Jõgeva Majandusühistu asutati aastal 1919, ent tegelik äritegevus algas alles 1920. aastal. Ühistu tegutseb Jõgevamaal ja Ida-Virumaal. Jõgeva Majandusühistul on kokku 198 töötajat, 3777 liiget ehk klientomanikku ja 20 kauplust, sh Coop Konsumid, Coop väikepoed ja tööstuskaupade kauplused. Lisaks jaekaubandusele tegeleb Jõgeva Majandusühistu toitlustusega.\nJõgeva Majandusühistu liikmed teenivad igalt ostult Coop Jõgeva kauplustest topelt boonuspunkte.\nJõgeva Majandusühistu on pikaajaliste traditsioonidega äriühing. Ühisus loodi 27. oktoobril 1919.a. Jõgeva vallamajas tolleaegse Jõgeva valla sekretäri Oskar Sarnet’i eestvedamisel. Asutamiskoosolekul võeti vastu esimesed 44 liiget, valiti ühisuse nõukogu, juhatus ja revisjonikomisjon. Tegelikku äritegevust alustati Jõgeva alevis 1. märtsil 1920.a. Esialgu kaubeldi kõige vajalikumate kaupadega: sool, suhkur, petrool, vankrimääre ja rauakaubad. Aasta lõpuks oli Jõgeva Majandusühisusel liikmeid 537 ning kaubakäive 3,5 miljonit senti.\n1921. aasta lõpuks oli kaubakäive kasvanud neljakordseks. Hakati teostama ka põllumajandussaaduste: teravilja, lina, linaseemne ostu-müüki. Samal aastal paigaldati Majandusühisuse kauplusesse telefoniaparaat.\nJõgeva Majandusühisuse tegevuse laiendamise eesmärgil hakati tegema ettevalmistusi oma maja ehitamiseks. 1922. aasta lõpuks oli kahekordne kivimaja valmis. 02. jaanuaril 1923.a. avas ühisuse peakauplus oma uksed.\n1925. aastal oli kauba läbimüük 50 miljonit senti. 1928.a. seoses kriisiperioodiga ning viljaikaldusega, hakkas ühisus põllupidajatele seemnevilja ja jõusööta müüma- laenama. Läbimüük suurenes peamiselt kaupade võlgumüügi arvel. Üksikisikute kaubavõlad tõusid üle lubatud piiri ja saadaolev võlasumma ületas kaks korda Majandusühisuse kapitali. 1930.a. lõpuks olid Jõgeva Majandusühisuse peamaja ja kaubad panditud võla katteks. Majandusaasta lõpetati 0,25 miljonilise kahjumiga. ¼ liikmetest lahkus, kuna ühisuse põhikirja järgi kandis sissemakstud osamaks kümnekordset vastutust. 1931. aasta majandusühisuse peakoosolekul valiti uus juhtkond. Aasta lõpuks oli ühisus tagasi võitnud kaubatarvitajate usalduse.\nPeale kaubandusliku tegevuse laiendati 1932. aastal ka põllumajandussaaduste kokkuostu. Pandi alus tööstuslikule tootmisele. Aasta lõpetati 0,5 miljonilise kasumiga, millest kanti maha eelmise aasta lootusetud võlgnevused.\n1933.a avati esimesed harukauplused Aidus ja Pedja-Vaimastveres. Tehakse ettevalmistusi Vaimastvere Tarvitajate Ühisusega liitumiseks.\n1934.a. avati harukauplus Laiusel. Osteti esimene kolme tonnise kandejõuga veoauto “International”. Ilmus majandusühisuse kalender-käsiraamatu esimene aastakäik. Laiuse kaupluse juures avati riigiviina monopol. Liikmete soovil soetati mootorijõul töötav sooader, mida laenutati liikmetele 1 kroon vakamaa kündmise eest.\n1935.a. avati Kuremaa ja Lustivere harukauplused. 29.01.1935.a. otsustatakse läinud äriaasta eest maksta dividende 8% ja ostupreemiat 1% liikmetele ostetud kaupade pealt.\n1936.a. avati Puurmani harukauplus. Soetati teine kolme ja poole tonnise kandejõuga veoauto “International”. Võeti üle Jõgeval lihakauplus ja avati vorstitööstus. Samal aastal hakati valmistama ka tsemendist katuse- ja seinakive.\n1937.a. lõpuks oli kauba jaekäive 107,33 miljonit senti. Liikmeid oli 431 ja kauplusi 10. Töötajaid kokku 50, neist kauplustes töötajaid 42.\n1940. aastaks oli majandusühisuse käive ligi 200 miljonit senti, suudeti varustada oma liikmeid kõige vajalikuga.