Toidukauba sissevedu ähvardavad trahvid\nAnne Oja • 11. detsember 2003 kell 22:00\nPõllumajandusminister Tiit Tammsaare sõnul leidis valitsuskabinet, et sanktsioonid tuleb igal juhul kehtestada. Nädala jooksul peavad sel alal vastutavad ministeeriumid, need on rahandusministeerium, põllumajandusministeerium ja välisministeerium, jõudma ühisele seisukohale. ?Täna (eile ? toim.) olid kõik ministeeriumid erinevatel seisukohtadel,? märkis Tammsaar.\nPõllumajandusministeeriumis välja töötatud sanktsioonid peaksid vältima Eesti laojääkide maksustamisest tekkiva trahvi kerkimist praegu oletatavast 500 mln kroonist kõrgemaks. Millised ettepanekud põllumajandusminister Tiit Tammsaar eile valitsuskabinetti viis, ei soostunud ministeerium ütlema.\nVarem on põllumajandusministeerium rääkinud võimalikest erakorraliste tollide kehtestamisest Eesti jaoks kriitilistele kaupadele, milleks on peamiselt suhkur ja piimapulber. Samas puudutab laojääkide maksustamine ka liha, võid, õli, teravilja, jahu ning muid toiduaineid, mida Euroopa Liidu põllumehed toodavad.\nPeaminister Juhan Parts põhjendas nädalast lisaaega vajadusega valida ettevõtjaid ja riiki kõige vähem kahjustav variant. ?Skandinaavia riikide praktikale tuginedes leiab Euroopa Komisjon vaatamata sanktsioonide kehtestamisele võimalusi trahvida ja kas seetõttu on Eestil üleüldse võimalik trahvidest hoiduda,? vahendas Parts välisministeeriumi seisukohta. ?Siis tuleb pigem otsustada, kust leida neile katet.?\nValitsuse kabinetistungil osalenud euronõunik Henrik Hololeilt ei õnnestunud eile kommentaari saada. Hololei on varem öelnud, et trahvi tuleks käsitleda ajakirjandusliku liialdusena.\nEesti suurima piimapulbritootja Põlva Piima juht Aivar Häelm ütles, et ei usu järsku liberaalse majanduspoliitika kadumist ja näiteks erakorraliste tollide kehtestamist.\nHäelm ütles, et põllumajandusministeerium on lubanud Eesti piimatootjate huvide eest seista. Samas ei osanud ta öelda, kes on piima- ja lõssipulbrit kriitilises mahus importinud ja mis on sellest pulbrist edasi saanud.\n?Eestis toodetud piimapulbri hind on täna juba Euroopa Liidus toodetud pulbri hinnaga ühele tasemele jõudnud,? lisas Häelm. Kiire hinnatõus toimus viimase kuu jooksul ja oli tingitud piimatööstuste katsetest konkurentide piimatootjaid üles osta. Piimakilo maksab praegu 3.50, konkurentsieeliseid omaks hind tõusu alguspunktis, 2.60 juures.\nKui viimastel kuudel on kasvanud nii suhkru, köögivilja kui ka piimatoodete sissevedu Eestisse, siis suurimat tõusu näitavad lõssipulbri impordinumbrid. Võrreldes möödunud aasta septembri lõpu seisuga kasvas lõssipulbri sissevedu Eestisse üle kümne korra, 687 tonnilt 7744 tonnile.\nTrahvisumma peab Euroopa Liit kinni abirahast, mis on samas juba arvestatud riigieelarvesse.


Wesse Allik: kui valedetektor näitab aiateibaid - Uued Uudised\nEsilehele » Arvamus » Wesse Allik: kui valedetektor näitab aiateibaid\nWesse Allik: kui valedetektor näitab aiateibaid\nRubriik Arvamus On 26.10.2018\nWesse Allik vaeb oma loos Saksamaa teede-ehituse tegelikku tausta.\nEKRE Tallinna volikogu Wesse Allik kirjutab vastusõna Postimehes avaldatud arvamusloole, mida reklaamitakse välja rubriigis „Valedetektor“, ja mis peaks tema hinnangul järgima akadeemilist debati reeglit – selles olgu faktid ja viited.\n„Ma ei hakka siinjuures kommenteerima Karsten Brüggemanni arvamusi ja väljaütlemisi selles artiklis. Eks igaüks teeb oma järeldused ise. Kuid ma kommenteeriks metoodikat, arve ja fakte, mida ta oma teeside toetuseks toob. Veidi uurimistööd tehes osutuvad need paraku kas pooltõdedeks või lihtsalt valeväideteks.\nMärgiks ära kolm asjaolu, mis mind selle loo juures üldisemalt häirisid. Esiteks – puuduvad viited allikamaterjalidele. Kui me räägime ümberlükkamisest, siis ei saa kellegi arvamust ümber lükata oma arvamusega. Ilma allikamaterjale välja toomata just sellega tegemist ongi – isegi siis, kui selle kirjutab ajalooprofessor.\nTeiseks – kui räägime tee-ehitusest ja Hitleri osast selles, siis ligi 2/3 artikli sisust keskendub üldse millelegi muule. Kolmandaks – tegemist on suuremas osas https://www.dw.com/en/the-myth-of-hitlers-role-in-building-the-autobahn/a-16144981 ümberjutustusega.\nÜlevaade artikli sisust teede-ehituse osas\n„Vilba seisukoht, et «Hitler pani Saksamaal teedeehituse käima», on vale juba selle poolest, et Adolf Hitler jätkas 1933. aastal üksnes Weimari vabariigi plaanide elluviimist, olles seejuures oma parteiga ennist nende vastu võidelnud.“\nSuuremas osas on see valeväide. Oli erinevaid assotsiatsioone, kes plaanisid erinevate linnade vahele kiireteid. Neist suurim oli HaFraBa (Verein zur Vorbereitung der Autostraße Hamburg–Frankfurt–Basel) ja mõned teised. Tegemist oli kas era- või kohalike omavalitsuste plaanidega. Nendest ühestki ei saanud asja – kas ei leitud rahastatust või siis projekt sumbus juriidilistesse ja ametkondade vahelistesse probleemidesse. Weimari vabariigil endal polnud mingit kiirteede ehitamise projekti. Arvestades tollast majandusolukorda ei saanudki olla.\nVäite teine osa, et natsipartei võitles kiirteede vastu, on parimal juhul pooltõde. Mitte ühtegi Hitleri või kõrgema partei juhtkonna väljaütlemist kiirteede vastu mul leida ei õnnestunud. Kõigis inglise- ja saksakeelsetes väljaannetes, kus seda väidet kasutatakse, on see ilma viiteta allikale.\nTolleaegset Der Stürmerit sirvides (mitteametlik natsionaalsotsialistliku partei häälekandja) võib leida sellel teemal erinevaid arvamusi (nii poolt kui vastu). Igal juhul paari erakonna liikme arvamuse põhjal sellise väite õhku viskamine pole kindlasti ajalooliselt korrektne väide.\n„Öelda, et «tänu temale on Saksamaal väga tugev ja hea teedevõrgustik», vaatab esiteks mööda faktist, et kiirteed oleks ehitatud ka ilma Hitlerita.”\nÄärmiselt küsitav väide. Saksamaal polnud tollal eriti palju autosid ning kiirteede jaoks puudus lihtsalt tarbijaskond. Polnud ka Natsi-Saksamaal, selle pärast tuldigi välja riiklikult subsideeritud Volkswageniga, millega neid teid katta.\nHilisemad kiirteed ehitati varem planeeritud kohtadesse\nAmeerikas hakati kiirteid (Interstate Highway System) süsteemselt ehitama 1950. aastate lõpus (mingeid juppe, tõsi küll, alates 1940-test). Arvatavasti oleks ka Hitleriga Saksamaal heal juhul samal ajal (st 1950. aastel) mõni üksik jupp ehitatud. Kindlasti ka mitte sellisel kujul – Hitler sai teid nii vabalt ehitada selle tõttu, et polnud õiguslike probleeme ei maa kasutuses ega mõnes muus valdkonnas, mis on ühes demokraatlikus riigis. Hilisem Saksamaa kiirteevõrgustik on täpselt samas kohas, kuhu Hitler seda plaanis, just selle tõttu, et maad olid riigile juba võõrandatud.\nIgal juhul vajaks see väga tõsist seletust, miks 1929. aasta mustast neljapäevast vaikselt toibuv riik väheste autodega oleks hakanud ilma Hitleri grandioosete ideedeta kiirteid ehitama. Hiljem (näiteks 1970. aastatel) aga oleks juba väga keeruline olnud kümneid tuhandeid krunte tee jaoks riigistada. Siin võivad kõik meie oluliselt väiksemaid teede-ehituste saagasid kõrvalt vaadata.\n„Teiseks on kolmekümnendatel aastatel ehitatud trassid vaid väike, täielikult ümberehitatud osa tänasest teedevõrgust.“\nVale. Kõik tollal ehitatud trassid on endiselt kasutusel. Valmis jõuti ehitada 3800 kilomeetrit kiirteid ja umbes 3000 kilomeetrit erineva valmimisastmega teid juurde. Seega kokku umbes 6800 kilomeetrit, mahult umbes pool praegusest Saksamaa kiirteede võrgust, mis on 12,996 kilomeetrit. See pole väike osa. Lisaks kulgesid uued trassid juba Natsi-Saksamaa poolt riigistatud koridorides.\nJuurde võib lisada fakti, et alles 2013 aastal vahetati välja viimane säilinud A11 betoonkeha (Poola ja Saksamaa vahel).