5 asja, mida MITTE teha… – Eesti Relvaomanike Liit\n…KUI KANNAD RELVA\n1. Ära lase emotsioonidel võimust võtta kui kannad relva. Sul on kaasas surmav jõud! Säilita igal juhul rahu. Ära lase ennast provotseerida ning mõtle pigem, kuidas võimalikke konflikte ära hoida. Kui keegi ka tüli norib, siis neela alla!\n“Hei *****, mida sa jõllitad?” – “Sul on ilus särk, head päeva!”. Ära alusta asjatut võitlust, see võib lõppeda relva kasutamise ja kõigest sellest tuleneva aastatepikkuse kohtujamaga. Võib-olla jääb teine inimene sinu käe läbi eluaegseks invaliidiks või saab koguni surma ja sina pead selle koormaga terve ülejäänud elu elama.\n2 Ära võta oma relva ilmaasjata välja. Ära kunagi kasuta relva ähvardamiseks, oma jõu või üleoleku demonstreerimiseks vms. “argumendina”. Relvaga ilmaasjata vehkimine ja ähvardamine on nõme ning pealegi seadusevastane. Kui keegi sinu peale kaebab, siis leebemal juhul jääd oma relvast ja -loast lihtsalt ilma, raskemal juhul “puhkad” mõnda aega betooni peal.\nKui Sa haarad relva järele, siis ainult sellepärast, et sinu elu või tervis on otseses ja vältimatus ohus. Siit jõuame sujuvalt järgmise punkti juurde:\n3. Ära kasuta relva kui seda ei ole vältimatult vaja. Kordan punkt 1 öeldut: Sul on kaasas surmav jõud! Jah, sellepärast sa ju soetasidki relva, et võib-olla ühel hetkel on vaja ennast või lähedast inimest kaitsta. Aga enne relva kasutamist tuleb endale selgeks teha, et seda tohib kasutada ainult vahetu ja vältimatu ründe korral ning ületamata sealjuures hädakaitse piire. Näiteks kolm järgnevat situatsiooni:\nVaras keerab sinu autolt rattaid alt ära ja tahaks pätile tina anda. Aga kuna Sinu elu või tervis ei ole hetkel ohus, siis varga tulistamine on lubamatu.\nSaid kakluses peksa, nüüd lähed, tood relva ja paned õigluse maksma? Ei! Selline teguviis kvalifitseeritakse mõrvaks (loe: tahtlikuks tapmiseks) või mõrvakatseks.\nKurikael ründab sind vahetult. Sa tõmbad relva välja, pahalane ehmatab, loobub ründest ja põgeneb. Rünne on sellega lõppenud. Punkt. Mingil juhul ei tohi talle tagantjärele kuuli selga lasta. Ka mitte peatamiseks või kinnipidamiseks.\n4. Kui Sa oled tulevahetuses osalenud, siis ära hakka erutusseisundis ja kiirustades politseile mingeid tunnistusi, ütlusi või hinnanguid andma. Sa ei pruugi olla pärast intsidenti adekvaatne. Mõtle rahulikult olukord läbi. Konsulteeri oma advokaadiga. Niikuinii tuleb nüüd pikk ja põhjalik uurimine. Anna oma tunnistused hiljem, läbimõeldult ja korrektselt.\n5. Ära mitte kunagi tarvita alkoholi, kui kannad relva. Seaduskuuleka inimesena sa peaksid teadma, et seda keelab ka Relvaseadus §50 lg 3, aga siinkohal toon välja kõige olulisemad põhjused, miks ka väike joove sinu vastu pöördub:\nSee muudab oluliselt sinu olukorra hindamise ja otsuste vastuvõtmise võimet;\nSee muudab sinu nägemisteravust, sihtimist, reaktsiooni ja päästikutunnetust;\nKui peaks tekkima ootamatu SHTF olukord, kus Sa oled reaalselt sunnitud hädakaitseks või hädaseisundis relva kasutama, võidakse hilisema uurimise ja kohtuvaidluse käigus juhtunu asjaolud sinu vastu pöörata. Sealhulgas võivad oluliselt nõrgeneda kõik sinu hädakaitset või -seisundit õigustavad argumendid. Süüdistajad saavad kohe põhjuse seada sinu otsuste pädevus, adekvaatsus ja reaktsioon kahtluse alla ning asi võib lõppeda hoopiski sinu süüdimõistmisega.


