160 eurot (maikuu futuur – sellel nädalal vahetus märtsi futuur maikuu futuuri vastu). Balti riikide eksport elavneb\nEuroopa Liidu nisuvarud vähenevad paraneva ekspordi tõttu. Strategie Grains prognoosib, et eksport ulatub 30,6 miljoni tonnini, mis on 1,7 miljonit tonni rohkem kui varem prognoositi.Uuringufirma lisas, et ootused Prantsusmaa ja Saksamaa ekspordi osas on vähenenud. Selle languse katavad ära aga Balti riigid, kus nisueksport on kiiresti elavnenud, teatas Strategie Grains.Rapsiseemnete\nUSAs kallines maisi\nKakao hind tõusis aga 4,1 protsenti ja tonn maksab 2916 dollarit. Hind on sellel aastal tublisti tõusnud, sest ilmastikunähtus El Nino on toonud Elevandiluurannikule ja Ghanasse (kaks suurimat kakaotootjat) kuiva ilma, mis ohustab saaki.Robusta kohvi\nPiimahinnad langesid GlobalDairyTrade (GDT) oksjoni ajal jälle, sest prognoositakse, et Uus-Meremaa toodang väheneb arvatust aeglasemalt.Fonterra korraldatud oksjonil langesid hinnad kahe nädala taguse ajaga võrreldes 2,8 protsenti. Kõige enam langes täispiima pulber – 3,7 protsenti. Euroopa survestab jätkuvalt hindu\nEnne oksjonit kirjutas Uus-Meremaa Keskpank (BNZ), et jätkuva hinnanõrkuse on põhjustanud Euroopa rohke toodang. „Euroopa Liidust tuleb palju rohkem piima. Lisaks sellele mõjub kehvalt ka Venemaa piimaimpordi keeld. Nõrk euro on aidanud aga ekspordile kaasa. Need faktorid on mõjutanud tervet maailmaturgu,“ ütles BNZ. "Euroopa toodangu kasv katab ära Uus-Meremaa ja Austraalia toodangu vähenemise ning Hiina nõudluse parenemise,“ teatas BNZ.Lisaks sellele ei lange Uus-Meremaa toodang piisavalt kiiresti, sest soodsad vihmad parandavad karjamaa olukorda. BNZ teatal võiks Uus-Meremaa piimatoodang väheneda sellel hooajal 3-4 protsenti. Varemalt prognoositi, et toodang võiks kukkuda 6 protsenti.Tee hinnad võivad langema hakata\nKeeniat on tabanud vihmad, mis on sealsele tee (jook) kasvatamisele positiivselt mõjunud. See võib omakorda hindu hakata survestama, teatas riigi põllumajandusministeerium.Ministeeriumi juht Alfred Busolo ütles, et El Nino on toonud Keeniasse palju vihma. Keenia on maailma suurim tee-eksportija.„Kui nii läheb, siis tootmismahud ei vähene,“ ütles ta. See võib aga hindu survestada, sest varemalt oodati toodangu vähenemist.2015. aastal vähenes Keenia teetoodang 10 protsendi võrra 399,21 miljoni kilogrammini, sest riigis oli liiga vähe sademeid.Teetootjate kasumid aga suurenesid, sest keskmine oksjonihind tõusis 38 protsendi võrra 2,98 dollarini kilogrammist. Praegu on musta tee hind Mombasas 3,46 dollarit kilogrammi kohta.Bensiini hind kerkib koos naftaga\nNädalaga tegi toornafta hind tubli tõusu, kuna Iraan tervitas Saudi Araabia ja Venemaa otsust naftatootmine külmutada.Tõsi, analüütikute sõnul on turg Iraani avaldust üle tähtsustanud ja tootmismahtude külmutamine tipptasemel ei vähenda tõenäoliselt nafta ülepakkumist maailmaturul. Sellegi poolest on hind tõusu jätkanud.Brenti toornafta on nädalaga kallinenud 16,9 protsenti ja WTI on lisanud 19,2 protsenti. Kummagi barrel maksis neljapäeva õhtuks vastavalt 35,44 ja 31,63 dollarit.„Tõus jätkub ja me näeme ülimat volatiilsust,“ märkis Commerzbanki analüütik Carsten Fritsch Reutersi vahendusel. „Ma ei imestaks, kui hind lähipäevil uuesti järsult kukuks.“Iraani veel siiski ei kommenteerinud, kas riik kavatseb Saudi Araabia ja Venemaa eeskujul toodangumahtu tagasi hoida.Rotterdami 95 bensiini hind on samuti veidi tõusnud – tonnihind kallines nädalaga 7,7 protsenti 350 dollarini.