\n„Teise maailmasõja puhkedes 1939. aastal oli plaanitud 7000 kilomeetrist valmis vähem kui 4000. Pärast seda suunati teedeinsenerid okupeeritud aladele sildu ehitada.“\nTegelikult oli planeeritud siiski 12 000 kilomeetrit kiirteid. See otsus tehti 1938. aastal pärast Austria ja Sudeedimaa liitmist. „Whose Landscape? Technology, Fascism, and Environmentalism on the National Socialist Autobahn William H. Rollins“.\n„Samuti ei pea paika natsionaalsotsialistliku propaganda ülistatud müüt, et kiirteede ehitus vähendas töötute hulka. Kiirteedel ei töötanud kunagi rohkem kui 130 000 töölist, 1933. aasta kuue miljoni töötu juures ei olnud sellel numbril erilist kaalu.“\nGoebbels rääkis Der Stürmeris ja oma esinemistes 600 000 tuhandest lisandunud töökohast terves sektoris. Ta ei pidanud silmas ainult neid, kes on otseselt tee peal, labidas käes, vaid ka töölisi karjäärides, betoonitehastes, metallitehastes (teed ehitati peamiselt raudbetoonpaneelidest) jne. Kui palju see number paika peab, on väga raske öelda. Kindlasti aga tõele lähem, kui arvestades ainult otseseid teetöölisi. Lisaks jääb arusaamatuks, kuidas 130 000 lisandunud töökohta ei vähendanud töötute hulka?\nSaksamaa kiirteed olid sellepärast märkimisväärne projekt, et tegemist oli maailma esimese suure kõvakattega teede projektiga. Näiteks Eesti vabariigi lõpuks oli betoonteid (ilma armeerimata) ja asfaltkattega teid kokku alla 50 km ja asusid Tallinna sees.\nEga mujal maailmas polnud asjalood paremad, Inglismaal oli kõiki kõvakattega teid enne Teist maailmasõda kokku umbes 800 km. Siinjuures, näiteks Inglismaad läbiv ja suurima liiklusega „suur põhjatee“ mis jookseb Londoni ja Edinburghi vahel, oli üherealine kruusatee.\nSaksamaaga võrreldava teede ehituse projektiga alustasid Ühendriikid alles 1950. aastate lõpus (Interstate Highway System) ja lõpetasid alles 1990. aastatel, ehitades 35 aasta jooksul 77,540 kilomeetrit teid.\nArvestada tuleb ka ajastut, kus auto oli alles uus asi ja vähestel, nagu olid harulduseks ka kõvakattega teed – asfalti ja betooni hakati teede-ehitusel alles 1920. aastatel laialdasemalt kasutama (ehk teiste sõnadega, see oli katsetamata materjal). Paljude suurlinnade vahel polnud igal pool isegi kruusateed, vaid pinnastee. Rääkimata tolle aegsest majandusolukorrast – mõned aastad peale ülemaailmset majanduskollapsi.\nÜheski demokraatlikus riigis ei läheks selline idee läbi, selline asi eeldabki ehitushullu diktaatorit. Ükskõik mis olid Hitleri motiivid, teede ehituse kohapealt sihtis ta arvatavasti õigesse suunda, sest see, mis tal jäi valmis ehitamata, tehti ikkagi hiljem ära.\nHitleri ja natside kurjuses ei kahtle tänapäeval vast keegi. Samas pole vajadust iga nende tegemisest vaadelda mõttetu, rumala ja tühisena, sest vastasel juhul läheb kaotsi teine tõde. Tee põrgusse on sageli sillutatud heade kavatsustega. Selles teemakäsitluses võib seda metafoori võtta ka otse.\nKuid lõpetaks lõbusamates toonides ühe samuti teemakohase anekdoodiga, mida kuulsin eelmisel aastal. Küsimus: „Miks tervishoiuminister Ossinovski suitsetab?“ Vastus: „Teatavasti Hitler võitles suitsetamise vastu ja ta ei taha olla nagu tema.“\nThomas Zeller, dr. Thomas Dunlap, Driving Germany: The Landscape of the German Autobahn, 1930–1970, New York/Oxford: Berghahn, 2007\nWhose Landscape? Technology, Fascism, and Environmentalism on the National Socialist Autobahn William H. Rollins\nTeemad: Saksamaa teed Valedetektor Wesse Allik


Psühhoanalüüsi loeng, I osa » psühhoanalüüs, psühhoteraapia, koolitus\nPsühhoanalüüsi loeng, I osa\nMeele (psüühika) sõõlamine (psühhoanalüüs) on piisavalt teaduslik (scientific enough) lähenemisviis meelehäirete mõistmiseks ja raviks, sisaldades mitmeid erinevaid teooriad meele olemusest, meelehäirete põhjustest (etioloogiast) ja ravimisest. Meele sõõlamise kui ravi eesmärk (psühhoanalüüsi) on taastada patsiendi tõepärane arusaamine iseendast (eelkõige iseenda tundeelust) omas meeles ja eneseregulatsioonivõime kui rahuldavaks eluks piisav tasakaal (homöostaas) keha ja meele (psüühika) vahel.\nMeele sõõlamine (psühhoanalüüs) lähtub arusaamisest, et inimese käitumine tuleneb peamiselt teadvusetu meele (alateadvuse) toimimisest ning ka peegeldab meeles toimuvaid liikumisi. Meel on kujunenud erinevate mõjude (bioloogilised, geneetilised ja keskkonna mõju) tagajärjel.\nInimese toimetulemine ümbritsevas keskkonnas sõltub taju, tunnete ja mõtlemise vahel kujunevate seoste kujunemisest ja tekkinud seoste kättesaadavusest teadvusel olevale meelele (meelemärkusele/meelemõistusele). Teadvusetud seosed, meeles olevad soovid, unelmad ja mõtted häirivad ja moonutavad tegelikkuse (välise reaalsuse) tajumist, takistavad kohanemist ümbritsevas keskkonnas ning kahjustavad inimese seksuaalelu ja inimsuhteid. Meelehäiret põhjustanud teadvusetute seoste tuvastamine ja teadvustamine on meele sõõlamise viis, meelehäirest vabanemiseks. Teadvusetus meeles toimuva teadvustamine loob võimaluse tunnete tõepäraseks (meel mõistab tunnete sisu ja tähendust) ning tegelikuks (mil, meele poolt mõistetud sisu vastab välisele reaalsusele ehk tegelikkusele) mõistmiseks.\nMeele sõõlamise aluste ja olemuse tutvustamist alustan küsimustest: kuidas inimene tajub ümbritsevat maailma ja kuidas inimene mõistab iseennast ja mina ümbritsevat maailma.\n2. Meele sõõlamise teoreetilised lähteprintsiibid.\n2.A. Kuidas inimene tajub iseennast ja tema mina ümbritsevat maailma?\nFilosoofia pakub meile mitmeid erinevaid vastuseid eelpool toodud küsimusele. Meele sõõlamise rajaja Sigmund Freud lähtus Immanuel Kant’i tunnetusteooriast. Kant’i arvates EI TAJU INIMENE VÄLIST MAAILMA VAID VÄLISE MAAILMA MÕJU MEELEORGANITELE. Vastavalt Kanti metafüüsika seisukohtadele tegelikkuse kohta võime väita, et kuna inimene kogeb välise maailma mõju oma meeleelunditele, pole võimalik teada, kas väline maailm ehk tegelikkus on olemas või mitte.\nÜmbritseva maailma tajumine algab kehast.\nKuigi filosoofia otsid tõde meelest ja käsitleb keha kui tõe eksitajat ja hägustajat, näeb meele sõõlamine teed tõe juurde eelkõige keha kaudu, kehas tekkinud tunnete märkamise, mõistmise ja tunnete üle mõtlemise kaudu. Võib ju arvata, et teadmisi maailma kohta „…võib saada läbi otseste vaatluste, et asjad on need, millised need näivad ja on tunnetatavad meie meelte kaudu.“ Teoreetilise füüsiku Stephen Hawkinsi (2013, lk.13) arvates ei ühildu lähenemisviis, „..et aju moodustab meeleorganitest tulevaid lähteandmeid tõlgendades maailma mudeli.“ tänapäevase füüsika saavutustega. „Kui mudel osutub sündmusi seletades tõeseks, siis me kaldume mudelit ja selle elemente ja mõisteid käsitlema kui tegelikkust või absoluutset tõde.“ Maailm ei ole selline kui ta näib, ehk maailma kogemine ei rikasta inimest arusaamisega tegelikkusest kui absoluutsest tõest. Elu esimestest päevades peale kohtub inimene tegelikkuse paljude erinevate tõlgendustega, mida vahendavad lähedased. Inimene alustab tegelikkuse tajumist ürgpärivuse ehk evolutsiooni käigus väljakujunenud ja kaasasündinud teadmistest ja võimetest tõlgendada maailma. Kasvades ja arenedes ning tegelikkust tajudes isikliku, kujundab inimene iselaadse arusaamise – tõelisuse kui meelesisese reaalsuse tegelikkusest kui välisest reaalsusest.\nTõelisus kui meeleilma ja tegelikkus kui maailm.\nInimene tajub välise keskkonna mõju üpris vara, loode väidetavalt juba ema raseduse ajal olles veel osa ema kehast kui üks ema keha organ. Välise maailma ärritajate mõju, mida meelevõimed (puudutus, nägemine, kuulmine, maitsmine ja haistmine) tajuvad, kutsub esile meeleelundites kas mehaaniliste või neurokeemiliste sündmuste ahelad ehk afektid kui tundeelamused, mis omakorda tekitavad või elustavad osalised laialipillutud mälujäljed ehk aistingud, millest kujustatakse nn. esindused meeles koos vastavate tunnetega. Sensoorsete andmete vastuvõtmine ja organiseerimine toimub alul ürgpärivuslikult (fülogeneetiliselt), olemasolevatele ehk enne sündi meeles olevatele bioloogilistele skeemidele toetudes (oodatule). Oodatule rajatakse korduvate kogemiste käigus tekkinud kogemuse poolt kujundaud mustrid meeles (oodatav), mille alusel sensoorsed andmed omandavad lingvistilise tähenduse. Teadmatu ja seni tundmatu oodatav arusaamine muutub üha enam ja enam teatud ning tuntud oodatavaks arusaamiseks ümbritsevast maailmast.