Suurenenud põrn: põhjused ja ravi - Ennetamine\nPõrn on elund, mida võib pidada tõeliseks filtriks. See reageerib kiiresti igas olukorras, kus kahjulikud ained võivad teie kehasse sattuda.\nSee orel on ubade kujul, see asub vasaku hüpohondriumina kõhuõõnes. Põrna vahetus läheduses on diafragma, käärsool, pankreas ja vasak neer.\nTervisliku põrna pikkus on 11 sentimeetrit, laius 6 kuni 9. Kaal on umbes 150-200 grammi. Tervelt inimeselt põrnast on teada vähe, mistõttu on see täieliku kadumise raskeks. Mida teha, kui põrn on laienenud? Põhjused ja ravi?\nSee on meie järgmine teave.\nSuurenenud põrna puhul on isikul järgmised sümptomid:\nkorrapärane lõualuu vasakpoolses servas;\nverevalumid nahal, isegi väikeste vigastustega;\nKõik loetletud sümptomid on otsesed.\nPeidetud sümptom võib olla maosisustunne, isegi kui inimene on tarbinud väga väikest toitu, puhitus ja raskust.\nSeda võib pidada suurks lümfisõlmeks. Kui selles elundis esineb ebaõnnestunud muutusi, ei tekita põrn ise mingeid valusaid tundeid. Kuid selle suurenemisega tekib ebamugavustunne ja valu tundlikkus tuleneb sellest, et see avaldab survet külgnevatele organitele.\nMis on põrna funktsioon?\nsee teenib vere puhastamist infektsioonidest (antikehad);\nsee on asendamatu ainevahetuse liige;\nsee võib reguleerida vereliistakute arvu ja vastutab vere hüübimise eest.\nSplenomegaalia - selline diagnoos tehakse neile, kellel on see elund laienenud. Väikese suurusega muutusi on raske kindlaks määrata, seetõttu on probleeme ka põrnahaiguste tuvastamisel varases staadiumis. Seda saab avastada palpatsiooniga, kuid enamikul juhtudel on haigus õpitud teiste elundite kontrollimisel ultraheliuuringu või tomograafia ajal.\nMiks saab selle keha suurust muuta? Peamine põhjus on see, et ta kaotab täielikult funktsiooni. Kui isikul on siseorganite nakkushaiguse haigus, kannatab see tavaliselt ka põrn. Seega on reaktsioon vere halvenemisele. Kui põrna suurenemist (põhjuseid ja ravi edaspidi arutletakse) ei tehta ravimeetmeid, tekitab see probleem terves kehas probleeme.\nSamuti võib suur põrna põhjuseks olla kasvajad, neoplasmid või tromboos.\nnakkushaigused nagu malaaria, mononukleos, leishmania, bakteriaalne endokardiit, AIDS;\nveenide blokeerimine, pikaajaline südamepuudulikkus;\nKõige sagedasemad on kasvajad ja maksa tsirroos, vereringe ja infektsiooni puudumine. Kui sellistes haigustes ei rakendata asjakohaseid meetmeid, siis algab paratamatu hävitamine koos haigete rakkude ja tervislike haigustega. Kui kahjulikud ained sisenevad terve inimese kehasse, tekib vastus.\nPõrn suurendab vererakkude massi. Seetõttu on viiruslike infektsioonide (tuberkuloos, seerumvigastus, viirushepatiit) esinemissagedus suurenenud. Põrn asetub vanade rakkude lagunemisele, kuid patoloogia korral suureneb nende arv ja seega suureneb keha mass. Sellel on hästi välja kujunenud venoosne võrgustik ja kui vere väljavool mingil põhjusel on häiritud, tekib stagnatsioon ja tekib splenomegaalia.\nMillistel juhtudel võime kindlalt öelda, et põrn on laienenud, et on hädavajalik otsida põhjuseid ja ravida neid? Seda võib öelda, kui selle mass on üle 600 grammi ja samal ajal võib see kergesti tunda vasaku külje kõhu all ribide all. Kuid me ei soovita sellist diagnoosimist ise teha, seega kui teil on kahtlusi või kaebusi, konsulteerige spetsialistiga.\nTeine argument professionaalse diagnostika kasuks seisneb selles, et kui olukord on tähelepanuta jäänud, on keha taastamine keerulisem.\nPõrna suuruse suurendamine on hea põhjus teie tervisele tähelepanu pöörata.\nMis tahes sekkumine organismis, mis on seotud põrna raviga, on suunatud selle algse suuruse taastamisele või vähemalt olemasolevate vähendamisele. Ja selleks on muidugi vaja kõrvaldada põhjused, mis põhjustasid sellist haigust. Kui leiate, et teil esineb mõni eespool nimetatud sümptomitest või kui teil on lihtsalt pikenenud valu vasaku hüpohoonia või kõhu piirkonnas, pöörduge viivitamatult spetsialisti poole.\nSelle probleemi lahendamiseks vajate terapeudi, onkoloogi, hematoloogi, gastroenteroloogi, kirurgi. Ja nende arstidega konsulteerimise järel tuleb läbi viia mitmeid eksameid. Patsient peab läbima tervikliku vereanalüüsi, sisekontrolli ja ultraheli.\nLaienenud põrna puhul saab ainult spetsialist kindlaks teha põhjused ja määrata vajalik ravi.\nEsimene asi, millele tuleb järgida, on toitumine. Toit peaks sööma väikestes kogustes, jagades seda mitmeks tehnikaks.\nTeie keha vajab vitamiine. Saate neid mahla abil rikastada. Granaat on eriti eelistatud. Hea sellisel juhul on porgand, peedi- ja redisimahl.\nKuumavee klaasil lahjendatud sigurikübarad ja humalakäbid võivad kiirendada töötlemisprotsessi. Drink see infusioon peaks olema tühja kõhuga. Kui vajutad viinale humalakämmestikku ja lisage mõni tilk klaasi vees, siis taaskasutamise protsessid lähevad kiiremini.\nKui sööte, siis võite juua söögikorda koos teega, millele on lisatud harjaste lehed ja niiskust.\nHumorikoonide infusioon aitab põrnat taastada\nViinamarja äädikas on juba ammu tuntud selle kasuliku mõju kohta seedetrakti süsteemile. See suurendab isu, lahustab kasvajaid ja puhastab põrna veresoonte. Sellisel viisil saate kodus efektiivset retsepti: valage värsket viinamarjamahla savinõuna, lisades sellele äädika. Osakaal: kolm liitrit mahla 300 ml äädikat. Seejärel sulgege anum tihedalt ja asetage see soojas kohas. Mõne nädala pärast võite võtta 30 ml üks kord päevas.\nTeine meetod põrnuse suurenemise tingimuste kõrvaldamiseks (põhjused ja ravi, mäletad, see on "spetsialisti parafiin") on õietolmuga valmistatud siirup. See taim on tuntud oma põletikuvastase toimega. Sa pead võtma saja grammi usuloosi ja leotada selle üheks päevaks kevadel vees. Pärast seda, avatud mahutis, keedetakse kolmkümmend minutit. Filtreeritud puljongis lisatakse 400 gr. mee ja tuua segu paksusele. Võtke 4 korda enne sööki kaks supilusikatäit.\nPõrnaprobleemide korral aitab põõsasõliseemneõli. Võtke üks osa päevalilleõli ja 4 tükki purustatud seemneid. Kaheksa tundi nõutakse pimedas toas, aeg-ajalt raputades. Joo kaks tilka 2 korda päevas.\nMesilasööda siirup aitab põrnaga probleeme\nSelliste lihtsate saladuste komplekt võib teie heaolu parandada. Kuid pidage meeles, et populaarse tarkuse kasutamine on võimalik ainult arsti nõusolekul. Kui te ennast ravimeid, võite oma tervisele veelgi rohkem kahjustada.\nEnnetava meetmena ei ole üleliigne, et vabaneda halbadest harjumustest, mitte loobuda vaktsineerimisest ja viia tervislikule eluviisile, vaid järgida mõõdukat harjutust.\nEksperdid otsustavad kirurgilise sekkumise kõige äärmuslikematel juhtudel. See võib olla liiga suur, mis takistab teiste organite tööd, verejooksu või põrna osalist hävitamist. Üks tõhusaid ravimeetodeid on kiiritusravi.\nKuid ärge proovige vabaneda laienenud põrandast omaette. Ainult spetsialist saab kindlaks teha põhjused ja määrata ravi, vaid võite oma tervist talle usaldada.\nSuurenenud põrn võib olla tingitud mitmesugustest põhjustest. Seda patoloogiat nimetatakse splenomegaaliaks. Põrna suuruse muutused mõjutavad venoosse vere stagnatsiooni. Vere väljavoolu rikkumise tõttu suureneb veresoonte koe ja punaste vereliblede arv, mis viib Banti tõve arenguni.\nKui põrn on suurenenud, saate valmistada ravimtaimede kogust. On vaja võtta kalgukivi lillede, hõbedapulmi ja niiskusisõude 3: 1: 0,5 vahekorras. Kõik lihvige ja segage. Toormaterjalid valatakse keeva veega, katke ja jäta pooleks tunniks (2 topsi toorainet 0,5 liitrit keeva veega). Pärast määratud aega pingutage ja võtke 4 korda päevas pool tassi pärast sööki.\nSuurenenud põrna tagajärjel võib täheldada nakkushaiguse tekkimist. Splenomegaalia taustal väheneb vereringe arv, mis omakorda võib põhjustada leukopeeniat, trombotsütopeeniat ja aneemiat.\nSeetõttu võib areneda ohtlik hüperplenismi protsess, mille käigus keha hakkab pidevalt neelama vererakke, hävitades keha. Seal hakkab punaste vereliblede, valgete vererakkude ja trombotsüütide arv kiiresti vähenema. Sellisel juhul võib lisaks splenomegaaliale ilmneda aneemia, ninaverejooks võib esineda naistel, menstruatsioon muutub pikemaks ja rikkaks.\nPõletuse suurenemise vältimiseks tulevikus on teil vaja aega keha puhastamiseks, see aitab ennetada 1-2 korda aastas toidulisandeid\nPõrn on inimese keha kõige salapärane organ. Tundub, et XXI sajand on väljaspool ja teadlased ei katkesta teadustööga, mille eesmärk on uurida loodusele antud ülesandeid ja ülesandeid selle organi jaoks. Tõepoolest, ühelt poolt osaleb põrn vereringes ja võtab vajaduse korral vastu luuüdist ja verest haiguste vastu võitlemiseks. Aga teisest küljest, pärast põrna eemaldamise operatsiooni, jätkab inimene elamist ja seetõttu saate seda ilma selleta teha? Igatahes ei ole inimorganismis midagi juhuslikku - iga organ täidab Looja poolt talle määratud ülesandeid.\nPõrna suurendatakse teiste elundite talitlushäirete tagajärjel. See võib olla maks, südame-veresoonkonna haigused, nakkushaigused, verehaigused, rasvade ainevahetus.\nEnamik eredaid sümptomeid puuduvad. Inimene võib tunda kõhupiirkonda paistes ja tuimates valu. Kui põrn ulatub väga suurele suurusele ja hakkab maha pigistama, võib patsiendil olla nn. refluks või kõrvetised, ja mõnel juhul ei saa inimene süüa normaalset toitu, s.o küllastamiseks piisab minimaalsest toidust. Sellega seoses võib esineda terav kaalu langus, väsimus, kahvatu nahk ja palavik.\nKapsad ja granaatõuna mahlad. Seda on vaja ravida selle või muu mahlaga. Annused ja raviskeemid on samad. Enne hommiku-, lõuna- ja õhtusööki tuleb ühe tunni jooksul juua pool tassi sooja värskelt pressitud mahla, kuni tunnete oma seisundi püsivat paranemist.\nKurgi seemned. Jätke mõne kurgi aias - lase neil valetada, kuni nad muutuvad kollaseks. Seejärel eemaldage need nöörist, avage ja eemaldage seemned. Kuivatage need hästi ja tehke neid kurgi pulbrina. Kahe nädala jooksul, kolmkümmend minutit enne iga sööki, süüa kolm supilusikatäie kurgi pulbrit väikese koguse sooja veega.\nVere moodustumisel on kaasatud plekk\nSuurenenud põrn on paljude patoloogiate näitaja. Meditsiinis on seda seisundit nimetanud splenomegaaliaks. Ladina pulgast, mis tähendab "põrna" ja megal - "tõsta". Sellist diagnoosi võib teha spetsialist isegi pärast välist eksamit. Kuid diagnoosi kinnitamiseks tuleb teha ultraheli.\nPõrna seisundi uurimine on üks kõhuõõne ultraheliuuringu etappidest. Arvestades põrna, määrab arst kindlaks järgmised näitajad:\nArst kontrollib tulemusi normidega: pikkus - 11-12 cm, laius - 6 - 8 cm, paksus - 4 - 5 cm. Mida suurem on inimene, seda suurem on tema siseorganite suurus. Põrnarokkide läbimõõt võib olla umbes 2 mm, veenide läbimõõt varieerub vahemikus 5 kuni 8 mm. Kui need arvud on tegelikult rohkem kui 2 korda või 3, siis tehakse splenomegaalia diagnoos.\nIndikaatorite täpsuse kontrollimiseks ja diagnoosi eiramiseks on testide läbimiseks vaja teha CT-d. Kui lapsepõlves uuritakse patsiendi, siis on selle näitaja erinevad vastavalt tema vanusele.\nVastsündinud: 4 (pikkus) / umbes 3, 5 cm (laius).\n1-3 aastat vana: 6 - 7,5 cm.\nKui põrn on suurenenud, hakake välja selgitama põhjused, mis viinud selleni. On palju:\nmaksa tsüstid, põrn;\nKui põrn laieneb, tekib rike. See vabastab patoloogiliselt muutunud vererakud vereringesse. Selle tagajärjel koguneb vereringesse ebakorrapärase kuju rakud, mis võib põhjustada hüpersplenismi. See kõik lõpeb suureneva kehaga. Veelgi enam, immuunsus väheneb, kuna ebapiisav valgete vereliblede arv vähendab haiguste resistentsust.\nSagedad nakkushaigused põhjustavad tõsiste kehavigastuste tekkimist. Punaste vereliblede puudumine - aneemia teed. Vereliistakute puudumine viib verehüübimise vähenemiseni.\nSplenomegaaliat ei saa ignoreerida. Piisava ravi puudumine viib kogu organismi lagunemiseni, sest see organ võib mõjutada tervislikke rakke. Seetõttu, kui tuvastatakse splenomegaalia, analüüsige selle esinemist esile kutsunud võimalikke põhjuseid. Lastel on peamised põhjused:\nKuna kõik tõusutõusu põhjused on väga tõsised, on tähtaegselt vaja tähelepanu pöörata, et reageerida õigeaegselt ja võtta asjakohaseid meetmeid. Peamised märgid on järgmised:\nValu vasakpoolsel hüpoglüoes (valu või lõikamine, esineb sageli, kuid mõnikord kaob).\nPõrna rõhk maos põhjustab iiveldust, söögiisu vähenemist. Söögiisu ei pruugi olla üldse.\nPalavikuga suurenenud palavik.\nÜlaltoodud tunnused on igale vanusele tüüpilised. Suurenenud temperatuur ei liigu, see tõuseb mitte järsult, vaid järk-järgult. Väliselt märgatav kaalukaotus, kollakujulised ilmingud, võib-olla vähene verejooks. Kui teete vereanalüüsi, on normatiiviga vastuolu. Sellisel perioodil võib tunda kroonilisi haigusi.\nNeed märgid on täiskasvanutel hõlpsasti tuvastatavad. Kuid olukordades lastega on võimatu teada, mis täpselt valutab. Noorem laps ei ütle, kas tal on iiveldus, kõrvetised, kus täpselt see valutab. Seetõttu peaks kõhuvalu korral laskma viivitamatult helistama kiirabi või minema kiiresti arsti juurde. Sa ei peaks ennast tundma oma kõhtu, see on ohtlik.\nKui sarnase pildiga patsient saab arsti juurde, viiakse läbi uuring. Esmalt selgitage välja selliste valude esinemise aeg, teada saada, mis juhtus minevikus (operatsioon, vigastus). Arst on huvitatud kontrollimise hetke seisundist. Pärast uuringut alusta kontrollimist ja palpatsiooni kõhupiirkonnas.\nVäline uuring näitab, kas nahk on kahvatu, kui suurenenud higistamine. Kui põrn on märkimisväärselt suurenenud, määrab arst patsiendi palpeerumise teel, kuid kui elund ei ole suurenenud, nii et seda on kergesti imetav, võib ultraheliuuringu määrata splenomegaalia kahtluse kinnitamiseks või nende ümberlükkamiseks.\nVajadusel viiakse pärast ultraheliuuringut läbi kõhu kompuutertomograafia või selle organi MRI. Kui splenomegaalia olemasolu kohta puudub usaldusväärne teave, ei esine kliinilisi ilminguid, oodata tuleb ja kuue kuu järel kontrollida. Samal ajal on kohustuslik OAK, biokeemia. Need laboratoorsed uuringud viivad pildi lõpule.\nRavi aluspõhimõtted on igas vanuses patsientidele sarnased. Need ravimid määratakse samaks, erinevus on ainult annustes, mis on tingitud patsiendi kehakaalust ja vanusest. Sel juhul on kõigepealt vaja käsitleda põrna laienemist, kuid tingimust, mis neid muutusi tekitas.\nKui leitakse infektsioon, võta antibiootikume, tugevdades aineid. Parasiitide esinemine - anthelmintikumid. Kui seisund on mõõduka raskusastmega, ravitakse neid kodus. Haiglasse paigutatakse ainult need, kellel on rasked rikkumised.\nMõnikord tuvastatakse splenomegaalia inimestel, kes tunnevad end hästi ja kellel ei ole kaebusi. See on võimalik intensiivse füüsilise koormusega, mis põhjustab põrna purse. Sellisel juhul peatatakse sport, nad teostavad tugevdavat ravi.\nTaimne ravim splenomegaalia jaoks\nPõrand ei ole oluline elund.\nRaviljandite infusioonid - tõestatud ja ohutu vahend parandatud riigi põrna parandamiseks. Selliste infusioonide jaoks on olemas mitmeid tõestatud retsepte.\nEi. 1. Karvasepi rahakott on üks taimi, mis on võimelised parandama põrna seisundit. Sealt valmistatakse infusioon: 10 g toorainet - klaasi keeva veega. Nõuda 20 minutit. Kui selle temperatuur muutub toatemperatuuriks, siis kompositsioon filtritakse ja võetakse suurel lusikas 5 korda päevas.\nEi. 2. Põletus põrnuses kaob humalakäbi. Sellisel juhul on humalakäbid täidetud alkoholiga. 1 osa koonustest ja 4 osa alkoholist (40%). Koostis nõuavad 10 päeva. Selle asemel valitakse pime. Joo 40 tilka 3 p. päevas.\nEi. 3. Järgmine saak mõjutab põrna seisundit. Siia kuuluvad seeria, maasikataimed, nõges, trikolooliku violetsed lilled. Kõik komponendid võtavad sama koguse. Purustatud komponendid segatakse, valatakse keeva veega. 2 supilusikatäis ürtid vajavad pool liitrit keeva veega. Koosseis nõudis tundi. Saadaval infusioonil on piisav 3-4 korda vastuvõtt, sest peate korraga jooma klaasi. Veel 3 tassi päevas.\nNr 4. Selles koguses on kummeliõied ja mitmed ravimtaimed: tuuni, nõgeslilla, violetse, immorteli, naistepuna ja apteegitilli. Lisa ingelika juur. Kõik taimi võetakse võrdsetes kogustes, segatakse. Seejärel valatakse 1 lusikatäis segu klaasi keeva veega ja lastakse infundeerida 3 tundi. Jooma pärast söömist 1 klaasi infusiooni, kuid mitte rohkem kui 3 korda päevas. Seega töödeldi 10 päeva.\n№ 5. Rosina infusioon. Tehke rosinad ja äädikas. Enne rosinate viimist viinamarja äädikat pestakse, puhastatakse välismaalt prügist. Kompositsioon peaks jääma ööseks, siis võib hommikul süüa rosinaid ja juua 10-30 g infusiooni. See on hästi tõestatud põrnkasvajate ravimeetod. Kui te kasutate seda regulaarselt, võite vabaneda kasvajast, peatada verejooks.\nTaimsete jäätmed aitavad ka põrna seisundit normaliseerida. Kõige tõhusamate jookide retseptid on loetletud allpool.\nEi. 1. Killustikuga kombinatsioon aitab suurenenud põrnaga. Keetmise ettevalmistamiseks segatakse õõnesõlisid kammelillidega. Tooraineid võetakse võrdsetes osades. Pool-liitris keeva vees viska 2 segu lusikaga. Laske kompositsioonist jahtuda tund aega. Samal ajal peab jahutus aeglaselt minema, sest konteiner on kaetud käterätikutega. Kui keetmine on valmis, jookse see pärast sööki. Soovitatud vastuvõttude arv - 4 päevas.\nNr 2. See retsept põhineb kombinatsioon lehed mäetik, saia, nõges. Taimede lehed peavad olema pulbrilisel kujul. Neid ei ole valmistatud, nad võtavad lihtsalt toorainet kolm korda päevas, pestakse seda sooja veega. Sisse võtmise kogus 1 kord on pool tl.\nEi. 3. Sauapulbrit keedetud veega (maht - klaas). Aeg nõuda - tund. Jooge kolmandik tassi enne sööki 30 minuti pärast. Enne kasutamist kompositsioon filtreeritakse. Päeva kiirus - rohkem kui klaas.\n№ 4. Jahvatatud lehtpuu kogus 1 teelusikatäis valatakse keeva veega (klaas) ja jahutatakse pakendatud kujul. 30 minuti pärast lisage puljongile veel üks klaas kuuma vett. Pärast jahutamist filtreeritakse segu. Enne maitse lisamist lisage mett, suhkur ja juua nagu teed. Tehke seda enne söömist. Maht on 1 sisenemise aeg - üks kolmandik klaasist.\n№ 5. Keetmine roosikestest - maitsev, kasulik vahend. Enne pruulimist on nad maetud. Purustatud toormaterjali valatakse keeva veega ja nõutakse. See tööriist saab jooma pärast lihtsat teed pärast sööki. Selleks, et tunneks ravivat mõju, tuleb seda teha mitu korda päevas.\nJuice kui ravi\nIgnoreerige põrna laienemist\nPuu-ja köögiviljade mahlad avaldavad soodsat mõju siseorganitele. Kui te võtate granaatõuna mahla või kapsa mahla, võite saavutada häid tulemusi. Mahl tuleb värskelt pressida. Ära joo palju sellest. Kogu kolmandik klaasist. Joo neid enne sööki. Enne joogi võtmist tuleb see veidi soojendada.\nTavaliselt normaliseerige põrna seisund, kasutades propolaadi alkohol Tinktuure. See on kaubanduslikult saadaval paljudes apteekides. 30 kork tinktuurid segatakse klaasi veega, juua enne sööki 30 minutit. Kui te kogu päeva pärast 3 tundi jooksete, on see mõju kiire ja stabiilne. Propolisainiekstraktiga raviperiood - 10 päeva. Lisaks väheneb vastuvõtu kordus. Piisab 4 korda päevas.\nPurustatud mädarõigas asetatakse pärast tuumori eemaldamist redis keskasesse (3 spl juurit). Parim mädarõigas vala kallis. Selles vormis määratakse redis eelsoojendatud ahjus. Kui redis küpsetatakse, eemaldatakse see, jahutatakse ja söötakse 2 supilusikatäit iga hommikul. Ja enne magamaminekut nad söövad veel üht. Üks redis on paar päeva piisavalt. Pulle aitamiseks peate ravima 10 päeva jooksul kirjeldatud viisil.\nPuuvilja ettevalmistamiseks on vaja selle tervendava taime juuri. 1 spl juurtega klaasi keeva veega. Vahetult jahtuda see segu ei tohiks olla. Esmalt peate hoidma seda vähese kuumusega 10 minutit. Kui kompositsioon on jahtunud ja filtreeritud, on see igal juhul joob. Ravi minimaalne kestus on nädal.\nKasahu seemned ravimina\nSelleks, et aidata kurkide seemnetel suurenenud põrnaga toime tulla, on vaja ette valmistada õiged taimsed materjalid. Need on kuivatatud, üleküpsenud kurkide külvatud seemned. Neid saab tunnistada nende kollase värvina. Pulber joob 3 teelusikatäit enne sööki. Toodet pestakse sooja veega.\nPõrnapallatsioon õpetab teile videot:


