Investeerimiskapital, tööstus, suundumused ja prognoosid 2017. aastaks - Investorid Ja Rahastamine\nAlates selle loomisest 1970. aastatel on erakapitali omandamine muutunud erakapitali ruumis üheks tuntumaks ja nüüd üheks olulisemaks varaklassiks. Kui ühendada viis silmapaistvamat investeerimiskapitalifondi, oleksid USA-s hõivatud inimeste arvu arvesse võttes Walmarti järel teisel kohal.\nPõhja-Ameerika erakapitali turg on väärtuse poolest suurim, moodustades 2015. aastal üle 57% globaalsest tehinguväärtusest. Tehingute väärtuse poolest oli maailmas aktiivsemalt teine piirkond Euroopa. Hiina on omalt poolt kerkimas erakapitali suurriigina.\nErakapitali sektor on jõudmas tähtaja faasi. Pärast enam kui kolm aastakümmet kestnud tugevat kasvu, kus globaalse kauplemise maht hüppas 1990. aastate keskel 30 triljonilt dollarilt peaaegu 700 triljonile dollarile aastatel 2006/2007, ilmneb tööstuses klassikalisi sümptomeid „küpsusfaasi“ sisenemiseks.\nÜheski ajaloos pole erakapitali ruum olnud nii konkurentsivõimeline kui praegu. Aastatel 2000–2016 on erakapitali investeerimisühingute arv kogu maailmas kolmekordistunud ja hallatavate varade hulk ( AUM ) on läinud 2000. aasta ligi 600 triljonilt dollarilt ligi 2,5 triljonile.\nSuurenenud konkurents sularaharikaste ettevõtete poolt. See tähendab suuremat arvu oksjonite korraldamist ettevõtetega, mis, nagu me juba kirjeldasime, on paljudel juhtudel võimelised vastu võtma kõrgemaid hinnanguid. Selle tulemusena langes 2016. aastal ostu-müügiettevõtete osakaal kõigis ühinemis- ja ülevõtmistehingutes 4,2%, mis on madalaim tase pärast 2009. aasta madalseisu langust.\nEelnimetatud mõjud loovad selle varaklassi jaoks ebasoodsaid turutingimusi. Liigne nõudlus pakkumiste järele on viinud hindamised nii kõrgeks, nagu seda võis näha ainult majanduslangusele eelnenud aastatel: keskmine ostuhind oli 9,2-kordne EBITDA kogu maailmas ja 10,9-kordne EBITDA USA-s, seega on erakapitali investeerimisfondide jaoks üha raskem atraktiivsete pakkumiste leidmiseks.\nSamuti on hakanud kannatama varaklassi tootlus. Sisemise neto tootluse keskmised määrad on alates sajandivahetusest olnud suures osas paigal - 10% aastas.\nVäga suurt rolli mängib ka kontrollitav reguleeriv rõhk . 2011. aasta juunis andis väärtpaberite ja börsikomisjon korralduse, et ostvad ja ostvad ettevõtted järgiksid 2010. aasta Dodd-Franki seadust. See muudatus andis reguleerivale asutusele õigusliku õiguse kontrollida ostvate ettevõtete finantsaruandeid. Müües kõrgema ja üksikasjalikuma hinnaga tasemel. Nende fondihaldurite protsent, kes väitsid, et nende ettevõttel on viimase kahe aasta jooksul tehtud ülevaatusi või auditeid. tõusis 2015. aastal 47 protsendini, 2013. aasta 28 protsendist.\nSamuti näib vaatluse all olevat kogunenud intressi vastuoluline probleem (mida paljud peavad peaaegu fiskaalseks lüngaks). 2015. aasta juunis esitati olukorra muutmiseks seaduseelnõu „2015. aasta teenitud intressi õigluse seadus”. Prognooside kohaselt on maksuarve kümne aastaga 180 miljardit.\nInvestorite kontroll ja konkurents. Osaliselt on eeltoodu tulemusena osa usaldusühingust nõudma soodsamaid intressistruktuure ja mõnel juhul konkureerimas sihtfirmade omandamisel isegi otse omakapitali fondidega.\nFondid peavad tegema uuendusi ja leidma viise, kuidas konkurentsis püsida / asjakohane olla. Paljud fondid on hakanud oma tegevusmudeleid muutma ja katsetama uusi strateegiaid. Nende muudatuste hulka kuuluvad:\nLiikumine mittetraditsioonilistesse hankesektoritesse nagu tehnoloogia ja uued tervishoiuvaldkonnad. Ajalooliselt toimub suurem osa kaubanduspindade tehingutest tarbekaupade ja rahanduse valdkonnas.\nSuurem rõhk ostmise ja ehitamise strateegiatel, pidades silmas portfelliettevõtete kasutamist hüppelauana, mille kaudu nad omandavad sarnaseid või külgnevaid ettevõtteid suuremate portfellivarade ehitamiseks. Need omandamised annavad erakapitali ettevõtetele vabaduse suunata olemasolevaid portfelliinvesteeringuid uutesse suundadesse ja võimaldavad neil realiseerida ärinvestorite omaga sarnaseid strateegilisi sünergiaid.\nSuurem tähelepanu investeeringute portfelli haldamisele ja operatiivse efektiivsuse loomisele. Möödas on päevad, mil väärtuse loomisel loodeti peamiselt finantskorraldusele ja finantsvõimendusele.\nTehnoloogia suurem kasutamine ja allhanked tõhususe suurendamiseks kollektiivse ühingu tasandil. Teatavate operatiivfunktsioonide sisseostmise osas nõustub 88%, 82% ja 71% investoritest, et maksude järgimine, vastavalt sularahakassa ja fondide arvestus on valdkonnad, kus neil on mugav kolida kolmandate isikute poole.\nErakapitali tootmisharu on üks planeedi suurimaid ja olulisemaid varaklasse tänapäeval. Selle mõju maailma riikide majandusele on väljendunud. Tööhõive osas näiteks Ameerika Ühendriikides, kui lisada viis investeerimiskapitali rühma, mis oleks Walmarti järel suuruselt teine tööandja, vastavalt hiljutisele uuringule . Ja sarnaseid järeldusi saab teha, kui sama tehakse Euroopas või Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas (joonis 1).\nAga mis on täpselt investeerimiskapital? Kuidas saab selline valesti mõistetud tööstus kuuluda Ameerika tipp-tööandjate hulka? Kuidas see töötab ja kes on võtmeisikud? Kuidas see aastate jooksul on arenenud? Miks on see nii hilja olnud? Selle artikli eesmärk on vastata kõigile ülaltoodud küsimustele ja uurida selle tööstuse arengut, hinnates väljakutseid ja uurides, kuidas erinevad valdkonna tegijad uute strateegiatega toime tulevad ja vähem nähtavate investeerimisnišide leidmisega tegelevad.\nDefinitsioon ja kokkuvõte\nIseenesest pole investeerimiskapitali määratlus lihtne. Võib väita, et varaklassi asemel on tegemist investeerimisstiiliga, kus investorid ostavad juhi abiga ettevõtteid eesmärgiga leida toimimise efektiivsus üsna pika hoiuperioodi jooksul (tavaliselt 5–7 aastat). Nende jaoks, kes peavad seda vara liigiks, on erakapitali investeerimine laiema erakapitali sektori alamklass (tabel 1).\nErakapital on lai silt, mida rakendatakse kõigile eraõiguslikele investeerimisfondidele või sõidukitele, mis investeerivad omakapitali või ettevõtete võlakirjadesse, kinnisvarasse ja muusse kinnisvarasse. Nende sõidukite kuju ja kuju võivad oluliselt erineda, kuid neid kõiki ühendab oma olemuselt see, et nad on eraomandis, mitte avalikult kaubeldavad.\nInvesteerimiskapitali erinevate klasside hulgas on üks silmapaistvamaid investeerimiskapitali ostmine (Graafik 2). Ja seda liigitust nimetame investeerimiskapitaliks ja see on selle artikli keskmes. Olles kitsendanud mänguvõimalusi, võime nüüd jätkata selle varaklassi - või investeerimisstiili - põhiomaduste ja selle määratlemisega.\nInvesteerimiskapitali omandamine seisneb selliste fondide loomises, nagu piiratud partnerlus raha investeerimise konkreetsel eesmärgil. Selliste fondide investeerimisperiood on traditsiooniliselt 5–7 aastat. Fondijuht, sageli nimetatud ka kollektiivne ühiskond ( Perearst ) on ühingut struktureeriv ja fondi tegevuse juhtimise eest vastutav ettevõte. Selts kogub investoritelt raha (tuntud kui usaldusühing) ja võtab ülesande leida / otsida investeerimisvõimalusi, neid analüüsida ja esitada investeerimiskomisjonile (mis koosneb sageli peamiselt usaldusühingust). LP ) sinu heakskiiduks.\nUsaldusühing ( LP ) on piiratud vastutusega ja üldiselt partnerluse ees ülimuslik ( Perearst ) ettevõtte likvideerimisel. Tavaliselt kuuluvad institutsionaalsed investorid, näiteks kindlustusseltsid, pensionifondid ja kolledži sihtkapitalid, kogukonna suurimate partnerluste hulka. Teised olulised investorid on kõrge netoväärtusega inimesed Y fondide fondid .\nmida järgmistest peetakse tavaliseks turvaküsimuseks? (vali kõik sobivad.)\nErakapitali omandamise eesmärk on osta mitmesugustes tööstusharudes (tavaliselt enamusosalus) asuvate ettevõtete omakapitali osalusi ning seejärel leida tegevuse efektiivsus ja kasvatada ettevõtteid ning seejärel need maha müüa ja kasumit teenida.\nSellised omandamised hõlmavad üldjuhul mingisugust finantsvõimendust, olgu siis pankadelt, erainvestoritelt või muud tüüpi võlad, näiteks mezzanine võlg . Võimendus kui odavam alternatiiv omakapitalile finantseerimiskokkulepete jaoks aitab erakapitali investeerimisfondidel suurendada tehtud investeeringute tasuvust. Lühidalt, varud on tõusuteel, samas kui võlad mitte. Järelikult, mida rohkem võlga kasutate, seda rohkem koguneb erakapitali investeerimisfondis tõuse võrreldes võla pakkujaga (tavaliselt pangad). Suurte võlgade kasutamine ettevõtete omandamisel on viinud võimendusega ülevõtmise või võimendusega ostu lõpetamiseni ( LBO ). LBO on muutunud erakapitali tööstuse sünonüümiks (kuigi neid pole vaja) ja see on selle uuringu põhirõhk.\nHüvitised ja tasude struktuur\nErakapitaliühingutele hüvitatakse töötades intressimäärade struktuuriga 2 ja 20 (või 2/20 mudel ). 2 tähistab iga-aastast haldustasu 2% kasutatava kapitali aastahaldustasust, mida kasutatakse palkade maksmiseks ja üldkulude katmiseks - et 'tuled põleksid', võiks öelda. 20 tähistab 20% kantud (või teisisõnu tellitud) kogutavat kindlat tootlusläve, mida investeerimiskapitalifirmal õnnestub säilitada.\nTavaliselt on erakapitali investeerimisfondide takistusmäär umbes 8%, ehkki see on fonditi ja piirkonniti erinev. Kui fondi võlaosa on täidetud, alustatakse rahaliste vahendite jagamist erinevatele sidusrühmadele.\nAlla takistusmäära on tagasimakse õigus ainult piiratud partneritel. Kuid kui tõkkejõud on ületatud, on täispartneritel õigus 20% -lisele osalusele kõigis, mis on tõkke kohal, ja enamikul juhtudel kõigele, mis on tekitatud tõkkejooksu alla. Teisisõnu, pärast takistuse ületamist sisenevad fondid piirkonda, mida nimetatakse 'järelejõudmiseks', kus kogutakse järgnevaid väljamakseid seltsile, kuni kogunenud intress on 20% usaldusühingu kogutootlusest. Lõpuks, kui jaotusi on jäänud, algab kasumi jagamise etapp, kus usaldusühingul on õigus saada 80% kasumist ja ühingul 20% kasumist.\nPõhja-Ameerika investeerimiskapitali turg on väärtuse poolest suurim. Bloombergi andmetel koondus 2015. aastal üle 57% tehingu ülemaailmsest väärtusest ehk umbes 459 triljonit dollarit Põhja-Ameerikasse (joonis 4). Tehinguväärtuse poolest oli maailma suuruselt teine piirkond Euroopas, kusjuures Hiina muutus üha enam erakapitali suurriigiks. Vastavalt Bloomberg , Eeldatakse, et Hiina kui üliriik domineerib investeerimiskapitalis vaid lähiaastatel.\nTaustade arvu poolest on pilt suures osas muutumatu. Ameerika Ühendriikides elab kõige rohkem tipptasemel erakapitali investeerimisfonde, neile järgnevad Lääne-Euroopa ja Hiina (joonis 5). Kiire ülevaade maailma suurimatest fondidest paljastab mõned leibkonna nimed. Carlyle Group on maailma suurim erakapitali haldur ja on viimase 10 aasta jooksul kogunud kokku 66 triljonit dollarit. Järgnesid Blackstone'i kontsern 62,2 miljardiga ja KKR 62,2 miljardiga. Goldman Sachs, TPG, Warburg Pincus, Advent International, Bain Capital ja Apollo on samuti olulised fondid selles ruumis ja praegu suhteliselt tuntud nimed finantssektoris.\nAjalugu ja kontekst\nArvestades erakapitali määratluse mitmetähenduslikkust, on selle sektori jaoks keeruline täpset ajaloolist rada kaardistada. Lõppude lõpuks on ettevõtete omandamine ja vähemusinvesteeringud ettevõtetesse kestnud sadu aastaid. Siiski, kui jätkame oma eelmise määratlusega ja kitsendame reguleerimisala, kasutades mudeli kahte spetsiifilist aspekti, peamiselt: a) LP / GP struktuur ja: b) võimenduse kasutamine omandamisel, võib väita, et moodne erakapitali tootmisharu pärineb aastast 1955, kui McLean Industries, Inc. ostis Pan Atlantic Steamship Corporationi aktsiad ja Gulf Florida Terminal Company, Inc. ostis Watermani aurulaev Corporationi aktsiad. Paljud peavad seda esimeseks finantsvõimendusega omandamise näiteks, kus peamiselt finantseeriti kogu omandamise tasu võla kasutamise kaudu .\nKuid esimene tõeline erakapitali investeerimisfond (vähemalt järgides eespool määratletud määratlust) krediteeritakse tõenäoliselt KKR-ile, mis asutati 1976. aastal. Asutatud Jerome Kohlberg, Henry Kravis ja George Roberts, KKR, asutas oma esimese institutsionaalse fondi 1978. aastal pärast töötajate pensionäride sissetulekute turvalisuse seaduse läbivaatamist, mis sillutas teed edasisteks investeeringuteks seda tüüpi finantssõidukitesse. Samal aastal viis KKR läbi kõigi aegade suurima eraviisilise väljavõtte omandamine Houdaille Industries teenis 380 miljonit dollarit.\nSellest ajast alates on erakapitali tootmisharu suurus ja tähtsus pidevalt kasvanud. Nagu paljudel teistel turgudel, on ka erakapitali tööstuse kasvu võimalik jälgida mõne buumi / languse tsükli kaudu. Esimene oli 1980. aastatel, kui tekkis mitu uut erakapitali investeerimisfondi, et ära kasutada investorite kasvavat huvi selle uut tüüpi investeerimisvahendi vastu. Mis selle faasi kasvu tugevalt toetas, oli rämpsvõlakirjad (ehk kõrge tootlusega võlakirjad), mis aitas rahastada paljusid perioodi võimendatud väljaostusid. See oli periood, mil toimus RJR Nabisco nüüdseks kuulus ülevõtmine, tehing, mis hiljem raamatus jäädvustati Barbarid väravas .\nSäästude ja laenukriisi tulekuga ning rämpsvõlakirjad , kannatas erakapitalitööstus ja esimene buumi / languse tsükkel lõppes. 1990. aastate keskpaigaks oli tööstus aga juba taastunud ja ülejäänud kümnendi jooksul finantseeriti palju oste kolmandate isikute poolt, näiteks Duane Reade (1997), J. Crew (1997), Domino's Pizza (1998) ja Petco ( 2000). Tehnomulli lõhkemise ja sellega seotud aktsiaturu kokkuvarisemisega seisis aga tööstus taas silmitsi vähendamisega. Eriti paljud erakapitali investeerimisfondid olid investeerinud telekommunikatsioonisektorisse, mida õnnetus muidugi mõistis tugevalt. Samuti külmusid kõrge tootlusega võlakirjaturud, mis muutis kolmandate isikute rahastatud ostutegevuse veelgi raskemaks.\nKui rahulik rahu pärast Dotcomi krahhi lahenes, alustas erakapitali tootmisharu 2000. aastate alguses selle tööstuse viimast ja võib-olla kõige suurejoonelisemat buumiaega. Raha kogumine kasvas uskumatult kiiresti ja ulatus kõigi 2006/2007. Aasta ajalooliste tippudeni (joonis 6). Madalate intressimäärade keskkond, mis soodustas nii soodsaid laenuturu tingimusi kui ka riiklike ettevõtete reguleerimise suurenemist (muutes erakapitali investeerimise atraktiivsemaks), sisenes erakapitali sektor kogu aeg suurte omandamiste perioodi. Ka erakapitali valdkonnas oli kogu maailmas tugev kasv, Euroopas ja Aasias oli varaklassi tugev veojõud.\nTähelepanuväärsed olid sel perioodil ka mitme avaliku sektori erakapitali investeerimisfondi, sealhulgas KKRi asutamine, mis tõi kokku 5 triljoni dollari suuruse püsiva investeerimisvahendi ja Blackstone, millest sai tegelikult esimene börsil noteeritud erakapitali investeerimisfirma. (Mis tähendab, et fondivalitsejaga kaubeldakse) börsil). Sel perioodil institutsionaliseeriti ja vormistati varaklassina ka investeerimiskapitali järelturg. Rohkem kui kunagi varem ostis ja müüs usaldusühing erakapitalifondide aktsiaid, käivitades sisuliselt turu varem üsna nišise allsektori.\nPaljuski tähistasid 2000. aastad kuni 2008. aasta ülemaailmse finantskriisi saabumiseni sektori kuldaega, kuna see jõudis rekordiliselt kõrgele ja keerukale tasemele, mida pole kunagi varem nähtud.\nInvesteerimiskapitali kui varaklassi tootlus\nÜks põhjus, miks erakapitali kapital on ajalooliselt hästi toiminud, tuleneb tootlusest. Olenemata sellest, millist ajahorisondi arvestatakse, lühikese või pika ajaga, on investeerimiskapital kõigis suuremates piirkondades avalikke turge edestanud. See väide kehtib Ameerika Ühendriikides, Euroopas ja Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas. Näiteks tema USA erakapitali indeks autor Cambridge Associates Tagasi ajavahemikul 1986–2015 13,4% -ga aastas (tasudeta) standardhälbega 9,4%, samas kui indeks Russell 3000 (tuntud aktsiaindeks) skoor samal perioodil 9,9%, standardhälbega 16,7%.\nKõige markantsem tootlus tuleb aga likviidsuse arvelt: investeerimiskapital, nagu me juba mainisime, kaalub palju suuremat investeerimishorisondi, olles palju mugavam kannatliku kapitali omanikele, kes saavad endale lubada suurte rahasummade lukustamist mõnel juhul kümne aastani. Pole üllatav, et väga pikaajalise silmaringiga pensionifondid ja ülikoolide sihtkapitalid on olnud nende investeerimisvahendite lemmiktraditsioon. Avalikud turud pakuvad seevastu peaaegu kohest likviidsust, kuid igapäevaselt võivad need kõikuda palju rohkem.\nInvesteerimiskapitali suundumused ja ohud\nHoolimata tööstuse viimase kolme aastakümne tohutust kasvust, on viimased suundumused, mida näeme, klassikalised märgid selle kohta, et kosmos on jõudmas küpsusfaasi. Eelkõige näeme paljusid nn ülalt alla ohte, samuti mitut alt üles ohtu, mis viitavad asjaolule, et tööstuse kasvutrajektoor tõenäoliselt purustatakse ja võib viia isegi põhimõtteliste muutusteni lähiaastatel. Nii et me läbime need.\nÜlalt alla ähvardused\nÜheski ajaloos pole erakapitali ruum olnud nii konkurentsivõimeline kui praegu. Aastatel 2000–2016 on erakapitali investeerimisfirmade arv kogu maailmas kolmekordistunud ja hallatavate varade hulk on tõusnud 2000. aasta peaaegu 600 triljonilt dollarilt peaaegu 2,5 triljonile dollarile (joonis 8).\nErakapitalisektorisse voolanud tohutu kapitali hulk tähendab ka seda, et kogunenud „kuivpulber“ purustab rekordeid. Kuiv pulber, mis on investeerimata kapitali tööstusharu termin, kasvas 2017. aasta märtsis enam kui 500 miljardi dollarini (joonis 9).\nUsaldusühing pole kuiva pulbri fänn. Mitteaktiivne kapital tähendab, et ühisettevõte võtab haldustasudelt komisjonitasusid, ilma et need fondid tasuvuse saamiseks töötaksid. Nagu hiljem näha, on see sundinud seda ettevõtet otsima erinevaid investeerimismudeleid, nagu otseinvesteeringud või kaasinvesteeringud.\nKonkurentsi suurenemine ettevõtete vahel\nTõenäoliselt on kõige suurem oht, mida ostu- ja müügiettevõtted silmitsi seisavad, ettevõtete poolt, kes on viimastel aastatel kogunud suures koguses sularaha (joonis 10). Seetõttu konkureerivad ettevõtted varade kui sihtmärkide omandamisel sageli erakapitali investeerimisfondide vastu.\nOluline eelis, mis ettevõtetel on erakapitali investeerimisfondide ees, on see, et a) nad saavad omandamisest omandada strateegilisi sünergiaid, suurendades nende eesmärkide väärtust, ja b) nad saavad seda teha pikema investeerimisperioodi jooksul. Kui erakapitali investeerimisfirmad otsivad väljumisi 5–10 aasta vahemikus, hoiavad ettevõtted enamikul juhtudel lihtsalt oma positsioone, võimaldades neil omandamiseesmärkides neelata kõrgemaid hindamiskordseid.\nTulemuseks on see, et erakapitali investeerimisfondid kaotavad mitterahaliste ettevõtete ühinemisel ja omandamisel veelgi rohkem kui varasematel aastatel. 2016. aastal langes ostuettevõtete ülemaailmne osakaal kõigis ühinemistes ja ülevõtmistes 4,2%, mis on madalaim tase alates 2009. aasta madalseisust. See näitaja langes 5,4% -lt 2014. aastale ja oli kõrgeim. Ajalooline 7,9% 2006. aastast (joonis 11) . Sama suundumus ilmneb Euroopas ja Ameerika Ühendriikides, mis on kaks suurimat erakapitali turgu.\nThe näide Viimane erakapitali investeerimisgruppidest, mille ettevõtted ületasid, on Verizoni omandatud Yahoo 4,5 triljoni dollariga. Teised pakkujad selles tehingus olid TPG, Bain Capital ja Vista Equity, kolm maailma suurimat erakapitali investeerimisgruppi. Kuid isegi juhul, kui erakapitali investeerimisfirmad teevad parema pakkumise kui korporatiivsed investorid, on see palju kõrgema hinnangu (ja seega ka nende investorite jaoks palju madalama tootluse) arvelt. Sees hiljutine näide , Videokonverentside tehnoloogia looja Polycom, käis ühelt poolt Mitel Networks (ettevõte) ja tehnoloogiale keskendunud erakapitaliettevõtte Siris Capitali vahel pakkumissõda. Selle kahe grupi vahelise pakkumissõja tulemuseks oli Siris Capitali esialgne pakkumine, mis tõi üle 20%, mille tulemuseks oli 2,0 triljoni dollari suurune tehing.\nTulemus: erakapitali investeerimisfondidel on raskusi heade pakkumiste leidmisega\nPole üllatav, et ülemäärane nõudlus tehingute järele suurendas majanduslanguseelsetel aastatel hindamist - keskmine ostuhind oli 9,2-kordne ülemaailmne EBITDA ja 10,9-kordne USA EBITDA, mis on kõrgeim näitaja alates 2007. aastast.\nSellest tulenev olukord on erakapitali investeerimisfondide jaoks täiuslik torm: rekordilised hindamised, mida hoiab erakapitalifirmade ja ettevõtete vahel rekordiline konkurents. Nii et see viitab sellele, et hindamised kipuvad ainult kasvama, erakapitali investeerimisfirmadel on keeruline leida atraktiivseid pakkumisi ja tootlus kannatab ebasoodsate turutingimuste tõttu üldiselt.\nJa tegelikult näeme juba selle kõige tagajärgi. Kooskõlas PitchBook , USA ostuaktiivsus on viimase kolme ja poole aasta jooksul jahenenud ning 2016. aasta teises kvartalis jõudis see 2013. aasta tasemele (joonis 13).\nSamuti on hakanud kannatama varaklassi tootlus. Nagu allpool olevalt graafikult 14 näha, on määrad sisemine keskmine netotootlus s (IRR) on olnud sajandivahetusest alates enamjaolt paigal, jäädes 10% aastaseks. Mõnes mõttes järgnes tootlus üldisele turule madalamale, kuid nagu näha jooniselt 15, ei olnud investeerimiskapitali tootlus märkimisväärselt paranenud, isegi kui avalikud turud taastusid.\nMuud tõendid selle kohta, et erakapital on küps tööstus, on sektoris viimastel aastatel kogetud suurem regulatsioon. Sisse Juuni 2011 , Väärtpaberiturujärelevalve komisjon ( SEK ) kohustas hankeettevõtteid järgima 2010. aasta Dodd-Franki seadust, muudatus, mis andis reguleerivale asutusele õigusliku võimaluse auditeerida hankeettevõtete rahandust palju üksikasjalikumalt. Ja nagu sageli juhtub, viib uute eeskirjade jõustamine nõuetele mittevastavate tööstusharu mängijate avastamiseni.\n2014. Aasta mais kontrollikoja ja kontrollijate vastavuskontori juht SEK Andrew Bowden ütles, et avastas ebaseaduslikud tasud või tõsised nõuete täitmise puudused ”Üle poole uuritud 112 omandamisettevõttest. Seejärel avaldas regulaator 6. mail 2014 aruande pealkirjaga Päikesepaiste levitamine erakapitalis , milles ta süüdistas kollektiivset ühingut 'laia ja ebatäpse keele' kasutamises, mis tekitas läbipaistmatuse 'kui on vaja suuremat läbipaistvust'. Aruandes mainiti ka kontrollitud ettevõtete omi SEK , [on leitud] 'seaduste rikkumisi või kontrollide olulisi nõrkusi, rohkem kui 50% juhtudest'. Teine tähelepanek tõi välja, et usaldusühing ( LP ) võitlesid sageli nii oma investeeringute kui ka põhipartnerite tegevuse “adekvaatsel kontrollimisel”. Bowden märgib, et kui usaldusühing teostab enne investeerimist olulist hoolsuskohustust, on investorite järelevalve pärast sulgemist palju lõdvem. Võimalikke probleeme portfelliettevõtetes varjab või lahjendab partnerlus, kasutades 'laialt sõnastatud avalikustamist ja vähest läbipaistvust'.\nReguleerivate asutuste jaoks oli veel üks poleemikat tekitav maksumäär, mida fondihaldurid pidid maksma investeeringutasuvuse eest huvi Kuidas seda mainitakse erakapitali valdkonnas. Ameerika Ühendriikides maksustatakse fondihaldurite haldustasusid tulumaksumäärade järgi. Enamasti langesid need juhtide palgatasud kõrgeimale tasemele ehk peaaegu 40% -le. Intressitulu peetakse siiski pikaajaliseks kapitalikasumiks. Püüdes edendada investeeringuid 1930. aastatel, lõi USA valitsus maksuseadustikku sätte, mis lubab pikaajalise kapitali kasvu korral umbes 20% palju madalamat maksumäära. Paljud on seda vaadanud kui lünka maksusüsteemis, kuna fondihaldurid maksaksid suure osa oma sissetulekust ebaõiglaselt väikese maksumäära, mis tegelikult peaks olema isikliku sissetulekuna maksuarve.\n2015. aasta juunis võeti kasutusele „2015. aasta intressikapitali seadus] (https://www.congress.gov/bill/114th-congress/house-bill/2889) eesmärgiga see lünk täita. Sellest arvest tulenevad numbrid pole tühised. Sees New York Timesi artikkel , Professor Victor Fleischeri hinnangul võib USA valitsus kümne aastaga koguda kuni 180 miljardit dollarit.\nLisaks sellele oli 2016. aasta jaanuaris piiratud institutsiooniliste sidusettevõtete liit ( ILPA ) välja määras aruandemalli. Selle juhendi eesmärk on näidata investoritele läbipaistval viisil, kuidas kollektiivne partnerlus kogub raha ning kuidas arvestatakse ja kompenseeritakse kulusid. See on enamiku jaoks valikuline, kuid suuruse suurte fondihaldurite poolt on mall kasutusele võetud TPG ja teised suuremad kollektiivse esindamise seltsid on seadnud tee teistele tööstusharu osalejatele standardiseerimise suunas. Kui konkurents sektoris on kõrge, otsivad investorid juhte, kes pakuvad head tootlust ja ka suuremat läbipaistvust kogu investeerimistsükli vältel.\nSees 2016. aasta uuring 103 fondi haldurite hulgast leidis Ernst & Young, et „nende fondihaldurite protsent, kes ütlesid, et nende ettevõttel on viimase kahe aasta jooksul tehtud ülevaatusi või auditeid, kasvas 2015. aastal 47% -ni, 2013. aasta 28% -lt […] (joonis 16) ). Seetõttu pole üllatav, et samas uuringus mainis 64% juhtidest, et reguleerimine oli üks võtmeküsimusi, mis muutis igapäevase tegevuse keerukamaks (joonis 17). Kuna rohkem riike järgib küpsemate turgude juhtivaid näiteid, on regulatsioon probleem, mis muudab kolmandate osapoolte rahastatavate ostufondide igapäevase toimimise keerukaks.\nUurimine ja surve usaldusühingu poolt\nRegulatiivsel tõukejõul on olnud veel üks mõju. Preqini 2016. aasta juunis läbiviidud uuringu kohaselt nõuab märkimisväärne arv investoreid üha madalamaid haldustasusid, nõudes fondihalduritelt suuremat läbipaistvust ning suuremat aruandluse ja paljude tasude läbipaistvust (joonis 18).\nSuurema läbipaistvuse nõudmine on muutnud ka sõidukitüüpi, millesse investorid on nõus oma raha panema. Usaldusühing on arenev ja keerukam. Eraldi kontode kasutamine võimaldab usaldusühingul oluliselt suurendada oma positsiooni konkreetse varaklassiga. Otseinvesteeringud ja kaasinvesteeringud on ühed kõige populaarsematest investeerimisvahenditest, mis on viimastel aastatel esile kerkinud, kuna need võimaldavad investoritel teha tehinguid partnerlusega või sellega peaaegu võrdselt. Perearst ja pakub investoritele ideaalset viisi tasude vähendamiseks.\nMuutus pole üllatav. 2 triljonit fondi, mis tegutseb mudeli 2-20 alusel, võttes haldatavatelt varadelt kaheprotsendilist komisjonitasu ja teenitud kasumist 20% vahendustasu, teenib ettevõte igal aastal 40 miljonit dollarit, olenemata hüvitistest. Märkimisväärne kuju 'tulede sisselülitamiseks'. Nagu me varem näitasime, keskmisele ~ 12% aastas IRR-i tuludest 2 triljonis fondis tooks tulemustasu veel 48 miljonit. See tähendab, et peaaegu 50% juhtudest viisid halvad investeerimistulemused tulud valitsemistasudest tulemuspõhisele tulule, tekitades küsimusi selliste tasude struktuuride õigluse kohta.\nOtseinvesteeringutest ja usaldusühingu kaasinvesteeringutest portfellifirmadesse tulenev omandavate ettevõtete probleem ilmneb siis, kui mõned neist ettevõtetest hakkavad konkureerima oma erakapitali investeerimisfondidega. Erinevalt Ameerika Ühendriikidest, kus riiklikud pensionifondid ei saa osaleda otseses omandamises, pole see teistes riikides, näiteks Kanadas, sama. Nende kahe ühingu (piiratud ja kollektiivse) vahelise konkurentsi näide hõlmab General Electrici ostulaenu osa Antares omandamist Kanada pensioniplaani ( CPPP ) Juuni 2015. CPPP maksis vara otseostmiseks 12 miljardit dollarit. Muud huvitatud isikud tehingus: Apollo Management, Ares Capital (mõlemad ostvad ettevõtted) ja Mitsubishi pank. Teine pakkumislahing, kus Kanada pensioniplaani investeerimisnõukogu, CPPP vahendite investeerimise eest vastutav organisatsioon, edestas gruppi GPT Austraalia - suur omandamisettevõte - 2,83 triljoni dollari suuruses pakkumises, et omandada Austraalia Rahvaste Ühenduse pank . Need on eriti vastuolulised näited, kuna Kanada pensionifondid on tavaliselt ühed peamised partnerid] (http://business.financialpost.com/news/fp-street/how-canadas-pension-funds-changed-their- konservatiivsed viisid - saada ülemaailmseks väljaostukuningaks).\nTeine valdkond, kus usaldusühingul on rohkem probleeme, on seotud arstide osalusega selle fondides. Aastal Küsitlus , Ernst & Youngi 2016. aasta investorite ja ülemaailmse investeerimisfondi andmetel osutas 73% investoritest eelistada fonde, kus põhipartneritel oli fondide suhtes vähemalt 3% kohustus ja peaaegu pooled küsitletutest eelistasid üldiste partnerite kohustusi, üle 5% kõigist hallatavatest varadest. Investorid eeldavad, et partnerlus mängib mängus suuremat osa, kuna see on üks parimaid viise, kuidas vähendada partnerluse sõltuvust haldustasudest ning stimuleerida suuremat tähelepanu fondi tootlusele. Preqini (graafik 21) andmetel olid kollektiivse seltsi kohustused 56% juhtudest 2014. aastal alla 3%.\nVaadates tulevikku: kollektiivse partnerluse fondide võimalused\nEeltoodut arvesse võttes on kollektiivse ühingu fondid hakanud uuendama ja muutma oma traditsioonilisi tegevusmudeleid, et need oleksid asjakohased. Allpool toome välja mõned peamised viisid, kuidas nad seda teha üritavad.\nTööstuse fookuse vahetamine\nBloombergi andmete põhjal , suurem osa äritegevusest ostupindades paikneb tarbekaupade ja rahanduse valdkonnas (mitte traditsioonilises pangandussektoris, vaid tõenäoliselt raskustes olevate finantsvarade ruumis) ja eeldatakse, et see suundumus jätkub ka tulevikus. Kuid nagu Bloomberg osutab, peavad investorid olema investeeringute üle maksmise vältimiseks 'erakordselt valivad'.\nKuid on ka teisi sektoreid, mida traditsiooniliselt ei seostata erakapitaliga, kus omandamisettevõtted võivad saavutada märkimisväärsemat tootlust. Näiteks on piirid selle vahel, mida investorid peavad traditsioonilise investeerimiskapitali ostmiseks kolmandate osapoolte rahastatud vahenditest, ja erakapitali investeerimisruumi vahel vähem selged kui kunagi varem. Nagu meie avaosas mainitud, ei vasta investeerimiskapitali omandamine varaklassile iseenesest, vaid investeerimisstiilile. Peamine erinevus kahe mudeli vahel seisneb sisuliselt nende ettevõtete küpsusastmes, kuhu on määratud igat tüüpi investeeringud, riskid või investeeringud.\nKuid kuna erakapitali ruumis avaldub surve muutustele lähemale liikumiseks, on ülevõtmisfondid enne IPO-d (avalik müügipakkumine) üha enam leidnud võimalusi investeerida hilise etapi tehnoloogiaettevõtetesse. Paljud neist sihtfirmadest on endiselt kiiresti kasvavad, kasumlikud ettevõtted ja suurepärased tehingud toovad tulu - isegi kui neid nimetatakse ikkagi 'alustavateks ettevõteteks', on see mõnel juhul nii. Tegelikult on mõned tehnoloogia tuntuimad eraõiguslikud 'idufirmad' nagu Uber, Airbnb, Spotify, Pinterest jne. neil on märkimisväärseid investeeringuid suurtest traditsioonilistest erakapitali investeerimisfondidest. 2016. aastal oli videomängu Clash of Clans looja Supercell nad tõstsid 8,6 triljonit, peamiselt erakapitali investeerimisfondidest. 2015. aastal kogus Airbnb erakapitali investeerimisgrupi General Atlantic juhtiva investeeringuga 1,5 triljonit dollarit. Ka Uber on tõstnud mitu ringi rahastamine, milles osalesid investeerimiskapitalifondid või muud erakapitali investeerimisfondid.\nHuvitav on eelmises graafikus jälgida hiljutine sulgemine Softbanki tohutust visioonifondist. Nagu Bloomberg osutab, on ligi 100 triljoni dollari suurune kapital: „Nägemisfond annab [Masayoshi Pojale] ligipääsu erakapitali või riskikapitali maailmas enneolematule kapitalile, mis vastab neljale järvele. Hõbe või 15 Sequoia pealinna ”. Kuna nii palju kapitali hakkab keskenduma tehnikasektorile, pole ebareaalne eeldada, et ka selles ruumis kannatavad kasumid.\nSees 2016. aasta detsembri artikkel McKinsey tõstab esile ka teisi sektoreid, mille aktiivsus 2016. aastal tõenäoliselt suureneb, sealhulgas farmaatsiatooted ja tervishoid, kuna rikkus on rohkem koondunud beebibuumi käes. Sisse Veebruar 2017 , Omandas Blackstone 6,1 miljardi suuruse tehinguga meditsiiniteenuste organisatsiooni Team Health. Peaaegu aasta enne seda ostis erakapitaliinvestor Riverside Company New Jersey osariigis asuva Dermatology Groupi avalikustamata kogusumma eest. [Mais 2016] (https://www.bloomberg.com/news/articles/2016-05-05/private-equity-firm-hellman-friedman-to-buy-multiplan) omandasid Hellman & Friedman MultiPlani, tervishoiukulude haldamise pakkuja hinnanguliselt 7,5 miljardit dollarit.\nSuurem rõhk strateegial „Osta ja ehita“\nTeine populaarne hiljutine taktika on olnud liikumine või suurem rõhutamine osta ja ehitada ”. Paljud omandamisettevõtted eelistavad laiendada oma investeeringuid valdkonna väiksematesse ettevõtetesse, mis on sarnased juba nende portfellis olevate ettevõtetega. Need omandamised annavad erakapitalifirmadele vabaduse suunata olemasolevaid portfelliinvesteeringuid uutesse suundadesse ja võimaldavad neil realiseerida ettevõtete investorite omaga sarnast strateegilist sünergiat.\nEttevõtete ühendamine külgnevatele turgudele ja tööstusharudele võimaldab ülevõtmisettevõtetel luua ka suuri eesmärke, mis muutuvad huvitavaks suurtele korporatsioonidele, kelle isu oleks väiksemaid tegijaid eiranud. Vastavalt BCG artiklile Võime osta ja ehitada: kuidas erakapitali ettevõtted kannustavad järgmise taseme väärtuse loomist , „Kuna väärtuse loomine on liikunud finantskorraldusest kaugemale, on operatsiooni parendamine kõige enam kasutatav kang. Eelkõige suurendavad paljud erakapitaliettevõtted oma portfelliettevõtete väärtust täiendavate omandamiste kaudu. „Sama uuringu kohaselt ületavad ostu- ja ehituspakkumised sõltumatu investeerimiskapitali pakkumisi, genereerides sisenemisest väljumiseni keskmiselt 31,6%, autonoomsete pakkumiste korral on intressimäärade intressimäär 23,1%.\nÜks ostu ja ehitamise strateegia hiljutisi olulisemaid näiteid sisaldab Heinzi omandamine Krafti poolt , kus Berkshire Hathaway ja 3G Capital olid ühed peamistest investoritest, kes investeerisid tehingusse 10 triljonit dollarit. Teine olulisem näide oli 2016. aastal EMC omandamine Delli poolt 67 triljoni dollari eest, millest sündis maailma suurim eraviisiliselt kontrollitav tehnoloogiaettevõte. 2013. aastal aitas Silver Lake Dellil sõlmida 24,9 miljardi dollari väärtuses tehingut. Kaks aastat hiljem jätkas Silver Lake ettevõtte toetamist, aidates seda rahastada EMC omandamine tehingus, mille väärtus oli 67 miljardit (Silver Lake'i investeeritud summasid ei avaldatud).\nSuurem tähelepanu portfellihaldusele ja tegevuse täiustamisele\nLisaks omandamiste finantskorraldusele on erakapitaliettevõtete jaoks kriitiline vahend portfelli väärtuse loomiseks operatiivse efektiivsuse leidmine. Finantskorraldus koosneb muudest taktikatest, näiteks maksude vähendamisest, peamiselt ettevõttele finantsvõimenduse pakkumisest investorite tootluse maksimeerimiseks ja rahavoogude haldamisest, et tagada intress, mida selle finantsvõimenduse eest tuleb maksta. Uute portfelliettevõtete kõrgemast hindamisest sisenemisel ei piisa. Operatiivse efektiivsuse otsimine muutub investorite jaoks väärtuse loomiseks hädavajalikuks.\nNagu on kirjeldatud dokumendis Küsitlus Ernst & Young, erakapital 2016, 'Paljud fondihaldurid on olnud sunnitud kaaluma oma ärimudelite ümberkujundamist osana uuendatud strateegilisest lähenemisviisist kulude kontrollimiseks ja tegevuse efektiivsuse parandamiseks.' Seetõttu ei keskendu hoolsuskohustuse protsessid peamiselt (või isegi mitte ainult) võimele operatiivseid parendusi luua (kas ettevõtte võimest tõsta oma tippjoont, vähendada operatiivset ülekoormust või enamikul juhtudel nende kombinatsioonidest. mõlemad).\nSee tähendab, et erakapitali investeerimisfondid on pidanud oma investeeringutes võtma palju aktiivsemaid rolle. Nagu üks ütleb Artikkel Boston Consulting Group: „Eelmise aasta suhteliselt passiivsetest ja ainult seirega seotud lähenemistest ei piisa enam; Nii erinevaid tööstusharusid nagu jaekaubandus ja tervishoid, surutakse ja raputatakse nii palju, et tänapäeva portfelliettevõtted nõuavad pidevat suhtlemist, eksponeerimist ja ekspertide teadmisi - nii sisemisi kui ka väliseid - ning ka ümberkalibreerimist. Investeeringute taga on pidevad kasvuprognoosid. Teisisõnu, erakapitali investeerimisfondid ei ole enam ainult kapitali allikad, vaid on nüüd omandatavate ettevõtete strateegilised partnerid ja nõustajad.\nTehnoloogia suurem kasutamine ja sisseostmine\nErakapitalifondid on hakanud investeerima uude portfellihaldus- ja analüüsitarkvarasse, digitaalsetesse platvormidesse, mis toetavad paremat suhtlemist investoritega, ja rutiinsete protsesside suuremasse automatiseerimisse (tohutu valupiirkond fondihalduritele. uusim E&V kapitaliinvesteeringute uuring ). Fondistruktuuride ja tegevusmudelite mitmekesisuse tõttu pole kahjuks kõigi vajaduste rahuldamiseks ühtegi lahendust saadaval. Kuid üldisemalt, kui jätta kõrvale investeeringud tehnoloogilistesse lahendustesse, parandavad juhid tegevuse tõhusust, tuginedes üha enam haldus- ja taktikaliste ülesannete allhankele.\nTuginedes ülalnimetatud Ernst & Youngi uuringule teatud operatiivfunktsioonide sisseostmise osas, nõustub 88%, 82% ja 71% investoritest, et maksude järgimine, sularahakassa ja fondide arvestus on need valdkonnad, kuhu on mugav minna kolmandaks peod. Fondihaldurite jaoks on see suurepärane võimalus keskenduda rohkem oma põhitegevusele ja vähendada aega, mis kulub juhtimisülesannetele, mis juhivad tähelepanu kõrvale nende usaldusühingule väärtuse loomiselt. Muud valdkonnad, kus fondihaldurid loodavad kolmandatele isikutele, on vara hindamine, hoolsuskohustuse protsessid ja riskijuhtimisteenused. Investorid kinnitavad üha enam allhanget kui jätkusuutlikku vahendit tegevuse efektiivsuse parandamiseks.\nNagu me näitasime, näitab traditsiooniline ostumudel küpse tööstuse märke. Ja nagu on aastate jooksul juhtunud paljudes teistes tööstusharudes, võidavad need, kes õpivad uute turutingimustega kohanema. Mõni traditsiooniline erakapitali investeerimisrühm, näiteks Blackstone ja Carlyle, näitab juba oma võimet muutusi omaks võtta.\n2016. aasta juulis , Lisas Blackstone oma direktorite nõukogusse Jim Breyeri, miljardäri, kes sai oma varanduse riskikapitali ruumis. Blackstone'i president Hamilton James märkis, et 'Jimi silmapaistev investeerimisprotsess ja oskus homsed võitjad välja selgitada teevad temast suurepärase […] kandidaadi ettevõtte uutmoodi edasi viimiseks'. 2017. aasta veebruaris Teatas Blackstone 4,8 miljardi dollari eest Aon Technology omandamisest. Aon on USA suurim hüvitiste haldamise platvorm ja juhtiv pilvepõhiste personalijuhtimissüsteemide pakkuja.\n2015. aasta septembris omandas Carlyle Suurbritannia konsultatsioonifirma PA Consulting, mis on spetsialiseerunud tehnoloogiale, innovatsioonile ja avaliku sektori tööle. Üks omandamise põhjustest on 'anda sellele PA-le rohkem jõudu töötajate ligimeelitamiseks ja koolitamiseks ning teiste rühmade ostmiseks' vastavalt Artikkel , Financial Timesis. See on võib-olla seni üks selgemaid näiteid erakapitali sektori suurenenud keskendumisest aktiivsele portfellihaldusele.\nKuid hoolimata tööstuse ees seisvatest muutuste tuultest on erakapitali investeerimisfondide jaoks hea uudis see, et investorite isu ei näi praegu eriti vähenevat. Rekordiliselt on 1829 fondi, kes otsivad kokku 620 miljardit dollarit. Kooskõlas Preqin Kuna usaldusühing on erakapitali varaklassi jätkuva jaotamise tagajärjel rahaliselt mugav, pole 'raha kogumine kunagi olnud nii atraktiivne'. Delli taga olnud tehnoloogiale keskendunud erakapitalifirma Silver Lake Partners teatas aastal Aprill 2017 mis kogus tehnoloogiakesksele fondile kapitali 15 triljonit dollarit, kirjutades üle oma eesmärgi 12,5 triljonit dollarit. Nüüd on ettevõttel valitsetavas sektoris keskendunud kokku 39 triljonit dollarit ühendatud varasid. Mõni nende portfelliosakond sisaldab ka Alibaba ja GoDaddy.\nKokkuvõtteks võib öelda, et on väga tõenäoline, et erakapitali sektor on jõudmas küpsusfaasi. Kuid pingest hoolimata hakkavad erakapitali investeerimisfondid juba uue keskkonnaga kohanema, mis viitab sellele, et varaklass jääb tõenäoliselt ka erakapitaliühingu lemmikuks ka järgmisteks aastateks. Nagu nüüd legendaarne investor Henry Kravis Ta ütleb :\nMe edeneme innovatsioonis. George ja mina üritame tõesti tipptasemel püsida. Ma armastan seda […] [erakapitali investeerimisfond] jääb kindlasti konkurentsivõimelisemaks kui viimase 40 aasta jooksul, selles pole mingit kahtlust. Nii et ma kujutan ette, et erakapitali investeerimisfirmasid on palju rohkem kui praegu. Erakapitalifirmat on väga raske kõrvaldada. Saate riskifondi ühest päevast teise kõrvaldada; inimesed saavad oma raha kätte nii kiiresti, kui nad selle sisse panevad. Nii lihtsalt ei saa oma raha erakapitali investeerimisfirmast välja.\nMiks otsustavad rohkem ettevõtjaid otsefondide loomise alustavate ettevõtete jaoks?\ntasuta häkkinud krediitkaardid koos rahaga\nmis on ui disainer\nmida neist kasutatakse projektist saadaoleva rahavoo kogusumma mõõtmiseks?\nmis on toimivuse häälestamine sql-serveris\nkuidas optsiooni hinda panna\nTulud Ja Kasv Insenerihaldus Puldi Tõus Finantsprotsessid Ux Disain Investorid Ja Rahastamine Tehnoloogia Ui Disain Vilgas Projekti Juht