Kasulik mudel - Sarap and Partners Patent Agency\nUudised » 2011 » Kuumad tuuled kasulikele mudelitele\nKuum uudis kõigile leiutajatele. Tänasel Valitsuse istungil otsustati saata riigikokku kasuliku mudeli seaduse muutmise eelnõu, milles sätestatakse, et Patendiametisse esitatud kasuliku mudeli registreerimistaotluses kirjeldatud tehnilisele lahendusele hakatakse Patendiameti poolt tegema tehnika taseme otsingut. Aruanne lisatakse informatsiooniks toimikusse ning loomulikult edastatakse see taotlejale, kellel on võimalus tutvuda tehnika tasemes lähedasemate lahendustega ning muuta vajadusel leiutise kaitseulatust.\nNimetatud eelnõu on tegelikult ringelnud juba ammu koridorides, aga mõningase vastuseisu tõttu seni viibinud. Eelkõige on vastuseis põhjustatud arvamisest, et selline tehnika taseme otsing annab hinnangu leiutise vastavusele kaitsevõimelisuse kriteeriumitele st toimub sisuline ekspertiis. Meie arvates on selline lähenemine ekslik, pigem annab otsinguaruanne teavet taotlejale tema leiutise asukohast tehnika taseme maastikul. Saades positiivse tagaside (st tehnika tasemes analoogset lahendust pole) võib teha juba julgemalt otsuseid leiutise edasiseks kaitsmiseks, näiteks esitada esmataotluse alusel rahvusvaheline patenditaotlus (PCT) või Euroopa patenditaotlus. Meie arust oleks üsna mõistlik, kui enne 12 kuu möödumist laekub mulle Patendiametist otsing. Muidugi jätame endale siinkohal reservatsiooni, et tegemist on Eesti Patendiameti eksperdi poolt tehtud otsinguga, sest paraku oleme oma praktikas näinud meie Patendiameti otsingust täiesti erinevat Euroopa otsingut, mis andis taotlejale palju rohkem olulist teavet tehnika tasemest.\nTeiseks on oponendid arvamusel, et aruande tegemine teeb taotlemise keerulisemaks ja kallimaks. Meile teadaolevalt ei hakata lisaraha taotlejalt nõudma, seega praeguse esitamislõivu eest (firmadele 102,25eurot ja füüsilistele isikutele 25,56eurot) tehakse väga vajalik aruanne (võrdluseks Euroopa Patendiameti lõiv Euroopa otsingu eest on 1105eurot).\nLõpetuseks oleme arvamusel, et registris ei peaks olema kasulikud mudelid, mille näol on tegemist triviaalsete ning ammu tuntud lahendustega (vt meie kohtuvaidlust, millest oleme eelnevalt kirjutanud), sest tegemist on nn "avaldussüsteemil" põhineva registreerimisprotsessiga, mille käigus Patendiamet ei pea leiutisele tegema sisulist ekspertiisi, ehk kaitsta saab kõike, mille kinnituseks lisame väikesed lõbusad lingid Youtube'is avaldatud Kreisiraadio® varasalve /varasalve.


Wifi sisaldub hinnas hotellid Baden-Baden | Hotels.com\nWifi sisaldub hinnas hotellid Baden-Baden\nWifi sisaldub hinnas hotellid Baden-Baden – Hotels.com abiga on lihtne leida sobiv Wifi sisaldub hinnas hotell Baden-Baden, võrrelda tubade hindu ja kohe vaadata vabade kohtade olemasolu. Meie veebilehel on imelihtne leida ja broneerida reisiks sobiv Wifi sisaldub hinnas hotell Baden-Baden. Iga hotell on varustatud kaardiga. Lisaks hotellitubade kirjeldustele ja fotodele oleme lisanud külastajate hinnagud ja pikemad arvustused, kus on juttu hotelli asukohast, ümbruskonna meelelahutusvõimalustest, tubade mugavusest ning majutuse ja teenuste kvaliteedist. Meie kliendiprogrammiga Welcome Rewards liitudes teenite iga 10 öö eest 1 öö tasuta.