?aš†r??##?ஆभ-Vivaℍ| +917891556551??Childless problem solution#@ Astrologer# //DElhi?aš†r??##?ஆभ-Vivaℍ| +917891556551??Childless problem solution#@ Astrologer# //DElhi?aš†r??##?ஆभ-Vivaℍ| +917891556551??Childless problem solution#@ Astrologer# //DElhi?aš†r??##?ஆभ-Vivaℍ| +917891556551??Childless problem solution#@ Astrologer# //DElhi?aš†r??##?ஆभ-Vivaℍ| +917891556551??Childless problem solution#@ Astrologer# //DElhi?aš†r??##?ஆभ-Vivaℍ| +917891556551??Childless problem solution#@ Astrologer# //DElhi\nDispute +91-9782534548 Husband wife divorce problem solution baba ji phagwaraNext Post


MOOC "Business English: Making Presentations" < Põhja-Ameerika ülikoolide teabekeskus < Organisatsioonid < Uudised < Uudised < Tallinna Tehnikaülikool - Sinu elustiil!\nViimati muudetud: Epp Kirss, 04.02.2020 12:34\nTalTech keelte ja kommunikatsiooni keskus koostöös Ameerika Ühendriikide suursaatkonnaga Tallinnas ja Põhja-Ameerika ülikoolide teabekeskusega kutsuvad huvilisi osalema MOOC kursusel " Business English: Making Presentations" (University of Washington).\nTasuta kursus koosneb iseseisvast e-õppest Coursera platvormil nelja nädala vältel ning kontaktõppe viiest seminarist (inglise keeles), mis toimuvad kolmapäeviti 04.03; 18.03; 01.04; 15.04 ja 29.04. Seminarides osalejad õpivad koostama visuaalselt mõjuvaid ning keeleliselt veenvaid ingliskeelseid esitlusi.\nSeminarid toimuvad TalTech Mektorys (Raja 15) kolmapäeviti kell 16.00-17.30. Programmi edukalt läbinud õppuritele antakse USA suursaatkonna tunnistus.\nKursusel osalemiseks tuleb täita ankeet ning saata see hiljemalt 28. veebruariks aadressile educationusa at taltech dot ee dot


Tallinna Linnateater alustab hooaega Karl Laumetsa lavastusega „Balti tragöödia“ - Linnateater\nTallinna Linnateater alustab hooaega Karl Laumetsa lavastusega „Balti tragöödia“\nUudised - 12.08.2021\n14. augustil esietendub Salme Kultuurikeskuse suurel laval Tallinna Linnateatri käesoleva hooaja esimene uuslavastus, baltisaksa aristokraatia loojangut kirjeldav kujundlik ja poeetiline „Balti tragöödia“, mille on lavastanud Karl Laumets. „Balti tragöödias“ teeb kaasa suurem osa Linnateatri näitlejatest.\nLavastuse alusteoseks on baltisaksa kirjaniku Siegfried von Vegesacki kolmeosaline autobiograafiliste sugemetega romaan, mis maalib lugeja ette detailirohke kirjelduse ühe suure baltisaksa suguvõsa saatusest 20. sajandi alguskümnenditel. Kertu Moppel ja Karl Laumets on destilleerinud sellest rikkalikust materjalist oma kompaktse lavateksti. Laumetsa väitel kõnetasid teda „Balti tragöödia“ juures õigluse teema ja tõik, kuidas ühe rahvakillu käekäiku võivad vormida nende tahtest sõltumatud ajaloolised pöörded, samuti nägi ta selles mitmeid paralleele praeguse hetkega. Eurooplastena elame täna suuresti samasugust privilegeeritud elu nagu toonased baltisakslased ja peame esitama endale keerulisi eetilisi küsimusi. Lõhed ja müürid inimeste vahel ning kardinaalselt erinevate maailmavaadete põrkumine iseloomustasid toonastki ühiskonda. „Kui suunata meie baltisaksa rõhujate ajaloole pilk nende vaatepunktist, näeme, et nad olid samasugused inimesed, kellest kõik ei olnud sugugi pahatahtlikud ega kurjad, vaid elasid oma elu neis tingimustes, millesse nad olid sündinud. Ma arvan, et üritada mõista nende elusid nende vaatepunktist on meie kõigi jaoks õpetlik ja see aitab aru saada ka inimestest, keda me esialgu ehk ei mõista või kes on meist väga erinevad ja kelle seisukohad tahaksime kohe maha laita,“ on Laumets öelnud.\nKui vanemuislasest Laumetsa jaoks on see esimene lavastus Linnateatris, siis kunstnik Kristjan Suits ja kostüümikunstnik Kristīne Pasternaka on meie püsipublikule hästi tuttavad. Traditsiooniliselt on Linnateatri lavastused sündinud Laia tänava väikestes saalides, hetkel on teatri kasutada aga Salme Kultuurikeskuse värskelt remonditud suur lava ja Kristjan Suits on oma kujunduses selle pakutavad võimalused oskuslikult ära kasutanud, et luua mastaapne, aga minimalistlik lavaruum, mis võimaldaks anda kujundite kaudu edasi lavastuse filosoofilist mõtet. Isikupärase stiiliga Kristīne Pasternaka on varem loonud kostüümid mitmele Adolf Šapiro ja Elmo Nüganeni lavastusele ning töötab igapäevaselt Läti Rahvusooperi juhtiva kostüümikunstnikuna. Pasternaka looming on pälvinud tunnustust nii Lätis, Eestis kui ka mujal maailmas. Lavastuse muusika on kirjutanud helilooja Ann Reimann, kes on varem loonud peamiselt filmimuusikat, valguskunstnik on Rene Liivamägi, liikumise on seadnud Rauno Zubko ja helikujundaja on Arbo Maran. Vegesacki romaani tõlkis saksa keelest Tiiu Relve. „Balti tragöödias“ mängivad Kaspar Velberg, Elisabet Reinsalu, Märt Pius, Evelin Võigemast, Külli Teetamm, Helene Vannari, Alo Kõrve, Hele Kõrve, Egon Nuter, Rain Simmul, Ursula Ratasepp, Tõnn Lamp, Anu Lamp, Allan Noormets, Peeter Tammearu (külalisena) või Andero Ermel, Kalju Orro, Andres Raag jt.