\nPeale sõda 1944.a. alustas kooperatiiv tööd endise majandusühisuse baasil. 19. detsembril 1944.a. toimus juhatuse moodustamise koosolek. Tööd alustanud kooperatiiv hakkas otseselt alluma Tartumaa Tarbijate Kooperatiivide Maakondlikule Liidule.\nEsimesed sõjajärgsed aastad olid edukad: olemasolevate töökodade ja tööstuse paremaks juhtimiseks otsustas Jõgeva Tarbijate Kooperatiivi juhatus moodustada alates 01.01.1947.a. abikäitise tööstuskombinaadi näol.\n1952.a. nimetati Jõgeva TK Rajooniliit ümber Jõgeva Rajooni Tarbijate Kooperatiivide Liiduks.\n1955.a. nimetati Jõgeva RTK Liit ümber Jõgeva Rajooni Tarbijate Kooperatiiviks. Tööstuskombinaat ja Varumiskontor viidi Jõgeva RTK alluvusse, kuid jäid iseseisvale bilansile.\n1965.a. muudeti Jõgeva RTK Jõgeva Tarbijate Kooperatiiviks.\n20.09.1991.a. Eesti Tarbijate Kooperatiivide Vabariikliku Liidu Nõukogu Otsustab: 1) Eesti Tarbijate Kooperatiivide Vabariiklik Liit lõpetab liikmeksoleku ja astub välja NSV Liidu Tarbijate Kooperatiivide Keskliidust. 2) Teha ettepanek ETKVL-i kongressile käesoleva otsuse kinnitamiseks. (2, lk.2)\n19.12.1991.a. Paides toimunud ETKVL-i erakorraline kongress kinnitas eeltoodud ETKVL-i nõukogu otsused. Kongressil otsustati ETKVL-i uueks nimeks võtta Eesti Tarbijateühistute Keskühistu, lühendatult ETK.\nTänase Jõgeva Majandusühistu iseloomustus\nJõgeva Majandusühistu on Jõgeva maakonna suurim jaekaubandusettevõte. Kauplemispiirkond hõlmab Jõgeva maakonna kesk- ja idaosa. Kaubeldakse toidu-, tööstus- ja ehituskaupadega. Ühistu tegutseb ka vähesel määral toitlustamisega, omades Jõgeva kesklinnas asuvat restorani “Kosmos”.\nJõgeva Konsumi Pagarid\nAia 3, Jõgeva\nJõgeva Konsumi Pagarid tegeleb saiade ning väikesaiade tootmisega, peamiselt JMÜ enda kauplusteketi, vähemal määral teiste edasimüüjate tarbeks.\nTel. 372 5173523\nSuur 14, Jõgeva\nRestoran koosneb kahes osast: 80-ne kohalisest põhisaalist ning 16-ne kohalisest eraldi paiknevast peopaigast.\nSuur saal pakub õdusat õhkkonda, traadita interneti ühendust (WiFi). Sissepääs Suure tänava poolsest uksest (teine korrus).\nVäike saal on mõeldud eelkõige väiksemate broneeritavate ürituste (sünnipäevad, kollektiivipeod) tarbeks. Sissepääs restorani põhisaalist, võimalik ka vajadusel eraldi kõrvaluksest.\nBroneerimiseks helistage telefonil 372 53855298 või tulge ise kohale!\nTel. 372 53855298\nKäesolev isikuandmete töötlemise kord selgitab Jõgeva Majandusühistu liikme (edaspidi nimetatud liige või mitmuses liikmed) isikuandmete töötlemist Jõgeva Majandusühistu (edaspidi nimetatud ühistu) ja liikme õigusi seoses liikme isikuandmete töötlemisega.\nLiikmete isikuandmete vastutavaks töötlejaks on Jõgeva Majandusühistu registrikood 10136232, aadress Jõgeva maakond, Jõgeva vald, Jõgeva linn, Aia 3, 48306, e-post jmy@jogeva.coop.ee\nÜhistu töötleb liikmete isikuandmeid lähtudes isikuandmete töötlemist reguleerivatest õigusaktidest tagades nende töötlemise õiguspärasuse, konfidentsiaalsuse ja turvalisuse ning rakendades selleks vajalikke organisatsioonilisi, füüsilisi ja infotehnoloogilisi meetmeid.\nIsikuandmetele võimaldatakse ligipääs ainult vastava juhendamise saanud töötajatele, kellel on õigus isikuandmeid töödelda vaid ulatuses, mis on vajalikud nende tööülesannete täitmiseks ja isikuandmete töötlemise eesmärkide saavutamiseks.