\nAistingute kui sensoorsete tajude teisenemine.\nKuidas inimene näeb näiteks värve? Seletuse leiame Isaac Newtoni abil, kes valguse mõju kirjeldas järgmiselt. Valgus on värvitu, värvid on meie aju poolt loodud ülesehitused. Erineva võnkesagedusega valguselained kutsuvad vaatleja silma võrkkestal esile, erinevaid neurokeemiliste sündmuste ahelaid, milledest omakorda meel ehitab üles kujundi (või kujundid), mida kutsume värviks. Kuigi näeme õuna punasena, ei ole õuna aatomid punased. Köögi seinad ei jää valgeks kui inimene lahkub köögist, köögi sein jääb endiselt värvituks (eestikeelne sõna värvitu kirjeldab taju olemust täpselt). Värv kui selline, tekib vaid siis kui seina katva aine ja inimese silma vahel tekib suhe, mille alusel inimene kujustab teadmise seina väljanägemisest.\nKuulamisel jõuavad helilained inimese väliskõrva ja kõrvatrumlitesse kutsudes esile mehhaaniliste ja neurokeemiliste sündmuste ahelad, mis kujustavad heli esindusi meeles.\nIiri filosoof George Berkeley küsis kord; kui puu kukub metsas ja ei ole kedagi, kes seda kukkumist kuuleks, kas puu kukkumine tekitab heli? Ei tekita, sest heli on inimese meeles kujustatud esindus, mis tekib vastusena õhus vibreerivatele molekulidele. Heli eksisteerib vaid inimeste või muude elusolendite juuresolekul.\nNii on ka maitsmisega - pudingi maitse sünnib inimese keelel, külmkapis oleval pudingil maitse puudub.\nKuna tajutud objektid tekitavad inimestes tundeid, võib tajutu võrdkujustamine/võrdkujutamine (sümboliseerimine) ja tähenduste loomine olla tunnetest varjutatud. Just teadvustamata tunded võivad moonutada sõnade tähendusi.\nTajumise puhul on oluline ka, kas tajutu on inimesele tuttav või võõras ja tundmatu. Erinevused toovad meelde valu, samasused mõnu. Kohtumine võõra ja tundmatuga tekitab valu ning ka hirmu, kuna nõuab inimeselt pingutust uue teadmise vastuvõtmisega. Uue teadmise ühendamine meelde nii, et meel säiliks terviklikuna ohustab enesehinnangut (olen ju piisavalt tark ja tean kõike) ja toob kaasa vajaduse leinata nii kaotatud teadmisi ja arusaamist iseendast, kes teab juba kõike.\nInimese loomulik soov eelistada mõnu valule loob võimaluse uskumuste kujunemiseks ning soodsa kasvulava müstikale ja ebausule, mis kõik aitavad inimesel taluda uue ja tundmatu teadmisega tekkinud ajutist ebamäärasust. Talumatu ja püsiva ebamäärasuse korral, täidetakse tekkinud ärevuse vähendamiseks teadmatus ebateaduse ning väljamõeldistega (astroloogia, tulnukad, ufod, erinevad konspiratsiooniteooriad).\nAistingutest ja tajudest sünnivad tunded.\nÜmbritsevat maailma tajub inimene ajaintervallide kaudu. Tajumise käigus võrreldakse tajutud esemeid või nähtusi omavahel teatud ajavahemike järel. Objekti nägemine tekitab inimeses esmalt tunde, millele teatud aja jooksul järgneb tajutu mõistmine ehk arusaaminetajutud tundest. Uus taju tekitab uue tunde ja uue arusaamise kus hilisem taju on juba omakorda mõjutatud eelnevast/eelnevatest tajudest. Inimene tajub küll ümbritsevat maailma antud ajahetkel, kuid tunded ja arusaamised kirjeldavad juba juhtunud, ajas möödunud sündmusi. Itaalia neuroteadlane Cozolino kirjeldab ümbritsevat maailma tajuvat inimest kui autojuhti, kelle auto esiklaas on kinni kaetud ja kes juhib autot kasutades tagavaatepeegleid.\nAja pidevuse ja jätkuvuse tunded, mis koos loovad elus olemise tunde, tekivad ja arenevad alul lapse ja ema kehade vastastikuses kehalises suhtes, millele ema lisab oma meele nn. hoidva keskkonna. Ema ja lapse isiklik sisemine aeg (mis väljendub keha toimimise rütmide kaudu: hingamine, südame löögid jne) kohtuvad ja ühtlustuvad kehade kokkupuutes luues lapsele kindluse ja turvatunde. Ema poolt loodud kindluse- ja turvalisusetunne aitab lapsel kohaneda välise maailma, inimese poolt loodud aja (tund, päev, nädal, jne.) kulgemisega ning leppida paratamatult kaasneva pettumuse ja kaotustundega.\nEma võimetus (näiteks sünnitusjärgne depressioon või raske haigus) luua hoidvat keskkonda (või ka lapse jaoks talumatul pikk lahusolek emast), tekitab lapses frustratsiooni, ärevust ja hirmu ning võib takistada aja jätkuvustunde tekkimist või kaasa tuua aja jätkuvuse kadumise juhul kui selline võime tekkinud on. Kui aja kulg on väljaspool lapse kontrolli, siis on ka ema väljapool lapse kontrolli, mis on lapsele tema varases eas õudust tekitav olukord. Kui kaob ema kaob ka habras võime luua ja avastada objekte (inimesi) last ümbritsevas maailmas ning kaotusest tekkivat abitust jääb paikama nn. kõikvõimsustunne. Häiritud tegelikkusetaju koos võimetusega kujustada välise tegelikkusega kooskõlalist pilti omas meeles, muudab lapse suhted ümbritsevate inimestega keerulisteks. Juhul kui välise aja kulgu asendab sisemise aja kulg on ka inimese elusolemise tunne kahjustatud, kuna ühendus teiste inimestega, kas puudub või on äärmiselt napp, toimudes peamiselt kehaliste sensoorsete läbielamuste kaudu. Sõõlamises võib niisugust olukorda paarisuhtes kirjeldada järgmiselt. Kaks täiskasvanud inimest, kes ei ole võimelised küpseks seksuaalsuhteks, vajavad lähedaseks suhteks peamiselt intiimset kehalist sidet, füüsilist kehalist koosolemist, mis loob vastastikuste sisemiste aegade ühtlustumise, kus samas erinevus on välistatud. Erinevuse välistamine kehade vahel jätab paari ilma rahuldavast seksuaalvahekorrast.\nTunded ilmuvad meelde sõnadena.\nInimene tajub ümbritsevat keskkonda ja iseennast, mitte ainult hetkel kogetud tunnete kaudu, vaid ka tunnetele lisatud isikupärase emotsionaalse värvingu kaudu. Üldisema tundevärvingu kujunemine algab varajases suhtes esimese hooldajaga (sagedamini ema) ning jätkub läbi kogu elu. Tajutud aistingutele, tunnetele ja meeltes kujustatud esindustele annavad tähendusi nii ema kui ka isa ja teised ümbritsevad inimesed. Esimese tundetähenduse ja sobiva sõna teatud värvile või helile annab lapsele ema. Isa õpetab sõna erinevate tähenduste võrdkuju (sümboolse sisu) ja sobiva kasutuse. Hilisemas arengus liituvad algsetele tähendustele läbi kogemuste üha uued ja uued osised ja sugemed (elemendid). Näiteks kui inimene on armunud, siis kogu ümbritsev maailm muutub armunu jaoks tavaliselt on värvilisemaks ja rõõmsamaks.\nÜmbritsevas maailmas toime tulemiseks kujustab inimene oma meeles määratul hulgal, ajas erinevaid sisemisi objekte, suhteid, maailmu luues oma isikupärase kujutluse välisest maailmast, mis haarab endasse iseenda ja teiste inimeste esindused kui objektid, nende objektidega seotud tunded, inimeste vaheliste suhete esindused ning nende suhetega seotud tunded.\nFreudi arusaamise järgi armudes teise inimesse, ei armu me mitte sellesse inimesesse, nii kui see meile endale tundub, vaid kujutlusesse temast, mille oleme ise temast loonud ning mis vähemal või suuremal määral sarnaneb sellele inimesele. Teisisõnu oleme armunud iseenda poolt loodud kujutlusse.\nTõelisuse ehk meele sisemise reaalsuse kujustamine (mapping the physical world onto the mental world) algab varajases suhtes emaga ja jätkub suhetes teiste inimestega läbi kogu inimese elu. Postmoderne mõtlemine väidab, et „…kogu teadmine (knowledge), kaasaarvatud teaduslik teadmine, on arvatud olema perspektiivne, mitte juurdekasvav (lisanduv), konstrueeritud mitte avastatud, paratamatult tulenev (rooted) konkreetsest ajaloo ja kultuuri keskkonnast, mitte ainulaadne (eriline) ja lisatav (lisanduv) (additive), täielikult kontekstist tulenev, mitte universaalne ja absoluutne.