26 February 2019 / võistlus\nSee on kindel, et järgmiseks viieks aastaks on paaristõuked tehtud. Loodan, et sellest pingutusest oli kasu ujumisele ja saan lõpuks tugevama õlavööga ujumas ka liikuma. Kui saaksin, oleksin nõus iga nädal pühapäeval uuesti Tartu Maratoni sõitma, kuni rada lubab.\nVõistluseelsel õhtul saatsin telefoniga Markot jooksutrennis: tema jooksis, mina lesisin kodus diivanil ja jutustasime järgmisel päeval toimuva võistluse teemadel. Mul olid kahtlused, kas mul on jaksu samamoodi pingutada nagu eelmisel aastal. Pidi olema ja sellest vastusest piisas. Pidin külma pead säilitama, õigesti jooma ja toituma.\nStart oli kell 8, äratus kell 6. Midagi uut senises võistluseelses soojenduses: jooksin hommikul 15 minutit ja Tehvandil pidin ainult võimlema. Tundus hea, vähem sebimist enne starti.\nMu number oli 390, üsna vahva oli nii eest startida. Kohe alguses põhimõtteliselt hakkadki sõitma. Isegi esimesest mäest sai klassika sammul üles, mitte ei pidanud kääri astuma või rapsima. Rada paistis väga hea. Ja libisemine oli ka mõnus. Raja algus oli mulle tuttav. Üsna varsti olimegi juba Harimäe all. Nägin eemal taeva kõrgusel suusatajaid ja mõtlesin, et ma ei mäletanud, et see mägi nii hull oleks olnud. Aga varsti olin ka sellest üleval ja algas laskumine. Natuke veel ja siis sain aru, et mul suusad ju ei pea enam. Varjulistes kohtades pisut pidas, päikse käes nägin välja nagu oleksin esimest korda suuskadel. Kääri üles minek oli ka mõnevõrra ebamugav, sest nii libe oli. Ja tagant tulijatel oli kohutavalt kiire nagu finišikaar juba paistaks. Radade vahetamine oli keeruline, kuna selline kiilakas oli maas, et ei saanud niisama kõrvale astuda ja teise raja sisse libiseda.\nIlus stiilinäide harkis jalgadega!\nJoogipunktis võtsin alati tempo maha, et juua ja geel võtta. Janusse ja energiadefitsiiti jäämine mõjub resultaadile kehvemalt kui läbi punkti kümnest inimesest mööda tuhisemine.\nPaaristõuked hakkasid mõnevõrra tüütuks muutuma, aga nii palju oli veel. Ootasin, et jõuaks kätte aeg, kui pool maad on sõidetud. Õnneks sai laskumistel palju puhata. Väike trots hakkas sisse tekkima, kuna ma ei saanud vahelduvat sõita. Aeg-ajalt ikka proovisin, aga suusad lipsasid kukla taha ja loobusin. Üsna pea oli 23 km veel ja siis tuli juba Hellenurme.\nKuna üldine mass kõik sõitis paaristõugetes ja mägedes keegi otseselt vahelduvaga eest ära ei sõitnud, siis tigusammul paaristõugetega ronisime üheskoos enamikega mägedest üles. Alateadlikult hoidsin silmi kinni, et tõusudel punnitades silmamunad peast ei hüppaks.\nViimane päris toitlustuspunt ehk 16 km veel (vist) – leboots. Aga esimesed kilomeetrid metsavahel viisid suu kriipsuks ja silmad pärani ehmatuse asendisse. Rada oli pisikesi kuuseokkaid täis ja üldse ei olnud hea libisemine. Kui eelmisel aastal rassisin seal meeste taga ja kui keegi värskesse jälge möödaminekuks ei liikunud, tegin seda ise ja sain max pauerit ja sõitsin neil eest, siis sel aastal mehed lihtsalt paaristõukasid must mööda ja läksid. Ahhh, ma tahan pingutada ja rassid, aga õlavöö on juba väsinud ja kintsud värisevad väikestest paaristõuke kükkidest. Õnneks lõppesid kuuseokkad ja rada läks libedamaks. Ma poleks kunagi arvanud, et osasid tõususid terves ulatuses paaristõugetega võtan.\nKohvipunktis otsustasin, et nüüd hakkan pingutama ja need viimased 3-4 kilomeetrid sõidan paaristõukeid täiega ja nii nagu jaksan. Nägin kaugel eemal üht naist, kellega olin ka stardis kõrvuti olnud. Proovisin sellele mitte mõelda, aga juba vasardas mul mõte peas, et pean ta enne lõppu kätte saama. Kilomeetri pärast olin tal juba u 10 meetri kaugusel. Kui 500 m enne lõppu täiskäigu panen sisse, saan mööda. Varsti tuli aga kahene meeste rong, kellele sappa võtsin. Saime mu eesmärgist mööda. Aga tahtsin veel kiiremini sõita. Lahkusin rongist ja tegin oma rongi. Üks meestest ütles, et kus ma alles jaksan. Tänasin ja lisasin hoogu. Lõpuni oli alla kilomeetri. Pingutasin veel.\nJei, tuligi lõpp. Mäletan mõtet, et ähh, juba saigi läbi. Üks meesterahvas küsis finišis, kas mul oli mingi koha peale sõit või? Esiteks tuleb alati lõpuni pingutada. Kunagi ei tea, kuidas teised võistlevad või jaksavad. Teiseks – kohvipausist alates pidin ju uhama. Kartsin korra isegi, et kas see üldse läheb trennina arvesse, kui pool aega laskumisasendis pikutasin. Aga õnneks tuli keskmine pulss soliidne 165 ja maks 185. Aeg 3:31:01. See on 36 minutit kiirem kui aasta varem.\nEsimesed sõnad treenerile olid, et lihtne oli. Ju olid valulised paaristõukeid juba ununenud ja ilus ilm tegi tuju heaks. Või soe õlu?\nNeli tundi hiljem võtsin sõnad tagasi ja ütlesin, et must oleks nagu rong üle sõitnud. Keha oli nii väsinud. Ja kuus tundi hiljem läksin 30 minutiks basseini ujuma. Uksest väljasaamine oli tõesti raske, aga järgmine päev oli vaba. See oli ainuke põhjus, et isegi hingata viitsisin. Ujumine tegi tegelikult keha paremaks ja sain armsa kloorilõhna ka külge.\nJärgmine hommik oli tööl kohvitassi ka valus tõsta ja parema meelega oleks teinud pika une. Või siis vähemalt voodis liikumatult lebanud, sest magada oli ka keeruline – iga liigutus oli valulik ja ajas üles.\nHomme on uus võistlus – spordiarst ja koormustest.\nPähkli eripostituseni on jäänud vähem kui kuu, aga väike tiiser. See oli 56 tundi varem ilus ühes tükis lind.


Hiina odavad ristkülikukujuline Jade klaas seista Crystal baasi usuliste kingitused ekraan tootjad ja tarnijad - tehase hulgimüük - särav CRYSTAL\nOdavad ristkülikukujuline Jade klaas Crystal baasi seisma usuliste kingitused ekraan\nodavad ristkülikukujuline jade klaas seista crystal baasi usuliste kingitused kuvada kauba nr.: XSD-43 materjal: kristallklaasi suurus (mm): 40x40x60mm/50x50x80mm/60x60x100mm/80x80x150mm/100x100x300mm(can be various) taotlus: Crystal display, kingitused religioosne kingitused Kuva crystal Trophy...\nSuurus (mm):40x40x60mm/50x50x80mm/60x60x100mm/80x80x150mm/100x100x300mm(can be various)\nKasutamine:crystal kingitused kuvamiseks usuliste kingitused kuvamiseks crystal trofee auhindade eest crystal teemandid, crystal balls jaoks klaas valdkondades, Ehted kuvamiseks akrüül ball kera kuvamiseks, 3D foto kristallid kuvada, kellad kuvamiseks kodu teenetemärgi\nPakkimine: ohutu pakendamist või kingitus kasti pakkimine\nYiwu särav Crystal impordi & Export Co., Ltd on parim Hiina baasi jaoks vedelkristallnäidik tootja ja tarnija professionaalne tehases. Tere tulemast hulgi odav ristkülikukujuline jade klaasi seisma crystal baasi usuliste kingitused Kuva toodete meilt.\nPaari: Rechargeable LED Light Square Glass Base Optical Crystal Base For 3D Photo Crystals Display\nJärgmise: Odav läbipaistev kristallklaasist aluspüksid kelladele Diamonds Balls Trophy Awards Display


Hellmann, kliendiga üle maailma rääkiv ettevõte - Logistikauudised\nHellmann, kliendiga üle maailma rääkiv ettevõte\nAutor: Helmann Worldwide Logistics\nHellmann Worldwide Logistics on üks maailma suuremaid logistikaettevõtteid, 1871. aastal loodud perefirma, mis vaatamata ülemaailmseks megagrupiks kasvamisele on säilitanud perefirma näo.\nHellmann Worldwide Logistics pole perefirma mitte ainult selles mõttes, et firmat juhivad neljanda põlve Hellmannid, vaid ka selle poolest, et kohapeal pakutakse oma klientidele samaväärselt isiklikku teenindust, nagu selle asutaja Karl Heinrich Hellmann oma esimese hobuvankriga pakkus Saksamaal Osnabrücki linnas firma asutamise aegu.\nMis tahes kaup kuhu iganes\nHellmanni Eesti haru juht ja osanik Lauri Jürjen sõnab, et firma oligi aastakümneid väga Saksa-keskne, kuni tulid 1970ndad ja silmitsi seisti globaliseerumisega. “Tuli valida, mida edasi teha, ja see viis välja sinna, et täna on meil 19 000 töötajat, 443 kontorit ja 157 riiki,” tõdeb Jürjen ja jätkab, et see annab võimaluse vedada mis tahes kaupa mis tahes riiki. “Põnevamad kohad, kust oleme Eestist kaupa vedanud, on Bahama, Curacao, Iraan, Kasahstan, Lõuna-Korea, Brasiilia… Loomulikult kõik klassikalised riigid Euroopast USAni on samuti kaetud.”\nPeterburi tee 4611415 Tallinn+372 600 8988+372 5304 [email protected]\nJürjeni sõnul tagavad emafirma gabariidid alati know-how olemasolu. Hellmanni Eesti üksus ei ole enam suure emafirma agent, kes täidab ülevaltpoolt tulevat käsku, vaid kogu grupi ja kohaliku keskkonnaga hästi lõimunud ning maksimaalselt uusi kasvuvõimalusi otsiv ettevõte.\nKaks aastat tagasi alguse saanud ambitsioonikas arenguetapp on tähendanud kasumlikkust, töötajate arvu kahekordset, käibe kolmekordset ja kaubasaadetiste arvu neljakordset kasvu 3000 pealt 12 000 peale aastas ning sellise tempoga kasvades ei pea tuleviku eesmärkide välja ütlemisel tagasihoidlik olema. “Tahame, et iga Eesti ettevõte, kellel on transporditeenust vaja, teaks meid. Ärilises mõttes tahaksin kasvada järgnevad 10 aastat sama edukalt - igal aastal kordades.”\n“Konkurentsiga on kõik hästi, sest konkurents on tugev ning see sunnib pingutama ja viib edasi. Klient saab sellest vaid võita,” ei alahinda Jürjen vastaseid ja rõhutab, et seda enam on ainutähtis olla kliendi jaoks kas või isiklikult kohal. “Tööd tuleb teha nii, et see on mõistlik,” kinnitab ta ja kirjeldab, kuidas hiljuti oli lennujaamast vaja ära tuua temperatuuritundlik saadetis ja kõige mõistlikum oli seda teha sõiduautoga ? kui vaja, siis isiklikuga. “Me teeme oma tööd nii, et klient saab kõige mõistlikuma, optimaalsema ja kiirema lahenduse. Kõik ei käi vaid graafikute ja veoringide alusel.”\nJürjen on veendunud, et mitte ankeetide täitmine, vaid just isiklik vahetu suhtlus ja koos optimaalse just selle kliendi hetkevajadustega haakuva lahenduse leidmine on seejuures võti. “Tahame olla usaldusväärne, professionaalne partner logiliste lahenduste teostamisel üle maailma. Kui on küsimus, et viige külmutatud kala Tallinnast mõnda Euroopa riiki 24 tunniga, siis me suudame seda lahendust pakkuda. Teine asi ? muusikainstrumendid Kopenhaagenist Moskvasse. 19 000 inimest annab meile kõigi tööstusharude know-how. Isegi kui mina ei tea, kuidas saab, siis ma alati leian selle inimese, kes teab. Iga inimene ja iga ettevõte tahab oma lahendust, meie oleme Eesti-eksperdid, aga Cura?aol või Islandil või Hiinas on oma mängureeglid ja erinõuded,” selgitab Jürjen.\n"Teeme sinuga koostööd nii, nagu sina tahad. Firma ülemaailmne võrgustik tagab selle, et lahendamatuid probleeme ega võimatuid sihtpunkte pole."\nLauri JürjenHellmann Worldwide Logistics OÜ juht\n“Meil ei ole autoparki, see ei olegi meie mõte. Oleme klienditeenindusettevõte ja otsime turult parima transpordilahenduse,” sõnab Jürjen. Nii on leitud kliendile väga spetsiifiliste mõõtudega laev, millega kaupa Poolast Itaaliasse vedada. Kui kliendil juhtub olema suur kogus lennukaupa - mis on keeruline olukord, sest tavalennuki kaubamaht on piiratud, aga terve kaubalennuki tellimine on väga kallis - saab Hellmann kauba paljude lennuliinide vahel ära jagada. “See on logistikainimeste jaoks suur asi,” täpsustab Jürjen ja lisab, et tänu sellele ollakse võimelised pakkuma väga head hinda ja väga kiiret teenust. Samuti kui iga nädal on vaja tuua 10 aluse jagu kaupa Saksamaalt, siis korraldab Hellmann kõik ära ja kliendil on vaja talle sobival ajal ainult kaup vastu võtta.\nAsjatundjad igas maailmanurgas\nKeerulisematest kaubakategooriatest, mida on veetud, nimetab Jürjen meditsiinitooteid, sertifitseeritud keemiatooteid ja ohtlikke kaupu. “Ohtlik kaup on näiteks päästepaadid. Päästepaat avaneb nöörist tõmbamisel, ta läheb õhku täis ehk sisuliselt on tegu plahvatusega. Seetõttu seda lennukis vedada ei tohi, vaid peab väga täpselt teadma, mismoodi ja kuidas seda transportida. Kui päästepaat kogemata lahti läheb, siis on õnnetus suur. Kõike saab teha ja transportida, aga sa pead reegleid tundma,” kinnitab ta. “Meie teame neid asju.”\n“Kui on vaja Šanghaisse viia kliendile 10 000 puidust kikilipsu, siis meil on seal kohapeal olemas inimene, kes teab täpselt, kus on see tänav, kuhu need lähevad ja kuidas hinnapakkumises seda osa kajastada. Kasutame kogu oma võrgustikku.”\nEksootika on põnev, kuid valdkonna põhiolemus Eestis on siiski see, et üle 50% ärist on maanteeveod. Tänu heale võrgustikule suudab Hellmann pakkuda ka kõige tavalisemat vedu Baltikumi, Skandinaavia ja Euroopa vahel väga hea hinnaga. “Meie õnn ja õnnetus on see, et me teeme kõike,” naerab Hellmanni juht. “Mul on tore selles valdkonnas töötada, sest kui keegi ütleb, et tee, siis ma teengi ära.”\n“Oleme kliendiga rääkiv ettevõte,” sõnab Jürjen ja selgitab, et ettevõtte kodulehte vaadates võib tabada ehmatus ja küsimus, kust üldse pihta hakata? Sest tõesti, tegeletakse kõigega ja igal pool. Hellmanni Eesti juht kinnitab, et peljata pole vaja, tuleb saata päring ja teiega võtab ühendust päris inimene. “Meile meeldib teiega telefoni teel rääkida, te ei pea kuskil internetiavarustes toksima tellimusi harjumatutesse süsteemidesse. Me lepime teiega asjad kokku ja need toimivad. Meie teeme sinuga koostööd nii, nagu sina tahad.”\nNui neljaks, inimesi tuleb aidata\nSamuti pole Hellmannile oluline, kas kliendil on üks saadetis aastas või jätkub saadetisi igaks päevaks, kõiki teenindatakse samamoodi. Küsimusele, kui väike on kõige väiksem saadetis, mille kohale toimetamise Hellmann on nõus enda peale võtma, vastab Jürjen, et kullerfirmade mängumaale ei tikuta ja piir jookseb kuskil 100 kilogrammi juurest. “Meie huvi algab business-to-business, 100 kilogrammi ja 0,2 kuupmeetri juurest. Sealt üles sky is the limit,” selgitab ta ja lisab, et pigem veaks terve orkestri pille ja isegi üks trummikomplekt on okei, aga ühele flöödile leiab ka parema lahenduse.\nJürjeni sõnul ei salli loodus tühja kohta. Logistikaettevõte peab kogu aeg arenema ja kaasa mõtlema, olgu see siis uute rongiliinide tekkimise, netipoodide võidukäigu või selle valguses, et üleüldine reisimisvõimaluste paranemine on autojuhitöö vähem atraktiivseks muutnud. Konkurentsi ja muutuvate oludega toime tulemise eeldus on, et töö peab meeldima. Kui vaja, on jõulude ajal elementaarne töötada kahes vahetuses ja inimesed, nui neljaks, hädast välja aidata. ’\nJürjen tõdeb, et kuna transport ei ole klientide põhitegevus, siis nad ei tunne seda valdkonda ega peagi tundma, küll aga on igaühel prioriteedid. “Kiirus, hind ja mugavus, need on kolm asja, mida korraga ei saa. Pead tegema valiku, pead valima kolmest kaks. Takso on mugav ja kiire, tuleb ukse ette, bussi peale peab kõndima ja sõidab nii, kuidas graafik ette näeb, aga nad ei maksa ühepalju. See on hea analoogia. Klient tahab kõiki kolme, aga meie asi on temaga dialoogi pidades välja selgitada, mida tal täpselt vaja on, et lahendus tuleks optimaalne.”\nTutvu meie teenustega Hellmann Worldwide Logistics OÜ kodeleheküljel.