\nOma liikmete teenindamisel ja/või oma juriidiliste kohustuste täitmiseks võib ühistu kasutada koostööpartnereid, kes tegutsevad isikuandmete volitatud või kaasvastutavate töötlejatena. Sellised koostööpartnereid valib ühistu hoolsalt ning kontrollib enne nendega koostöö alustamist, et koostööpartner on võimeline tagama isikuandmete nõuetekohast töötlemist. Volitatud töötlejad võivad liikmete isikuandmeid töödelda üksnes ühistu poolt antud juhiste alusel ja ulatuses.\nÜhistu töötleb isikuandmeid alati Euroopa Liidu ja Euroopa Majanduspiirkonna siseselt. Liikme isikuandmeid ei edastata väljaspool Euroopa Liitu ja Euroopa Majanduspiirkonda asuvatesse riikidesse ega ka töödelda andmeid seal.\nÜhistul on õigus käesolevat korda ühepoolselt muuta. Isikuandmete töötlemise korra kehtiv redaktsioon, samuti liikmetele kehtivad soodustused ja hüved on nähtav ühistu veebilehel www.coop.ee Muudatustest võidakse liiget teavitada ka liikme poolt ühistule avaldatud kontaktandmetel.\nIsikuandmete töötlemise õiguspärasust ühistus jälgib andmekaitseametnik. Liikmel on õigus tema isikuandmete töötlemisega seotud probleemide ja küsimuste korral pöörduda otse andmekaitseametniku poole aadressil andmekaitse@coop.ee\nTöödeldavateks isikuandmeteks on eelkõige, kuid mitte ainult:\nliikme isiklikud andmed (nt ees-ja perekonnanimi, isikukood või sünniaeg);\nliikme kontaktandmed (nt aadress, telefon, e-posti aadress);\nliikmelisusega seotud andmed (nt liikmeks astumise ja väljaastumise või väljaarvamise aeg, andmed sisseastumismaksu suuruse ja tasumise ning osamaksu suuruse ja tasumise ja tagastamise kohta, andmed üldkoosolekul osalemise kohta);\nliikmesoodustuste ja hüvede võimaldamiseks vajalikud andmed (nt Säästukaardiga registreeritud ostude andmed, millelt arvestatakse liikme soodustust);\nseadusest tulenevate kohustuste täitmisel saadud info (nt kohtute, uurimisorganite, maksuhalduri nõuetest tulenev teave).\nÜhistu töötleb oma liikmete isikuandmeid peamiselt seadusest, ühistu põhikirjast ja õigustatud huvist tulenevate õiguste ja kohustuste täitmiseks sh:\nliikmeks astumise avalduse menetlemiseks;\nliikmete haldamiseks ja teenindamiseks (nt liikmete nimekirja pidamiseks, liikmesoodustuste ja hüvede võimaldamiseks, loosimiste korraldamiseks, liikmete informeerimiseks erinevates liikmeid puudutavates küsimustes sh liikmetele suunatud mitteturundusliku ajakirja „Coop Teataja“ edastamiseks jmt)\nühistu juriidiliste kohustuste või avalikes huvides oleva ülesande täitmiseks (nt õiguskaitseorganite ning riiklike ja kohalike omavalitsusasutuste päringutele ja teabenõutele vastamiseks)\nühistu õigustatud huvi alusel (nt riskide juhtimiseks, turvalisuse tagamiseks (nt turvakaamerate kasutamise kauplustes), ühistu õiguste kaitsmiseks, liikmete seas küsitluste läbiviimiseks)\nIsikuandmete avaldamine on üks isikuandmete töötlemise viise ning see võib toimuda üksnes punktis 3 nimetatud eesmärkidel ja alustel.\nJuhul kui liikmetele pakutavad teenused, soodustused või hüved on seotud Teie isikustatud Säästukaardiga, avaldatakse Teie isikuandmed piiratud mahus (nimi, isikukood, ühistu liikmelisus) ka Coop Eesti Keskühistule, kes Säästukaardi süsteemi haldab. Tutvu ka Säästkaardile rakenduva Coopi kliendiprogrammi uuendatud tingimustega Ühistu kauplustes või Coopi kodulehel aadressil www.coop.ee\nKui Liikmetele pakutakse hüvesid või soodustusi ka teiste Coop Eesti ettevõtete juures, edastatakse Teie isikuandmed piiratud mahus (nimi, isikukood, liikmelisus) ka vastavat hüve või soodustust pakkuvale Coop Eesti ettevõttele.