MyFitness avab Tallinna südalinnas neljanda suure spordiklubi - Tarbija\nMyFitnessi juhatuse esimehe Erkki Torni sõnul on Tallinna kesklinnas uue klubi avamine kooskõlas ettevõtte strateegiliste eesmärkidega. «Soovime Tallinna arengutega kaasas käia ning pakkuda oma liikmetele veelgi laiemat teenuse ja asukohtade valikut just seal, kus see neile on kõige mugavam,» kommenteeris Torn.\nMyFitness Eesti tegevjuhi Tiina Otsa sõnul on uue MyFitness klubi ehitusega aadressil Rävala 4 plaanis alustada juba käesoleva aasta oktoobris ning klubi on kavas liikmetele avada selle aasta lõpus või uue alguses. Uus südalinnas paiknev klubi saab olema suure formaadiga, üle 2000-ruutmeetrise pinnaga ning hakkab pakkuma MyFitnessi kvaliteedile vastavat rühmatreeningute programmi ja Technogymi uusimate seadmetega varustatud jõusaali. Lisaks sellele tuleb kesklinnale unikaalne võimalus kasutada basseini, lõõgastus- ja saunaala ning massaažikabineti teenuseid.\n«Uue klubiga avaneb meie liikmetele ka võimalus ujumiseks ning uuenduslikeks treeningprogrammideks, millega on ketil plaanis välja tulla käesoleva aasta sügisel,» ütles Otsa ja lisas, et tegu on ettevõtte 19. spordiklubiga Eestis.\nKõik südalinna spordiklubid asuvad võrdlemisi lähedal üksteisele. Praegu on MyFitnessi klubid Viru Keskuses, Solarises ja Postimajas.\n2008. aastal tegevust alustanud MyFitnessil on täna 18 klubi Eestis ja 8 klubi Lätis. Klubidel on kokku üle 40 000 liikme ning aastas külastatakse klubisid üle 2,5 miljoni korra. MyFitness pakub hästivarustatud jõusaale, laias valikus rühmatreeninguid ning personaaltreeninguid ja konsultatsioone. MyFitness meeskonnas töötab üle 490 inimese.