Mis on Hooldamine soonkestapõletiku Dogs ? - Hhows.com\nMis on Hooldamine soonkestapõletiku Dogs ?\nHooldamine uveiiti koertel otsest nägemise ravi koos ravida algpõhjus see valus haigus.Ilma kiire tähelepanu, uveiiti kiiresti progresseerub glaukoom või pimedus. Loomaarst võib viidata teie koer veterinaarse silmaarsti ravi.Ühes halvimal juhul, silma võib vaja eemaldada, kui seisund ei parane ja koer on valu.\noma koera silmade kolmekihiline.Soonkestapõletik mõjutab vahekihiks, mida tuntakse Uveaaltraktis. See hõlmab iiris, tsiliaarkeha , mis toodab interjööri ja pisarad, mis aitab säilitada silmarõhu ja koroid. Viimane annab toitu võrkkestas.Põletik ühe või mitme nende komponentide tulemusi uveiit.\nSoonkestapõletik tuleneb erinevatel põhjustel, sealhulgas infektsioon, hüpertensioon, diabeet, silma trauma, kasvajad, autoimmuunhaigus, toxemia ja metaboolne küsimusi.Lisaks ravivad uveiidile teie loomaarst peab kohtlema algpõhjus.Mõningatel juhtudel, no tekkepõhjuseks on kindlaks määratud, ja uveiit peetakse idiopaatiline.\nkoer kannatab uveiiti hoiab silma kinni, ja see võib rebida oluliselt.Ta tõenäoliselt vältida eredat valgust.Tingimus on üsna valus, nii et see võib olla raske teil saada pilk oma koera silmade.Üldiselt silm on punane, raske tuhmumise esiküljel silma.Tema õpilane võib tunduda väike või veidralt kujuga, ja vikerkesta võib muuta värvi.\nKuna uveiiti esitab samu sümptomeid nagu glaukoom, loomaarst peab testida oma koera silmasisese rõhu. Uveiidiga, silma siserõhk on madal, samas kui see on tõstatatud glaukoom.Teie loomaarst ka siis põhjalikult läbi oma koera, sealhulgas vere töö ja uriinianalüüsi, et avastada algpõhjus.Katsed konkreetselt silma võib sisaldada ultraheli või röntgen.\nTeie loomaarst ette ravimid kontrollida silmapõletik tulenevad uveiiti.Need võivad sisaldada kortikosteroidide - tilkadena, tabletid või süsti - koos aspiriini.Kui aga teie loomaarst avastab sarvkesta haavand, kortikosteroidide kasutamine on vastunäidustatud, kuna need võivad aeglustada paranemist.Kui teie koer on silmapõletik, loomaarst ette sobivate antibiootikumidega või seenevastased ravimid.\nsaate tõenäoliselt pead panema ravimsööda silmatilku või salvi oma lemmiku silmad mitu korda päevas.Kui teie koer ei ole ühistu, peate koon teda enne iga taotluse.Kontrollige oma silmad enne manustamist ravimeid ja kontrollida nende seisundit.Kirjutage kõik muudatused kohe pärast seda, nii et teil on teavet oma loomaarstiga.Kerge juhtudel võib parandada mõne päeva jooksul.Kui haigus on progresseerunud, on võimalik oma koer võib nõuda paikset ravi eest kogu oma ülejäänud elu.Sa pead teda loomaarsti regulaarse jälgimise.\nMiks on minu koer köha & amp ;Juua palju vett ?\nDiklofenak kasutada koertel\nFly Bait toksilisus Dogs & amp ;kassid\nKuidas Postitage Blog Twitter\nEesmärgid & amp ;Eesmärgid Nurse juhid\npostitatud Muud Tööd\nVelskrid vs Õdede


Lugeja küsib: kas regulaarne veredoonor võib olla kindel, et on terve? - Tervis\nLugeja küsib: kas regulaarne veredoonor võib olla kindel, et on terve?\n15. jaanuar 2013, 23:24\nAare, kes on juba pikemat aega doonorverd andnud, on alati arvanud, et seni kuni verekeskusest temaga ühendust ei võeta, ei saa tal tõsist haigust olla. Kas selles ikka võib nii kindel olla? Milliste haiguste suhtes aga verekeskus tegelikult annetatud verd testib?\nVastab Põhja-Eesti Regionaalhaigla arst Gulara Khanirzajeva:\nVerekeskuse laboris kontrollitakse doonorverd B- ja C-hepatiidi viiruste ning HIV ja süüfilise tekitaja suhtes. Kui nende nakkuste analüüs osutub positiivseks, võtab verekeskus doonoriga ühendust ja kutsub ta nõustamisele ning suunab eriarsti konsultatsioonile. Kõikide nakkuste suhtes ei ole paraku võimalik doonorverd testida, seega ei saa doonorlust pidada universaalseks tervisekontrolliks.\nDoonori enda ja patsiendi ohutuse tagamiseks on äärmiselt oluline, et doonor vastab ausalt doonoriküsimustikule, et võimalikult maksimaalselt vältida vere teel levivate nakkuste ülekandmist. Siinjuures peab mõtlema ka nakkuste peiteperioodile, mille jooksul labor nakkust tuvastada ei saa. Lisaks nakkusmarkerite uuringutele on doonoril tänu meditsiinilisele läbivaatusele ülevaade ka enda hemoglobiinitasemest (st teadmine, et pole aneemiat) ning vajadusel kontrollitakse doonori vererõhku.\nKindlasti ei soovita verekeskus aga käia verd loovutamas vaid selleks, et enda tervist kontrollida. Eeldame, et inimene tuleb verd loovutama vaid siis, kui tunneb end tervena. Kui on kaebusi või kahtlusi tervise suhtes, peab kindlasti pöörduma oma raviarsti poole, kus tehakse vajalikud uuringud.