Postitaja: Silvia Volmar kell 3/20/2017 01:43:00 PM Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Silvia Volmar kell 3/02/2017 05:17:00 PM Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Silvia Volmar kell 2/23/2017 08:29:00 PM 1 kommentaar:\nPostitaja: Silvia Volmar kell 4/17/2016 02:34:00 PM Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Silvia Volmar kell 7/01/2015 12:12:00 AM Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Silvia Volmar kell 5/29/2015 09:09:00 PM Kommentaare ei ole:\nPart I. Eestlaste ja Hispaanlaste vahelised erinevused / The differences between estonian and spanish people (30. postitus Hispaaniast)\nHispaania ja Eesti erinevustest rääkima hakates peaks ilmselt alustama inimestest. Veidi aega tagasi sattusin lugema artiklit ’’5 things you need to know if you´re hiring an estonian´´, mida keegi facebookis jaganud oli. See algas nii suurepäraste lausetega, mille sisule mõeldes ma varem arugi polnud saanud, et nii see asi tõesti on.\n’’There’s a saying that Southern Europeans are like peaches, whilst us Northern Europeans are like coconuts. That is to say, that the more expressive Southern nations tend to produce people who are warm and welcoming, and soft on the outside – but with core that is nonetheless difficult at times to penetrate; whilst us introvert Northerners tend to be more like coconuts, pretty tough to crack in the first place, but once you do, there’s no holding back.’’\nLühemalt öeldes, on lõuna-eurooplased nagu virsikud. Nad on avatud ja soojad ning väljastpoolt pehmed, kuid nendega lähedasemaks saada ning nende tuumani jõuda on tihti raske. Põhjamaade inimesed on rohkem kui kookospähklid. Nad võivad esialgu tunduda kinnised ja külmad, kuid nendega tutvudes ja koore purustades on nad soojad ning ei hoia end tagasi.\nSeda võin end kogemusest öelda, et hispaanlased on tõesti soojad, naeratavad ja nendega on hirmus lihtne maad ja ilmad kokku rääkida, mis sest, et just tänaval teiselt kella küsides tuttavaks olete saanud. Esimeste postituste seas ühel korral ka räägin, kuidas bussijuhilt ühe kaubanduskeskuse asukohta küsides jõuame lõpuks selleni, et ta naine ukrainlane on ja minu vene keele oskus väga niru. Samuti kui Maria projekti külastades oli meil söögipaus, mil kasvatajate ja kokkadega ühe laua taga sõime, küsisid ja uurisid nad minult igasugu huvitavaid asju. Näiteks selle kohta, kas mul on Eestis või Hispaanias poisssõber, kas eestis magavad abielupaarid paljalt või kas ka mina seda teen:D Hahaha...mul oli nii naljakas kui üks naine mind selliste küsimustega pommitas, samas porises teine ta kõrval, et miks ta ikka minult selliseid küsimusi küsib ja no järgmine kord. Ning ma olin nendega just samal päeval tuttavaks saanud. Igaljuhul on hispaanlastega tutvumine väga lihtne, nendega lähedaseks või väga heaks sõbraks saamine mitte nii väga.\nMa just jõudsin väikese avastuseni. Miks eestlased nii palju alkoholi tarbivad? Et just seda kookosekoort purustada! On ju tihti tunne, et pidudel peale paari õlut on tunne palju vabam ning palju lihtsam lõbutseda ja sõprade-tuttavatega maast ja ilmast jutustada. Ehk väike alkoholi tarbimine muudab meid kui lõunamaalasteks. Kas ma pole mitte geenius:)\nEestlased on samuti soojad ja head inimesed, kuid et seda näha, tuleb veidi rohkem vaeva näha. Nad võivad pealt külmad tunduda, kuid tihti peale paari sõna võõraga tuleb nende näole naeratus, mis purustab eelarvamuse sellest inimesest täielikult.\nVõiks isegi öelda, et eestlased näivad rohkem ausatena. Nad võivad tunduda tihti külmad, kes teiste õnne üle alati rõõmu ei suuda tunda ning nad on kritiseerivad kõige ja kõigi suhtes. Kuid kas siis Hispaanlased ongi kogu aeg õnnelikud ja rõõmsad? Kas nad ei tunne teiste vastu trotsi ja viha? Seda ma küll ei usu. Eestlased hoiavad enda sees seda rõõmsat ja head poolt, kui hispaanlased kinnist poolt... Lõpuks ei ole keegi teisest halvem ega parem. Ning peale seitset ja poolt kuud Hispaanias elades võin öelda, et ma armastan eestlasi! Nad lihtsalt on minu rahvas.\nWhen talking about differences between Spain and Estonia, I should start with talking about the people living in these countries. A little while ago I read one article ’’5 things you need to know if you´re hiring an estonian´´, which started with amazing words.\nSo the Southern Europeans are like peaches, who are warm and soft on the outside, but hard to get to them, when the northern people are like coconuts. They can seem cold in the beginning, but when you get to them, they don’t hold themselves back.\nI can say from my experience that Spanish people are that warm and welcoming, that people think in northern countries. They are opened and welcoming and easy to talk to about everything and anything. For example when I asked the busdriver a location of one shopping center, we ended up talking about my bad russian skills and his wife who is from Ukraine. And also when I visited Maria’s project last week for the first time, I got asked from the kinderkarten teachers if married couples in estonia sleep naked or if I do :D They are really easy to talk to... But to get to know them better or become friends with spanish people...that’s the harder part.\nI think I just discovered one big reason why estonian people drink that much alcohol. To crack the freaking coconut! It happens often that after a few beers the feeling is more free and opened, like it’s easier to talk to your friends about anything and have fun. That means that consuming alcohol makes estonians like southern people!\nEstonians are also warm and good people, you just have to put in more effort to see it. They can often seem cold, who can’t always feel happy about other’s happiness and they are more critical about everything. Estonians are holding in their happier and opened side, when spanish people their inner side. In the end, no one is better of worse than the other. But after living in Spain for 7,5 months, I can say that I love estonians. How ever cold they can sometimes seem, they are my people!\nPostitaja: Silvia Volmar kell 5/17/2015 09:53:00 PM Kommentaare ei ole:\nSildid: differences between spanish and estonian people, eestlased, hispaanlased, spanish people, vabatahtlik, vabatahtlikuks hispaanias, voluntariado en España, volunteering in spain


Sportlik nädalalõpp Pärnus - FB Jooksmine | FB Jooksmine\n2-07-2019 Jana Koppel Comments 0 Comment\nNädal on sportlikust FB-laste nädalavahetusest möödunud. Elu taas suvistele radadele kohandunud ja nüüd aeg kokkuvõte kirja panna. Ei saa muud moodi seda väljasõitu nimetada kui sportlikuks väljasõiduks Pärnu, sest Pärnu pakkus lisaks spordile veel kaunist ilma, mõnusat seltskonda, meeldivaid koosolemisi, Jaanilõket ehk just kõike seda, mida üks FB-kas vajab.\nReedel kogunesime Pärnus Rannastaadioni hostelis. Meie õhtune treening oli planeeritud Anu Teppo taktikepi all. Anu ise on nagu ehe päike. Kuid nõudlik. Soojendusjooks oli rahulik (tee pealt vilksas läbi ka meid tervitav nastik), kuid siis jõudsime staadionile, kus ootas meid abitreener/fotograaf Eliise, kelle varustuses oli kaamera ja VILE!!!!\nJa siis ikka saime. Korralikult. Jooksuharjutusi ja üldfüüsilist. Isegi Timo jäi vait lõpus… Kaupole kogunes treeningu raames kindlasti palju uusi mõtteid. Loodame vaid, et ta unustas juba need osaliselt ära. Veremaitse oli ikka suus. Aga ega me ka ka mingid kehvad polnud – tegime kõik korralikult ära. Ja nutma ei hakanud. Kokkuvõttes – väga korralik trenn.\nAga mis sellest trennist meelde jäi – kindlasti jooksuharjutused, millega pulsi sai päris korralikult üles, üldfüüsilise harjutustest ämblik…. (don’t even ask) ja see, et üldse neid harjutus nii palju üksteise järgi saab tehtud. Õnneks leevendas kogu seda üritust eluterve huumor, milleta lihtsalt ei saa normaalselt trenni teha.\nAga igal juhul – kui Pärnus olete, siis Anu Teppo trennidesse soovitan ma kindlasti minna. Ülitõhus ja põhjalik treening. Ja raudselt tuletavad lihased end järgmisel päeval meelde.\nÕhtu möödus vabas kultuuriprogrammis, kus programmi kaasas end ka Marno (Pärnu jooksuhing). Kella 1 ajal öösel sai veel manustatud pisut apteegist ravimeid (Raul kirjutas retsepti välja) ja siis juba magama.\nLaupäev sai eriti tihe. Hommik oli rannas päris tuuline, kuid kuna eelmisel aastal sai lubatud välja rannatrenn Romkaga, siis tehtud see sai. Jooks muulini, muuli peal tegid tugevamad matka muuli tippu ja siis juba tagasi randa harjutusi ja joogat tegema. Ega midagi tõhustamat ette võtta ei saanudki, sest peale lõunat oli plaanis enamusel poolmaraton. Nii muulil kakerdamine kui ka liivas tehtud harjutused tekitasid siiski elevust piisavalt.\nKiire (aga rikkalik söök) ja siis kohe järgmine ettevõtmine otsa ehk siis jututund vanameister Ergo Rannaga. Romanile suur tänu – see mees on uskumatu pärl. Tunnikese vältel jagas vanameister väga elutervet mõtlemisviisi. Mõned väljavõtted.\nIsiklik rekord maratonis 2:23,31.\nHärra on jooksmisega tegelenud oma elust 61 aastat.\n68-aastaselt jooksis oma viimase maratoni ajaga 3:50.\nElu jooksul on läbinud 22 maratoni (sama palju kui Jane Salumäe).\nEsimese maratoni jooksis 1961 aastal Vändras – läks “proovima”, mis see maratoni jooksmine tegelikutl on. Sai 4. koha ja ajaks 3.00.36\nSaun ja õlu mõõdukas koguses on väga ok.\nKui organism kannatab piima, siis parimaks taastavaks joogiks ei ole proteiinipulbrijook, vaid tavaline piim.\nLaadimine enne maratoni ei peaks tähendama pasta party-it. Sööge seda, millega organism on hajunud ja mis teile maitseb. Nii ca 1 nädala jooksul enne maratoni.\nVigastused – parem on neid vältida, kui neil tekkida lasta. Kõige primitiivsem soovitus – kui trenni või võistluse lõpetate, siis ärge jääge soojade lihsatega niisama tundideks seisma ja ootama – soojad püksid, jakk selga ja juba on palju parem.\nToidulisandid ja joomine – ei ole vaja kallata endale metsikult normaalsetes tingmustes vedelikku ja imelikke pulbreid sisse. Organismis on see olemas – selle nimi on laktaat, mis koosneb veest, glükoosist ja süsihappegaasist. Ja kui organismil on midagi vaja, küll ta need komponendid leiab (ei kehti lauspalavuse, päikese ja tuule puhul – kõik need faktorid on organismi kuivendavad)\nKui tahad maratoni joosta, siis üks kord nädalas on tark mõte ettevalmistusperioodil joosta pikk maa. Nii ca 3-3,5h,\nTaastav jooks – kõik maagia on juba sellesse terminisse pandud. Otsi endale mõnus koht metsas või rannas – mis kellelegi meeldib. Selline meelerahu koht. Siis võta sellel 100m lõik ja edasi on juba puhas rõõm. 100 m jookse sellise mõnusa tempoga (“nii lonta-lonta”), vahepeal jälgi käte ja jalgade tehnikat ja tagasitulles tee hingamisharjutusi – kolme sammuga sisse hingamine ja nelja sammuga väljahingamine. Ja nii 40 korda.\nSeks enne võistlusi – muidugi – partneriga suhted tuleb korras hoida.\nHärra teadis mida rääkis – sellest räägivad tulemused ja kogemused. Teda oleks kuulanud ikkagi oluliselt pikemalt. Aga ei saanud. Võidupüha poolmaraton ootas. Ja nii nad läksid. Meie Eneliga läksime tutvuma Kahe Silla Jooksu rajaga, et omasid finišis vastu võtta. Tuult oli, päikest oli ja ega see lonkimine väga kerge ei olnud. Poolmaratonil samal ajal tehti tegusid. Anu seekord isiklikku reordit ei teinud – mida ei saanud öelda maratoniprojekti osalejatale – mõlemalt isiklikud rekordid. Ühel vedajaks Raul ja teisel Kaupo. Super! Arles ja Priit tegid omad jooksud ja samuti Jaanus. Super üritus, super korraldusega ja super emotsiooniga.\nTaas kiire söök ja siis juba Marno juurde Jaanitulele. Selle puhul kuulasime treeneri sõna ja tõepoolest hommikuni ei tiksunud. Suur tänu Marnole meid vastu võtmast. Ülimega!\nJa oligi käes viimane päev – Kaupo eri. Hommikul end voodist välja ajada oli paras katsumus. Aga tõdema peab, et tegemist on kestvusalaga ja sellest oli teadik iga osaleja. Egas midagi – 10:30 uksest välja soojendusjooksule. Kaupole kohaselt jalad ei tohtinud kuivaks jääda. Alguses veel üritasime vältida, kuid see oli täitsa mõtetu. Linnuvaatlustornis ronimine tehtud, jooksime teadmatuse poole. Ja siis tulid kiirendused – erilisel moel. Ehk siis lendava taldriku mäng. Võistkondlik…. Lõbus – ülilõbus.\nPeale kõhulihased ja venitused Ja kuidas ilma Pärnus rannas ujumata laager kirja saada – no mitte kuidagi – otse riietega vette.\nJa laager oligi läbi… Lõuna, autodesse ja igaüks sinna Eesti nurka, kus just tema Jaanilõke oli lahvatanud.\nJärgmise korrani. Pärnu Rannastaadion on super. Tingimused, toitlustus – kõik! Suur tänu Romkale õigete inimeste organiseerimise eest. Anu, Ergo, ta ise, Võidupüha maraton ja Kaupole vahelduse eest. Ja Marnole Jaanitule ja korraliku sauna eest. Superkogemus. Mõnusaid suvejookse!\nEttevalmistus, FB Jooksmine, Laager, Maraton, Nõuanded jooksjale, Treeningmeetod\nAnu Teppo, ettevalmistusperiood, FB Jooksmine, FB Jooksmine seminar, FB Jooksmine treening, FB Jooksmine treeningud, harrastusjooksja, harrastussportlane, jooksmine, jooksuharjutused, jooksuharrastaja, maraton, maratoni treening, maratonijooks, Pärnu, Pärnu Rannastaadion, Suvine laager, tervisejooks, treening