“ (S.Mitchell, „Hope and Dread“, 1993). Mitchell’i mõte aitab mõista kujustatud teadmiste suhtelisust, eriti seoses teadmistega inimestest ja inimsuhtest.\nVõib mõista, et kujustatud teadmised meeles arenevad ja muutuvad pidevalt vastavalt inimese enda või ümbriseva keskkonna muutustele, mistõttu on inimesel võimalik kaasa minna ja kohaneda toimuvate muudatustega. Vahel juhtub aga ka vastupidi. Inimese kujustatud meele areng võib teatud valdkondades takerduda. Inimene jääbki siis väljakujunenud uskumuste juurde, milliseid võib nimetada patoloogilisteks, ning käitub vastavalt oma väljakujunenud uskumustele. Patoloogilised uskumused ei pruugi aga vastata tegelikkusele. Näiteks inimene, kes usub, et maailma loodusressursid on lõputud, ei näe mingit väärtust rohelises mõtteviisis. Uskumustele rajatud suhtlemist on täheldatud kuuendast eluaastast alates, kus välimus otsustab, kes lastest on külgetõmbav (atraktiivne) ja kes mitte. Vahel võib välimus olla ainsaks põhjuseks, miks mõnda last kiusama hakatakse.\nUskumusi võib olla erinevaid, mõned elujäämist tagavad, mõned surma toovad. Vaatleme järgmiselt kaht erinevat uskumust evolutsiooni algaegadest, animistliku mõtlemise vallast – oletusi kahina põhjustest savanni rohus. Inimese väär positiivne oletus, et rohus sahistab kiskja ei leidnud kinnitust, kuna rohtu sahistas tol korral tuul. Inimene uskus kahina taga olevat reaalset kiskjat, kuid ta eksis. Inimene uskus midagi, mis oli väär. Inimese väär negatiivne oletus, et rohtu sahistab tuul võib küll olla vastavuses reaalsusele ja õige, kuid sel juhul kui rohus oleks kiskja kahistanud, oleks inimene elu kaotanud. Võime saada aru, et vahel võib uskumus püsiva ohu olemasolust, mis võib kuid ei pruugi olla, säästa inimese elu. Näeme, kuidas mõtlemine arenes läbi loodusliku valiku, kinnitades tõsiasja, et väär uskumus ohu olemasolust on enam ellujäämist tagav kui väär uskumus ohu puudumisest.\nLiikumine tõelisusest tegelikkuse suunas.\nUskumuste muutumine saab tekkida olukorras, kus ebakõla tegelikkuse ja uskumuste vahel tekitab sellise kriisi, kus enam ei ole võimalik vältida tegeliku olukorra teadvustamist. Alles siis kui inimene saab teadlikuks tegelikkusest on ta võimeline vastu võtma radikaalselt erinevaid ideid ja tajusid. Inimene korrigeerib aeg-ajalt oma arusaamisi, kuid ei tee seda meelsasti. Arusaamade muutumine muudab ka inimese seesmist maailma, viies teda üha kaugemale lapsepõlvest ja lähemale nii küpsusele kui ka surmale, mis vanemaks saades paljudele inimestele üha tõenäosemana tundub.\nVastavalt psühhoanalüütilisele topograafilisele teooriale (kaardistatud meele teooriale) inimese meelest, toimib teadvusetu osa meelest pidevuses ja jätkuvuses. Nii eelteadvusel kui ka teadvusel olevatele meeleosadele on aga omane katkendlikkus. Katkendlikkus eelteadvusel ja teadvusel olevates meele osades on põhjustatud, tegelikkusega kokku sobimatute seksuaalsete ja agressiivsete ihade, soovide, tahtmisete ja vajadusete väljatõrjumisest meele teadvusetusse osasse. Väljatõrjutud ainesest jäävad järele meelde tühjad augud, mis vajavad täitmist, et illusioon jätkuvusest säiliks. Võime aru saada, et eelteadvusel ja teadvusel olevate meele osade katkendlikkus on kahepalgeline nähtus: nähtav teistele kuid eitatud inimese enda poolt. Lapseeast pärit ihad, mis ei sobi nii täiskasvanute tõelisse ja tegelikku maailma kui ka eelteadvusesse ja teadvusesse nn. keelatud mõtted, jätkavad aga teadvusetus meeles endiselt survet soovide rahuldamiseks ning täidavad teadvusest väljatõrjutud soovidest allesjäänud tühjad kohad (absence) erinevate väljamõeldiste, kujutluste ja unistustega. Tühjuse täitmine tegelikkusega mitte seotud mõtete, tunnete ja fantaasiatega on vajalik puudusest tuleneva pingega toimetulemiseks.\nInimese enda arvates toimib kulgemine teadvusel olevas meeles pidevuse ja jätkuvusega, kuid kõrvaltvaataja võib märgata puudusest tulenevaid katkestusi näilisust. Näiline pidevus ja meelepete (illusioon) meele (psüühika) terviklikkusest, tagatakse uskumuste, mälestuste ja fantaasiatega (väljamõeldised, kujutlused, unelmad, unistused). Näiteks inimene, kes on unustanud oma vihavaenlasele adresseeritud kirja posti panna ning ei tunnista mingeid pahu tundeid kirja saajaga seoses, seletab oma eksimust unustamisega. Teadvusetusse meelde peidetud tunded annavad endast märku käitumises (kiri jäi posti panemata), kuid kuna inimene, kes ei saa endale tunnistada oma käitumise tegelikke ajendeid ja meele katkendlikkust, täidab puuduva väljamõeldisega (lihtsalt unustasin), luues näilise jätkuvuse. Teadvuses toimuvate meeleliigutuste näilisus on samas loomulik ning mõistlikes piirides vajalik eneseregulatsioonis tasakaalu saavutamiseks. Igal inimesel on vaja aega ajalt elada uneledes unelmates, kuna lakkamatu loogilisel mõtlemisel rajanev side ümbritseva tegelikkusega on enamikule inimestest sama talumatu kui pidev unelemine.\nKaotus, võime olla üksinda, võime seada piire.\nKujustatud meeleilmad võivad olla erinevad sõltudes, mil määral on tõelisus ehk meeleilm vastavuses tegelikkusega ehk ümbritseva maailmaga. Tegelikkuse ja tõelisuse tajumise võime saab tekkida kui inimene lisaks unelmatele, uskumustele ja fantaasiatele suudab taluda ka tegelikkusega seotud puudusetunnete teisest inimesest. Rahul ja õnnelikud on need inimesed, kes on võimelised tajuma erinevust sisemise ja välise maailma vahel ning suudavad ka kahe erineva ilma vahel selgeid piire hoida.\nKuidas välise reaalsuse ehk tegelikkuse eristamise viis võib mõjutada inimese elu? Juhul kui meie kõrvalt kaob lähedane inimene, siis võime küsida, kellest või millest me puudust tunneme; 1. kas teisest inimesest kui eraldi olevast isiksusest, kellega meil oli meeldiv koos olla; 2. tunnetest mida see inimene meis äratas; 3.või hoopis teise poolt loodud heaolutundest. Esimesel juhul eristab inimene tegeliku inimese iseendast ning ka kaotus on tegeliku inimese kaotus. Teisel juhul on tegeliku inimese olemas olu seotud peamiselt tunnetega, mida temalt on saadud ja kaotus ei ole niivõrd teise inimese kaotus vaid mingi osa kaotus temast. Kolmandal juhul on tegemist enda keskse suhtega, kus teist inimest vajati vaid oma heaolu tagamiseks ja kogu kaotus on seotud iseendaga. Emotsionaalselt küps inimene tunneb puudust ilmselt nii oma tunnete kaotusest seoses teise inimesega kui ka suhtest selle inimesega, mille käigus tunded tekkisid ja sellest inimesest endast, kellega tal oli hea koos olla. Meele võimekus tunnistada kaotust ja leinata kaotatut, andestada ja kahetseda, loob võimaluse peale leinatööd uuel viisi eluga edasi minna. Kaotus annab inimesele sel juhul alati ka uue võimaluse ning uue iseärasuse edasiseks eluks. Neurootiline inimene võib aga jääda puudust tundma ainult oma tunde kaotusest, mida teine inimene temas äratas. Ebapiisav võime leinata kaotust võib tuua kaasa raske meelehäire melanhoolia või tusatunde ehk depressiooni. Nartsissistlik inimene on ilmselt äärmiselt häiritud ja vihane, kuna kaotas ühe toe oma elus, inimese, keda ta vajas peamiselt oma isiklikest vajadustest lähtuvalt. Toetava, kuid ära kasutatud inimese kaotus, suure tõenäosusega ainult süvendab nartsissistlikku häiret.