Protokoll Vässa vabadikukoha uue omaniku kinnitami\nSiis siis adv eesti sai saama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti aulise auline adj sg.gen. eesti keiserliku keiserlik adj sg.gen. eesti Palti Palti s_nimi sg.nom. eesti Domainen Domainen s_nimi sg.nom. eesti valitsuse valitsus s sg.gen. eesti kohtu kohus s sg.gen. eesti kirja kiri s sg.ill. eesti peale peale adp eesti mis mis pron sg.nom. eesti s.a s.a lüh. eesti 31. 31. num eesti jaanuaril jaanuar s sg.ad. eesti nr nr lüh. eesti 1640 1640 number on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti saatetud saate=tu adj pl.nom. eesti vastust vastus s sg.part. eesti antud andma v tud. eesti . kirjavahemärk\nKavandi Kavandi s_nimi sg.nom. eesti külast külast s_nimi sg.nom. eesti ära ära v eesti surnud surema v nud.neg. eesti vabatiku vaba_tikk s sg.gen. eesti Ekaterina Ekaterina s_nimi sg.nom. eesti sugu sugu s sg.nom. eesti Vässa Vässa s_nimi sg.nom. eesti öigus õigus s sg.nom. eesti kuidas kuidas adv eesti nemad tema pron pl.nom. eesti Maasi Maasi s_nimi sg.nom. eesti kogokona eesti kohtus kohtuma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti sel see pron sg.ad. eesti 4. 4. num eesti aprillil aprill s sg.ad. eesti s.a s.a lüh. eesti üles üles adv eesti antsid eesti . kirjavahemärk\n1 1 number on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti Madise Madise s_nimi sg.nom. eesti Ants Ants s_nimi sg.nom. eesti see see pron sg.nom. eesti kuha koht s sg.gen. eesti nr nr lüh. eesti 88 88 number alustand alustama v nud. eesti ja ja konj eesti see see pron sg.nom. eesti kroonu kroonu s sg.nom. eesti puumaa puumaa s_nimi sg.nom. eesti öue õue adv eesti maa maa s sg.gen. eesti peale peale adp eesti vabatiku vaba_tikk s sg.gen. eesti maia maja s sg.nom. eesti ehitand ehitama v nud. eesti , kirjavahemärk siis siis konj eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti see see pron sg.nom. eesti Antsul Ants s_nimi sg.ad. eesti tema tema pron sg.gen. eesti esimese esimene num sg.gen. eesti naesega naine s sg.kom. eesti 2 2 number poega poeg s sg.part. eesti olnud olema v nud. eesti . kirjavahemärk\nEsimene esimene num sg.nom. eesti poeg poeg s sg.nom. eesti oli olema v pers.ind.ipf.sg.3. eesti Mihkel Mihkel s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk teine teine pron sg.nom. eesti Mart Mart s_nimi sg.nom. eesti ilma ilma adp eesti lapseta laps s sg.ab. eesti surnud surema v nud. eesti poismehe eesti pölves põlv s sg.in. eesti . kirjavahemärk\nMihkli Mihkli s_nimi sg.nom. eesti poeg poeg s sg.nom. eesti oli olema v pers.ind.ipf.sg.3. eesti Juhan Juhan s_nimi sg.nom. eesti kes kes pron sg.nom. eesti see see pron sg.nom. eesti vana vana adj sg.nom. eesti maia maja s sg.nom. eesti see see pron sg.nom. eesti vabatiku vaba_tikk s sg.gen. eesti platsi plats s sg.gen. eesti pealt pealt adp eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti ära ära v eesti müinud müüma v nud.neg. eesti , kirjavahemärk Juhani Juhani s_nimi sg.nom. eesti poeg poeg s sg.nom. eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti Mihkel Mihkel s_nimi sg.nom. eesti Niits Niits s_nimi sg.nom. eesti 25 25 number aastat aasta s sg.part. eesti vana vana adj sg.nom. eesti . kirjavahemärk\nAga