Samm-sammult tarkuse poole: veebruar 2018\nOn sinimustvalge ja vaid üks sammuv vapilõvi, sest ülejäänud kahte lõvi ei olnud hetkel käepärast võtta =)\nPilt on tehtud täpselt aasta tagasi ehk Eesti 99. sünnipäeval.\nJuba mitu nädalat oleme valmistunud selleks tähtsaks sündmuseks. Eesti keele ja inimeseõpetuse tundides rääkisime Eestimaast, ajaloost, sümbolitest, presidentidest jne. Tänases viktoriinis näitasid oma laia silmaringi ja tähelepanelikkust KRISTIN BRITT ja MARTIN.\nMatemaatikatunnis panime kokku arvutamisloto, kus vastusena tuli välja foto Pika Hermanni tornist:\nKunstitunnis disainisime rahvusmustrites rõivaid ning parimatest töödest valmisid kollaaźid näitusele:\nKaunistasime stende ja oma korruse koridori:\nTänast päeva alustasime toreda Meisterjaani ja Maili Metssalu (ansambel "Rüüt") kontserdiga. Kuna on elamusaasta, siis jutustasid nad enda muusikaelamustest, mängisid pilli ja laulsid:\nPidulik aktus Eesti Vabariigi auks algas hümniga ning mudilaskoori esinemisega:\nKuuenda klassi õpilased Emily ja Daniel Paul rääkisid meile Eestimaa ajaloost ja sellest, kuidas me vabaks saime:\nKolmandate klasside lapsed esitasid kaks tantsu:\nKose vallavanem Merle Pussak tervitas meid kodumaa sünnipäeva puhul. Ta rääkis, et igaüks meist on Eesti riigile väga tähtis. Ta rõhutas, kui oluline on õppimine, sest Eesti riik vajab nutikaid inimesi, kes Eesti elu edasi viivad.\nSeejärel pidas kõnet Kose Gümnaasiumi direktor Martin Medar:\nTunnustati tublisid olümpiaadidel osalejaid ja sportlasi. Meie klassist sai kiituskirja Matilda, kes õpioskuste olümpiaadil pälvis koos 3. b klassi õpilaste Meriti ja Magnusega väga tubli 3. koha.\nPostitaja: Marju kell 12:19 Kommentaare ei ole:


8 asja, mida Sa teed võib-olla reisides valesti - Lennuabi\n8 asja, mida Sa teed võib-olla reisides valesti\nAprill 17, 2018 Nõuanded\nTahad teada, kuidas muuta oma järgmine reis veel elamusterohkemaks, aga samal ajal ehk veidi taskukohasemaks? Kui vastasid jaatavalt, viska pilk peale kaheksale sageli juhtuma kippuvale reisimisega seotud veale. Neid vältides koged oma järgmist reisi ehk hoopis uutmoodi!\n1. Kohaliku turismibüroo külastamata jätmine\nVastupidiselt internetilehtedele ja reisiraamatutele on turismibüroos päris inimene, kellega saad vahetult suhelda ning teha kindlaks, et üritused, muuseumid ja muud vaatamisväärsused, mida külastad, on just Sinu soovidele vastavad. Lisaks on tõenäoline sellistest büroodest erinevaid allahindlusi ja pakkumisi leida. Paljud linnad pakuvad näiteks kaarte, millega saad ühistranspordiga odavamalt sõita, kui iga kord eraldi piletit ostes.\n2. Lennujaamas raha vahetamine\nLennujaamade rahavahetuskioskides on reeglina Sinule palju kahjulikumad vahetuskursid kui näiteks mõnes sihtkoha pangas. Samuti võid parem otsida kohaliku sularahaautomaadi, mis välismaa kaartidelt võimalikult väikse tasu eest sularaha väljastab.\n3. Ainult taksoga sõitmine\nOlles linnas, mis on hästi bussi-,trammi- või metroovõrgustikuga varustatud, on odavam ja metropolides ka tihtipeale kiirem viis liigelda ühistranspordiga. Samal ajal, kui istud tiksuva taksomeetriga suurlinnale omases ummikus, võiksid metroo või trammiga muretult punktist A punkti B liigelda. Ei ole kindel, milliste ühistranspordi liinidega kuhu ja kui kiiresti saab? Pöördu Google Maps Äpp-i poole, kuhu saad sisestada oma asukoha ja soovitud sihtkoha ning valida transpordiviisiks ühistranspordi. Sulle arvutatakse sekundite jooksu välja liinid, vahepeatused ja ajakulu. Nii lihtne!\n4. Kohaliku toidu proovimata jätmine\nToit on iga kultuuri lahutamatu osa ning külastades vaid erinevaid üle maailma levinud kiirtoidurestorane, jääd ilma olulisest viisist, kuidas uut riiki või isegi linna kogeda. Jäta McDonalds selja taha ja proovi hoopis mõnda vahvat kohalikku söögikohta – võid saada vägagi huvitava elamuse võrra rikkamaks.\n5. Reisikindlustuse mitte sõlmimine\nJäid lennukist (ka näiteks täiesti endast sõltumatutel põhjustel) maha ja pead nüüd kindlustuse puudumise tõttu uued piletid ostma? Oleksid selle raha eest tegelikult hea meelega sihtkohas teatrisse või peenesse restorani läinud? Säästa enda hoolega kogutud raha ja hindamatuid närvirakke ja sõlmi enne reisi kindlustusleping. Sel viisil saad täielikult reisi nautmisele keskenduda ning ootamatuselt säästetud raha eest isegi suveniiri või kaks koju tuua. Meie klientide seiklustest seoses reisikindlustusega loe lähemalt SIIT.\n6. Kohalike kommete eiramine\nArvesta teiste kohalike inimeste ja nende kommetega, sest võib juhtuda, et teatud zéstid ja riietumiskombed, mis eestalstele tunduvad iseenesestmõistetavad, on teistes riikides vägagi ebaviisakad. Näiteks ei ole viisakas Araabia maades avalikes kohtades paljastavates riietes olla. Kui soovid külastada mošeed, kehtivad eriti nõudlikud riietumisreeglid, mille eiramisel keelatakse sissepääs. Lisaks- kas teadsid, et näiteks Türgis ja Brasiilias on püstise pöidla näitamine (,,Kõik on okei!’’) äärmiselt solvav ja ebaviisakas? Kindlasti on enne reisi hea mõte kohlike käitumis- ja riietumistavadega veidi tutvuda.\n7. Hostelitega mittearvestamine\nEi, hostelid ei ole vaid hirmuäratavad, ühe vannitoaga kahekümne inimese peale majutusasutused. Uudsed, moodsad ja taskukohased hostelid on kiiresti kerkimas erinevatesse linnadesse ja miks mitte neid proovida? Tänapäeva hostelid pakuvad tihtipeale samu võimalusi, mida hotellid, kuid seda väiksema arve eest. Lisaks on hostelid üksi või väiksema seltskonnaga reisil olles suurepärane koht kohata uusi inimesi üle terve maailma.\n8. Turismiatkraktsiooni kõrval asuvas restoranis einestamine\nKui tegemist on kuulsa vaatamisväärsusega nagu Eiffeli torn või La Sagrada Familia ei ole Sina ilmselt ainus näljane turist, kes järgmisesse ettetulevasse restorani astub. Seetõttu on restoraniomanikel võimalus normaalhinnad mitmekordistada ning võib juhtuda, et leiad end maksmast arvet, mis on kordades suurem kui mõned kilomeetrid vaatamisväärsusest eemal. Kui soovid kvaliteetset toitu mõistlikuma hinna eest, on hea mõte turismibüroost uurida, millised on kohalike seas armastatuimad söögikohad ja hoopis neid proovida.\nLoodame, et peale lugemist saab Sinu reis hoopis mõnusamalt kulgeda!


Pragmatic Play toimetab Luckiale teenindusajad | CasinoRank\nPragmatic Play toimetab Luckiale teenindusajad\nPragmatic Play, mis on selles valdkonnas laialt tuntud pakkuja, on nõustunud selle täies mahus pakkuma pesa portfell Colombia operaatorile Luckia. See tähendab, et Luckias registreeritud mängijatel on võimalus kasutada Pragmatic Play laias valikus teenindusaegu, nagu näiteks Wolf God, uusim versioon Wild Walker ja järjest populaarsemaks muutuv John Hunteri sari. Ja muidugi palju rohkem teenindusaegu. Nende teenindusajad on üks põhjusi, miks Pragmatic Play on kõige paremini hinnatud live-kasiino.\nLuckia tarnib kõik teenindusajad märkimisväärsele veebi- ja jaemüügikliendile. Pragmatic Play teenindab operaatorit parimate mängukogemustega, mida on täiendanud uus LatAmi jaotur.\nMida Melissa Summerfield arvab\nPragmaticu CCO Melissa Summerfield teatas, et nende teenindusajad olid piirkonnas kindlasti populaarsed ning allkirjastades selle lepingu Luckiaga, mis on kindlasti üks Colombia suurimaid operaatoreid, mis võimaldab neil näidata saadaolevate mängude kvaliteeti. alates Pragmaatilisest mängust kuni laiema publikuni. Nende vastloodud LatAmi jaoturi abil on see kaubamärk suutnud oma jalajälge selles piirkonnas kiiresti ja tõhusalt laiendada, samas kui nende kohalik kohalolek aitab neil kindlasti Luckiaga vastastikku kasulikku partnerlust üles ehitada.\nJaume Moraguese mõtted\nLuckia veebidirektor Jaume Moragues ütles, et Pragmaticu portfellil on erinevad ja uskumatud pealkirjad, mis on kogu maailmas tuntud tänu nende kvaliteetsele ja suurepärasele mängule. Nende tootepakkumiste parandamine on selle kaubamärgi jaoks ülioluline ja nad on täiesti kindlad, et see partnerlus võimaldab neil Colombos oma kasiino jaoks suuremat publikut meelitada.\nMiks just see partnerlus?\nOn ilmne, et Pragmatic Play on üks parimaid kasiinomängude arendajaid maailmas ja nad on seda aastate jooksul palju kordi tõestanud. Hiljuti on see kaubamärk sõlminud mitu partnerlust, mis on nende jaoks tõeliselt eelis. Seda seetõttu, et nad saavad kindlasti aidata teistel kaubamärkidel veelgi rohkem esile kerkida, kui nad nendega partnerlust loovad.\nPragmatic Play on kindlasti hämmastav kaubamärk, mis on kasvanud kõik need aastad ja see võib veelgi kasvada. Tegelikult laieneb see üha enam tööstusele, mis on täiesti loomulik. Neil on selja taga väga hea meeskond, et teada saada, milline kaubamärk on parim või mitte, et teada saada, millise kaubamärgiga nad peaksid koostööd tegema.\nNüüd on Luckias võimalik mängida Pragmaticu teenindusaegu\nKui olete olnud huvitatud Pragmatic Play mänguautomaatide mängimisest, saate seda nüüd teha Luckias, mis on uskumatu kasiino. Peale selle olete väga rahul kasiino kvaliteediga, mis on lihtsalt fantastiline. Seal ei saa midagi teha. Põhimõtteliselt on teil Pragmaticu teenindusaegadega võimalus neid proovida ja tegelikult teada, kas need on head või mitte.\nNii et nautige neid mängides ja teile meeldivad nad, see on kindel. Võite oodata parimaid teemasid, tipptasemel teenindusaegu ning parimat ja kvaliteetsemat. Pole midagi sellist, nagu Pragmaticu mänguautomaate Luckias mängida. Nii et kui saate hakkama, ärge jätke seda maha.