\nTeadvusetu meele osa ajendite mõjust inimese käitumisele annab tunnistust näiteks patsifist,  kes rahuarmastust propageerivate ideede nimel on valmis astuma verisesse võitlusesse teisitimõtlejatega. Kuna vallutushimu (agressiivsus) ei ole omane patsifismile kui maailmavaatele, siis näeme siin inimest, kellele samastumine rahuarmastavate põhimõtetega on vajalik vaid iseenda kaitsmiseks oma vägivaldsete soovide eest. Psühholoogilise kaitse ümberpööramise kasutamine võimaldab varjata meeles peituva, terviklikku minatunnet lagundava ärevuse eest, ning taastab hingerahu. Samas on tasakaalu tagav kokkuleplikkus (kompromiss) habras ja haavatav, vägivalla ilmingute poolt välisest maailmas. Samastumine patsifismi kui maailmavaatega annab vägivaldsele patsifistile võimaluse meeles asuva, valitsemist vajava ja hingelist tasakaalu ohustavat vallutushimu, välise toe abil kontrolli alla saada. Kuna alati on kergem valitseda midagi olemasolevat, välises maailmas eksisteerivat, annab võitlus ümbritsevas maailmas asuva vägivalla vastu, võimaluse hoida habrast sisemist tasakaalu. Samas on vastuolu hinges ikka lahenduseta, kuna võitlus rahumeelsete ideede eest sisaldab endas ka rünnet. Patsifisti piir tõelisuse (sisemine reaalsus) ja tegelikkuse (väline reaalsus) vahel on hägustunud, ebapiisavalt valitsetud vallutushimu häirib endiselt mõtlemist, mistõttu arusaamine iseendast ja ümbritsevast maailmast ei ole piisav meelerahu tagamiseks.\nPartneri valik suhetes on suurel määral mõjutatud teadvusetu meele poolt ning võib muutuda ajas, kas rohkem või vähem kooskõlaliseks reaalsusega. Näiteks hüpoteetiline Jaan armub Marisse. Armudes suunab (projekteerib) Jaan oma naistega seostuvad teadvuslikud ja teadvusetud ihad meelest välja, paneb need Mari peale ja näeb seetõttu Mari eelkõige mitte niivõrd kui luust ja lihast naist vaid kui oma meeles endast lahutatud ja välja viidud (projektsioonide) ihade poolt loodud naisena, keda Jaan nüüd ihaldab. Armumine jääb vastuseta ja suhet ei kujune. Aasta hiljem kohtub Jaan taas Mariga imestades, et kuigi Mari näeb välja sama moodi kui aasta tagasi, ei tekita ta Jaanis enam mingeid erilisi tundeid. Jaan tajub tõesemalt oma tundeid suhtes Mariga ja on õppinud vahepeal eristama meeles olevat kujutlust Marist kui reaalsest naisest. Loodetavasti on Jaan õppinud ka paremini tundma oma naiselikku poolt ning ka selle osaga oma meeles sõbraks saanud. Tõenäoliselt leiab Jaan tulevikus endale Maie, kes enam vähem vastab nii tema fantaasiatele kui ka reaalsetele ootustele. Suhe võib tekkida eeldusel, et ka Maie küpsel viisil Jaani näeb.\n2.B. Kuidas jõuda tõelisuse juurde ehk kuidas tekib tõelisus, meele sisene reaalsus?\nTegelikkus jõuab iga inimese juurde ilmajäämise/ilmaolemise tunde kaudu ehk läbi deprivatsiooni. Kui ema toidab rinnaga last siis saab imik tunda tegelikkust ehk välist reaalsust ema lähedusest ja armastusest ning emapiimast kõhus. Lapse vajaduste rahuldamine ema poolt taastab lapse varase enesekeskse nartsissistliku rahulolutunde. Kui aga lapse kõht tühjaks läheb, siis tühi kõht toob imikule tõelisuse – tunde- ja toidunälja meeles. Meeleliigutus viib lapse alul unelema emast ja hiljem juba ema rinda otsima, et saada nii lohutust kui ka süüa. Mõnutunne täis kõhust viib lapse eemale tegelikkusest, tühi kõht ehk puudusetunne aga tegelikkuse juurde tagasi.\nSensoorsed elamused ehk varajased tajud (meelte kogemused) on alul osalised ja katkendlikud ning vajavad mõistmiseks ema kohalolu. Lapse varajasem meeleline kogemus sünnib suhtes emaga, kus kehakontakt ja pilgu suhe on lahutamatult koos. Ka piisavalt hea ema on aga lapse juurest ajuti eemal ja lapsel tuleb tunda ka tühja kõhu tunnet kui tõelisust meeles, mil unelm ehk fantaasia ema rinnast ja piimast võib last teatud aja lohutada. Unelm on kui vahelüli mõnu ja puuduse vahel, aidates taluda tegelikkusest tulenevat kaotust. Unelm toidab last siiski vaid piiratud aja ning lapses tekkiv surmahirm annab ka lapsele teada, ilma toiduta ei ole võimalik tegelikkuses ellu jääda.\nLapse algne suhe maailmaga on enesekeskse, nartsissistliku loomuga. Enesekeskses suhtes on laps üksinda, ükski teine inimene sellese suhtesse võrdse partnerina veel ei mahu. Teine inimene on vajalik lapsele vaid tema eluliste vajaduste rahuldamiseks. Enesekeskne suhe kaitseb last esialgu emast eraldumise ja ilmajäämise eest. Enesekesksus aitab hoida eemal tegelikkuse valusat olemust, asendades tegelikkuse tõelisuse illusioonide ja fantaasiatega, niikaua kui see on veel võimalik või võimaldatud ema poolt. Järkjärguline loobumine enesekesksest suhtest maailmaga, mida laps vajab iseseisvaks saamiseks, kulgeb vastavalt lapse mina (ego) arenemisega ning mina võimekuse tekkimisega, et tulla toime eraldumise ja ilmajäämisest tuleneva ärevusega. Üha enam ja enam tajub laps erinevust tegelikkuse võimalust ja tõelisuse soovide vahelist vastuolu, olles üha enam ja enam võimeline taluma vajaduste rahuldamise piiratust seoses tegelikkusega. Niisugune olukord, kus lapsel tuleb leppida alati vähemaga kui ta oma unelmates on ette kujutanud, tekitab pinget (frustratsiooni), mille talumiseks on oluline ema poolt lapse loodud hoidev keskkond, mis hõlmab endas ema mõistva suhte ja toetuse lapsele.\nInimese meele koetise ehk psüühilise struktuuri kujunemise alus seisneb objekti korduvas kaotuses, mille käigus tekib ja kujuneb iga kord uus tõelisus ja uut moodi suhe tegelikkusega. Arengu käigus saavad kujustatud sisemised kujutlused üha tõetruumaks ja unelmatele rajatud väljamõeldised, kujutlused ja unistused taanduvad üha enam vaimse tegevuse mängulisse loovuse maailma.\nVõime kokkuvõtvalt öelda, et tõelisuse (sisemine reaalsus) ja tegelikkuse (väline reaalsus), vaheline suhe, milles tõelisus kujuneb, saab tekkida vaid koos teise inimesega, kelle abil ja toetusel saab laps ümbritsevat maailma tajuda, tunnetada ja mõista ning mõelda. Võime näha, et kuigi inimene kujustab oma arusaamisi ümbritsevast maailmast tõelisust omas meeles üksinda ja isikupäraselt, siis toimub meele areng inimsuhete taustal, mis ilmselt loob aluse ka teiste inimeste tõelisuse mõistmise ning iseenda tõelisuse teistele inimestele mõistetavaks tegemise.\nErinevad mõtted kokku kogunud, üles tähendanud ja sidunud Ants Parktal aastal 2013. Täiendused 26.03.2014; 24.08.2014; 9.07.2017;\n Loengus on kasutatud katseliselt eesti keele sõnu tähistamaks inglise keelest otse üle võetud mõisteid, püüdes leida kooskõla võõramaise psühhoanalüüsi ja koduse sugri-mugri meele vahel. Soome-ugri rahvaid tähistava soome-ugri asemel oleme (koos kolleeg Meelis Sütt’iga) võtnud kasutusele sõnaühendi sugri-mugri. Toetume ühelt poolt Uku Masingu poolt kasutatud soome-ugri rahvast tähistava tähissõnale sugri ning oleme liitnud sellele Haabsaare (Haabsaar, E. (2009) Soome-ugri saamine. Uurali kivi- ja metalliaegne tsivilisatsioon. Tallinn: Argo) poolt kasutatud tähissõna mugri. Haabsaar näeb soome kasutamist ugrilaste tähissõnana „… igandina ajast kui üht rahvast peeti sugulasrahvaste hulgas ülimuslikuks ja kõiki teisi nimetati tema järgi.“ (lk. 10). Seevastu tuletab Haabsaar tähissõna merja merjalastest, rahvast, kes kunagi moodustas soome-ugri rahva tuumikosa ning loob ajaloolises plaanis küllalt täpse tähendusvälja asendamaks tähissõna soome sõnaga merja. Täpne tähissõna Haabsaare meelest oleks merja-ugri, kuid ilmselt on hetkel mõistlik kasutada nn. ülemineku väljendusviisi mugri-sugri.\n Patsient (ingl. k. patient inimene kes on võimeline oma kannatusi kaebusteta taluma) kui kannatav inimene.\n Homöostaas: bioloogiliste ja küberneetiliste süsteemide võime säilitada neis toimuvate protsesside tasakaalu, vältides süsteemi põhiomaduste kõrvalekallet (näiteks haigus, meeltesegadus, joove). Inimese puhul on tegu süsteemiga, kus tasakaal on vajalik nii keha ja meele (psüühika) vahel, kui ka keha ja meele eri osade vahel. Keha ja meelt võib vaadelda kui alasüsteeme, milles keha ülesanne on tagada kehaliste tegevuste (vereringe, hingamine, seedimine, närvisüsteemi tegevus) toimimine, ning meele ülesanne on tagada tundeelu (frustratsiooni, ärevuse ja ambivalentsuse talumine) ja mõtlemisvõime (loogiline, reaalsusest lähtuv tõene taju inimsuhetes toimuvast) toimimine, mis tagab piisava kohanemise keskkonnaga.