aga konj eesti temal tema pron sg.ad. eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti omal oma pron sg.ad. eesti maia maja s sg.gen. eesti ja ja konj eesti vabatiku vaba_tikk s sg.gen. eesti plats plats s sg.nom. eesti . kirjavahemärk\nNeed see pron pl.nom. eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti see see pron sg.nom. eesti koha koht s sg.gen. eesti alustaja alustaja s sg.nom. eesti Ansu Ansu s_nimi sg.nom. eesti esimese esimene num sg.gen. eesti naese naine s sg.gen. eesti lapsed laps s pl.nom. eesti . kirjavahemärk\nLiis Liis s_nimi sg.nom. eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti see see pron sg.nom. eesti naene naine s sg.nom. eesti Ansul Ansu s_nimi sg.ad. eesti ära ära v eesti surnud surema v nud.neg. eesti . kirjavahemärk\nJa ja konj eesti Ants Ants s_nimi sg.nom. eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti enne enne adp eesti laulatust laulatus s sg.part. eesti ühe üks pron sg.gen. eesti tütruguga eesti poia eesti saand saama v nud. eesti nimega nimi s sg.kom. eesti Tönis Tönis s_nimi sg.nom. eesti . kirjavahemärk\nSiis siis adv eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti Ants Ants s_nimi sg.nom. eesti see see pron sg.nom. eesti sama sama pron sg.nom. eesti tütrugu eesti omale oma pron sg.all. eesti naeseks naine s sg.tr. eesti vötnud võtma v nud. eesti . kirjavahemärk\nTönise Tõnis s_nimi sg.gen. eesti poeg poeg s sg.nom. eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti Georgi Georgi s_nimi sg.nom. eesti Niits Niits s_nimi sg.nom. eesti kes kes pron sg.nom. eesti praegus praegu adv eesti alles alles adv eesti elab elama v pers.ind.pr.sg.3. eesti 58 58 number aastat aasta s sg.part. eesti vanna eesti . kirjavahemärk\nEsimene esimene num sg.nom. eesti abielu abi_elu s sg.gen. eesti laps laps s sg.nom. eesti oli olema v pers.ind.ipf.sg.3. eesti Antsul Ants s_nimi sg.ad. eesti see see pron sg.nom. eesti teise teine pron sg.gen. eesti naesega naine s sg.kom. eesti ( kirjavahemärk Tönise Tõnis s_nimi sg.gen. eesti emaga ema s sg.kom. eesti ) kirjavahemärk Jaen Jaen s_nimi sg.nom. eesti Jaani Jaani s_nimi sg.nom. eesti poeg poeg s sg.nom. eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti Juhan Juhan s_nimi sg.nom. eesti surnud surema v nud. eesti Juhani Juhani s_nimi sg.nom. eesti poeg poeg s sg.nom. eesti Stepan Stepan s_nimi sg.nom. eesti 15 15 number aastat aasta s sg.part. eesti vana vana adj sg.nom. eesti . kirjavahemärk\nTeine teine pron sg.nom. eesti Jaani Jaani s_nimi sg.nom. eesti poeg poeg s sg.nom. eesti Kaarel Kaarel s_nimi sg.nom. eesti 55 55 number a.v eesti . kirjavahemärk\n3-mas eesti poeg poeg s sg.nom. eesti Peeter Peeter s_nimi sg.nom. eesti Niits Niits s_nimi sg.nom. eesti 48 48 number a.v eesti . kirjavahemärk\nAnsu Ansu s_nimi sg.nom. eesti kolmas kolmas num sg.nom. eesti poeg poeg s sg.nom. eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti Toomas Toomas s_nimi sg.nom. eesti . kirjavahemärk\nToomal Toomas s_nimi sg.ad. eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti tütar tütar s sg.nom. eesti Anna Anna s_nimi sg.nom. eesti Tivit Tivit s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk Kustu Kustu s_nimi sg.nom. eesti Tiviti Tiviti s_nimi