Värska Originaal - Värska Vesi\nÜhel 1967. aasta kevadpäeval alustati geoloog Vladimir Tassa eestvedamisel Värska lahe lõunasopis Õrsava järve kaldal puurimistöödega, mille eesmärk oli jõuda haruldase maa-aluse veekoguni. Terve suve väldanud puurimisega jõuti lõpuks 470 meetri sügavusele. Just nii sügaval pidi geoloogide luureandmetel Värska lahe all asetsema suur looduslik kivikauss, mille sügavam veehorisont oli tekkinud juba 500 miljonit aastat tagasi. Seal peituval kristallpuhtal veel oli olnud miljoneid aastaid aega koguda endasse vajalikke mineraale – naturaalsel moel ja just parajal määral. Lõplikult kujunes mineraalvesi välja aga umbes 10 000 aastat tagasi, kui sellele lisandus jääaja liustike sulamisest tekkinud kristalselt puhas vesi.\nGeoloogide ennustus osutuski täpseks ning õnneks leidus seda haruldast vett piisavalt. Nii rajatigi mõned aastad hiljem puuraugu juurde ka tehas, kus hakati villima naturaalset mineraalvett, mis sai tuntuks kui Värska vesi. Et traditsioonid jätkuks, villime sedasama kristallpuhast Värska Originaali, millel on vanust just parasjagu – nii oma väärikad 500 miljonit aastat – taas selle väärilisse kvaliteetsesse klaaspudelisse.\nVärska Originaali aluseline mineraalvesi\nVärska Originaali aluseline mineraalvesi on tervistav sõõm kogu kehale. Alkohol, kohv, maiustused, valged jahutooted, piimatooted, liha ja paljud muud ained jätavad kehasse happelise jäägi, mistõttu on hea oma pH tasakaalu aluliselise veega toetada. Lisaks sisaldab see mitmeid mineraale, nagu kaltsium, naatrium ja kaalium. Need mineraalid on looduslikult aluselises vees kehale kõige kergemini omastatavad, kuna on vette imbunud miljonite aastate jooksul, 470 meetri sügavusel reservuaarides. Aga see pole veel kõik. Looduslikult aluseline vesi villitakse pudelitesse ilma mingite lisaaineteta Värska alevikus otse puurkaevude juures. Nii võid kindel olla, et jood puhtamat vett, mis tuleb otse maapõuest.


Love Tie Organic toodetakse preemiumklassi žakaard kangast. Puuvilla kasvatatakse ökoloogiliselt puhastel põldudel ilma keemiliste väetiste kasutamiseta. Peale kudumist kangast töödeldakse, et see oleks kulumiskindel ja pehme.\nUUS ruutlina Love Tie Organic


Meedia: Mick Schumacherist saab tuleval aastal F1 sõitja, kuid seda mitte Alfa Romeos - Vormel-1\n(3) Täiendatud! Grosjean lahkub Haasist.\n22.oktoober 2020 10:16\nFoto: James Moy, James Moy Photography/PA Images/Scanpix\nHaasis on juba mitu hooaega sõitnud taanlane Kevin Magnussen ja prantslane Romain Grosjean. Taani meedia teatel ei hakka aga meeskond kummagi mehega lepingut pikendama.\nEkstra Bladeti andmetel on peamiseks favoriidiks Haasi ühele kohale 21-aastane Nikita Mazepin. Venelane hoiab F2-sarjas üldarvestuses kuuendat kohta, olles tänavu võidutsenud kahes sõidus. Teise kohaga seostatakse aga seitsmekordse maailmameistri Michael Schumacheri poega Micki.\nF2-sarja liidrit Schumacherit on pikalt seostatud Alfa Romeo meeskonnaga, kuid väidetavalt on nüüd Ferrari juuniorprogrammi liige liitumas hoopis Haasiga. Nii Haasil kui Alfa Romeol on seos Ferrariga olemas, kui mõlemad kasutavad Itaalia meeskonna jõuallikat.\nTäiendatud kell 11.08:\nHaasi F1 tiim teatas neljapäeva hommikul, et Grosjean lahkubki pärast viie aasta pikkust koostööd Haasist. Tänavusel hooajal on tal kirjas kaks punkti, mis annavad üldarvestuses 18. koha.\nPõlvitamisest loobunud vormeliäss põhjendas otsust: ma ei toeta kõike, mille eest Black Lives Matter seisab (89) 03.08.2020\nMick Schumacheri võimalus? Vormeliässad Grosjean ja Magnussen lahkuvad Haasi meeskonnast (3) 22.10.2020\nPUUST JA PUNASEKS | Kas jõusaalis peab harrastussportlane maski kandma? Aga treener? Kuidas tuleb käituda riietusruumis ja duši all? (6)\nERR-i juht: on risk, et Eesti inimesed peavad olümpiamänge vaatama Eurospordist (20)


AKADEEMILINE KESKUS: Anto Raukas on üks Eesti tuntumatest akadeemikutest, kes tegeleb lisaks teaduslikele asjadele aktiivselt ka ühiskondlike probleemidega. Kirjutas Margus Maidla. ‹ Ajaleht KesKus koduleht\n11 Dec 2009 / 0 Comment /\nAkadeemik Anto Raukas on sündinud 1935. aastal Tartus. Kooliõpetaja peres üles kasvades sai ta suhteliselt vabameelse kasvatuse, ulakust ja marakratlust oli poisis sees kaugelt üle keskmise …\nLiigse energia suunamisest\nRaukas on korduvalt oma intervjuudes meenutanud, kuidas ta sadistliku poistekamba endast tugevama liidri alistas ja ise kamba etteotsa asus. Anto meenutab: “Vanematel polnud kolmanda lapse kantseldamiseks enam aega ega võimalusi, sest murranguline juunipööre ja peagi alanud sõda nõudsid neilt pere toitmiseks ja erinevate võimudega kohanemiseks suuri pingutusi. Isa oli mul hakkaja mees ja töötas mitmel ametikohal: juhatas Tartu Tööstuskooli ja Tartu Autokooli, oli Eesti esimese autojuhtimise õpiku autor. Ema oli kodune ja kamandas koos vanavanematega Tartu lähistele rajatud talu.”\nAnto jätkab: “Halvast seltskonnast lahutamiseks viis isa mind 1949. aastal Tartu 3. Mittetäielikust Keskkoolist üle I Keskkooli ehk siis nüüd taas endise nimetuse ja suurte traditsioonidega Treffneri gümnaasiumisse, kus võimlemisõpetaja Endel Arand suutis minu energia osavalt suunata spordile. Olin Tartu noortemeister kergejõustikus, suusatamises, tennises ja võrkpallis, püstitasin kahel korral Eesti noorterekordi 1000 m jooksus ja tulin Eesti noortemeistriks 1500 m jooksus.”\n75 aastat, väsimusest ei märkigi\nTundub, et poistekamba liidriroll või hilisem sportlasekogemus pani aluse Anto pidevale võitlusele millegi vastu või poolt – ja seda suhteliselt laial rindel. Võtame näiteks tema katsumused teadusrindel. Akadeemik tähistab järgmise aasta 17. veebruaril oma 75 aasta juubelit. Paljud tema eakaaslased ja ka kolleegid-akadeemikud on juba ammu aktiivse tegevuse lõpetanud ja naudivad teenitud vanaduspuhkust. Aga mida teeb samal ajal Anto? Tallinna Tehnikaülikooli Geoloogia Instituudis on ta juhtivteadur, Tallinna Ülikooli Ökoloogia Instituudis vanemteadur; Eesti Mereakadeemias on ta emeriitprofessor ja nagu kõigest sellest veel vähe oleks, valiti ta 2008|. aastal korraliseks professoriks ka Euroülikoolis.\nAnto: “Mul on asutustega aumeeste kokkulepe. Kui ma räägin merendusest, siis teen seda Mereakadeemia nimel, kui jääaja ehk Pleistotseeni ning maavarade uuringutest, siis Geoloogia Instituudi nimel ja Holotseenist ehk pärastjääajast ja Peipsi järvest ning keskkonnauuringutest Ökoloogia Instituudi nimel. Nendele lisandub loomulikult veel teisi valdkondi, näiteks meteoriitika. Paljudel, kes tegutsevad terve elu ainult ühes kitsas valdkonnas, tekib teatud määral kiivus, kui keegi teda kritiseerima kipub ja ta võib lõpetada kahtlemise eneses ja oma tulemustes. Aga kui teadlane ise lakkab kahtlemast oma tulemustes, on see tema degradeerumise algus.”\nKuidas üks inimene kõike seda jõuab? Erinevaid ameteid ja ühiskondlikke kohustusi on Antol ligikaudu 30 ja läbi elu on tal neid olnud sadu. Need on muljetavaldavad arvud. Kas Anto võtab sõna Eesti ühiskonna teemadel seetõttu, et tal on nii palju ameteid, või on ta need ametid saanud seetõttu, et ta on oma väljaütlemistes laiahaardeliselt konkreetne?\n2006|. aastal, kui akadeemikul ilmus koos kaasautoritega artikkel prestii?ses teadusajakirjas Science, vaevus eesti teadlasest erandkorras persooniloo kirjutama ka Postimees, mille toonane autor pealkirjastas loo kui “akadeemikust lapsesuu” … “Lapsesuu” öeldakse ju ikkagi inimese kohta, kes laliseb teemadel, millest tal pole halli aimugi. Aga eks ajakirjanik näitab siin pigem oma taset! Tõsi, Anto võtab palju sõna, aga teeb seda pädevalt ja konstruktiivselt ning on üks aktiivsemaid akadeemikuid, kes vaevub Eesti ühiskonna kitsaskohtadele viitama – ja kui vaja, ka konnasilmadel tallama.\nAntost rääkides võib kasutada pigem sõnapaare “suur kompromissimeister” või “konstruktiivne oportunist”. Üks tema kolleeg meenutab seika, kui ühe akadeemikukandidaadi TA liikmeks valimise ajal olid pärast mitut valimisvooru hääled enam-vähem pooleks, kuni lõpuks tõusis Anto (olles eelnevalt selle kandidaadi vastu hääletanud) ja ütles, et lõpetame selle jama nüüd ära või muidu kaotab akadeemia osakond akadeemiku koha ja see antakse teisele osakonnale … Ta tegi ettepaneku hääletada kandidaadi poolt, kellel oli rohkem hääli ja ütles, et kuigi see pole tema eelistus, hääletab ka tema ise tolle kandidaadi poolt. See kandidaat saigi valituks. Peab mõistma akadeemikute hingeelu, et aru saada, kuivõrd palju konstruktiivsust selle sammu jaoks vaja oli, sest ka auväärsete erudiitide seltskonnas esineb aeg-ajalt kiivust ja väiklust.\nMajandusmehed läksid kinni, juristid vaid valetasid\nAnto sattus Tartu Ülikooli geoloogiat õppima tõesti täiesti juhuslikult. Ta tahtis esialgu minna Moskvasse tuumafüüsikat õppima, aga loobus sellest pärast suurlinna lõhna nuusutamist. Naastes Tartusse, võttis ta kätte sisseastujatele mõeldud bro?üüri ja hakkas seda lappama … Ühel hetkel jäi ta pilk pidama fotol geoloogiatudengite ekspeditsioonist Uurali mägedesse ja ta mõtles: vaat kui tore oleks ülejäänud elu niimoodi lahedalt ringi matkata, väga romantiline ju!\nAnto meenutab: “Ega siis noore inimese peas olnud ju teadmist nende vihmade ja tormide käes ligunemisest pikkadel ekspeditsiooninädalatel. Läksin ka geoloogiamuuseumisse toona ja vaatasin neid kivikesi, mis tundusid väga üksluistena, ka geoloogia-alane kirjandus tundus mulle pealiskaudsel sirvimisel üsna igavana. Mine tea, ma oleks võinud olla ka majandusteadlane, jurist, ajaloolane või arst, aga head majandusmehed läksid Nõukogude ajal vangi, arstide palk oli naeruväärselt väike ja juriste ning ajaloolasi õpetati tollal hommikust õhtuni vaid valetama ning see mulle ei istunud …”\nÕppides, sportides, mässates, paberit määrides\nÕpingud läksid edukalt käsikäes sporditegemisega. Anto: “Mis seal salata, mulle on neid erinevat liiki tunnustusi, nii teaduslikke kui ka ühiskondlikke, omistatud omajagu. Kuid ise pean ma tehtule tagasi vaadates oluliseks kolme-nelja asja. Millest üks on kindlasti TÜ spordiväljaku ehitamise käimatõmbamine ja suisa ise ehitamine ülikooli ajal, ja teine on Eesti orienteerumisspordile aluse panemine.”\nTRÜ väljastas Antole eluaegse pääseme kõikidele ülikooli staadionil toimuvatele üritustele: “Ükskord hiljuti tahtsin minna ühele sealsele üritusele ja ei tahetud sisse lasta. Pidin natuke seletama, siis ikka lasti. Põhimõte maksab ka midagi.”\nÕppides, sportides ja muidu aktiivselt mässates lõpetas tänane akadeemik ülikooli 1958. aastal ja läks aspirantuuri, kus õppimiseks talle kui personaalstipendiaadile väljastati eriluba, et võimaldada kohe pärast ülikooli ilma kaheaastase kohustusliku töötamiseta õpinguid jätkata. 1962. aastal kaitses ta kandidaaditöö “Eesti NSV põhimoreenide litoloogia ja mineraloogia”.\nJärgnesid arvukad geoloogilised ekspeditsioonid: “Geoloogina olen ma palju matkanud ja reisinud ning hoolega paberit määrinud. Minu teadusartiklid on ilmavalgust näinud pea 30 riigis, sealhulgas kõigis juhtivates teadusmaades – USA-s, Jaapanis, Inglismaal, Saksamaal, Prantsusmaal ja mujal.”\n“Isemõtlejana olen ma tüütu”\nAnto on kirjutanud palju populaarteaduslikke artikleid ja raamatuid ning toimetanud üle saja teose. Ta on olnud ka Eesti Entsüklopeedia teaduslik peatoimetaja. Peale selle sai Anto tuntuks omandireformi saagaga – oma vanemate pärandi tagasitaotlemise kaudu. Tema raamatust “Kõik on võrdsed, aga mõned on võrdsemad” ilmus koguni kolm trükki. Ta oli Eesti Õigusjärgsete Omanike liidu esimees ja võitis palju kohtulahinguid.\nAnto: “Mis on populaarteadusliku ja teadusliku artikli vahe? Teadusartikli kirjutamine on lihtne, vahel ei saa autorgi sisust aru, kõnelemata lugejatest. Selleks, et kirjutada populaarteaduslikku artiklit, pead sa materjalist peajagu üle olema.”\n1973 kaitses tulevane akadeemik geoloogia-mineraloogiadoktori kraadi teemal “Eesti liustikutekkeliste setete ja pinnavormide kujunemine” ja juba neli aastat hiljem valiti ta akadeemia liikmeks ja Teaduste Akadeemia presiidiumi liikmeks.\nAnto meenutab: “Vahel on mind kasutatud ka teadusorganisatsioonilises töös, kuid liigse isemõtlejana olen ma Eestis selleks liiga tüütu. Kümmekond aastat (1977-1989) olin ma Teaduste Akadeemia presiidiumi liige ning keemia-, geoloogia- ja bioloogiateaduste osakonna akadeemik-sekretär (1982-1989), jõudes selle ajaga koguda suure hulga vihavaenlasi. Paremini käis minu käsi üleliidulistes koordineerimisnõukogudes ja paljudes rahvusvahelistes komisjonides ja nõukogudes, milliste koguarv küünib poolesajani.”\nLegendaarne vastuseis Lippmaaga\nLegendaarne on akadeemiku elukestev vastasseis oma peamise rivaali ja oponendi, akadeemik Endel Lippmaaga.\nAnto: “Jah, eks ta nii on välja kujunenud tõesti. Me oleme ju käsikäes sisuliselt läbi terve elu arenenud ja elanud. Me saime ühel ja samal päeval teenelisteks teadlasteks, saime ühel ja samal päeval Volgad ja samuti ordenid. Ainult selle vahega, et Lippmaa sai kraadi kangema Tööpunalipu oma, mina sain ordeni “Austuse märk”. Läbi eelneva on neid omavahelisi piike murtud tõesti omajagu, sest akadeemik-sekretäridena tuli meil võidelda osakonna instituutide finantseerimise eest ja vennaarmu siin ei olnud … Viimasel ajal aga langevad meie vaated pea täielikult kokku, kas või globaalsete kliimamuutuste ja Eesti energeetika tuleviku osas. Seega, praegu on meist saanud liitlased ja sõbrad. Ainuüksi MRP salaprotokollide avalikustamise eest peaks Eesti Lippmaale ausamba püstitama.”\nNaised, viin ja edevus\nLõpetuseks oleks paslik tsiteerida mõningaid Anto mõtteid: “Kuna kirjutan lugusid kalliskividest, arendan uurimusi parapsühholoogia vallast ja sõdin ministritega, siis olen ma mõnedest teistest akadeemikutest tuntum ja seetõttu on mind püütud vedada ka poliitika libedale teele. Küllap on mul olnud siiski taipu enne “solgiämbrini” jõudmist tagasi tõmbuda ja seetõttu ei jõudnud ma ka Nõukogude ühiskonnas nendesse kõrgetesse kogudesse, mille üle peaks praegu häbi tundma.”\nVestluse käigus KesKus’iga ütles Anto, et mehi hukutab peamiselt kolm asja – naised, viin ja edevus. Tema puhul ei paista see hästi toimivat. Abikaasa on talle sünnitanud kaks toredat tütart. Pitsi pole akadeemik kah kunagi sülitanud ning ega edevuski teda seni hukutanud ole!\nMis eristab akadeemikut professorist?\nMis eristab ühte akadeemikut tavalisest professorist? Anto väidab, et kui professor võitleb vaid oma eriala ja arengute eest, siis akadeemik peaks olema üldkultuuriline nähtus, kes peab võitlema kogu ühiskonna arengu eest ja teaduse eest tervikuna. Anto: “Meil on Eestis siiski neid ühiskondliku hoiakuga akadeemikuid oluliselt vähem kui olla võiks.”\nÜks asjadest, mida Anto oma tegevusest väga oluliseks peab, on Õpilaste Teadusliku Ühingu tegevuse käivitamine: “See ei olnud Nõukogude ajal sugugi lihtne, minu kooliskäimise ajal kinnitati, et mingisuguseid geene ei ole olemas, seetõttu ei tohtinud andekust rõhutada. Meil oli toona väga mõistlik haridusminister Eisen ja tema toetas igati meie initsiatiivi. Olin noorte suuna peal ka Teaduste Akadeemias ja pikka aega Õpilaste Teadusliku Ühingu vanematekogu esimees. Meil käis seal toona päris palju nupukaid noori. Mäletan, et Marek Strandberg jättis toona väga lootustandva mulje, aga nüüdseks on poliitika ta ära rikkunud.”\nMida arvab teenekas teadlane tänasest Eesti teaduskorraldusest? Anto: “Meile tehti selle nn Rootsi evalveerimisega palju halba.”\n(1990ndate esimesel poolel viidi riiklikult läbi teadusvaldkondade rahvusvaheline hindamine teadusasutustes, mida kutsutakse teadusliku terminiga evalveerimine (ingl k evaluation). Selle hindamise käigus pidi selginema erinevate teadusvaldkondade rahvusvaheline tase Eestis ja sellest tulenevalt ka riiklik teaduspoliitika – millisele valdkonnale panustatakse ja milliste tegevus lõpetatakse. Esimese rahvusvahelise hindamise viisid läbi peamiselt Rootsi eksperdid ja seetõttu kutsutakse seda Eesti teadusmaailmas “Rootsi evalveerimiseks”).\nRaukas jätkab: “Suleti paljud otseselt Eesti rahvamajandusele vajalikud teadussuunad ning keskenduti peamiselt nn puhta rahvusvahelise teaduse alusuuringutele. Täna oleme situatsioonis, kus näiteks minu valdkonnas tunneb Eesti tõsist puudust nii hüdrogeoloogidest, geofüüsikutest kui ka ehitusgeoloogidest, kuid need riigile vajalikud suunad likvideeriti ja häid spetsialiste pole enam kusagilt võtta. Seejuures unustati, et geofüüsikalised tööd olid Nõukogude Liidus salastatud ja rahvusvahelisi artikleid ei saanudki olla.”\nAnto jätkab: “Olin aastal 1992 toonase Tiit Vähi valitsuse teadusnõunik ja seal me üritasime küll jõuliselt viia ellu Eesti majanduse huvidest lähtuvat teaduspoliitikat, kuid sain selle perioodi jooksul endale jälle terve kuhja vaenlasi, kuigi olen ka tagantjärele veendunud, et ajasime vägagi õiget asja.”\nKvaternaarigeoloogia, keskkonnageoloogia, meteoriitika\n30. märts 1977\n17. veebruar 1935, Tartu\nEesti Mereakadeemia professor (alates 1993)\n1953 H. Treffneri Gümnaasium\n1958 Tartu Ülikool\n1962 geoloogiakandidaat, Eesti TA juures\n1973 geoloogia-mineraloogiadoktor, Eesti TA juures\n1957-1981 ENSV TA Geoloogia Instituudi vanemlaborant, vanemmehaanik, aspirant, nooremteadur, vanemteadur, sektorijuhataja\n1982-1989 ENSV TA akadeemik-sekretär\n1989-1990 ENSV TA Geoloogia Instituudi sektorijuhataja\n1990-2005| samas osakonnajuhataja\n1964 Soome Orienteerumisliidu kuldmärk\n1977 Eesti NSV Spordikomitee teenetemedal\n1977 Spordiseltsi Kalev auliige\n1980 K. E. von Baeri preemia\n1982 akadeemik A. Luha preemia\n1985 orden “Austuse märk”\n1985 ENSV Spordikomitee teeneteplaat\n1985 akadeemik S. I. Vavilovi medal\n1987 teeneline teadlane\n1995 Eesti TA medal\n1996 Eesti Vabariigi teaduspreemia\n1999 Kuningliku Geograafiaseltsi (London) auliige\n1999 Läti Ülikooli audoktor\n1999 Rahvusvahelise Kvaternaariajastu Uurimisliidu auliige\n2003| Ülemaailmse Innovatsioonifondi (WIF) auliige\n2005| Eesti Geoloogia Seltsi auliige\n2005| TTÜ teenetemedal Mente et Manu\nTEADUS-ORGANISATSIOONILINE ja -ADMINISTRATIIVNE TEGEVUS\nRahvusvahelise Geomorfoloogide Assotsiatsiooni Eesti Rahvuskomitee esimees\nEesti Stratigraafia Komisjoni liige ning Kvaternaari sektsiooni esimees\nEesti Geograafia Seltsi aseesimees ja presiidiumi liige\nEesti TA energeetikanõukogu liige\nINQUA Eesti Rahvuskomitee liige\nEesti Geoloogide Rahvuskomitee aseesimees\nEesti Geograafide Rahvuskomitee aseesimees\nMTÜ Pakri Looduskeskus juhatuse esimees\nSpordiseltsi Kalev juhatuse liige\nEesti Keskkonnaministeeriumi seirenõukogu liige\nEesti Kinnisvaraomanike Tallinna Ühenduse juhatuse liige\nÜhenduse Eesti Elujõud liige\nEesti Omanike Keskliidu volikogu esimees ja juhatuse liige\nEesti Mereakadeemia nõunike kogu liige\nEesti TA meteoriitikakomisjoni esimees\nTeaduskompetentsi Nõukogu geoteaduste ekspertgrupi liige\nEesti Geopaatia Seltsi liige\nVälis-Eesti ühingu liige\nMTÜ K. Pätsi muuseum liige\nMTÜ Hooliv Jätkusuutlik Tallinn liige\nRahvusvahelise Geomorfoloogide Assotsiatsiooni Eesti rahvuslik esindaja\nBaltimaade Stratigraafia Assotsiatsiooni ja selle Kvaternaari sektsiooni liige\nRahvusvahelise Geoloogiateaduste Liidu keskkonnaplaneeringute komisjoni (GOGEOENVIRONMENT) korrespondentliige – Eesti rahvuslik esindaja\nUSA Rahvusliku Geograafia Seltsi liige\nPoola teadusühingu Societas Scientiarum Gedanensis välisliige\nSoome Geoloogia Seltsi korrespondentliige\nSoome Maa Füüsika Seltsi liige\nTEADUSARTIKLID: üldarv 500\nRaukas, A. Eestimaa viimastel aastamiljonitel. Valgus, Tallinn, 1988, 280 lk\nRatas, R., Raukas, A. Main Outlines of Sustainable Development in Estonia. Ministry of the Environment, Environment Information Centre. Republic of Estonia. Tallinn, 1997, 39 pp.\nRaukas, A. Kõik on võrdsed, aga mõned on võrdsemad… OÜ Võlanõudjate Kirjastusgrupp, Tallinn, 1999, 161 lk\nRaukas, A. Kuld ja kalliskivid. Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn, 2000, 264 lk\nArold, I., Raukas, A., Viiding, H. Geoloogia alused. Valgus, Tallinn, 1987, 198 lk\nRaukas, A. Geoloogia ja geofüüsika alused. Eesti Mereakadeemia, Tallinn, 2003|, 168 lk