Pervasiivne arenguhäire, Kreatiin uhiste haigustega\nSündroomi ilmnedes esinevad väänlevad käeliigutused, oskamatus toitu närida, põie ja pärasoole tegevust kontrollida. Neid iseloomustab omapärane kõnd, haldjaslik olek, motoorne kohmakus ja raskused oma keha juhtimisel.\nLiigitus ja diagnostilised tunnused DSM-V järgi[ Haiget polvili muuda lähteteksti ] Autismispektrihäire siia alla kuuluvad autism, Aspergeri sündroom ja muud täpsustamata pervasiivsed arenguhäired. Lapse autismi korral puudub tavaliselt täielikult normaalse arengu eelperiood või kui see esineb, ei ületa see 3.\nSeega on atüüpiline autism siiski autismist oluliselt erinev seisund. Sündroomi ilmnedes esinevad väänlevad käeliigutused, oskamatus toitu närida, põie ja pärasoole tegevust kontrollida. Lisaks on raskused kontakteerumisel ja mänguoskuste arenematus.\nKeskmises lapseeas lisanduvad apraksia ja kehatüve ataksia, ilmneb skolioos või küfoskolioos ning koreoatetoidsed liigutused. Alati tekib raske vaimne puudulikkus. Varases või keskmises lapseeas tekivad sageli krambid.\nRetti sündroomi on kirjeldatud vaid tüdrukutel, kusjuures häire põhjus on senini ebaselge. Sellele järgneb varem omandatud vilumuste ja teadmiste kadu mõne kuu jooksul, millele samaaegselt lisanduvad spetsiifilised sotsiaalsedkommunikatsiooni - ja käitumisanomaaliad.\nNeile lastele on tüüpiline psüühika sügav regressioon keeleliste oskuste, mängulise taseme, õpivilumuste ja adaptiivse käitumise kadu sageli koos võimetusega kontrollida põie ja pärasoole tegevust. Lapse autismist erineb see sündroom eelkõige selle poolest, et ei kaasne kõne- ja kognitiivse tegevuse valdkondade mahajäämust ja nende laste vaimne võimekus on keskmine või üle keskmise.\nAspergeri sündroom esineb poistel 8 korda sagedamini kui tüdrukutel. Tegu on omapäraste indiviididega, kes võivad olla kitsas valdkonnas väga võimekad, kuid kohmakad Kreatiin uhiste haigustega saamatud iseseisvaks toimetulekuks.\nHarva võib neil olla psühhootilisi episoode ka nooremas täiskasvanueas.\nNeid iseloomustab omapärane kõnd, haldjaslik olek, motoorne kohmakus ja raskused oma keha juhtimisel. Nende inimeste puhul võib esineda täielikku endassetõmbumist või äärmuslikku pealetükkivust. Nad võivad olla enesekesksed ning sotsiaalsetes olukordades vähe paindlikud, teha kohatuid märkusi või anda liiga otsekoheseid hinnanguid. Oletatakse, et riskitegurid on nii ajuehitus, geneetika kui ka keskkond.\nMuutused Kreatiin uhiste haigustega aju osas võivad olla põhjus, miks pervasiivne arenguhäire mõjutab läbivalt kõiki psüühikavaldkondi. Samas on autistlike laste hulgas neid, kellel esineb ka mõni teadaolev geneetiline haigus, nt fragiilse X-i sündroom, tuberoosne skleroos ja ainevahetushaigustest kreatiini transpordi defektid.\nSeega on äärmiselt oluline, et kõik lapsed, kellel kahtlustatakse autismi, läbiksid ka geneetilised uuringud. Uuringud kaksikutega on näidanud, et autism on tingitud nii geneetiliste kui ka keskkonnategurite mõjust, kusjuures mõnda käitumismustrit mõjutavad enam geneetilised tegurid ja teisi jällegi keskkond. Keskkondlikud tegurid üksi ilmselt autismi ei põhjusta, küll aga teevad seda koos geneetiliste soodumustega. Oletatakse, et autismispektri häire tekkimise üheks teguriks võivad olla viirusedmida ema raseduse ajal põeb nt punetised, tsütomegaloviirus.\nAspergeri sündroomi ja normikohase intellektitaseme korral suudab pervasiivse arenguhäirega õpilane läbida rahuldavalt gümnaasiumi õppekava.\nEnamik autismispektri häirega inimestest on visuaalsed õppijad. Kui süsteemi järjepidevalt rakendada, kujuneb see väärtuslikuks suhtlemiskanaliks ümbritsevate inimestega ja suurendab lapse iseseisvust.\nParimad tulemused saavutatakse väikeses grupis kuni 4 lastaga vajaduse Kreatiin uhiste haigustega ka üks ühele õpetamisel või abiõpetaja rakendamisel. Nendest lähtuvalt tuleks valida õppemetoodika.\nIvar Lovaasi  metoodiline lähenemine seisneb intensiivses sekkumises autismiga lapse käitumisse ning seab eesmärgiks kujundada sotsiaalselt aktsepteeritavat käitumist ning oskusi vahetu üks ühele õppetegevusega. Last julgustatakse füüsiliselt ja korduvalt võtma pilkkontakti.\nArendustegevusi alustatakse põhioskuste kujundamisest — paigal istumine, tähelepanu suunamine, sõnale vastava pildi leidmine jne.