\n Psüühika ehk meel: Teadvusega seotud nähtuste kogum, inimestel ja loomadel: peaaju funktsioonidega seotud objektiivse tegelikkuse kogemise võime ning võime selle järgi oma käitumist muuta. Psüühika kui vaimu- ja hingeeluga seotud nähtused on tajud, aistingud, tunded (üldistatult emotsioonid), fantaasiad (unelmad), kujutlused (kaemuslikud pildid varem tajutust), uskumused, mälestused, sõnad. Kasutan psüühika tähistamiseks edasises tekstis sõna meel.\n Teadvusetus meeles võime eristada kaht teadvusetust: meelemärkusetu meel, mis on tekkinud meele kahenemisest traumade korral (dissotsiatsiooni tagajärjel) ning meelemõistusetu meel, mis on tekkinud väljatõrjumise käigus, mil teadvustatud meelest on välja tõrjutud lubamatud soovid, unelmad ja mõtted.\n Aistmine – meelte kaudu vastu võtma, tundeid tajuma. Aisting – esemete ja nähtuste üksikomaduste meeleline peegeldus\n Eesti keelsed väljendid viitavad ühelt poolt teadvustatud tundelule ning teisalt teadvustatud mõtlemisele.\n Eesti keeles tähistab tajumise võimet ka sõna meel, millel on erinevaid väljendusvorme 163 väljendit (Eesti Keele Seletav Sõnaraamat. (2009), 1 – 6 osa. Toimetajad: M. Langemets, M. Tiits, T. Valdre, L. Veskis, Ü. Viks, P. Voll. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus). Taju võib defineerida ka kui esemete ja nähtustega seoses tekkinud tunnete vahetut peegeldust teadvuses.\n Põhjalikku ja asjatundlikku käsitlust meeleorganitest teadusliku psühholoogia vaatenurgast on soovitav lugeda Toomela, (2016,lk. 123-135). (Toomela, A. (2016) Kultuur, kõne ja minu ise. Tallinn:Eesti Keele Sihtasutus)\n Metafüüsika: Filosoofia osa, mis hõlmab spekulatiivse õpetuse kogemusvälisest tegelikkusest.\n Silmas peetakse erinevaid meelevõimeid kui tajusid, nägemisvõime jne.\n Olin kord amööb või kingloom täiuslikult algne\npikkamööda ponnistades sai must kahejalgne\nkaotsi läind nyyd tiivad saba lõpused ja uimed\npääluu varjus ohtlik meel on oi kui mitmepalgne.\nIlmet, „Taeva all“, lk. 13. Siin ja edaspidi lisan loengule autori lahkel loal katkeid Peep Ilmeti luuletustest illustreerimaks poeesia kaudu psühhoanalüütilist mõtet kandvate sõnade tähendust ning sõnadega kaasnevat nägemust avaramalt.\n Esimese lumelangu ärgates\nIlmet, „Tuulatud luuletused“, lk. 129\n Lisaks meeleorganitele tunnetab inimene ka oma keha läbi sisemiste tajude: tasakaal, võime tunda, mis toimub inimese kehas (liblikad kõhus, südamelöögid, hingamine, värinad, lihasvalud) ja propriotseptsioon (süvatundlikkus), mille abil suudab inimene lokaliseerida kehaosade asendit ruumis (inimene suudab kõndida ilma, et ta vaataks oma jalgadele). Inimese esmane eneseesinduse vorm, keha mina ehk ego kujuneb propriotseptsiooni-, valu- ja mõnu aistingute ning meelelist tunnete alusel. Mina (ego) võtab oma funktsioneerimise aluseks varasemad keha toimimisviisid. Näiteks introjektsioon mentaalses plaanis on oma olemuse saanud toidu suhu võtmisest kehalises plaanis, projektsioon aga kõlbmatu toidu väljasülitamisest.\n Afekt: mööduv tugev erutus või elamus, tundepuhang.\n Antud juhul on tegemist sensoorse mäluga, kus paikneb materjal mida inimene tajub mitte kauem kui ½ sekundit. Sensoorses mälus paiknev informatsioon transformeerub lühimälus uueks materjaliks, mis püsib mälus mõnest sekundist kuni minutini. Eksimused tajus toovad kaasa sensoorse mälu kaudu ka lühimälu moonutused. Läbi kordamise ja harjutamise teiseneb lühimälus paiknev materjal pikaajalisse mällu, mis on ulatuslikum ja püsivam materjali säilituskoht.\n Aisting: Esemete ja nähtuste üksikomaduste meeleline peegeldus.\n Tunne (tundmus, tundeelamus, emotsioon): Kehast pärinevate ärritajate (sensorimotoorsetest kogemustest lähtuv) mõjul tekkiv aisting, mida tuntakse läbielatava suhtumise korral ümbritsevasse või iseendasse. Eesti keeles on 115 sõna, mis liitub sõnaga tunne, näiteks ahistustunne. Ingliskeelne sõna feeling tähendab esimeses tähenduses puudutuse tajumisest tulenevat tunnet. Sarnased mõisted eesti keeles on emotsioon – (lühiajaline) tundeelamus, tundmus (hirm, viha, rõõm), mis on seotud muudatustega siseelundite tegevuses ja väljendusliigutustega ja afekt – mööduv, tugev erutus või elamus, tundepuhang (raev).\n Päriliku reageeringu näide: tibu poeb peitu kui kulli vari libiseb üle.\n Meele sõõlamise kliinilise töö kogemuse alusel võib oletada, et oodatu hõlmab endas kujutlust mitte ainule ema rinnast, vaid ka peenisest, vagiinast ja vanemate vahelisest seksuaalvahekorrast.\n Meenutan Chomsky ideed, mille kohaselt on inimese psüühikal nn „süvastruktuur“, millest lähtuvalt võib ta omandada suvalise maailma keele.\n …Valgus sööstab laiali hõredasse pimedusse\njätmata endast vähimatki jälge.\nValgus muutub nähtaks alles siis\nkui põrkub vastu õhku või vett või jääd või maad\nkui põrkub vastu silma.\nIlmet, „Aeg on mu meelest“, lk. 10.\n „Me sõitsime, võttes viimast välja oma maastikuautost, kusjuures ei puudunud pidulik teadmine, et meie silmad on ainukesed, mis seda kõike näevad: ilma nendeta, ilma meie surelike inimsilmadeta, mis sõitsid läbi selle kõrbe, polnud olemas päikest ega kuud, oli vaid tohutu hulk pimedat energiat; ilma nendeta polnud maad ega maailma, polnud maailmaloomisest tingitud teadvust.“ Frisch, M. (1968) Stiller. Tallinn: Eesti Raamat, lk.24.\n Kuulmist, kuulamist ja aktiivset kuulamist eristab omavahel vaid meele keskendumise määr, mis kuulmise korral ei pruugi kaasata kuulatu teadvustamist, kuid aktiivsel kuulamisel kaasab keskendumine inimese kogu vaimse tegevuse teise inimese kuulamisele.\n „Ainult meid pole kogu aeg kuulamas.“ Ilmet, „Tuuldunud luule“, lk. 45.\n Meele sõõlamise alases kirjanduses kasutatakse sõna objekt nii inimese kui ka eseme tähistamiseks, kuna Freudi meelest võib libiido kinnituda nii inimesele kui ka esemele ehk teisisõnu armastuse objektiks võib olla nii elav inimene või hoopis temaga seotud ese.\n Võrdkujustamine on meele arengu mõttes varasem, pildiline sümboliseerimisviis, kus aluseks võetakse sarmasus; võrdkujutamine on see vastu hilisem ja sõnaline, kus aluseks on võrdsus.\n Uskumus: usundiline arvamus, sageli esinev maagilises mõtlemises ja ebausus.\n OLEVIK ON vaid helendav triip\nmida mineviku pime tõusulaine\ntõukab tuleviku tumedale kaldale.\nIlmet, „Tuuldunud luule“, lk. 145\n Hoidev keskkond: Briti meelesõõlaja (psühhoanalüütiku) Donald Winnicott’i arusaam lapse arengut tagavast keskkonnast, kus nn. piisavalt hea ema loob ema ja lapse suhtes keskkonna, milles lapse keha ja meele vajadused, saavad esile tõusta ja areneda.\n Frustratsioon: psüühiline pingeseisund, mis tekib tegevuse sundkatkestamisel enne eesmärgi saavutamist, tekitades pettumust ja rahuolematust.\nvõib aimata tulevikus toimuvat.\nIlmet, „Mõraseks mõistetud meel“, lk. 58.\n Mõelge näiteks tähenduste erinevusi sõnades ema , sõna mille tähendus on sündinud emotsionaalses ema-laps suhtes ja pluviomeeter (sadememõõtur), sõna mille tähendust tõenäoliselt enamus meist ei tea ning mille tähendus on kindlasti sündinud ratsionaalses suhtes isa või kellegi teise inimesega.\n Sõnad annavad meile viisi, kuidas kõnelda kehast kõnekujundite abil. Võime öelda, et meele algus on kehas. Samas Wilfred Bion, Briti meelesõõlaja, arvab et sõnad sobivad pigem asjadest rääkimiseks, kui tunnete väljendamiseks.\nHing hinga, hinga hing\nning mõlgu meel!\nViiv nagu püha, nagu ime\nilmub veel ja veel.\nIlmet, „Tuuldunud luule“, lk.133.\n Postmodernism: Vaade filosoofias, kus leitakse, et ei ole enam absoluutset filosoofilist tõde ega objektiivsust, kõik on vaid tõlgendused.