\nIga konkreetse hüve või soodustuse puhul töödeldakse Teie isikuandmeid vaid nende Coop Eesti ettevõtete poolt ning sellises määras, mis on antud soodustuse või hüve võimaldamiseks vajalikud (minimaalsuse printsiip). Coop Eesti ettevõtete nimekiri ja täpsemad andmed on kättesaadavad aadressil www.coop.ee\nLiikmete isikuandmeid võidakse töötlemise käigus avaldada ka:\nCoop Eesti ettevõtteid teenindavatele erinevate tehniliste- ja tugiteenuste osutajatele (nt side-, IT- ja trükiteenuste, arhiivi, dokumentide hävitamise teenuse osutajad) ja teistele volitatud töötlejatele;\nerinevatele riiklikele andmekogude või registrite pidajatele (nt rahvastikuregister liikmete andmete kontrollimiseks);\nriiklikele ja kohaliku omavalitsuse ametitele ja organitele (nt Maksu-ja Tolliamet, politsei, kohtud nende päringutele ja teabenõutele vastamiseks).\nIsikuandmete töötlemisel lähtub ühistu muuhulgas nii andmete minimaalsuse kui ka säilitamise piirangu põhimõtetest.\nIsikuandmeid säilitatakse kuni töötlemise eesmärkide saavutamiseni või õigusaktidest tulenevate kohustuste täitmiseni.\nÜhistu säilitab Teie isikuandmeid üldjuhul kuni 10 aastat arvates liikmelisuse lõppemisest. Säilitamise aluseks peale liikmelisuse lõppemist on õigusaktist tulenev säilitamise kohustus ning ühistu õigustatud huvi tagada vajalik informatsioon ja võimalikud alusdokumendid võimalike vaidluste lahendamiseks või muude riskide juhtimiseks.\nIsikuandmete säilitamisel arvestab ühistu ka teiste liikmete huvidega – kustututavad andmed ei tohi kahjustada teiste liikmete huve ja õigusi.\nLIIKME ÕIGUSED JA KOHUSTUSED\nLiikmel on kohustus anda ühistule üksnes õigeid ja ajakohaseid isikuandmeid, samuti teavitada ühistut viivitamatult oma andmete muutumisest.\nsaada enda isikuandmete töötlemise kohta informatsiooni ning oma isikuandmeid parandada, saates sellekohase digiallkirjastatud avalduse aadressile Jõgeva maakond, Jõgeva vald, Jõgeva linn, Aia 3, 48306 või tulles kohale ühistu asukohta. Kui liige soovib oma isikuandmete väljastamist paberil, võib ühistu küsida seaduse kohaselt paljundustasu alates 21. leheküljest 0,19 eurot lehekülje eest,\nnõuda enda isikuandmete töötlemise lõpetamist ja/või kogutud andmete kustutamist kui ta leiab, et ühistu poolt isikuandmete töötlemine ja/või selle ulatus ja/või eesmärk ei põhine (enam) seaduslikul alusel,\nnõuda isikuandmete töötlemise piiramist, esitada vastuväide oma isikandmete töötlemisele kui selline õigus tuleneb asjakohastest õigusaktidest. Ühistul on siiski õigus jätkata liikme isikuandmete töötlemist ka liikme vastuseisu korral kui töötlemise jätkamise kohustus tuleneb seadusest, ühistu põhikirjast või kui ühistul on motiveeritud põhjused ning õigustatud huvi andmetöötluse jätkamiseks,\npöörduda Coop Eesti ettevõtete ühise andmekaitseametniku poole aadressil andmekaitse@coop.ee, esitada kaebus Andmekaitse Inspektsioonile või pöörduda oma õiguste kaitseks kohtusse.