Tänane kuupäev 06 Apr, 2020 16:43\nTeema pealkiri: Metsavendade punker\nPostitatud: 16 Aug, 2016 23:18\nTere. Mind huvitaks kas on kuidagi võimalik leida metsavendade punkert kodukohast mõisa tagant metsast? On kellelgi mingi süsteem kuidas selleni jõuda,vbl on mingi spets detektor ka selleks olemas. Oleks tore kuulda teilt sedsa infi!\nPostitatud: 16 Aug, 2016 23:45\nNonii punker jälle kuskil olemas. Aga: a)vaata maaameti pärandkultuuri kihist, kas sinu kodukohas on midagi sellist olnud?, b)uuri internetist või raamatutest, kas on olnud kellegi paiknemiskohta või lahingutegevust teise maailmasõja perioodil ja pärast seda selles piirkonnas, c)metalliotsija kaasa ja metsa uurima. Avastamisel info vastavatele instantsidele. d)uuri samast Maaameti vanade kaartide pealt võimalike talude asukohti, e)küsitle vanu inimesi, keda enam pole, ning kelle mälestused võivad lünklikud olla. Uuri kas antud piirkonnas on veel KL või mõnda teist samasugust huvilist.\nSee, et otsid ja loodad leida mingiski seisus punkrit, on üliväike lootus. Ehitusmaterjal on selle 60-70 aastaga hävinenud ning leiad ainult läbiroostetanud asju ning kõdunenud pisiasju, millele sa võibolla ei oskagi tähelepanu pöörata. Enamusest on alles vaid lohuke, kui sedagi arvestades ehitusvajadusi sellel ajal-enamus punkreid olid maapealsed.\nAga head pealehakkamist ja uurimist.\nPostitatud: 17 Aug, 2016 10:50\nTere taas. Meil külas on üksvana mõisa varemed,selle ligidal elas üks memm kes rääkis ,et mõisa taga metsas olevat punker olnud. Ta teadis seda kohta ka,kuna ta mees oli metsavend olnud. Mõisa kõrvalt läheb tee allka metsade vahele kus on paar talukohta. Ise käisin teist teed ühes talukohas detektimas. Mõisa juurest pole veel seda teed sõitnud,hetkel nii märg ja lehtes ka. Raske on seda punkert leida,sest ei oska aimata kus kandis täpselt asub. Teaks enamvähemgi kohta,siis müttaks ringi detektoriga ja kullipilguga.\nPostitatud: 17 Aug, 2016 17:36\nLiitunud: 15 Sept, 2015 15:15\nRaske on seda punkert leida,sest ei oska aimata kus kandis täpselt asub.\nMeil veelgi raskem, kuna me ei tea umbkaudugi. "Kodukohast mõisa tagant metsast" võib üsna mitmes kohas otsima minna.\nPostitatud: 17 Aug, 2016 19:21\nPunker ehitatigi üldjuhul selleks, et ei oleks kerge leida. Kuna nüüdseks on maapind kasvanud ja mets peale kasvanud, talud hävinud siis ongi see otsing kui nõela leidmine heinakuhjast. See, kui ütled, et raske leida, ei ole üldse probleem. Head asjad ongi raske leida. Mõisa taga metsas võib olla ka ca 20 km eemal. Kust otsida on ju sinu probleem\nMees rääkis, et seal oli.. sellise jutu peale võib igast külast mitu tanki ja lennukit leida. Siiani otsitakse.\nPostitatud: 17 Aug, 2016 21:02\nKui nüüd täpsemalt süveneda,siis metsavendlus oli igalpool Eesti metsades. Lähen mingil ajal ühe tüübi juurde kes on selle memmega rääkind punkrist,vbl saan mingit head infot. Minu siht on punker leida!\nPostitatud: 17 Aug, 2016 21:27\nLp Militaarimees1, mitte et sinu huvi ja entusiasmi vähendada, kuid veidi reaalsust ei tee vast paha.\n"Punker" võib tähendada maaalust, maapealset, vahepealset, puude vahele, põranda alla, seina sisse, lae peale, ajutiselt okstest, heinaküüni, tavalisse telki ... või tont teab veel millistesse tingimustesse loodud ajutist või pikemaajalist elukohta.\nEnamasti ei olnud punker maaalune ehitis. (viewtopic.php?f=47&t=7531)\nEnamasti ei olnud "punker" kasutusel rohkem kui aasta.\nSeepärast on tõenäoline, et iga küla ümber oli aastatel 1944 - 1953 mitmeid "punkreid". Mitte korraga, kuid selle aja jooksul. Võiks isegi nii öelda, et igal metsavennal oli punkreid sama palju, kui metsaaastaid.\nEks tegelikult tekkisid punkrid juba enne II MSi.\nTäna ei leia nendest punkritest enamasti mitte midagi. Paremal juhul on alles vaevumärgatav maapinna kuju (lohk, vall, auk). Mõnes kohas on säilinud isegi ehituspalkide osad. Kindlasti on leida raud ja kivimaterjali, olme tarbeid. Vahel leitakse punkri läheduses peidikuid (näiteks piimanõu). Ma ei kujuta ette, mis sinu ettekujutuses võiks seal mõisa taga punkrina olla, kuid vaevalt, et midagi enamat, kui ma kirjeldasin.\nLõpetuseks üks näide "mõisatagusest punkrist". Mitte kaugel Järvakandi mõisast oli meestel punker, millesse pääses talu keldrist. Kuna keldrisse oli veetud ka elekter, siis oli metsavendadel punkri ees ka elektriküttega vann ... selline lõbus lugu. Kahjuks pole sinna kunagi ise jõudnud.\nPostitatud: 17 Aug, 2016 21:41\nAvastamisel info vastavatele instantsidele.\nMillised on Eestis vastavad instantsid?\nPostitatud: 17 Aug, 2016 22:05\nVanade inimeste mälestused on vahest nagu siil udus, aga selleks ju noored ongi, et need mälestuskillud kokku lapata.\nSeega soovitus: Külasta kõiki kohalike, ole sõbralik ja tee juttu. Jutu käigus keera see teema enda soovitud suunda. Süstematiseeri saadud info, tee järeldusi. Ja nagu on kirjutatud spiooni käsiraamatus, saab parimat infi prügikastidest, sopalehtedest ja külapoe joodikutelt. Asja moodne nimetaja oleks vist Social engineering. Viimase osas võin muidugi ehk eksida.\nAjaloohuvilisele edu soovides.\nPostitatud: 17 Aug, 2016 22:19\nAjaloohuvilised-metsavendlust uurivad isikud. Neil on ka kogemusi. Kui leitakse midagi siis tuleb sellist kohta ettevaatlikult uurida-välja võib tulla surnuid, mis on politsei jne teemad. Sama võib olla ka mõne rünnaku alla jäänud pesitsemiskohaga. Luude leidmisel tuleks teatada siis politseisse. Iga juhtum täiendab meie ajalugu ning väga hea oleks, kui see ka fikseeritud saaks. Hea on metalliotsijaga liikuda küll, kuid vastutus on ka otsijal, et mälestus saaks fikseeritud ja dokumenteeritud. Nagu akf Martin Heremgi mainis-reaalsus on teine. Aastad on enamus juhtudel teinud oma töö. Kindlasti on neid veel, kuid sellest on möödunud ca 50-75 aastat. Inimesed on liikunud ja mis ula peale on jäänud see ka ära on korjatud. Loomad ning ilm on samuti teinud oma korrektuurid. See, kus enne oli mets võib olla nii suur põlislaan peale kasvanud ka ehitatule. Ehitati ju varjumiskohad üldjuhul parajasse padrikusse, kuhu asja ei oleks pidanud teisel inimesel olema. Arvesta sellega, et punker ei tähendanud sellel ajal betooni valatud hoonestust, mis kestaks aastakümneid. Enamus oli palkidest, mis aja jooksul niiskusega mädanes läbi. Meie vastupanutegevus kestis ca 56-60 aastateni, kui suurem osa lõpetas varjamise. Jäid üksikud. Needki elasid poollegaalselt elu või legaliseerusid, võeti kinni jne. Elati ka majade kõrvalhoonetesse tehtud peidupaikadesse-topelteseinad, põrandad jne. jne... Metsa ehitatud hoonetes ei olnud igapäevast kütmist. Laiali mindi siis jäi ehitatud niiskuse kätte. Suuremat palkidest punkrit suutis teha vaid suur grupp, mis enamus juhtudest sattus rünnaku alla ning hoonestus hävitati lõhkamise või põletamise teel.\nMine käi näiteks Vana-Vigala juures olevates taastatud RVL-i punkrite asukohtades. Mis on seal säilinud või taastatud??? Tervitus sealsetele puukidele\nPunker ei tähendanud enamus juhtudest massiiset tulepesadest kubisevat dzotti vaid katusealust, kus sai süüa teha ning oli ilmastikukaitseks. Sõltus palju ka ehitajatest. Võis olla ka tavaline metsaonnike, kus näiteks kaitsekraav ümber.\nSoovitus-võta ühendust mõne VANEMA ajaloohuvilisega, räägi teema ära. Ega võimatu ei ole, et ka leiad midagi. Aga enne kuula mõne teise inimese arvamus ka ära selle info põhjal, mida tead. Kirjuta paberile üles. Keeruta ja lennuta vanu kaarte selle piirkonna omasid-maaameti leht aitab. Mine loe antud piirkonnas elanud (represseeritud-küüditatud, arreteeritute) isikute toimikuid riigiarhiivis, kui võimalust on-sugulussidemed loevad palju.\nÜksikuid leide on viimasel ajal olnud-ajalehtedeski kirjutatud. Uurige veidi selle vanema sõbraga ajalugu ja raamatuid-interneti. Küsi teiste arvamusi ja veel elavaid vanemaid inimesi. Hurraaga metsa minemine tähendab 99,95% puhul sama targalt, kuid puhanult värske õhu mürgitusega metsast tagasi tulemist. Mitmeid juhtumeid on otsitud aastaid suurema hulga inimestega ja ikka pole leitud.\nAga mine ja otsi, kuid austa eraomandit ja ajalugu.\nKallis seltsimees, juba jälle Te närveerite. Noorsugu peab ennast karastama, võitlus loodus jõududega, võitlus loodus stiihiaga. Juba kuulus õpetlane Darwin kes, nagu Te väga hästi teate, leiutas darvinismi, igatahes ütles: "Töö teeb ahvist inimese, suure algus tähega". Sellepärast, kallis sõber, laske noormees mehistub. Temast kasvab inimene! Mis kõlab, nagu Te väga hästi teate, igatahes uhkelt.\nViimati muutis ruger, 17 Aug, 2016 23:07, muudetud 2 korda kokku.\nPostitatud: 17 Aug, 2016 22:48\nSelliste rajatiste leidmiseks on tihti heaks abiliseks Maaameti kaardiserveri reljeefkaart. Sissevajunud kohad ja muu inimtekkeline on paremini märgatav.\nPostitatud: 17 Aug, 2016 23:17\nVeidi informatsiooniks ka järgmine info. Käisin minagi oma sugulaste kunagisi elukohti otsimas. Maaameti kaardiserverist sai hulgaliselt uuritud ja puuritud. Jutud kuulatud ja võimalikud asukohad paberile kantud ning enamvähem paigas, kuid kohale jõudes selgus, et antud piirkonnas oli tehtud kolhooside tekkimisel maaparandust ja tekkinud uued põllud. Sellega lükatud mahajäetud talukohad lihtsalt kokku. Nii pole majadest ning kohtadest enam sisuliselt kivigi alles. On ehitised kolhoosiaegadest, kuid needki lagunenud ja varemetki rohtunud ning aastakümneid seisnud. Need, kes teavad ja käinud ca 60 aastat tagasi seal, ei tunne enam asukohtigi ära, sest kõik on muutunud. Kunagisi rongiliine pole-alles vaid raudteetammide võimalikud jooned jne.. jne. Sellel ajal olnud palkmajadest võib ehk mõne vundamendikivi leida või ahju aseme või põllutööriista roostetanud vidina. Selline on hetkeseis. Ega ta paremaks muutu. Proovin, ehk veel mõnel ajal jõuda sinna ja vaatama veel mõningaid kohti üle, kuid see on tulevikuteema.\nPostitatud: 18 Aug, 2016 0:21\nAlustuseks oleks abiks seegi, kui saaks teada, mis põhjusel punker maha jäeti. Võimalikke variante on mitmeid:\n1) punker avastati NKVD poolt. Kui seal ka lahing toimus, leiab lähedalt kindlasti padrunikesti (kui palju, see on iseasi ja need ei pruugi ka üldsegi punkrilahingust pärineda). Kui õnnestub leida mõni TT või Mosini padrunikest või padrun aastaarvuga 1945 või hilisem, on juba põhjust eriliselt tähelepanelik olla. Võis muidugi ka juhtuda, et punkriasukad haarajaid juba aegsasti märkasid ja vaikselt, pauku tegemata minema lipsasid. Igal juhul, leitud punkri NKVD üldjuhul alati kas lasi õhku või pani põlema. Vahel ka mõlemat. Enne seda muidugi korjati punkrist vähemalt relvad, laskemoon ja lõhkekehad ära. Vaevalt, et muudki kasutuskõlblikku kraami (nt. raadiot või korralikke saapaid) vedelema jäeti. Sel juhul leiab kaevamisel vähemalt söestunud puitmaterjali ja tõenäoliselt ka väiksemat metallmudru (mõni lömmis kruus või kuuli/killuauguga katelok nt.).\n2) Punker jäeti maha ettekavatsetult ja organiseeritult. Ühte kohta liiga kauaks pesitsema jääda on ohtlik. Tark metsavend ehitas seepärast igaks talveks uue punkri ja ainult mõnd tõesti väga heas kohas asunud punkrit võidi mitu aastat järjest kasutada. Eks lõpuks mädanes seegi ja tuli ikkagi kolimine ette võtta. Sel juhul viidi punkrist minema kõik, millel vähegi väärtust ja sellisest kohast ei pruugi absoluutselt mitte midagi peale praktiliselt mullaks lagunenud puidu leida.\n3) Punkriasukas/asukad hukkusid kinnivõtmiskatse käigus (vm. põhjusel) kusagil punkrist kaugel eemal. Sel juhul polnud punkri asukohta enam kelleltki küsida ja punker võis jääda puutumata (kui hiljem keegi juhuslikult ei leidnud). Seal võib olla alles kõik, mis omal ajal sinna jäi. Täpsemalt see, mis sellest kõigest praeguseks järele jäänud on.\nVähem tõenäolised variandid on, et punkrielanik juhtus sealsamas punkris surema, olgu siis tervisehäda või enesetapu tõttu. Ka siis võib punkris alles olla kõik, pluss skelett. Või siis metsavend legaliseerus ja kandis hiljem punkrist kogu majakraami ära koju.\nPostitatud: 18 Aug, 2016 19:54\nNagu keegi akf juba soovitas, kasuta reljeefkaarti. Seal, kus kunagi oli maa-alune ruum, peaks praegu olema lohk.\nMõtle loogiliselt. Punker võiks olla kuivema koha peal pigem liivasema pinnase sees. Igasugu turbaaugud, kus vesi sees, vaevalt et on (kuigi jah, rabas on ka elatud).\nOtsima mine varakevadel, kui pole rohtu ega lehti. Hilissügis kõlbab ka, aga päevad on lühikesed. Praegu pole mingit mõtet.\nMetallidetektorist ei pruugi suuremat kasu olla, sest et seal mõisa taga metsas on kindlasti ka vana okastraati või muud taluprahti.\nJa mis kõige olulisem - minnes otsima punkrit, võid leida midagi muud! Magava karu. Kivikalme. Kõike, mis ette satub, ära valimatult lammuta!\nPostitatud: 18 Aug, 2016 20:43