Koerte parkla ootab neljajalgseid - Arvamusfestival 2017\nKoerte parkla ootab neljajalgseid\n13. August 2015 Triin AdamsonBlogi\nKa tänavu on Arvamusfestivalil avatud koerte parkla, mis pakub päikesevarju ning meelerahu festivali külastavatele koertele. Parkla on avatud mõlemal festivalipäeval kl 12-17.\nFestivaliala eestvedaja Ülle Mülleri sõnul on koerte parklasse oodatud kõik väikesed ja suured sõbrad, kes on sõbralikud ja sotsiaalsed ning harjunud omanikku rahulikult võõras kohas ootama. Samuti peab koer olema terve, taluma teiste korte läheduses viibimist ning mitte häirima teisi haukumise või muu stressist tingitud käitumisega.\nKuigi koerte alal jälgivad koeri vabatahtlikud, ei ole koerte parkla puhul tegemist koertehoiu või hotelliga. „Festivali korraldajad ei toida, jaluta, mängi ega suhtle sinna hoiule toodud koertega,“ selgitab Müller. Seetõttu soovitatakse tuua koer parklasse koos oma puuri või aseme ja jooginõuga, millega ta on harjunud ning mis on tema jaoks mugav ning turvaline. Kui kellelgi need maha ununevad, on siiski ala ettevalmistatud ehk olemas mõni kuut, madratsid, jooginõud ning ketiotsad.\nSamuti tuleb meeles pidada, et koeraomanik vastutab täielikult oma koera korteparklas viibimise ajal tema heaolu ning tervise eest ning korvab kõik koera tegevuse tagajärjel tekitatud kahjud.\nKoerte parkla on avatud 14.-15. augustil kell 12:00-17:00.


Eesti lipp lehvima! - Eesti Kirik\n4. juunil möödub 126 aastat sinimustvalge lipu pühitsemisest Otepääl. Eesti Lipu Selts korraldab sel puhul riigi- ja rahvuslipu pidulikke heiskamisi.\nHommikul kell 7 mängib Toompeal Pika Hermanni torni jalamil Kaitseväe orkester, laulavad Kooriühingu koorid. Lipu auks kõnelevad Riigikogu esimees Ene Ergma ja Lipu Seltsi esimees Trivimi Velliste. Lippu pühitseb peapiiskop Andres Põder. Auvalves on kaitseliitlased, naiskodukaitsjad, noorkotkad ja kodutütred. Akadeemilised jm seltsid on kohal oma lippudega. Eesti Lipu Selts kingib gaididele nende 100. sünnipäevaks sinimustvalge lipu.\nKell 17 rivistuvad kooliõpilased jt. 126 kandelipuga orkestrihelide saatel Pärnu Rüütli platsile, Eesti Vabariigi väljakuulutamise mälestusmärgi juurde. Kõnelevad maavanem Andres Metsoja, abilinnapea Annely Akkermann ja ELS esimees. Rüütli platsilt liigutakse Pärnu Noorte Puhkpilliorkestri saatel Villa Ammende aeda, kus toimub kontsert. Päevakohane riigi- ja rahvuslipu austamise talitus leiab aset ka Otepääl.\nEesti Lipu Selts kutsub Eesti rahvast lipu sünnipäeval sinimustvalgele värvikolmikule au andma. Kasutagem oma rahvuslipu heiskamise õigust, mida on meie ajaloos olnud ülekohtuselt vähe. Heisakem sinimustvalged lipud oma majadele, taluõuedesse, autodele! Kandkem sel päeval täie väärikusega sinimustvalgeid värve!\nEesti Lipu Selts tänab kõiki, kes meie sinimustvalget südames on kandnud, selle nimel võideldes oma vabaduse või elu ohverdanud.\nLähem teave: 513 4445; 534 10 742\nEelmine: Tallinna vanalinnapäevadel on kiriku ja klassikalise muusika päev\nJärgmine: Laste orelifestival Valgas