\nJuriidiline aadress: Aia 3, Jõgeva 48306\nÄriregistri kood 10136232\nKMKR nr. EE 100389809\nArveldusarve SEB Pank: 10102032049008\nVõidu, 18, Avinurme alevik, Mustvee vald, 42101, Jõgeva maakond, Eesti\nAia, 3, Jõgeva, 48306, Jõgeva maakond, Eesti\nE-R 9-19 L-P 10-18\nKääpa, Saare vald, 49323, Jõgeva maakond, Eesti\nE-L 10-19 P suletud\nKaarepere, Palamuse vald, 49201, Jõgeva maakond, Eesti\nE-R 9-20 L-P 10-19\nLaiuse, Jõgeva vald, 48404, Jõgeva maakond, Eesti\nE-L 10-19 P 10-16\nPoe, 3, Jõgeva, 48309, Jõgeva maakond, Eesti\nMustvee Ehitusmaterjalid / Ehituskeskus\nE-R 8-19 L-P 8-16\nTartu, 7, Mustvee, 49604, Jõgeva maakond, Eesti\nTartu, 3, Mustvee, 49604, Jõgeva maakond, Eesti\nPae Konsum / Ehituskeskus\nAia, 33, Jõgeva, 48304, Jõgeva maakond, Eesti\nE-R 8-20 L-P 10-20\nUus, 14, Palamuse alevik, Jõgeva vald, 49226, Jõgeva maakond, Eesti\nSadala, Torma vald, 48501, Jõgeva maakond, Eesti\nSiimusti, Jõgeva vald, 48444, Jõgeva maakond, Eesti\nE-L 8-20 P 10-20\nKesk, 6a, Torma, Torma vald, 48502, Jõgeva maakond, Eesti\nE-L 10-18 P 10-16\nVaimastvere küla, Jõgeva vald, 48446, Jõgeva maakond, Eesti\nVoore, Saare vald, 49324, Jõgeva maakond, Eesti\nMaarja-Magdaleena, Tartu vald, 49126, Tartu maakond, Eesti\nE-L 10-19 P 10-18\nPala, Peipsiääre vald, 49426, Tartu maakond, Eesti\nKalda, 1, Tabivere, Tartu vald, 49127, Tartu maakond, Eesti


Ülikooli aulas mängivad Olja Raudonen ja Piia Paemurru - Uudised - Tartu Postimees\nÜlikooli aulas mängivad Olja Raudonen ja Piia Paemurru\nMuusikud Olja Raudonen ja Piia Paemurru.\n16. novembril kell 19 leiab Tartu ülikooli aulas aset kontsert, kus tšellist Olja Raudonen musitseerib koos pianist Piia Paemurruga.\nMõlemad muusikud töötavad Vanemuise teatris ja on aktiivsed tegutsejad mitmes kammermuusikaansamblis. Piia Paemurru on kõrgelt hinnatud kontsertmeister ka välismaal, ja seekord on publikul hea võimalus teda pianistina just Tartus kuulata.\nKava koostamisel kaalusid muusikud mitut teost.\nValik langes Edvard Griegi sonaadile tšellole ja klaverile e-moll ning Robert Schumanni «Fantaasia paladele» op. 73.\nGriegi sonaat on kolmeosaline, helilooja kirjutas selle teose oma vennast tšellistile Johnile.\nRobert Schumanni «Fantaasia palad» on kirjutatud 1849. aastal klarnetile ja klaverile ning helilooja ise on väitnud, et klarneti soolopartiid võib esitada ka tšello või vioola. Teos koosneb kolmest palast, nende romantilise laadi ja fantaasialennu väljatoomisel saab esitaja kasutada oma leidlikkust ja artistlikkust.\nOlja Raudoneni ja Piia Paemurru kontserdi kavva lisandus lõpuks veel Sergei Rahmaninovi teos «Vokaliis», mis oli 1915. aastal loodud tsükli «14 laulu» op. 34 viimane lugu. Rahmaninov lõi selle kõrgele häälele ehk sopranile või tenorile klaveri saatega ning pühendas laulja Antonina Neždanovale.\nVokaliis tähendab ilma sõnadeta helindit ning tänu tšello ja inimhääle tämbri sarnasusele on teos kaunis ka tšelloga mängides.


Suunakood 725 / +218725 / 00218725 / 011218725, Liibüa\nSuunakood 725 (+218725 / 00218725 / 011218725)\nSuunakood: 725 (+218 725)\nEesliide 725 on Murzuk suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 9750389 ja suunakoodi 725 jaoks tuleb valida number 725 9750389. Murzuk asub Liibüa.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 9750389, suunakoodi 725 (Murzuk) ja Riigi suunakood 00218 jaoks tuleb valida number 00218 725 9750389. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 725.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +218 (00218) ega suunakoodi 725 (Murzuk).\nKui te ei asu Liibüa ja soovite helistada inimesele Murzuk, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Liibüa Riigi suunakood on +218 (00218), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Murzuk, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +218 725. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 9750389, suunakoodi 725 (Murzuk) ja Riigi suunakood 00218 jaoks tuleb valida number 00218 725 9750389.