HUSBANDmaterial - looneygoony livejasmin video\nPinkNatasha livejasmin CanadianBoy2016arethassexxy livejasmin PantyGoldLuxuryMonika livejasmin PinkNatashaShara93 livejasmin superHOTgirlxxxxKateDawson livejasmin SherlynMoonBriileidd livejasmin AliLove\nBrunoFoxx livejasmin AhhsexxMixedBeauty89 livejasmin AlexisAliceJennaJamesXxx livejasmin AlexisAmesGINACAMGIRL livejasmin RianaLaimasuperHOTgirlxxxx livejasmin LaMadrina006SexyKittyPink livejasmin marianabigcock\nHUSBANDmaterial looneygoony livejasmin. FABERHOT. Christinaash. marianabigcock.\nBeautyLatinStarTwosexJasFABERHOTAlejandhraStar .MindControlllHeidiStarRaysaBriseDebbieSEXY .KendraFerretimarianabigcockJacobyAndClaireGuri .BrunoFoxxCarterYoungGorkalandraBrunoFoxx .EmilyKnoxvilleMelanieSteffUrsExyJuicyTHAIxBeautyLatinStar .milkandchocolatearethassexxySexyKittyPinkmilattequila .LadyLilith69GermanAsianBabeMindControlllTinaCherryX .BrunoFoxxXimenaTSexyRaysaBriseBibiNoelXXX .milkandchocolateerikaprincesslittleboylopezInsatiableMom .xxxredheartxxxLadyLilith69CarlyJewelSQUIRT18 .ColinCleinSexyKittyPinkangelicTRANSangelicTRANS .\nsuperHOTgirlxxxx VideoCarlyJewel VideoPrincesSlavee VideoJennaJamesXxx VideoHotWetBBforU VideoAmiraBell Video\nEmilyKnoxville VideoGINACAMGIRL VideoXimenaTSexy Videorealsexboysx VideoSherlynMoon VideotsSUMMERkimura Video\nSherlynMoonXXXCollegeBoyXXXLadyLilith69MelanieSteff .PrincesSlaveeMiaXLustAliLoveLinaSugar .JennaJamesXxxPinkNatashaLovelyGoldstarsstefanyhornyts .FuiokaSmithRAYMONDAceCock21milkandchocolate .CarterYoungSirofinamarianabigcockLaMadrina006 .SirofinaAmbarJoyFABERHOTVictoriyaSweet .PinkNatashaLucianaFerrerrNiceHoneyInsatiableMom .RaysaBriseSmithRAYMONDpodhunter2MIGUELANGEL2 .a0UKnowUWantItJacobyAndClaireMindControlllCarterYoung .littleboylopezSEXYLATINBODDYAlexisAmesXsultryvixenX .SexyKittyPinkFABERHOTLaMadrina006MixedBeauty89 .