\n Wilson (Wilson, S. (1975) Surrealismus. London) väidab, et mõtestatud mustrite nägemine seal, kus neid tegelikult ei ole (s.o. vaimude nägemine ja häälte kuulmine)…on segatud nii loovuse kui hullusega. Evolutsioonilist kasu sellisest pareiddoooliast ehk maatrikistamisest näeb Juske (Juske, A. (2014) Salvadore Dali ja sürrealism Eestis. Tallinn: Tea Kirjastus) järgmiselt: „Sellel tajumisviisil on ellujäämisväärtus, sest metsas kiskja tähelepanuta jätmine on suurem viga kui näha kiskjat seal, kus teda pole.“ (Lk.99).\nsurm on meile teretuttav\nkõige vanem kylamees\nta ei närvitse ei rutta\ntemast kõik me rikkused\nIlmet, „Sõõlatud luule“, lk.171.\n Woody Allen, tuntud Ameerika filmilavastaja on öelnud tabavalt surmast:“ Ma ei karda surma, aga ma ei soovi olla kohal kui ta tuleb.“\n Topograafiline teooria ehk kaardistatud meele teooria: Psühhoanalüütiline arusaam, millele vastavalt inimese meelt võib kaardistada kolme piirkonnana kui meele osana: teadvusetu-, eelteadvusel, ja teadvusel olevad meele osad.\n Teadvustu osa meelest: Piirkond inimese meeles vastavalt topograafilisele teooriale, kus paikneb inimese meelemärkusetu ja meelemõistusetu aines. Freudi arvates peamiselt sisemise tekkega. Tekitajaks seksuaalsus, koos seksuaalsete tungide poolt tekitatud soovide ja fantaasiatega, mis on seotud Oidipaalse konfliktiga olles omakorda teadvusetu meele fantaasiate korraldajad.\n Pidevuses ja jätkuvuses küll, kuid põhjuslikkust ei tasu ka teadvusetust meelest otsida. Põhjuslikkus on omane pigem asjade maailmale. Inimeste tundeelus, millele on omane ebamäärasus, lõpetamatus, korralagedus ja ettemääramatus, põhjuslikkus puudub.\nõudne põud mis laastab laant joob kuivaks järvi\nmillest myrgiks muutub põlispüha muld\nmillel pole kuju lõhna ega värvi\nkus ei sytti yhtki elutahi tuld\nIlmet, „Sõõlatud luule“, lk.230.\n Patsifism: Maailmavaateline seisukoht, mis eitab igasuguseis sõdu, taunib neid kõlbelisest seisukohast ja propageerib rahu säilitamise passiivseid vahendeid.\n Ümberpööramine: Psühholoogiline kaitse, kus lubamatud tunded asendatakse keelatud tunde vastandiga. Vihkamine ülemäärase armastuse ja hoolitsusega, näiteks.\n Projektsioon: Psühholoogiline kaitsemehhanism, kus soovimatud tunded, mõtted ja kujutlused kantakse üle teisele inimesele. Armumise korral kannab Jaan Marile üle oma naiseliku osa minast.\n Deprivatsioon: Koosluse ökoloogilise stabiilsuse minetamine koosseisu lihtsustumise tõttu, ehk olulistest tajukogemustest ilmajäämine.\n Jaan Kaplinski järgi tähendas „mõnu“ muiste lauluviisi, meloodiat+rütm. Kaplinski, J. (1997) Võimaluste võimalikkus. Vagabund, lk. 248\n …Oma emagi rinnapiim on vaid asendusaine\nema südame verele.\nAll lubjastudes pakseneva kultuurikooriku\naina tuikab suur verejanu.\nIlmet, Aeg on mu meelest, lk. 35.\n Mõtte juured on Wilfred Bion’i arvates olukorras, kus lapse kaasasündinud, ettemoodustatud kujutlus langeb kokku asjakohase tundeelamusega (nii kui käsi libiseb sobivasse kindasse, nii haarab laps suhu ema rinnanibu). Kaasasündinud ja ettemoodustatud kujutluse prototüüp on ema rind, nii hea rind mis toidab last kui ka halb rind kui ema on eemal. Kujutluse kokkulangemine asjakohase tundeelamusega (sense impressions) sõltub nii lapse võimest taluda frustratsiooni (leppida kaotusega) kui ka keskkonna võimest hoida seda frustratsiooni lapse jaoks talutavates piirides (luua hoidev keskkond ja konteiner tunnete jaoks).\n Küsimus siin ei ole loomulikult ainult toidus ja söömises. Lapse suhe ema rinnaga on tähtis (oluline, otsustav), kuna olles tulevaste armastussuhete prototüüp, loob aluse inimese tulevastele intiimsetele, emotsionaalsetele ja seksuaalsetele suhetele.\n Nartsissism: Meeleseisund, mis on omane lapse varajasele arengule, mida iseloomustab keskendumine ainult iseenda vajadustele, soovidele ja tahtmistele.\n Andre Greeni sõnul on inimese psüühika esmane funktsioon, luua läbi samastumise objekte oma psüühilisse maailma. Oluline ei ole mitte ainult suhtlemine objektidega vaid nende loomine suhtlemise abil.\n Psüühiline struktuur: Abstraktsioon inimese psüühika struktureerimise kirjeldamiseks. Psühhoanalüütilises mõistes psüühika organiseerimise alus ja võimekus, millel on arenev ja kasvav kvaliteet.\n Objekt: Mõiste psühhoanalüütilises teoorias, kus „objekt“ tähendab subjekti ehk partnerit, kellega seostuvad nii seksuaalsed (armastus) kui ka agressiivsed (viha) tunded.\n Mõtted arenevad reaalsuse testimise kaudu teadmisteks, et säilitada pinget ja lükata rahuldust edasi. Fantaasia ja mõte koos võimaldavad psüühikal taluda pinget ilma kohese mahalaadimiseta. Kui frustratsioon on väga tugev või lapse võime hoida fantaasiat (mängus vahetab laps reaalse objekti fantaasia vastu ehk nukk on beebi) , laaditakse tungid maha motoorselt, sageli koos ebaküpse ego disintegratsiooniga.


Et JewelryPalace Õnnelik Kass 925 Sterling Hõbe Helmed Võlusid Hõbe 925 Originaal Jaoks Käevõru Hõbe 925 originaal Ehete Tegemine < Trahvi Ehteid / Eif.ee\nAvaleht / Trahvi Ehteid>JewelryPalace Õnnelik Kass 925 Sterling Hõbe Helmed Võlusid Hõbe 925 Originaal Jaoks Käevõru Hõbe 925 originaal Ehete Tegemine\nJewelryPalace Õnnelik Kass 925 Sterling Hõbe Helmed Võlusid Hõbe 925 Originaal Jaoks Käevõru Hõbe 925 originaal Ehete Tegemine\nSee teretulnud kass toob sulle head õnne.Tuntud Maneki-neko nagu beckoning kass, või Hiina õnnelik kass, see ripats on lühidalt vajate õnnelik. käevõru SOBIB käevõru käevõru naistele paar käevõru käevõrud käevõrud jalg võlu käevõru käevõru käevõrud naiste kullast käekett sõpruse käevõrud shell\nMudeli Number [email protected]#470399\nSee teretulnud kass toob sulle head õnne.Tuntud Maneki-neko nagu beckoning kass, või Hiina õnnelik kass, see ripats on lühidalt vajate õnnelik.\nMärksõnad: 925 sterl hõbe, 925 hõbe, mündi ripatsid, ehted tegemine, pandora 925 päritolu, fänn õnnelik kass, lepim, käevõru sõbranna sünnipäev, bracelest hõbe 925, poeg käevõru 925, silma türgi.\nSobivus Originaal Pandora Charms Käevõru Autentne 925 Sterling Hõbe Rant Vikerkaar & Lill Tolknema Võlu Diy Ehted Dropshipping\nLamineeritud kuld liiva südame-kujuline tsirkoon murano klaasist helmed võlusid 925 Sterling Hõbe sobivad Käevõrud Ehted Trendikas JKLL019\nIlus Merineitsi Ripats Võlusid 2020. Aasta Kevadel Moe DIY Kest Ehteid Euroopa Stiilis Salapärane Kingitus Naistele Sobivad Käevõrud\nSuvel Uued 925 Sterling Hõbe Loomade Kilpkonn Rohelise Emailiga Võlusid Helmed sobivad võlu Euroopa käevõru 925 Originaal Ehted kingitus\nSinised Nooled Võlusid Ripats,2020. Aasta Kevadel Täiesti Uus Mood Ehteid 925 Sterling Hõbe Romantiline Kingitus Naistele, Meestele Sobib Käevõru\n2019 Uus Ehtne 925 Sterling Silver Black Pearl Ümmargune Pall Ripatsid Sobib Võlusid Hõbe 925 Originaalne Kaelakee, Käevõru\nHiina Sümbol Ripats Võlusid Euroopa Stiilis Mood Võlu Käevõru,925 Sterling Hõbe Väike-Fit Euroopa Käevõru, Kaelakee Klubi\nDavil Kiired Ripats Fandola 925 Sterling Hõbe Mobul Okeaania Võlu,Roheline CZ Sobib Käevõru Võlusid Ehete Tegemise Kaelakee Kingitus\n2020. aastaks Uut Hot Müük 925 Sterling Hõbe-Sinine Öösel Taevas Poolkuu & Tähed Tolknema Võlu sobib Pan Käevõru Hõbe 925 Ehted\nBISAER Autentne 925 Sterling Hõbe Poks Komplekti Kindad Helmed Võlusid sobivad Käevõrud & Bangles Sterling Hõbe Ehted ECC1325\nMood õnnelik Uus 16.18.21.30.40.50.60 Sünnipäeva Ripats Nipsasju Originaal S925 Sterling Hõbe Naiste DIY Romantiline Parim Kingitus\nHelmed sobib Käevõrud, Kaelakeed 925 Sterling-Silver-Ehted Allkiri Mind Mu Kuu Võlusid Tasuta Shipping\nTõusis Kulla Värvi Bowknot Sillutada Ripats Võlu,2020 Euroopa Stiilis Mood 925 Sterling Hõbe Sobivus Euroopas Võlu Käevõru Naistele\nOMHXZJ Ehteid Hulgimüügi CA387 Euroopa Mood Kuum Trahvi Naine Mehe Poole Sünnipäev, Pulm Kingitus Jalgratta-24KT Kuld Ripats Võlu\nVäike Koera Kutsikas Ripats Võlu Armas 925 Sterling Hõbe Ehted 2020. Aasta Uus Kingitus Naistele, Meestele Partei Ripats\nOMHXFC Ehteid Hulgimüügi PN381 Euroopa Mood Trahvi Naine, Tüdruk Isiku Sünnipäev, Pulm Kingitus Liblikas 24KT Kuld Ripats Võlu\nPunane Seene Ripats Võlu,2020. Aasta Kevadel Euroopa Stiilis Mood 925 Sterling Hõbe Õnnelik Kingitus Mahub Euroopas Võlu Käevõru Naistele\nAutentne 925 Sterling Hõbe Beebi Jalajäljed Amuletid Südame Võlusid fit Esialgse Võlu Käevõrud DIY Tegemine\nS925 sterling hõbe ripatsid isikupärastatud klassikaline India riiklike stiilis nikerdatud maple leaf suled mosaiigid, türkiis modelleerimine\n925 Sterling Silver 8-kujuline tsirkoon ring DIY distants helmed Sobivad Originaal europeu Võlu Käevõru Ehted tegemise Sõbranna kingitus\n925 Sterling Hõbe-Punane Emailiga Triip Bikiinid Ripats Helmed Reisil Mereäärne Võlusid Sobib Euroopa Käevõru Naistele Ehted Kingitus\nATHENAIE 925 Sterling Hõbe, Roosa Emailiga Armastus reisikott Võlusid Helmed Võlu Käevõru Ehted Tegemine