Rektifitseerimise - 3 õppematerjali - Annaabi.ee\n"rektifitseerimise" - 3 õppematerjali\nAlkohoolse joogide liigitus, destileeritud joogid, destileerimata joogid, õlu.\nJOOGID Joogid jagunevad: Alkohoolsed ja alkoholivabaeks ehk alkoholita jookideks. Esimesed sisaldavad üle 1,2 mahu % etanooli, sealhulgas õlu üle 0,5mahu% ALKOHOOLSED JOOGID Liigitatakse olenevalt etanoolisisalduselt · Lahjad  kuni 22 mahu% etanooli · Kanged  22 kuni 80 mahu% etanooli · Üle 80 mahu% on piiritused Piirituse...


Single Issue - No. 170 XK8 vs XJS\nJaguar World | No. 170 XK8 vs XJS\nNo. 170 XK8 vs XJS


Brasiilia riigipea teatas, et napib ressursse Amazonase tulekahjude kustutamiseks\n09:45 23.08.2019 (Uuendatud 19:12 22.08.2019)\nBrasiilia president Jair Bolsonaro teatas neljapäeval, et riigil ei jätku ressursse ligi kolm nädalat kestnud Amazonase metaspõlengute kustutamiseks.\nTALLINN, 23. august — Sputnik. Oma kõnes, mis vahendati tema kodulehel Facebookis, teatas Bolsonaro, et võimud uurivad praegu metsatulekahjude puhkemise põhjuseid, vahendab RIA Novosti agentuuri Reuters osundusega tema sõnavõtule.\n© CC0 / zhang kaiyv\nAmazonase metsade tugevaimad tulekahjud kestavad juba kolm nädalat. Brasiilia riikliku kosmoseuuringute instituudi (INPE) satelliidiandmete analüüsi kohaselt ületab Amazonase metsapõlengute ala 82% võrra möödunud aastaga jooksul põlengutest haaratud piirkonna suuruse.\nTulekahjude koguhulk ulatub üle 150 000: 74 000 Brasiilias, 26 000 Venezuelas, 16 000 Boliivias, 14 000 Colombias, 12 000 Argentinas ning ülejäänud põlengud toimuvad Paraguays, Peruus, Tšiilis ja teistes Lõuna-Ameerika riikides.\nInimesed sattusid ärevusse, sest pilt oli apokalüptiline.\nTwitteris tõusis trendiks teemaviide #PrayforAmazonia (Palveta Amazonase eest). Suhtlusvõrgustiku andmetel on teemaviide menukaimate seas teisel kohal, seda on kasutanud üle 200 000 võrgukasutaja.\npresident, tuletõrjemeeskond, tuletõrje, päästeamet, metsatulekahju, Brasiilia


Sashikol /Borol põhinevaid ülesandeid | Väikese Jalajälje Kunstitundide blogi!\nSashiko on küll tikkimistehnika ja boro tähistab tekstiile, ent miks mitte rakendada sarnast põhimõtet teistegi tehnikate puhul?\nTekstiilikunstnikud, näiteks Monika Järg, on tikkinud läbi vineeri, puidu, savi ja pleki. Läbi savi tikivad teisedki – on vaja vaid esemesse enne põletamist augud torkida.\nKuid saviplaate annab edukalt ka ülestikku asetada.\nBoro- mängu (kiht-kihilt teose kasvatamist) saab mängida siidi- või muu õhukese paberi, värvilise tülli või klaasiga.Miks mitte kasutada kihilist efekti ja vanade paberitükkide kokkusulatamist ise paberit valmistades, peites suuremad tükid pabermassi sisse.\nOmavahel saab kollaažiks ühendada ja võibolla läbitikkimise teel rikastada ka väga erinevaid materjale.\nKa trükitehnikate kasutamine loob kihilisi efekte, mida võib kasutada nii kangal, paberil kui näiteks nahal. Viimasest rääkides on boro-tekstiilile sarnanevat efekti võimalik saavutada intarsia või aplikatsioonide abil.\nKuid ajahõngulise, lapitud ja parandatud ilmega kunsti loomiseks polegi alati vaja käegakatsutavat materjali. Põnev on mängida Photoshopis pildi erinevate kihtidega. Miks mitte luua mõne eseme sünni, kestmise, parandamise, uuendamise ja hääbumise loost multikas?\nMida võiks teha õues? Kas me ei saaks luua maastikuteose puulehtedest, asetades eri värvi lehti kihtidena üksteise peale ning jälgida nende lagunemisel ja laialikandumisel muutuvat “teost” läbi kaamerasilma?\nVõi asetada kihiti fotole püütud stseene loodusest, vaadeldes seda samast kohast erinevatel aastaaegadel?