sg.nom. eesti lesk lesk s sg.nom. eesti naene naine s sg.nom. eesti . kirjavahemärk\nAnnel Anne s_nimi sg.ad. eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti poeg poeg s sg.nom. eesti Vassili Vassili s_nimi sg.nom. eesti 15 15 number a.v eesti . kirjavahemärk\nNeljas Neljas s_nimi sg.nom. eesti oli olema v pers.ind.ipf.sg.3. eesti Andsul Andsul s_nimi sg.nom. eesti tütar tütar s sg.nom. eesti Ekatrina Ekatrina s_nimi sg.nom. eesti kelle kes pron sg.gen. eesti nime nimi s sg.gen. eesti peal peal adp eesti see see pron sg.nom. eesti vabatiku vaba_tikk s sg.gen. eesti plats plats s sg.nom. eesti nr nr lüh. eesti 88 88 number oli olema v pers.ind.ipf.sg.3. eesti . kirjavahemärk\nNüüd nüüd adv eesti tahtvad tahtev adj pl.nom. eesti seda see pron sg.part. eesti ära ära v eesti surnud surema v nud.neg. eesti Ekatrina Ekatrina s_nimi sg.nom. eesti platsi plats s sg.ill. eesti pärida pärima v inf. eesti Georgi Georgi s_nimi sg.nom. eesti Niits Niits s_nimi sg.nom. eesti kes kes pron sg.nom. eesti enne enne adp eesti laulatamist laulata=mine s sg.part. eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti sündin eesti , kirjavahemärk Peeter Peeter s_nimi sg.nom. eesti Niits Niits s_nimi sg.nom. eesti kes kes pron sg.nom. eesti see see pron sg.nom. eesti Ansu Ansu s_nimi sg.nom. eesti esimene esimene num sg.nom. eesti laulatud laulatama v tud. eesti paari paar num sg.gen. eesti lapse laps s sg.gen. eesti Jsani eesti kolmas kolmas num sg.nom. eesti poeg poeg s sg.nom. eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti ja ja konj eesti ka ka adv eesti kolmantama eesti Ansu Ansu s_nimi sg.nom. eesti poia eesti Tooma Tooma s_nimi sg.nom. eesti tütar tütar s sg.nom. eesti Anna Anna s_nimi sg.nom. eesti Tivit Tivit s_nimi sg.nom. eesti kellele kes pron sg.all. eesti see see pron sg.nom. eesti Ekatrina Ekatrina s_nimi sg.nom. eesti Niits Niits s_nimi sg.nom. eesti ise ise pron sg.nom. eesti viimsel viimne adj sg.ad. eesti surma surm s sg.gen. eesti tunnil tund s sg.ad. eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti see see pron sg.nom. eesti platsi plats s sg.part. eesti ja ja konj eesti keik kõik pron sg.nom. eesti oma oma pron sg.gen. eesti vara vara s sg.gen. eesti lubanud lubama v nud. eesti sest sest konj eesti et et konj eesti tema tema pron sg.gen. eesti surma surm s sg.gen. eesti tunnini tund s sg.ter. eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti teda tema pron sg.part. eesti aitnud eesti nenda nõnda adv eesti kui kui konj eesti alamal alam s sg.ad. eesti nimetud nimetama v tud. eesti tunnistuses tunnistus s sg.in. eesti seisab seisma v pers.ind.pr.sg.3. eesti . kirjavahemärk\nTunnistus tunnistus s sg.nom. eesti . kirjavahemärk\nMaasi Maasi s_nimi sg.nom. eesti kogokonna kogokonna s_nimi sg.nom. eesti kohtus kohtuma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti Sel see pron sg.ad. eesti 4-mal eesti aprillil aprill s sg.ad. eesti 1886. 