mai 4, 2016 august 14, 2017 ~ hiieliin\t~ 2 kommentaari\nMõni päev tagasi küsis töökaaslane, et "Kuidas mul trenniga läheb?" - kas käin ikka trennis, pole nagu kuulda olnud. Vastus on JAA - hetkel olen täiega hoos. Tegelikult olen kogu aeg teinud. Vahepeal on mõõnaperioodid, teisel ajal jälle motivatsioon laes. Nii see tsükkel ilmselt käib. Ma lihtsalt ei ole suur trenni selfide tegija ja seega … Loe edasi: "Aga kas sa enam trenni ei teegi?"\nmai 12, 2015 august 14, 2017 ~ hiieliin\t~ 4 kommentaari\nNatuke rohkem kui nädal on möödas võistlustest ja olen vaikselt taastunud. Pärast Lätit oli enesetunne mitu päeva päris kehv ilmselt mitme faktori koostoimel - väsimus, magamatus, dieedist väljatulemine ning mõned eraelulised probleemid. Läksin veel esmaspäeval tööle ka ja ei saanud korralikult välja puhata. Korralik õhupalli tunne oli ja kõht valutas ka mitu päeva. Tegelikult ma … Loe edasi: Minu abimehed\njuuli 28, 2014 august 7, 2017 ~ hiieliin\t~ 1 kommentaar\naprill 6, 2014 august 7, 2017 ~ hiieliin\t~ 1 kommentaar\nAeg jälle nädala kokkuvõtteks. Ma pole viimasel ajal blogis väga aktiivne olnud ja trenni/toitumisega seotud asjalikke postitusi kirjutanud. Üritan kogu tähelepanu kooliasjadele keskenduda ja ühe postituse korralik kirjutamine võtab meeletult aega.Esmaspäev: Täitsa tavaline jalatrenn jõusaalis, erilisi emotsioone ei tekitanud seekord. Mõtlesin, et tahaks endale ikka tõstevöö osta, sest jõusaali oma on mulle ikka parajalt suur.Teisipäev: Hommikul nagu … Loe edasi: Nädala kokkuvõte 31.03-06.04\nmärts 31, 2014 august 7, 2017 ~ hiieliin\t~ Lisa kommentaar\nOn aeg teha üle pika aja jälle üks nädala kokkuvõte. Trennide poolest oli küll väga aktiivne nädal, millele pani kena punkti laupäeval toimunud Nike Training Day. Üldiselt oli jõusaali keskne ja ma ise ka veel imestan, et mulle seal meeldib. Koostasin kava selliselt, et ühel nädalal teen pikemad seeriad väiksemate raskustega ning teisel vähenevate kordustega ja … Loe edasi: Trennid 24.03-30.03\njaanuar 31, 2014 august 7, 2017 ~ hiieliin\t~ Lisa kommentaar\nEks igale ühele oma preemia. Otsustasin pärast pikka uurimistööd, et oleks paremaks taastumiseks aminohappeid vaja ning valik langes selle kasuks. Ja kuidas ma saaks iFitist lahkuda ilma ühe Questbarita - mm, nii hea. Loodan, et mu vanemad seda siin ei loe, sest nad arvavad juba nagunii "paar korda nädalas naine jõusaalis ja Inna Uit valmis" … Loe edasi: Friday treats\njaanuar 29, 2014 august 7, 2017 ~ hiieliin\t~ 1 kommentaar\nMõned jõu- ja ilunumbrid tänase trenni lõpus. Päris üles sain kõnnitud kätel juba täna TRXga ehk areng toimub. Siim esialgu turvas mul kõrval, et ma külili ei kukuks, aga läks õnneks. Homme proovin jälle 🙂\ndetsember 11, 2013 august 7, 2017 ~ hiieliin\t~ Lisa kommentaar\nPolegi siia ühtegi hetke vormi pilti postitanud. Kuna praegu olen endaga üsna rahul, võib väikese kokkuvõtte teha. Kui eelmine aasta oli eesmärgiks pigem Austraalia kilode maha saamine (mida nüüd polnud küll nii ulmeliselt) ja endise vastupidavuse taastamine, siis see aasta olen keskendunud pigem lihaste kasvatamisele. Jõusaali minek oli minu jaoks esmalt aga üsna vaevaline, sest … Loe edasi: Progress on parim motivatsioon


Unisex kostüümid (24)\nEseme ID: 84584668 Seisukord: uus\nreguleeritav 57-62cm - Laos 7tk (järgmistel tarneaeg kuni 15 päeva)\nNahast meeste jalatsid.Suurus 44.Vaata kindlasti!\nRieker nahast talvesaapad nr 42\nNike jalkatossud, kasutatud\nIlus kerge k/s jope 46/48\nsametiga 80ndate retrokleit stiilipeoks s.M\nKASSIMASK + KINGITUS!!!


Birgit Paidre edukas hooaeg rühmvõimlemise maailmakarika sarjas | Kambja Valla Sõnumid\nUudised Sport Birgit Paidre edukas hooaeg rühmvõimlemise maailmakarika sarjas\nBirgit Paidre. Foto: Konstantin Santalov\n23. ja 24. novembril toimunud rühmvõimlemise maailmakarika viimasel etapil Brasiilias saavutas Birgit Paidre koos VK Rütmika Junior Teamiga juunioride arvestuses 3. koha. Pronksmedal saavutati ka maailmakarika sarja kokkuvõttes.\nLõppenud hooaeg kulges Rütmika Junior Teamile väga edukalt, EMil saavutas rühm juunioride arvestuses 5. koha ja MM-il 6. koha. Lisaks Birgitile kuuluvad Rütmika Junior Teami veel Eliise Antonov, Grete Toomsalu, Augustiine Tamme, Keliis Lillemets, Kätriin Pärnamäe, Liis Ernits, Sandra Liisa Aduson, Elis Themas, Laura Liis Peetso ja Gabriele Eensoo. Rühma treenivad Maarja Jaanovits, Laura-Liisa Kruusamäe ja Katri Toomsalu.\nUuel aastal võistleb rühm meistriklassis.\nEelmineVabadussõja Reola lahingupaika tähistab mulla alt päästetud mälestuskivi\nJärgmineMartin Kiilaspää sai Põhjamaade meistrivõistlustel III koha


Venitatud harja tarud. Probleemide karpimine\nMesilased ehitavad ja täidavad poes olevad kärgstruktuuri meega, kuid emakas ei saa neisse mune panna ja seetõttu pole poodides olevad kärgstruktuurid pitseeritud. Dadani taruga on head vaated ratsionaalselt korraldatud mesilasmaja põhikomponendid. EPSP on palju tugevam kui vahtpolüstüreen ja sellest on võimalik tarude osasid välja pressida.\nMesilaste taru seade peaks olema teada kõigile, kes otsustasid mesila istutada. Aja jooksul tuleb maju iseseisvalt remontida, parandada ja isegi teha.\nTaru skeem on lihtne, peate lihtsalt teadma, milline element asub ja standardsuurused. Kuidas mesitaru töötab Tarusid on mitut sorti. Kõige populaarsemad on Dadani ja Ruthi majad.\nErinevate mudelite tarud erinevad Venitatud harja tarud, üksikute elementide disainifunktsioonide poolest. Kuid üldine skeem on sama. Millest taru koosneb Looduses taastavad mesilased ise mee jaoks vahakihid. Lahtrite vahel jätavad liikumiseks vabad tänavad, mida nimetatakse "mesilaste piluks".\nÕõnsused on suurte puude lohud. Mesilas on mesipuu taru. Kujundus meenutab ristkülikukujulist kasti, mis on Venitatud harja tarud ühte või mitmesse astmesse. Taru sees on mett sisaldavate kärgedega raamid.\nPeaksin ehk neile veel ülesseehitus tööd andma - uusi kärje põhjasid? Login to post comments Mina ei oska enam midagi öelda, sest ma ei saa aru mida kui palju sul seal tarus on ja millised on eesmärgid koondamiseks. Kardan, et see on ka põhjuseks miks rohkemate kogemustega mesinikud sulle siia midagi ei kirjuta. Koondamise kohta on foorumis palju kirjutatud, kasuta otsingut.\nMesilaste tõendamise ringlus Sõltumata mudelist on kõigi tarude põhiseade sama: Konstruktsiooni alus on kilp, mis parandab taru stabiilsust. Külgriiulid on varustatud ventilatsiooniavadega. Õhuvahetus aluses on vajalik, et tarude põhi niiskusest ei mädaneks. Põhi toimib vaheelemendina aluse ja kere korpuse vahel. Mõnikord tehakse need elemendid tervikuks, usaldusväärse kasti kinnitamisega.\nParimaks peetakse taru eemaldatavat põhja, mis lihtsustab mesiniku siseruumi hooldamist. Kere on taru põhielement. Karp on paigaldatud põhjale. Sees on kärgedega raamid, mis riputatakse ülemise varda õlgade külge esi- ja tagaseinte voldikute jaoks. Mitmesektsiooniliste tarude korral on korpused üksteise otsa laotud. Lõikude vahel on väikeste rakkudega mesilaste eraldusvõrk. Aukudest saavad läbi ronida ainult töömesilased.\nRaamidega pood meenutab disainilt korpust. Laiendus asetatakse meekogumise ajal. Töömesilased sisenevad poest korpuse kaudu eraldusvõrgu kaudu.\nKihtide mahutamiseks saab talvel kasutada kaupluse laiendust. Lagi sulgeb korpuses olevad kärjed.\nKilp on kambris, kuhu nad panevad laesööturi, talveks on täiendav isolatsioon. Lakke on paigaldatud ventilatsiooniavad.\nLagede asemel pannakse Venitatud harja tarud riideid või kunstlikke materjale. Katus toimib taru viimase elemendina.\nPuidust kilp on ülalt kaetud plekiga, mis kaitseb puitu sademete eest. Taru seadmes on lisaks põhiosadele täiendavad elemendid: Raam koosneb ülemisest, alumisest ja külgplangust. Mõlemal küljel asuv ülemine element moodustab väljaulatuvad osad - õlad 3. Külgribade ülemised osad on tehtud pikendusega 1mis aitab säilitada tarus olevate raamide vahelisi tühimikke. Kärje kinnitamiseks pingutatakse traat 2 vastassuunalistele liistudele.\nTaru värvus - ehk siis minu küsimised - algaja | koleri2.ee\nSuvemaja moodustab tarus omamoodi akna, mille kaudu mesilased lahkuvad ja naasevad oma koju. Ava sisepind muudab selle siledaks. Talvel saavad mesilased vähendada akna suurust, sulgedes selle taruvaikuga, et hoida taru sees soojust. Algaja mesinik peaks teadma, et sälk pole mitte ainult sissepääs, vaid ka ventilatsiooniava.\nVarustage taru kahe aknaga. Põranda tasemel lõigatakse välja pilu kujuline madalam sälk. Letokil on ümmargune auk läbimõõduga kuni 3 cm. Sälgukaitse on tähtedega kaitseraud, mis on valmistatud kindlast vardast, ühest või kahest restist. Element aitab hoida taru sees mugavat temperatuuri, muutes sissepääsu suurust.\nLisaks kaitseb lõks mesilaspuu auku näriliste ja teiste kutsumata külaliste eest. Saabumistahvel asub sissepääsu ees. Plank on tavaliselt 50 mm lai ja seda kasutatakse mesilaste istutamiseks. Külgmine membraan on puidust kilp. Element on korpuse sisse tihedalt sisestatud, see sobib pesade eraldamiseks või soojendamiseks. Ariks on kehaga identne kuju, sellel on ainult madal kõrgus. Element sisestatakse ruumi suurendamiseks katuse ja põhikorpuse vahele.\nSiin talveks panid nad soojustuse, sööturid. Suvises kuumuses paigaldatakse põhja ja keha vahele kaenlaalune ventilatsioon. Täiendavaks elemendiks on mesitaru all olev alus, mis on tavaliselt valmistatud kokkupandava metallkonstruktsiooni kujul.\nSeade aitab tõsta majad maapinnast kõrgemale, et vältida põhja maapinna puudutamist. Videol lisateave taruseadme kohta: Taru ventilatsioon Nõuanne! Algava mesiniku jaoks on kõige parem eelistada raamide pikisuunalist paigutust.\nKui taru on kontrolli käigus kaldus, väheneb mesilaste vigastamise tõenäosus.\nÜldreeglid Sõltumata asukohast peavad mesinikud kinni raamistiku varustuse põhireeglist. Vastaspoolsete liistude vahel pingutatakse traat, millel vaha hoitakse. Pingeskeeme on kaks: mööda ja üle. Kõige edukam variant on stringi pinge ülemise ja alumise riba vahel.\nMähiste arvu suurenemise tõttu väheneb raami deformatsioon. Eri tüüpi tarudes asuva asukoha tunnused Tarus olevate kaadrite arv on erinev, tavaliselt 8—24 tükki. Need asuvad sektsiooni sees ühes reas. Päikesevoodite puhul aktsepteeritakse horisontaalset paigutust. Mitmetasandilistes vertikaalsetes tarudes on raamid vertikaalselt üksteise kohal.\nKardinaalsete punktide suhtes asuvad Dadany ja Ruta raamid põhjast lõunasse. Mesipuud lendavad põhja poole. Kärgede asukoht tarudes Looduses ja tekkidel ehitavad mesilased ise kärgi pikkade keelte kujul.\nTarude sees asuvad kärjed. Perekonna kasvades täidavad mesilased rakud kiiremini meega. Mesinik peab õigeaegselt lisama uued raamid, kus tühi vaha kinnitatakse venitatud traadi külge.\nUus sotoramki komplekt taru poepikendustega.


- Lauri Sild ja Olle Kärner valmistumas MM-iks\nAvaleht Oluline info - Lauri Sild ja Olle Kärner valmistumas MM-iks\nSuure rõõmuga saame avaldada esimese artikli Eesti orienteerumiskoondislaste Olle Kärneri ja Lauri Silla sulest. Duncan on andnud oma tagasihoidliku panuse mõlema tipporienteeruja ettevalmistusse ning hoiab pöialt, et meeste hooaeg kulgeks edukalt. Usutavasti saame mõlema mehe kommentaare lugejatega jagada läbi saabuvate MM võistluste.\nOlle ja Lauri ettevalmistus 7.-13. juulil Soomes Vuokattis toimuva orienteerumise MM-iks on jõudmas lõppfaasi. Kaks korda oleme käinud Põhja-Karjalas maalilise Koli rahvuspargi ümbruses laagris, et MMile sarnaste maastikega paremini sõbraks saada. Viimane nädal on möödunud tööka ja rõõmsa Venemaa koondise seltsis. Loodus on kaunis, kaardid-maastikud tehnilised ja põnevad ning karud vägagi tegusad. Vuokattis on oodata tõelist metsajooksja maiuspala – suurepärastel maastikel pannakse proovile praktiliselt kõik orienteeruja arsenalis olevad tehnilised oskused ja füüsilised võimed. Oleme omajagu treeningmaastikke läbi kündnud, mõnd isegi mitu korda ning lõpuks osalenud ka soomlaste katsevõistlustel. Tänu sellele oleme saanud ka üsna hea ettekujutuse eesootavast ja püüdnud parimal moel kohaneda. Oskused on olemas, tuleb häälestuda õigele lainele ning näidata Duncan-i meeste võimeid.\nLauri jookseb MMil lühirada ja teatejooksu, mis on orienteerumitehniliselt selle tiitlivõistluse keerukaimad distantsid. Väiksemate tõusudega ning oluliselt kiiremas metsas peetavast tavarajast Lauri loobus ja sprindi jooksmine pole kunagi plaanis olnudki. Olle võistlused pole veel lõplikult paigas, kuid tõenäoliselt on kavas üks individuaaldistants ning teatejooks. Varem tavapärase programmi – tavarada, lühirada ning teatejooks – läbi tegemine pole pika vigastuspausi tõttu tõenäoliselt mõttekas.\nLS & OK\n- Talvehooaja lõpumüük Duncani poes


1920 x 1080 Maine Coon kassipoeg - hea maja lemmikloomad - Tausta\nMaine Coon kassipoeg - Legendaarne tõukoera, Maine coon - 1920x1080 taustapilte tasuta lae alla\n1920 x 1080 1920*1080. Maine coon kass: Maine Coon kass, Legendaarne tõukoera - Maine Coon kassipoeg.\nKodukassi koos karvastatud kõrvad. Sõbralikumat Kassitõud lastele · maine coon kassipoeg · pets · sigima · maine coon on hämmastav kass, ühendades karmi välimuse metsalist ja sõbralik kuulekas olemus · American Native Maine coon Kassid · vastuvõtmine · cat fancy ajalugu · maine coon kass · Kõige südamlik Kassitõud · imepärane · Kassitõud isiksus · Parim lemmikloomad korterit · hämmastav · maine coon omadused · 1920 x 1080 · 1920*1080 · 1920x1080 · taustapildid · 1920-1080 · 1920 * 1080 · 1920 - 1080 · 1920/1080