\nVõi luua hoopis ruumiline pilt, millega saab mängida varjuteatrit.\nAga saab võtta ka vastassuunalise lähenemise: kihtide mahakraapimine nende pealekasvatamise asemel. Värvikorra alt ilmub välja määrdunud, seda puhastades aga kaunis naturaalne puidusüü. veelgi sügavamale uuristades muutub muster üha peenemaks. Kui väike kooreürask sellega hakkama saab, miks siis mitte meie? Samamoodi võime appi võtta vanad head vahakraape– ja pestud värvide tehnikad, luues ja hävitades ühekorraga, tuues esile peidetud kihid. Me võime isegi jätta töö esimese ja teise etapi vahele\nvahe, ja tulla selle juurde tagasi siis, kui oleme juba ammu unustanud, mida me selle kattekihi varjus algselt kujutasime, hakates välja pesema ja kraapima sootuks teistsugust kujutist või mtoiivi. See on justkui pildiarheoloogia.\nInimesed igavikustavad oma mälestusi mõnikord imelikul viisil, näiteks kraabivad elava puu tüvesse oma nimetähed ja südamed. Ma ei taha sellist vandalismi tagant õhutada, aga te võite võtta kasvava kõrvitsa, nagu teeb Jamie Oliver, ja vaadata, mis saab sellesse järkjärgult kraabitud ja aegamisi armistuvaist märkidest.\nKui huivtav on vaadata jälgi jäätunud kõnniteel ja mõelda, millal need jäeti ning kui kaua võttis aega nende külmumine. Jää. kas me ei saaks valada suurtesse läbipaistvatesse kanistritesse vett, jäätades seda kargetel talveöödel kiht-kihilt ja peites sisse tammetõrusid, käbisid või midagi muud?\nAitab vist esialgu ideedest – vähemalt aluskihi jaoks. Eks mõtteidki kogume endisse kiht-kihilt, ammutame inspiratsiooni ja loome seoseid, põimides ja tikkides omavahel kokku eri aegadel saadud teadmisi ja mälupilte. Katke nüüd minu punutud mõttelõng vana fotoalbumi kõige tagumise lehekülje alumisse nurka kleebitud fotol oleva vanavanaema põllemustriga, lisage paar tänaöise unenäo selgitust laadamustlaselt, hankige liimiks veidi muuseumigiidi kaotatud märkmeid ja katke lõpuks ebatsensuursed motiivid musta ristkülikuga. ja siis lõigake selles kõigest välja järgmise talve lumehelveste disain.\nSildistatud: ökokunst, ideed, kulumine, materjalid, puu, wabi-sabi\n← Kasinuse kangad: sashiko / boro\nTuleskulptuuride etendus Mustamäel →


Joove lisab meie aja Nipernaadile mehisust - Nelli Teataja Joove lisab meie aja Nipernaadile mehisust - Nelli Teataja\nJoove lisab meie aja Nipernaadile mehisust\nNalja-, naiste- ja napsumees Rait tõestab, et igasuguste kohustuste vältimine tagab vähemasti Tartus mõnusa äraelamise kõrge eani.\nKohtusime Taaralinna ööelu suurkujuga viimati enne suurt koroonakriisi varastel hommikutundidel mainekas Tartu kiirtoidurestoranis Fasters. Või mis kohtumine see nii väga ikka oli: mees tuigerdas lihtsalt endale omaselt umbjoobes, ilanire kaubamärgiks saanud pulstunud habet kaunistamas, laudade vahel ja tüütas nooremat külastajaskonda. Loomulikult pälvis säärane fenomen ainsana antropoloogiahuvilise reporteri huvi, kes ülejäänud asutuse pingest vabastas ja legendilt mõnel kainemal hetkel audientsi palus.\nEnt kõrtside taasavamise aegu teda elumere lainetel enam näha pole olnud, mis paneb kartma halvimat. Suurem kivi langeb lookangelase tarekesse asja tehes siiski südamelt: Rait püsib hinges, kuigi kaugeltki mitte endises vormis. „Jalg läks alt ära – mis teha, vanainimese asi,“ rehmab käega 61aastane härra, kelle pundunud näolapile küll julgelt 20 aastaringi rohkem võiks pakkuda.\nVaatamata raskendatud liikumisele pole ta veel lõplikult kaotanud lootust tööturule naasta, ehkki töötukassa konsultantide pakkumised on ta seni ära põlanud. „Pensionini on mul ikka veel aega, nii et võiks midagi teha küll,“ kiidab mees ja loetleb oma oskuseid. „Autot võin vabalt juhtida, kuigi lube ei ole. Ehitusel olen ka palju ära teinud, kuid sinna vist enam ei kipuks: elektroonikat on tänapäeval liiga palju.