Nädalavahetuse filmi- ja seriaalisoovitused: Netflixi mitu uut fantaasiaseriaali, Crunchyrolli "Dr. Stone" ja Oscarite filmisadu - Kinoveeb - filmiarvustused, tähesära ja palju muud!\nNädalavahetuse filmi- ja seriaalisoovitused: Netflixi mitu uut fantaasiaseriaali, Crunchyrolli "Dr. Stone" ja Oscarite filmisadu\n"Locke & Key" fantaasiaseriaal\nKui kasutad kodus filmide ja seriaalide vaatamiseks Netflixi, Amazoni Prime Videot, Crunchyrolli., Apple TV+, Elisa, Telia või Go3 teenuseid, siis panime sinu jaoks kokku nädalavahetuse filmi- ja seriaalisoovitused. Heida pilk peale!\nStriimiteenuste populaarsus ainult kasvab, mis tähendab, et neid platvorme tuleb pidevalt juurde ning nad kõik pakuvad suurtes kogustes meelelahutust, mille keskel on keeruline orienteeruda.\nKindlasti soovitame kuulata Kinoveebi Jututuba, kus iga nädal arutame läbi palju uusi filme ja seriaale, mis on kindlasti abiks uute ja huvitavate filmide leidmiseks ning halbade teoste vältimiseks. Meie hetkel viimane saade on leitav siit - Kinoveebi Jututuba #47.\n1. Elisa soovitused\n2. Go3 soovitused\n3. Telia soovitused\n4. Crunchyrolli soovitused\n5. Netflixi soovitused\n6. Amazoni Prime Video soovitused\n7. Apple TV+ soovitused\n1. "Downtown Abbey"\nKõikide Downton Abbey sarja fännide suureks rõõmuks on nüüd sarja järjena valminud suurfilm ka meie videolaenutusse jõudnud. Tegu on kõigi aegade edukaima Inglise draamasarja finaaliga, mis on paljude poolt palavalt armastatud. Seda nii tuttavate tegelaste, põneva süžee ning lummava ajastutruu pildi poolest. On aasta 1927 ja me naaseme taas Yorkshire maakonda Downton Abbey lossi, kus elab Granthami krahv Robert Crawley koos oma kauni naisperega. Elegantset paleed ja tema asukaid ootab ees elu suursündmus ning härrasrahvas ja teenijate vägi on aukartusest ja korraldamise vastutusest oimetu. On oodata kuninglikku visiiti. Hoolimata ehtinglaslikult väljapeetud kommetest ning talitsetud emotsioonidest hakkavad sündmused eskaleeruma täiesti ebasündsal kiirusel. Lossielanike päevad saavad täis segadust, tunnetemöllu ja ootamatuid lahendusi.\nTeiseks uueks tulijaks on põnev ajalooline draama ”Voolusõda”. Film jutustab kolme geeniuse, Thomas Edisoni (Benedict Cumberbatch), Nikola Tesla (Nicholas Hoult) ja George Westinghouse (Michael Shannon) intellektuaalsest mõõduvõtust, mis nõudis tohutut vaimujõudu. Elektrienergia tootmise võimaluste pärast algas karm võistlus, mis lõppes alles 2007. aastal. Lugu näib esmapilgul veidi vanamoelisena, kuid tegelikult on see äärmiselt tänapäevane ja sümboliseerib samu vaimseid lahinguid ja emotsionaalseid vapustusi, mis leiavad praegugi aset Silicon Valleys ja mujal.\nDraama ”The Goldfinch” on noormehest nimega Theodore, kes oli 13-aastane, kui ta ema Metropolitani muuseumi pommirünnakus surma sai. Tragöödia muudab kogu tema elu ja saadab ta teekonnale, mis on täis leina, süütunnet, enda uuesti leidmist, lunastust ja isegi armastust. Selle kõige keskel hoiab ta kinni ühest katsutavast lootusest, mis tollest kohutavast päevast alles jäi - see on maal pisikesest oksal istuvast linnust. Ohakalinnust.\n1. "Legend" (2015)\nFilmi eest „Los Angelese räpased saladused” parima stsenaariumi Oscariga pärjatud režissööri-stsenaristi Brian Helgelandi („Arved klaariks”, „Saladuste jõgi”) uus film põhineb tõestisündinud lool Londoni kõige kurikuulsamate gangsterite, Reggie ja Ron Kray (mõlemaid kehastab suurepärases rolliesituses Tom Hardy), tõusust ja langusest. „Legend” on traditsiooniline kriminaalpõnevik, mis jutustab 1960ndate salajasest ajaloost ja erakordsetest sündmustest, mis Kray kaksikud kurikuulsaks muutsid.\nOsades: Tom Hardy, Emily Browning, Taron Egerton\nRežissöör: Brian Helgeland\n2. "Kaks kanget Jaapanis" (2020)\n7. veebruaril jõuavad armastatud reisisellid Kristjan Jõekalda ja Teet Margna voogedastusse oma seitsmenda seiklusega, sedakorda viivad teed ülipõnevasse Jaapanisse!\nReisi jooksul käiakse läbi kogu eksootiline saareriik põhjast lõunasse. „Kaks kanget“ imetlevad Hirosaki õitsvaid kirsipuid ja Okinawa saare randu. Näeme Kyoto geishasid ja Hiroshima linna varemeid. Kristjan ja Teet maadlevad Jaapani ühistranspordisüsteemiga ning proovivad veidraid delikatesse.\nLoomulikult külastatakse ka Jaapani pealinna Tokyot, kust Kristjan lubab lahkuda elektroonikat täis kohvriga. TV3 ekraanile jõuab reisisari 27. veebruaril.\n1. “Jokker” (“Joker”, 2019)\nSelle nädala filmid on kõik leitavad meie uuest Oscari filmide kataloogist ja alustame auhinnatud põnevusdraamaga, mis ilmselt toob tänavuselt Oscarite jagamiselt nii mõnegi kuldmehikese koju kaminaservale. Gothamis elab vaimselt ebastabiilne isehakanud koomik Arthur Fleck. Ühiskond teda ei hinda, kaaskodanikud teda ei austa. Mees hakkab langema allakäiguspiraali, mis sisaldab endas nii veriseid kuritegusid kui ka revolutsiooni. Laiemalt räägib film hoiatava loo kurjusest, mis saab alguse hoolimatusest ja ükskõiksusest. Filmi peaosas teeb vapustava rolli Joaquin Phoenix ("Gladiaator"), teistes osades mängivad Robert De Niro ("Taksojuht"), Zazie Beetz ("Deadpool 2") jt. "Jokkeri" lavastas Todd Phillips ("Pohmaka" filmid).\n2. "Ükskord Hollywoodis" ("Once Upon a Time in Hollywood”, 2019)\nÕuduskomöödia. Mickey ja Jules on algajatest kriminaalidest armastajapaar, kes tahavad teises osariigis uut elu alustada. Kui nende auto pärast bensiinijaama röövimist välja sureb, murravad nad sisse lähedalasuvasse majja. Auto varuosade asemel leiavad nad eest hoopis süngeid saladusi tulvil maja ning pealtnäha väga viksid majaomanikud, kes on oma saladuse hoidmise nimel nõus tegema ükskõik mida… Osades Bill Skarsgård ("See"), Kyra Sedgwick ("Vahelevõtja") jt.\n3. “Tähtede poole” (“Ad Astra”, 2019)\nUlmedraama, mis kandideeris Veneetsia filmifestivalil Kuldlõvile. Filmi tegevus leiab aset lähitulevikus. Meie päikesesüsteemi tabavad ohtlikud energiapursked, mis seavad inimkonna tuleviku küsimärgi alla. Raudse enesekontrolliga kartmatu astronaut Roy McBride (Brad Pitt, "Ükskord Hollywoodis") saadetakse päikesesüsteemi äärealadele, et üles otsida oma isa (Tommy Lee Jones, "Jälitatav"). Meest, kes aastate eest ülisalajase missiooni käigus kadunuks jäi, kahtlustatakse seoses Maad tabanud löökidega… Filmi lavastas James Gray ("Kadunud linn Z”).\n4. “Lõvikuningas” (“The Lion King”, 2019)\nMuinasjutufilm. Lõvipoiss Simba suurim eeskuju on tema isa, lõvikuningas Mufasa. Kuningas õpetab pojale teadmisi ja oskusi, et temast oma mantlipärija kasvatada. Ent uueks kuningaks tahab saada ka Mufasa kibestunud vend Scar, kes haub kurja salaplaani. Simba reedetakse ja saadetakse kodukandist minema. Õnneks leiab ta endale uued sõbrad ja peagi on käes aeg võtta sisse oma õige positsioon suures eluringis. Filmi tegelased räägivad eesti keeles, neile andsid oma hääle Valter Soosalu, Kalle Sepp, Mait Malmsten, Marko Matvere jt.\n5. "Lelulugu 4” (“Toy Story 4”, 2019)\nKaasahaarav südamlik animaseiklus. Neljas osa ülipopulaarsete "Lelulugude" sarjast toob taas kokku kauboi Woody ja tema sõbrad. Nüüd on Woodyl uus omanik Bonnie, kes on väga kiindunud isemeisterdatud mänguasja nimega Luhvik. Bonnie võtab kõik lelud kaasa perereisile, ent Luhvik üritab põgeneda. Woody püüab Luhvikut päästa, satub kokku ammu kadunuks peetud sõbra Bo Peepiga ja jääb lõksu vanakraamipoodi, kus tegutsevad õelad ja omakasupüüdlikud lelud… Filmi tegelased räägivad eesti keeles, neile andsid oma hääle Andres Raag, Kaisa Selde, Mikk Jürjens, Indrek Ojari, Priit Võigemast jt.\nKui oled Crunchyrolli kasutaja\n1. “Dr. Stone” (2019-?)\nTuhanded aastad peale seda kui salapärane fenomen muutis kõik inimkonna kivikujudeks, äkiliselt ärkab ülesse erakordselt intelligentne teadusest juhitud noormees Senku Ishigami. Seistes silmitsi kivistunud maailma ja inimtsivilisatsiooni lõpuga, võtab Senku vastu otuse teaduse abil terve maailm päästa. Koos enda lapsepõlve sõbraga Taiju Oki, kes ärkas ülesse samal ajal, hakkavad nad maailma algusest peale ülesse ehitama, kasutades selleks sellist imelist relva nagu teadus!\n2. “Welcome to Demon School! Iruma-kun” (2019-?)\nSuzuki Iruma on 14 aastat vana poiss,kes leiab ennast vastu tahtmist deemonite maailmast, kuna vanemad müüsid tema hinge vanale ja võimsale deemonile, kelle ainukene soov on lapselast omada. Poisi uus vanaisa pole mitte ainult esideemon, vaid ka deemonite kooli juhata, kus nüüd Iruma õpinguid alustama on sunnitud. Juba esimesel koolipäeval ootavad teda üllatused, milleks ta valmis ei ole. Ainukene küsimus on hetkel, et kas ülim pasifist suudab eksisteerida koos vägivaldsete deemonitega?\n3. “Black Clover” (2017-?)\nMaailmas, kus maagia määrab kõike, jäetakse kaks poissi Asta ja Yuno orbudekodu ukse taha. Yuno on erakordselt andekas maag, samal ajal kui Astal pole maagiast raasugi - mis on haruldane. Teismelistena saavad mõlemad enda võlurite raamatud. Yuno saab legendaarse raamatu samal ajal kui Asta saab tundmatu anti-maagia raamatu. Asta ja Yuno on sõbrad ja rivaalid, sest koos võidelda kurjuse vastu ja sama tiitlu nimel - võlurite kuningas.\n4. “My Hero Academia” (2016-?)\nIzuku elab maailmas, kus enamus inimesi omavad supervõimeid. Tema suurimaks unistuseks on saada kangelaseks, kuid tal ei ole endal mingisuguseid võimeid. Ühel päeval ta kohtab maailma võimsama kangelasega All Might ning ta saab uskumatu kingituse. Ja juba natukene peale seda astub ta kõige tuntumasse superkangelaste kooli ja võtab endale nime Deku. Siit algab tema lugu.\n5. “Re:ZERO -Starting Life in Another World-” (2016)\nNatsuki Subaru on täiesti tavaline koolipoiss, kes teel toidupoest koju leiab ennast äkiliselt täiesti uuest maailmast. Suures segaduses kohtab ka hõbedaste juustega tüdrukut, kes päästab poisi elu. Poiss on otsustanud temale tagasi maksta, aidates tal leida, mida tüdruk otsib, kuid see maailm pole päris tavaline ning ka poiss teisest maailmast pole päris see, mida tüdruk oskaks oodata.\nKeegi pole võidelnud Põhjamaade hiiglaste vastu - kuni tänaseni. Uus kangelane tõuseb selles verivärskes Netflixi fantaasiaseriaalis.\nLinnas kus kõik inimesed ja tegevused on 24/7 jälgimise all, peab noor tehnika ettevõtte töötaa kõik droonid üle kavaldama, et uurida mõrva. Tegemist on Brasiilia ulmedraama seriaaliga.\n3. "Cagaster of an Insect Cage"\nSuured putukad, kes söövad inimesi. Tüdruk, kellel on salapärane minevik. Ja noor putukate tõrjuja, kes on liiga hea enda töös.\nNoor Amsterdami tüdruk liitub salajase kultusega, mis eksiteerinud äärmiselt pikka aega. Nüüd tüdruk peab otsustama, kas ja kuidas enda positsiooni seal grupeeringus tõsta. Tegemist on Hollandi õudusseriaaliga.\n5. "The Stanger""\nMeil kõikidel on saladused. Harlan Cobeni romaani põhjal vändatud seriaal "The Stranger" sunnib inimesi silmitsi ühe hirmsa küsimusega - kui hästi me tunneme inimesi endale kõige lähemal? Lugu keskendub pereisale, kes teeb enda naise kohta šokeeriva avastuse. Ülesse astuvad Richard Armitage ("The Hobbit" triloogia), Siobhan Finneran ("Downtown Abbey") ja Hannah John-Kamen ("Black Mirror", "Ready Player One").\n6. "Luna Nera""\nVärske romantiline fantaasiaseriaal viib vaataja 17. sajandi Itaaliasse, kus noor nõid avastab enda saatuse teiste nõidade keskel. Samal ajal tüdruku poiss-sõbra isa püüab ta kinni nõidumise eest, mis käivitab kontrollimatu sündmuste ahela.\n7. "Locke & Key""\nKolm õde-venda on sunnitud kolima ema juurde elama kui isa ära sureb. Seal ema suured ja salapärases valduses nad leiavad müstilised võtmed, mis lukustavad lahti supervõimed ja saladused, mille jaoks noored veel valmis ei ole.\nMatt Damoni Jason Bourne'i filmiseeria põhjal loodud Amazoni seriaal "Treadstone" räägib sellest samast salajasest programmist, mille abil loodi ka superagent Jason Bourne. Seriaali looja on Tim Kring ("Heroes", "Touch").\n2. "The Report"\nCIA piinamisraporti loomist kajastava filmi peaosas on Adam Driver.\n"Fleabag" võitis hiljuti kaks Kuldgloobust ning on kahe hooajaga muutnud näitleja ja stsenaristi Phoebe Waller-Bridge'i üheks nõutumaks stsenaristiks, kes aitas hiljuti kirjutada ka uut Bondi-filmi "007: Surm peab ootama".\nStar treki fännide üks suurimaid lemmikud on tagasi. Kapen Jean-Luc Picard on nüüd admiral ja elab rahulikku elu, kui äkitselt ilmub tema ellu noor tütarlaps, kellel on seletamatu side komandör Dataga - Picardi parim sõber ja sünteetiline eluvorm. Ülesse astuvad Sir Patrick Stewart ja Isa Briones ("Lonely Boy", "Takers").\n5. "Bad Boys" ja "Bad Boys II"\nSamal kui kinodes on meeste viimane seiklus on hetkel saadaval mõlemad eelmised. Hea võimalus üheks mõnusaks filmiõhtuks.\nKui oled Apple TV+ kasutaja\n1. "Little America"\nApple TV+ originaalne seriaal keskendub immigrantide elule USAs. Igapäevane jagelemine, huumor ja inspireeriv tegevustik, mille aluseks on võetud Epic Magazine kirjutised päriselt elanud immigrantidelt. Ülesse astuvad Conphidance ("American Gods", "Atlanta"), Jearnest Corchado ("The Blacklist") ja Mélanie Laurent ("Now You See Me").\n2. "For All Mankind"\nRonald D. Moore ("Battlestar Galactica") loodud ulmeseriaal kujutab maailma, kus Nõukogude Liit jõudis esimesena Kuule ja kus kosmoseralli kunagi ei lõppenud.\nÜlimalt verise ja vägivaldse postapokalüptilise seriaali peaosas on Jason Momoa ning loojaks Steven Knight ("Peaky Blinders").\n4. "The Morning Show"\nDraamaseriaali "The Morning Show" peaosades on Jennifer Aniston, Reese Witherspoon ja Steve Carell.\nM. Night Shyamalani ("Kuues meel", "Purunematu", "Lõhestunud", "Klaas") loodud õudusseriaal, kus beebi kaotanud pere palkab lapsehoidja enda asendusnukule, kuna pereema pole veel mõistnud, mis juhtus. Ühel hommikul on nuku asemel tagasi päris beebi ning veidrad sündmused hakkavad juhtuma.