1886. num eesti\nSiis siis adv eesti astus astuma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti Anna Anna s_nimi sg.nom. eesti Tivit Tivit s_nimi sg.nom. eesti kogokonna kogokonna s_nimi sg.nom. eesti kohtu kohus s sg.gen. eesti ette ette adv eesti ja ja konj eesti tunnistas tunnistama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti et et konj eesti tema tema pron sg.nom. eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti Ekatrinad Ekatrina s_nimi sg.gen. eesti surmani surm s sg.ter. eesti aitnud eesti ja ja konj eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti siis siis adv eesti tema tema pron sg.gen. eesti voodi voodi s sg.gen. eesti ees ees adp eesti olnud olema v nud. eesti kui kui konj eesti tema tema pron sg.nom. eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti hinge hinge s sg.gen. eesti heidnud eesti . kirjavahemärk\nJa ja konj eesti Ekatrina Ekatrina s_nimi sg.nom. eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti ise ise pron sg.nom. eesti oma oma pron sg.gen. eesti suuga suu s sg.kom. eesti seda see pron sg.part. eesti ütend eesti et et konj eesti tema tema pron sg.gen. eesti maia maja s sg.nom. eesti ja ja konj eesti keige eesti tema tema pron sg.gen. eesti platsi plats s sg.ill. eesti ja ja konj eesti varaga vara s sg.kom. eesti Anna Anna s_nimi sg.nom. eesti Tiviti Tiviti s_nimi sg.nom. eesti poia eesti Vassilile Vassili s_nimi sg.all. eesti lubab lubama v pers.ind.pr.sg.3. eesti . kirjavahemärk\nJa ja konj eesti endine endine adj sg.nom. eesti Maasi Maasi s_nimi sg.nom. eesti kogokonna kogokonna s_nimi sg.nom. eesti kohtu kohus s sg.gen. eesti pea pea s sg.nom. eesti Alleksander Alleksander s_nimi sg.nom. eesti Järmukt Järmukt s_nimi sg.nom. eesti tunnistab tunnistama v pers.ind.pr.sg.3. eesti et et konj eesti Ekadarina Ekadarina s_nimi sg.nom. eesti Niits Niits s_nimi sg.nom. eesti kolm kolm num sg.nom. eesti korda kord s sg.part. eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti tema tema pron sg.gen. eesti ees ees adp eesti ütlend eesti et et konj eesti tema tema pron sg.nom. eesti keik kõik pron sg.nom. eesti oma oma pron sg.gen. eesti vara vara s sg.gen. eesti Annele Anne s_nimi sg.all. eesti ja ja konj eesti tema tema pron sg.gen. eesti poiale eesti lubab lubama v pers.ind.pr.sg.3. eesti aga aga konj eesti tema tema pron sg.gen. eesti sugulased sugulane s pl.nom. eesti ei ei modadv eesti ole olema v pers.imp.pr.sg.2.neg. eesti mitte mitte adv eesti teda tema pron sg.part. eesti aitnud eesti selle see pron sg.gen. eesti pärast pärast adp eesti ei ei modadv eesti vöi võima v pers.imp.pr.sg.2.neg. eesti nemad tema pron pl.nom. eesti ka ka adv eesti mitte mitte adv eesti sest sest konj eesti varast vara s sg.el. eesti saada saama v inf. eesti . kirjavahemärk\nSeda see pron sg.part. eesti tunnistab tunnistama v pers.ind.pr.sg.3. eesti endine endine adj sg.nom. eesti kogokonna kogokonna s_nimi sg.nom. eesti kohtupea kohtu_pea s sg.gen. eesti oma oma pron sg.gen. eesti nime nimi s sg.gen. eesti otsa otsa adp eesti kolm kolm num sg.nom. eesti risti rist s sg.part. eesti tehes tegema v eesti . kirjavahemärk\nAlleksanter eesti Järmuht eesti Praegune praegune adj sg.nom. eesti Maasi Maasi s_nimi sg.nom. eesti kogokonna kogokonna s_nimi sg.nom. eesti kohtu kohus s sg.gen. eesti pea pea s sg.nom. eesti Aleksei Aleksei s_nimi sg.nom. eesti Jurkatom Jurkatom s_nimi sg.nom. eesti tunnistab tunnistama v pers.ind.pr.sg.3. eesti et et konj eesti Ekatrina Ekatrina s_nimi sg.nom. eesti Niits Niits s_nimi