“\nSelle peale mees aga tõsineb ja laskub justkui sisekaemusesse: olgem ausad, viimasest ametlikust tööotsast on ikka omajagu vett merre voolanud, kuigi „selle sajandi sisse peaks see ikka jääma“. „Kui nüüd tõsiselt rääkida – olen muidu naljamees – siis võib-olla valvurikoht oleks mulle jõukohane,“ analüüsib ta. „Aga seda pole ülemustel küll tarvis karta, et ma töö juures jooma kukuksin! Pärast tööd võtan õlut küll, aga enne mitte iialgi!“\nNaist pole tarviski\nÜleüldse on Rait üldise tervisliku seisundi foonil põrgulakkega väga jõuliselt tagasi tõmmanud. Seda vaatepilti, kus igas õhtu jooksul väisatavas baaris mingi nipiga juba sisse astudes tema särav sihverplaat vastu helgib, uue põlvkonna noored ilmselt enam kogeda ei saa. „Peaaegu enam ei joogi,“ väidab mees.\nSamamoodi 21. sajandi algusest tuleb otsida kunagise Casanova viimast kirglikku vahekorda naisterahvaga. „Tead – ega eriti enam ei sügelegi. Viimasel ajal olen tähele pannud, et meestega on palju huvitavam aega veeta,“ tunnistab vabahärra ausalt. „Muidugi, kui ikka mõni hea inimene leiduks, kellega vastastikune klapp tekiks, võiks asjale mõelda, aga ise enam küll kedagi ei otsi.“\nTippaegadel oli alumise korruse seisukord mõistagi hoopis midagi muud ja nii on tema väikseid koopiaid pudenenud üle terve koduvabariigi, ent huvi nende käekäigu vastu tunneb meie kangelane minimaalselt. Eostamise raske koormaga on härra oma ülesande ühiskonna ees täitnud, edasine mikromanageerimine jäägu juba eevatütarde õlgadele. Just hiiglaslikuks kerkinud alimendivõlg sai ka mehe viimatise vanglaetapi peapõhjuseks.\nMiks siis Rait ometi omaenda lihast ja verest isegi trellide ähvardusel hoolida ei kavatse? „See laps on ema kasvatatud ja ütleme nii, et mina juba tean, mis inimene see on,“ on elukunstnikul salatsev vastus kohe varnast võtta. Seejärel tunnistab kärmelt leebudes ometi, et lastelaste olemasolu mõnevõrra isegi rõõmustab. „Aga nemad elavad Itaalias ja kuidas ma neile külla peaksin minema – istun maja ees punasesse linnaliinibussi või?“\nPeaaegu oleks tulnud maailma läbi ruuduliste kardinate imetleda ka pärast pisikest kakelungi, kuid õnneks suutis Rait vastaspoole kohtuvälisele kokkuleppele sundida. „Olen kõva mees ja nii karate kui džuudo peale kibe käsi,“ ei vaevle sangar just madala enesekindluse käes. „Karates õpetatakse ikka, et jää rahulikuks ja lase vastasel ülbitseda, aga kui enam muud üle ei jää, siis ründa. Täpselt nii meil juhtuski – tema alustas, kuid mina võitsin.“\nLisaks võitluskunstidele on ära proovitud ka korvpall ja jäähoki ning tohutu edu on Raiti saatnud kõikjal, kui just see va viinakurat sportlikke saavutusi torpedeerinud poleks. „Minu vastu ei ole kerge saada, parem ärge proovigegi,“ hoiatab turske joodik ning muheda muige tagant polegi nii lihtne aimata, mõtleb ta ähvardust siis tõsiselt või mitte.\nSelge on see, et temasugune mürakaru elus hätta ei jää; igale rünnakule on tal vastukäik juba eos olemas. Miks ei võiks selline autoriteet end sügisestel valimistel kohalikus poliitikas teostada? „Ütlen ausalt, et selle koha pealt olen täielik null,“ eelistab Rait oma liistude juurde jääda. „Ja kuhu ma siis astuma peaks – Tartu Töötute Parteisse või?“\nRait on selle ealise generatsiooni täiesti tavapärane esindaja. Selliseid leiab igast Eestimaa paigast...


RP Shop | DÜSSELDORF LEBT GESUND! 2019/2020 - eBook\nDÜSSELDORF LEBT GESUND! 2019/2020 - eBook