21. jaanuaril toimub veebikonverents “Aidates Eesti tolmeldajaid” - Sihtasutus Eesti Teadusagentuur\n21. jaanuaril toimub veebikonverents “Aidates Eesti tolmeldajaid” 12.01.2021\n21. jaanuaril toimub Eesti Maaülikooli korraldatav veebikonverents „Aidates Eesti tolmeldajaid“, kus tutvustatakse projektiga “Mesilaste hukkumise vähendamise võimalused“ seotud vahetulemusi ja antakse ülevaade edasistest uuringusuundadest.\nProjekti rahastab Eesti Teadusagentuur RITA programmi raames.\nKonverentsi põhifookuseks on tutvustada erinevate (stressi)faktorite (koos)mõjusid tolmeldajatele. Käsitletakse teemasid alates maastiku muutuste mõjudest kuni pestitsiidide ja haiguste koosmõjudeni. Kuna konverentsi üks eesmärke on luua ühine arutelu erinevate osapoolte vahel, on kutsutud esinema erinevate huvigruppide esindajad.\nKonverentsi päevakava ja osalemine\nProjektijuht Eesti Maaülikoolis: Risto Raimets, ristorai@gmail.com\nKontakt Eesti Teadusagentuuris: Sigrid Ots, sigrid.ots@etag.ee\nAlgab konkurss vaimsele tervisele avaldunud koroonakriisi mõjude uuringu läbiviija leidmiseks 05.06.2020\nAlgab konkurss koroonaviiruse kulgu ja tõsidust mõjutavaid tegureid analüüsiva uuringu läbiviija leidmiseks 05.06.2020\nAlgab konkurss viirusekriisi sotsiaal-majandusliku mõju ning kriisimeetmete tõhusust hindava uuringu läbiviija leidmiseks 20.07.2020\nAlgab konkurss varustuskindluse kavandamise ja juhtimise alase uuringu läbiviija leidmiseks 18.06.2020


Tutipäev | Tilsi Põhikool\n← Kodundusring Tartus\n5. ja 6.kl Otepää Seikluspargis →\nzoneplus, 29. mai 2019\n8.00-10.00 klassijuhatajaga. 3. tunni ajal tegevused saalis. Vaatama tulevad kõik.


Sandra Serena Sulin: "Unistused viivad sihile!" | YU Talent Media\nSandra Serena Sulin: “Unistused viivad sihile!”\nby Helin Sinisaar | aug. 2, 2018 | Avalehele, Kultuur, Kunst, Persoon | 0 comments\nSaku gümnaasiumi 10. majandusklassi õpilane Sandra Serena Sulin (16) on noor kunstnik, kes püüdleb oma unistuse poole saamaks ühel päeval tuntuks oma loominguga. Sandra on suurte tulevikuplaanidega tüdruk, kes viib lõpule kõik alustatu, ja teeb tööd, et jõuda soovitud eesmärkideni. Vaatamata noorele eale on Sandra saavutanud palju häid kohti kunstiolümpiaadidel nii maakonnas kui ka vabariigis ning avanud juba kaks isiklikku kunstinäitust. Lisaks kunstile tegeleb Sandra aktiivselt ka muusikaga, õppides Saku muusikakoolis juba teist lisa-aastat.\nOled praegu oma kunstnikutee alguses. Kuidas ja millal avastasid, et just kunst on see, millega tegeleda soovid?\nJuba lasteaias teadsin, et joonistamine sobib mulle hästi. Ma ei pannud kunagi pliiatsit käest ja nii see ongi läinud. Mulle meeldib joonistada ja konkreetselt ei olegi mõelnud, et just kunst on see, mida tahan teha kogu oma ülejäänud elu.\nSandra isikunäitus Saku gümnaasiumis. Foto autor Helin Sinisaar\nMillist tehnikat sa peamiselt oma loomingus kasutad?\nMulle meeldib katsetada erinevate tehnikatega. Vahepeal ma proovin näiteks akvarelli ja maalin natuke, aga peamiselt jään ikka musta tindi, värvipliiatsite ja vildikate juurde. Samuti meeldib mulle kollaažitehnika ja harilike pliiatsitega inimeste portreesid joonistada.\nAutor Sandra Serena Sulin\nKas originaalseid töid on raske välja mõelda? Kas ideed otsa ei saa? Mis on sinu inspiratsiooniallikas?\nInspiratsiooniallikas on kõik mind ümbritsev: loodus ja igapäevased esemed. Ideed kuigi lihtsalt ei tulegi, aga siis, kui mingi kindel asi jääb ette ja sellest hakkab idee arenema, on originaalseid töid ka päris lihtne teha.\nKirjelda oma loomingut kolme sõnaga.\nEriline, sügavamõtteline, minulik.\nRäägi natuke oma näitustest. Mis? Kus? Millal?\nMinu esimene näitus oli ühisnäitus koos Monica del Nortega, kes on eestlasest kunstnik Hispaanias. Näitus oli 2017. aasta märtsis Monica kodukoha lähedal Manilvas Hispaanias. Monica andis selle võimaluse ja tahtis minuga koostööd teha. Teine näitus on minu isikunäitus ja see on veel praegugi üleval Saku gümnaasiumis. Näitus avati 2017. aasta detsembris.\nVäike osa Sandra kunstinäitusest Hispaanias. Foto autor Sandra Serena Sulin\nMis on sinu jaoks kõige raskem ja kõige lihtsam näituse tegemise juures?\nKõige lihtsam on ilmselt piltide joonistamine, kõige raskem aga õigete raamide ja kohtade valimine.\nOled väga edukalt tegelenud ka kromaatilise kandle mänguga. Kui suurt rolli lisaks kunstile mängib sinu elus muusika?\nMuusika mängib üldiselt väga suurt rolli. Ma kuulan muusikat, mõtlen muusikast ja see huvitab mind väga.\nMillised on sinu kunstiga seotud plaanid lähitulevikus?\nMul on 2. juulil tulemas isikunäitus Kiisa rahvamaja raamatukogus ja see võetakse maha augusti lõpus. Hetkel käib selleks ettevalmistamine ja piltide joonistamine.\nMis on sinu unistus ning kuhu tahaksid kunstiga jõuda?\nMinu unistus on see, et inimesed ostaksid mu pilte ning et ma inspireeriksin inimesi joonistama ja sügavamalt mõtlema. Kindlasti sooviksin arendada inimeste teadlikkust uuemast kunstist. Tahaksin jõuda maailmas igale poole. Tore oleks, kui kunagi saaks vaadata nimekirja, kus on kirjas näiteks Berliin, Los Angeles ja New York.\nSandrat saab jälgida tema Instagramis @sandra.art.s.\nAutor Helin Sinisaar\nOlen rahulik, aga samas uudishimulik 16-aastane neiu. Mulle meeldib kokata, enda lõbuks klaverit mängida ja sõpradega aega veeta. Juba kuus aastat olen laulnud üle-eestilises tütarlastekooris Ilmalilled. Nii laulmine kui ka muusika kuulamine on mulle väga südamelähedane.\nKas äikese tõttu kahjustada saanud ruuterit või digiboksi saab parandada?\nÖkonoomsed autod: 5 mudelit, mis ei maksa palju\nKuidas kanda vabaajajalatseid?\nKasutatud iPhone on valik, mida sa ei kahetse\nKuidas valida uued jõulutuled?\nTeismeliste moetrendid 2022 aastaseks\nMõistliku hinnaga parkad, mis kannatavad suuri miinuskraade


Mõttetalgud “Minu Eesti” | kostivere.ee\nMõttetalgud “Minu Eesti”\nPosted by Tõnu | apr. 15, 2009 |\n1. mail kell 10:00 avab Jõelähtme Rahvamajas uksed avalik mõttekoda järgmiste teemadega:\n1. Ühistegevus ja koostöö – kogukondade temaatika\n2. Väärtused ja kultuur\n4. ….. Kohalik teema, mille määravad kohaletulnud ise….\nTalgujuhiks on Kadri Ruttas\nKojavanemateks on Mart Johanson (5114979, mart.johanson@gmail.com)\nNextKostivere koristamise talgud


Best SEO: viimased soodushinnaga piletid! - Bestmarketing\nAutor: Marianne Liibert • 23. november 2019\nBest SEO seminar toimub juba 4. detsembril. Soodushinnaga pileteid saab soetada 25. novembrini. Aga mis on SEO ja miks see turundajate jaoks oluline on?\nLisaks parematele tulemustele aitab SEO ka reklaamikulusid kokku hoida.\nMis on SEO ja miks see nii oluline on? SEO ehk Search Engine Optimization on lehe otsingumootoritele optimeerimine, mis aitab suurendada veebilehe nähtavust ja leitavust. See on oluline, sest võrreldes makstud otsingureklaamiga saab orgaaniliselt leviva sisu abil 3x korda rohkem lead'e. Peale selle klikitakse orgaanilistele otsitulemustele 8,5x rohkem kui Google’i otsingureklaamile.\nKeda ootame seminarile? Sisuloojaid, SEO juhte, digiturunduse juhte ja spetsialiste, turundusjuhte – kõiki, kelle ülesanne on veebilehele rohkem külastajaid saada.\nKes seminaril esinevad ja millest nad räägivad? QQQ juht Meelis Vill räägib SEO trendidest, mida iga turundaja teadma peaks. Koolitaja ja SEO Partneri juht Raido Tamar selgitab, mis on linkbuilding ja kuidas Eestis linke saada. Seevastu Fractory turundusjuht Andreas Velling keskendub sellele, kuidas jõuda ingliskeelse sihtrühmani ja annab nõu, millal tuleks agentuuri kasutada. Global Gaming Group SEO spetsialist Valter Serdetsnõi omakorda õpetab, kuidas Google'i algoritme üle kavaldada. Fiizy SEO juht Marten Saar räägib aga sellest, miks offline-ettevõtete jaoks SEO vajalik on. Päeva lõpetab vestlusring, kus Raido Tamar, Klausi turundusjuht Merily Leis ning Hamburg & Partnerid vanemkonsultant Jan Jõgis-Laats arutlevad selle üle, kes peaks organisatsioonis SEO-ga tegelema.\nMiks tasub seminaril osaleda? Saad kiire ja hea ülevaate SEO olulisusest ja selle kasutamise võimalustest, et edaspidi Google'i otsingus ning seeläbi klientide kodulehele toomises paremaid tulemusi saavutada.\nBest SEO 2020 – soeta soodushinnaga piletid SIIN!


Nädal 26'12 - - jFLASH -\nEsmaspäev. Vihmane ilm mis soosis magamist 9:30'ni. Täna on nädalase puhkuse viimane kodune päev.\nKäime Lõunakas, teeme siin ära need asjad mis vajavad tegemist, saame kiiresti ühele poole.\nLapsel on pikemat aega miski lööbe taoline asi nahal, helistame arstile ja saame kohe vastuvõtule. Määratakse miski allergiavastane tinktuur ja saame aja allergoloogile – oktoobrisse\nÕhtul käime A&T Spordis. Inna teatas, et seal on saadaval odavamaid jalgrattatoole. Tõsijutt, seega lahkusime sealt toolikesega.\nTeisipäev. Rattaga tööle. Ilm on ju ka norm: kuiv ja päikeseline.\nAlgselt arvasin, et täna kõik muudkui õnnitlevad ja küsivad: „Mis tunne siis on?“ Aga ei, väga vähesed lihtsalt mainivad teemat ja kogu moos. Mõnes mõttes isegi hea\nPeale lõunat tuli aga vihma ja mitte ainult paduvihma, vaid suisa padu-padu vihma\nAga selleks hetkeks kui pidin kodu minema, jäi õnneks suurem sadu järele.\nKolmapäev. Täna vahetati tööl välja turvafirma. Asi toimus üsna punkti pealt, et ühest kellast saadeti üks firma minema ja teine tuli kohe asemele\nÜllatus mis sugune. Tundub, et nüüd vahetatakse välja ka kogu turvasüsteem ja asi keeratakse igal pool lukkude ja juurdepääsulubade peale. Mõnes mõttes nagu vangla, aga samas enamuses kaasaegsetes suurfirmades see kõik nii käibki.\nÕhtul jalutasime poodi. Käisime Reinu pitsa juures Meie poes. Lapsel oli vaja kõik porilombid loomulikult läbi käi aja korjata kive mis ahvatlevalt tee ääres omanikku ootasid\nNeljapäev. Teen hommikul kaks võileiba. Avan uue sulajuustupaki ja määrin leivale. Nuusutan igaks juhuks üle juustuviilu mis leivale läheb, tundub et on korras. Ja kui sööma hakkan, ilgelt rõve maitse on. Viskan juustu pealt ära, aga maitse on ikka imelik. Ka singileiva maitse on rõve. Hakkan arvama, et sulajuust on halvaks läinud. Otsin prügikastist välja karbipealse pakkelehe, et vaadata kuupäeva. Kuupäev klapib, aga nimetus on: Sulajuust Sinihallitusjuustuga. Selge, kurat, sellepärast oligi sita maitsega... Märgistan paki ära et enam mitte orki lennata, las Kaja sööb :P\nÕhtuks kutsutakse Inna juurde pannkoogile. Kaja on seal Reijot hoidmas ja sellest ka siis õhtusöögike seal.\nReede. Töö juures kõik jalutavad ukse tagant mööda – käib töötajate palganõude-paberite viimine sekretärile. Sellist saalimist pole siin enne näinud, korralik liiklus ikka!\nLaupäev. Käime kesklinnas täikal. Kui varem oli see Atlantise kõrval, siis nüüd on üle viidud Sadamateatri taha parklasse. Päike paistis ja kõrvetas siin päris korralikult. Kaja leidis lapsele mõned riideesemed ja mänguasja (tiigri Puhhi multikast), aga samas kaotasime ise ära lapse rätiku\nJa siis tegime lõunasöögiks grilli aias. Ilm soosis õues olekut ja õues töötamist. Tegin valmis lapse jaoks liivakasti aeda. Hetkel on see veel ilma iivata, aga no põhitöö on vähemalt tehtud\nÕhtul käin Tammekal jalkat kaemas, Kaja jääb lapsega kodu. Mängu suhtes oleks kõik hea olnud kui oleks vähemalt viigiga pääsenud, lootust isegi oli. Aga, kahjuks saime pähe...\nPeale jalkat tegime Kaidoga pokaalikese veini ja nii see õhtuke öösse kaduski.\nPühapäev. Ka täna on jätkuvalt päikeseline ilm. Otsustame Elistvere loomaparki minna. Võtame ka Inna kaasa.\nLoomi loomapargis on näha vähe. Oravad nina välja ei pistnud, piisonid olid varju all, metssead olid ka valinud kaugeima nurga, karu magas, ilvestest nägime ühe seljakarvu ja kõrvatutte... Ainus mis lastele tõsist rõõmu pakkus oli vist nugis. See tormas mööda puuri ja tegi igasugu trikke, seda lapsed vaatasid ja naersid täiel õnnel\nOleks nad aga teadnud, et nugis tahaks tegelikult looduses ringi jalutada...\nTagasiteel jäävad lapsed magama. Seega teeme SUURE ringi ümber Tartu, et lapsed mõnuga magada saaksid. Terve tunnikese sõitsime ringi...\nJa siis maandusime taas aias. Tänaseks tööks on kiigu postide paika sättimine. Ideeliselt saame asja peaaegu valmis, nüüd jääb veel jalgade segusse valamine ja aukude kinni lükkamine. Kõige muu juures on see juba köömes.\nKuigi meil on õhtusöögiks grillitav materjal, me grilli välja tassima ei hakka. Teeme selle toas panni peal. Õhtu aga lõpetab EM'i finaal Hispaania ja Itaalia vahel. Minu kindel arvamus, et itaallased võidavad, peksti mutta juba esimese poolajaga. Kui teisel poolajal aga itaallased ilusat mängu ja võimalusi üles näitama hakkasid, siis lootus kasvas. Kasvas kuni üks mängija nihestas jala ja tema asemele enam vahetusmeest panna ei saanud. Nii oligi Itaalia lips põhimõtteliselt läbi...