Egon Kauri endise võistlusautoga hakkab Eesti rallidel kihutama poolakas Mikolaj Kempa - Ralli.ee\nEgon Kauri endise võistlusautoga hakkab Eesti rallidel kihutama poolakas Mikolaj Kempa\nMikolaj Kempa Kaur Motorspordi Protot testimas\nSamal ajal kui Egon Kaur ja Silver Simm proovisid esmakordselt oma uut Polo GTi R5 ralliautot, asus eestlaste endise auto rooli poolakas Mikolaj Kempa.\nKaur Motorspordi poolt 2019 aastal ehitatud Ford Fiesta Protoga on seni sõitnud ainult Egon Kaur, kuid tundub et see on peagi muutumas.\nMikolaj Kempa sooviks on ralliredelil kõrgemale tasermele liikuda ja üheks võimaluseks on sõita kiirema autoga. Tema esimeseks valikuks osutus: Fiesta Proto, kirjutas Kaur Motorsport oma facebooki lehel.\nKaur Motorasport Ford Fiesta Proto\nMikolaj ütles pärast testipäeva Protoga: “Milline uskumatu masin. Suurepärane vedrustus ja seadistamine. Teseks aga väga väike kaal ja suurepärased pidurid – tekib tunne, et selle autoga võid igal pool täiega anda. Keeruline on seda raske Mitsubishi Lancer Evoga võrrelda. Proto sarnaneb pigem R5 autodele. ”\n“Ma armastan oma Mitsubishi Lancer Evot, mis on nüüd ka müügis, kuid kui välja arvata võimsam mootor, siis kõik muu on Protol parem. Sõidustiilide võrdlemine kahe auto vahel on nagu jalgpalli võrdlemine korvpalliga: mõlemas mängus kasutatakse palle, kuid mäng on täiesti erinev.”\n“Saavutasime EMV4 võistlusklassis kolmanda koha ja meie jaoks tähendas see seda, et aeg on edasi liikuda – loomulik samm oli nüüd millegi kiiremaga sõita, nagu näiteks Proto. Esialgne plaan on 2021. aastal Eesti autoralli meistrivõistlustel teha kaasa 3. kuni 4. rallit. Võibolla ka mõned väiksemad võistlused Soomes – peame pidama läbirääkimisi oma peasponsori Abram Hale’iga ja vaatama, kui kaugele nad meie toetamisega on valmis minema.” rääkis Kempa.\nEgon Kaur Saaremaa rallil 2020 Foto: Marleen Maask\n“Uus auto seab küll uued eesmärgid, kuid kogemuste puudumise tõttu on raske öelda, kus me taseme poolest oleme. Egon näitas milleks auto võimeline on – meie sellist taset ei suuda näidata, kuid tore oleks võidelda Top 5 kohtade eest ja näidata häid katseaegu.”\nSebastien Ogier tuli seitsmendat korda autoralli maailmameistriks\nPõhjamaade edulood rallispordis: maailma parimad rallisõitjad


Pikka aega ei suutnud vabaneda turse ja valu liigestes. Proovinud palju raha, kuid midagi ei andnud soovitud efekti. Kõik muutus, kui ma otsustasin proovida bioloogiliselt aktiivne kreem liigesed, luud ja lihased. Kõik ebameeldivad aistingud on taandunud juba kahe nädala pärast kasutamist. Kõik soovitan!\nKasutame vahend koos abikaasa, nii nagu me oleme juba täiskasvanueas. On aidanud meil vältida palju-lihaskonna haigused süsteemi. Oli üllatunud uimastamist mõju ravimi. Ei põhjusta allergiat, punetuste, ja koorimine. Palju efektiivsem kallite kolleegidega. Soovitan kõigile! Korralik ja tugev asi!\nHinnang Motion Free


Balti liiga nädalavahetus tõi Servitile kaks võitu - UUDISED - Põlvamaa portaal\nBalti liiga nädalavahetus tõi Servitile kaks võitu\nBalti liiga nädalavahetus tõi Servitile kaks võitu, kokku kaheksa (4+4) võidupunkti, mis jagunevad Balti liiga ja Eesti Meistriliiga vahel. Balti liiga nädalavahetus algas laupäeval, 10.oktoobril Servitile võiduga Viljandi HC üle 31:22 (14:12). Pühapäevases kohtumises alistas Serviti kodusaalis SK Tapa/N.R. Energy tulemusega 31:26 (15:14). Nädavahetuse võitudega tõusis Serviti Balti liiga tabelis teisele positsioonile.\n"Hetkel tundub, et mängijatel ei ole veel nii head koostööd meie väravavahtidega, kes ei ole tavapäraselt nii palju aega väravas olnud. Kui vaadata Viljandi ja Tapa mänge tervikuna, siis mõlemas mängus tegime ühe hea poolaja ja teise mitte nii hea. Parandamist vajab veel realiseerimine, eksimusi selles tuleb vähendada. Pallikaotusi oli enam vähem vastuvõetavas ulatuses. Saime oma soovitud võidupunktid nädalavahetusega kätte. Kiidan ka tänast vastast (SK Tapa/N.R. Energy), kes mängis südikalt ja neil ei olnud ärakukkumisi, " kommenteeris nädalavahetust treener Rein Suvi.\nViljandiga kohtuti sel nädalal juba teist korda. "Meil oli täna esimene poolaeg keeruline…midagi ei tulnud väravast tagasi, väiksed vead kaitses. Rahul ei saa kindlasti olla sellega, et andsime vastasele vähemalt neli korda sellise palli, mille nad realiseerisid meie väravasse ja said seeläbi lihtsaid väravaid. Positiivset oli siiski palju, rünnakul on hakanud tekkima mängijaid, kes viskavad väravaid. Võrreldes septembrikuuga on tagaliin ärganud, saame väravaid päris mitmetest kohtadest," võttis võidumängu kokku Kalmer Musting.\nVäravad: Mathias Rebane 5, Alfred Timmo, Ülljo Pihus, Andris Celminš 4, Otto Karl Kont, Sander Sarapuu 3, Siivo Sokk, Anatolii Chezlov 2, Tõnis Kase, Arturs Meiksans, Henri Hiiend, Carl Eric Uibo 1.\nServiti kohtumine SK Tapa/N.R. Energyga algas tasavägiselt ning publiku jaoks paeluvalt. Kui mõelda eelmisele hooajale, siis üllatuslikult jäi Serviti tapalastega kohtumises esialgu tagaaja rolli ning kaitses oldi raskustes Vahur Oolupi piduramisega. Esimesest ehmatusest üle saades ja end kogudes, võttis Serviti mängu suunamise enda kätesse ning hakkas vaikselt tapalastelt eest ära liikuma. Hoolimata teisel poolajal püsinud eduseisust, võitles vastane lõpuni ning ei andnud Servitile võimalust jalga sirgeks lasta.\nVäravad: Alfred Timmo, Andris Celminš 6, Mathias Rebane, Henri Hiiend 4, Ülljo Pihus 3, Otto Karl Kont, Indrek Neeme 2, Tõnis Kase, Arturs Meiksans, Carl Eric Uibo, Mario Karuse 1.\nFoto (autor Helin Potter): Serviti üks parimaid realiseerijaid kohtumises tapalastega oli viskel olev Alfred Timmo.


Koostanud: A. Mesikäpp, H. Palamets Tartu 950, Eesti Raamat 1980 | vanaraamat.ee\nKoostanud: A. Mesikäpp, H. Palamets, Tartu 950, 1980 Eesti Raamat\nEesti, vene ja inglise keeles. Fotoalbum on pühendatud Tartu linna 950. aastapäevale ning annab ülevaate Tartu ajaloost läbi sajandite.\nRaamatu autoriks on Koostanud: A. Mesikäpp, H. Palamets kasutatud raamatud pealkirjaga Tartu 950 on raamat kirjastuselt Eesti Raamat aastast 1980\nmille on kirjutanud Koostanud: A. Mesikäpp, H. Palamets antud 1980 aasta raamat Tartu 950 on Koostanud: A. Mesikäpp, H. Palamets oluline teos, kasutatud raamatute hulgas. Siin saad osta uusi ja kasutatud raamatuid veebipoest vanaraamat.ee vaata ka uute ja vanade raamatute nimistut Koostanud: A. Mesikäpp, H. Palamets, Tartu 950 vanaraamat.ee raamatupood Koostanud: A. Mesikäpp, H. Palamets, Tartu 950\nRaamat "Tartu 950",\nPealkiri: Tartu 950\nAutor(id): Koostanud: A. Mesikäpp, H. Palamets\nSuurus: suur formaat, kõvakaaneline\nHeino Gustavson. Koostanud Aarne Mesikäpp, Tallinn - Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi pealinn. Столица Эстонской Совесткой Социалистической Республики. Capial of the Estonian Socialist Republic, Eesti Raamat, 1975, hind: 4,00 eurot