Paide kaitse peab Levadia vastu midagi ette võtma - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nPaide kaitse peab Levadia vastu midagi ette võtma (0)\n16. JUUNI 2017, 03:13 PREMIUM LIIGA\nKuuendat kohta hoidev Paide Linnameeskond võõrustab meistriliiga 16. voorus teisel tabelireal paiknevat Tallinna Levadiat.\nLevadia on tagunud Paidele viimasest neljast omavahelisest liigamängust kahes seitse väravat ja kahes neli väravat.\nViimasel ajal viiese kaitseliiniga mängiv Paide lasi enne Premium liiga koondisepausile minekut enda puuri kahe matši jooksul kõigest ühe palli. Linnameeskond proovib ilmselt nendest kohtumistest ühtteist positiivset kaasa võtta, et keskkaitsja Nikita Novopašini sünnipäeval lõpuks ka Levadiat pidurdada.\nKaotuseta jätkav Levadia pole aga kolme viimase kohtumisega endale üldse ühtki väravat lüüa lasknud.\nPaide peatreener Vjatšeslav Zahovaiko: "Hooaja esimene mäng Levadiaga meil ebaõnnestus. Oleme vahepeal meeskonnana kasvanud ja soovime näidata kodupubliku ees hoopis teisest puust esitust. Reedene suveõhtu, mäng meie kodumurul ja loodame tribüünidelt tugevat ja häälekat toetust!"\nPoolkaitsja Jasper Uwaegbulam: "Mäng Levadiaga tuleb raske nagu alati. Meil tuleb kõik endast anda, et punktilisa teenida. Paljud mängijad olid U-21 koondise juures, mis tegi mänguks ettevalmistuse keerulisemaks. Peame kõvasti kodupubliku ees võitlema, et punktilisa saada ja vahe esinelikuga hoida võimalikult väiksena."\nLevadia peatreener Igor Prins: "Pärast lühikest puhkust jätkuv hooaeg Paides. Katsume viimase mängu võimsa emotsiooni endaga Järvamaale kaasa võtta ning võitluslikus kohtumises vastasest paremad olla."\nKaitsja Igor Dudarev: "Puhkus on lõppenud ja ees ootab väga võitluslik mäng. Häälestume maksimaalselt ning läheme Paidesse eesmärgiga võita."\nPiletiinfo: Täispilet maksab 3 eurot, sooduspilet õpilastele ja üliõpilastele 1 euro. Klubikaardi omanikele, alla 12-aastastele lastele ja pensionäridele on sissepääs tasuta.\n16. juunil kell 19.30 Paide linnastaadionil (Kooli 1, Paide)\nPaide Linnameeskond - Tallinna FC Levadia\nPAIDE LINNAMEESKOND 16. voor TALLINNA LEVADIA\n03.06. vs Kalju (k) 0:1\n30.05. vs Vaprus (v) 4:0\n23.05. vs Flora (k) 1:3\n20.05. vs Sillamäe (v) 0:2\n12.05. vs Tammeka (v) 0:0 Viimased mängud 02.06. vs Infonet (k) 1:0\n23.05. vs Tulevik (k) 5:0\n20.05. vs Tammeka (k) 2:1\n12.05. vs Kalju (v) 2:1\n15 (4 võ, 3 vi, 8 ka), vv 17:35 Punktid kokku\n39 (12 võ, 3 vi, 0 ka), vv 42:6\n8 (2 võ, 2 vi, 3 ka), vv 9:14 Punktid kodus/võõrsil 17 (5 võ, 2 vi, 0 ka), vv 10:3\n4 Magnar Vainumäe\n2 Martin Kase\n2 Michael Lilander\n2 Jasper Uwaegbulam Parimad väravakütid 9 Rimo Hunt\n6 Joao Morelli\n- Mängukeelu ohus Gando\n18.03.17 (v) 0:7\n17.09.16 (k) 0:4\n24.07.16 (v) 1:7\n19.06.16 (v) 0:4\n12.03.16 (k) 0:1 Omavahelised mängud 18.03.17 (k) 7:0\n17.09.16 (v) 4:0\n24.07.16 (k) 7:1\n19.06.16 (k) 4:0\n12.03.16 (v) 1:0\n08.07. vs Trans (v)\n15.07. vs Vaprus (v)\n22.07. vs Sillamäe (k)\n29.07. vs Kalju (k) Järgmised mängud 19.06. vs Sillamäe (v)\n09.07. vs Flora (k)\n14.07. vs Flora (v)\n21.07. vs Trans (k)\nPaide võit - 10,50\nViik - 6,05\nLevadia võit - 1,17\nLevadia võitis Paidet hooaja esimeses omavahelises liigamängus 7:0 (15. Mark Oliver Roosnupp, 22. Jevgeni Kobzar, 29., 40., 44. Rimo Hunt, 42. Igor Dudarev, 89. pen. Joao Morelli). Paide kaitsja Michael Lilander sai 88. minutil punase kaardi.\nLevadia ründaja Rimo Hunt on viimase 4 omavahelise liigamänguga löönud Paidele 7 väravat.\n33 omavahelisest meistriliiga mängust on 29 võitnud Levadia, 2 mängu on lõppenud viigiga ja 2 Paide võiduga. Väravate vahe on Levadia kasuks 104:19.\nPoolkaitsja Mark Oliver Roosnupp naasis talvisel üleminekuperioodil Paidest laenult Levadiasse. Poolkaitsja Magnar Vainumäe siirdus Levadiast Paidesse ning kaitsjad Alger Džumadil ja Raido Kannel läksid Levadiast Paidesse laenule.\nPaide on teinud kõige rohkem edukaid triblinguid - keskmiselt 25 edukat triblingut mängu kohta. Levadia vastav näitaja on 20.\nLevadia on ainus, kelle kahjuks pole määratud ühtki penaltit. Paide on oma trahvikastis patustanud 5 korda.\nLevadia kaitsja Maksim Podholjuzin on jaganud kõige rohkem täpseid sööte - 899.\nLevadia omab meistriliiga pikimat käimasolevat kaotuseta seeriat, püsides ilma kaotuseta 18 mängu järjest.\nPaide kaitsja Nikita Novopašin ja Levadia poolkaitsja Cristofer Kuusma tähistavad mängupäeval sünnipäevi. Novopašinil täitub 20 ja Kuusmal 19 eluaastat.\nPaide Linnameeskond - Tallinna FC Levadia 2:5 (0:1)


Antwerpen rendi autot Cars Scanner\nAntwerpen rendi autot\nAntwerpen autorendihindade võrdlus\nCars-scanner annab võimaluse broneerida auto parima hinnaga; kasutage ära eripakkumisi ja - pakkumisi meie kodulehel. Nende abil võite saada allahindlust kuni 80%, autorendi maksumus Antwerpen algab antud juhul 4 eurost päevas.\nPopulaarne sihtkoht Belgia: Brussels, Kortrijk, Bruges, Liege, Ostend


Välisvoodrilaud kuusk peenrihv UTK 20x146x5400mm - Puumarket\nVälisvoodrilaud kuusk peenrihv UTK 20x146x5400mm\nVälisvoodrilaud kuusk peenrihv UTK 20x146x5400mmTootekood: 112656\nMänniku 3078 JM\nPärnu 453.6 JM\nRakvere 961.2 JM\nTartu 108 JM\n€3.80 JM / €20.52 TK\nToote hind veebipoes võib erineda toote hinnast kaupluses. Suurema koguse puhul teeme hinnapakkumise.\nVälisvoodrilaud kuusk peenrihv UTK 20x146x5400mm kogus\n20 × 146 × 5400 mm\nMillised eelised on Puidukolors voodrilaual? Ettefreesitud kruvisoon kinnituseks, pikk soone ülekate, mis katab kinnituse ning ei jäta fassaadile nähtavaid kinnitusvahendite kohti, kõik servad pehmendatud, et vesi ja niiskus ei pääseks värvipinda kahjustama, peenrihveldatud pind imab hästi värvi, mis annab profiilile pikema kestvuse.


Rahandusministeerium teeb ettepaneku - Meditsiiniuudised\nRahandusministeerium teeb ettepaneku\n29. detsember 2006.\nRahandusministeerium teeb ettepaneku "Jõulutunneli" saate annetuste eest ostetavate reanimobiilide käibemaksu kompenseerimiseks valitsuse reservfondist\n"Jõulutunneli" saatega kogutud annetusraha eest meditsiiniseadmete ostmisel makstava käibemaksuga seonduvat ei saa kuidagi pidada Eesti käibemaksusüsteemi probleemiks. Käibemaksuseaduse järgi on maksustatud kõik teenused ja kaubad - see on üldise tarbimismaksu põhialus. Kui ostetav teenus või kaup ei kuulu maksuvabade kaupade nimekirja- mis on nii Eestis kui kõikides EL riikides ühesugune- siis ei ole võimalik maksust vabastada ühtegi teenust ega kaupa üksnes sellepärast- et see osteti annetatud rahast.\nKäibemaksusüsteemi väliselt on riigil õigus kompenseerida igasuguseid kulutusi- sealhulgas ka maksudeks makstavaid summasid. Näiteks on välisabiprojektide puhul üldjuhul alati nõue- et abirahast ei tohi makse maksta ja seetõttu tuleb abisaajal maksude osa endal finantseerida. Mitmete välisabi projektide puhul on abisaajad taotlenud riigilt maksude tasumiseks omafinantseeringu raha ja see on ka eraldatud. Mõistagi tuleb seda ette näha ja vastavad taotlused enne eelarveaasta algust vastava valdkonna ministeeriumile esitada. See on
 eelkõige valdkondliku ministeeriumi otsustada- kas rahaeraldis eelarvest on vajalik või mitte ja kui suures summas see vajalik oleks.\n"See on ka teistes Euroopa Liidu riikides levinud praktika- et suuremate heategevusprojektide puhul näeb selle valdkonnaga tegelev ministeerium kulud oma eelarves ette. "Jõulutunneli" saate küsimus on ka varem üles kerkinud ja rahandusministeerium on sama seisukohta väljendanud ka siis-" täpsustas rahandusminister. "Kuivõrd sotsiaalministeerium oma eelarvet koostades selle annetussummaga arvestada ei osanud- teeme ettepaneku sel aastal teha erand - taotleme käibemaksusumma kompenseerimist valitsuse reservfondist."\nTartu ülikooli kliiniku või Tallinna lastehaigla lastefondil pole mingeid takistusi vajaminevate summade sotsiaalministeeriumi kaudu riigieelarvest taotlemiseks. Selleks tuleb vajalikud summad oma eelarvetaotluses ette näha ja kui sotsiaalministeerium peab seda vajalikuks- lisab ta selle ministeeriumi eelarvetaotlusesse. Seda tegevust ei takista ka asjaolu- et täpne annetuse suurus pole teada - kõik riigi kulud planeeritakse prognoosi alusel ja see on eelarveliste asutuste tavapärane töö.\nKristi Künnapas
 Rahandusministeerium
 Kommunikatsiooniosakond
 Tel. 6 113 035
 Mob. 56 215672
 E-mail: Kristi.Kynnapas@fin.ee


Love the World: Go Blue! Vahvlid. Michigan. Leaving.\nPakkisin Scotti Michigani dressika kotti ning siirdusime brunchile. Kuna neil mustikapannkooke ei olnud, siis võtsin vahvlid cheddari juustu, või ja vahtrasiirupiga. Peekon oli ka pundis, aga selle suunasin Scotti taldrikusse. Niihea!\nLennujaamas öeldi, et väljalend hilineb, sest Newarkis sajab lund. Siis öeldi, et pardaleminek on ikka õigel ajal, aga teeme jäätõrjega aega parajaks. Lõpuks hilines väljalend ca 45 minutit, aga kohal olime ikka õigeaegselt :D\nOstsin Newarki lennujaamas suure kohvi. 2.80. Andsin kolm ja jäin leti äärde. Müüja vaatab mulle otsa ja teatab, et "It's good". See tähendab, et ma ei saanud aru, miks see good on, et ma 20 senti tagasi ei saa. Jootraha selle eest, et ma ise ei pidanud leti taha omale kohvi valama minema?\nÜlejäänud lennud olid õigeaegsed ning enne kui ma arugi sain oli teisipäeva ennelõunast saanud kolmapäeva õhtu.


Granadilli-kohupiima vormikook – Prisma blogi\nLiina 3. May 2022 MaitsevKommenteeri on Granadilli-kohupiima vormikook\nValmista lihtne täidisega kook biskviittaignast. Küpseta tainas suurel plaadil ja tee sellest mõnus vormikook. Täida kook koheva, kreemja puuviljakohupiimaga. Maitsele annavad värskust apelsinimahl ja värsked hooaja puuviljad.\nValmistusaeg: umbes 1 h (sellest 30 min aktiivset tegevust)\nKoostisosad (12 portsjonit)\n3 dl (1 pakk) vahukoort\n200 g virsiku-granadilli kohupiima\n1 spl suhkrut (soovi korral)\n6 dl tükeldatud marju või puuvilju\nValmistamine (ahi 225 °C)\nVahusta munad ja suhkur miksriga kohevaks vahuks. Sega omavahel jahu ja küpsetuspulber. Sõelu jahu munavahu sisse ja sega õrnalt alt üles tõstes. Vala tainas küpsetuspaberiga kaetud küpsetusplaadile. Küpseta 225-kraadises ahjus umbes 7 minutit.\nAseta lauale puhas küpsetuspaber, puista sellele suhkrut ja kummuta selle peale küps koogiplaat. Tõmba aluspaber ettevaatlikult koogi pealt ära. Lase koogiplaadil jahtuda.\nVahusta koor. Sega kohupiim ja suhkrud vahukoorega.Pane kook vormis kokku. Lõika koogiplaadist kasutatava vormiga sobivad tükid. Pane koogitükk vormi ja niisuta seda kergelt apelsinimahlaga. Määri koogiplaadile kohupiimakreemi ja lisa peale marju või puuvilju. Lisa samal moel ka ülejäänud kihid. Kõige peale pane koore-kohupiimavaht ja kaunista lisaks marjadele või puuviljadele soovi korral beseetükkide ja mündilehtedega.\nSoovitus! Kui koogiplaadist jääb tükke üle, võid neist teha lihtsa kausimagustoidu. Pane serveerimisnõusse kihtide kaupa koogitükke, maitsestatud kohupiima ja marju.