sg.nom. eesti keik kõik pron sg.nom. eesti oma oma pron sg.gen. eesti vara vara s sg.gen. eesti maia maja s sg.gen. eesti ja ja konj eesti platsi plats s sg.ill. eesti Anna Anna s_nimi sg.nom. eesti Tivitele Tivit s_nimi sg.all. eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti lubanud lubama v nud. eesti 32 32 number tundi tund s sg.part. eesti enne enne adp eesti suremist suremine s sg.part. eesti nende tema pron pl.gen. eesti toas tuba s sg.in. eesti ahju ahi s sg.gen. eesti taga taga adp eesti . kirjavahemärk\nSeda see pron sg.part. eesti tunnistab tunnistama v pers.ind.pr.sg.3. eesti praegune praegune adj sg.nom. eesti kogokonna kogokonna s_nimi sg.nom. eesti kohtu kohus s sg.gen. eesti pea pea s sg.nom. eesti Aleksei Aleksei s_nimi sg.nom. eesti Jurkatom Jurkatom s_nimi sg.nom. eesti . kirjavahemärk\nTunnistuse tunnistus s sg.gen. eesti kirjutaja kirjutaja s sg.nom. eesti Kohtomees eesti Ivan Ivan s_nimi sg.nom. eesti Kask Kask s_nimi sg.nom. eesti Kohtumees kohtu_mees s sg.nom. eesti Vassili Vassili s_nimi sg.nom. eesti Viil Viil s_nimi sg.nom. eesti Seepärast see_pärast adv eesti saab saama v pers.ind.pr.sg.3. eesti aulist aul s sg.el. eesti keiserliku keiserlik adj sg.gen. eesti suurt suur adj sg.part. eesti kohut kohus s sg.part. eesti palutud paluma v tud. eesti see see pron sg.nom. eesti Ekatrina Ekatrina s_nimi sg.nom. eesti vabatiku vaba_tikk s sg.gen. eesti platsi plats s sg.gen. eesti üle üle adp eesti vahet vahe s sg.part. eesti tehja eesti kes kes pron sg.nom. eesti nüüd nüüd adv eesti vöiks vöö s pl.tr. eesti neist tema pron pl.el. eesti seda see pron sg.part. eesti platsi plats s sg.part. eesti parida pärima v inf. eesti . kirjavahemärk


Surfamine mängud - mängida tasuta mäng - Mäng\nVõite nautida vaadates surfajad, kes võib igal ajal nautida ookeani lained, või avada surfing mängu online tasuta, ja ka õppida kunsti libistamine vaht servi. Ümber küürimine hambaid paljastav shark, kuid veelgi põnevam viis mängida, sest risk kannused ja on sunnitud võitlema elu, mitte ainult vee element, vaid ka selle elanikele. Barbie nukk, Teenage Mutant Ninja Kilpkonnad, Bloom, Lilo ja Stitch, Scooby Doo ja zombisid, vampiire ja muid koletisi unustada oma probleeme ja muresid, et vallutada lained.\nÄmblikmehe super purjelauasõit\nMonster Beach: Surf on üleval\nMängud Surfamine Kategooria:\nViimased Surfamine mängud\nMängud Online Kõik Surfamine mängud\nSurfamine mängud - Saak laine!\n"Sõidu pinnal" – see on surf. Sportlased saada pardal ja liuglemine läbi vee, vaid pigem – kohta laine. Iga surfer tahab püüda suur laine – vallutada elemente. See on väga ilus vaatepilt, kui mees võtab maha väga katuseharja, ja siis on vesi sees kookon, et tagasi ronima tippu. See on nagu flirtiv oht, riskides lüüa. Surfing ohtlik sport ja uustulnukad koolitatud ammu enne õnnestub.\nkogenematu surfer võib lummatud võimas laine ja lihtne uppumine, ja isegi inimeste tegevust meelitada kiskjad. Sharks on raske näha, rahutu ookeani, ja sageli on nad ujuda ootamatult rünnata sportlane.\nsurfing pärit Hawaii ja kohalikega see on omamoodi rituaal – sõita lained. Hawaiians, aga nüüd teevad juhatuse käega, ja kui täna on kerge aksessuaar, et kui esimene kaaluda kuni 70 kg, ja. Sam Surfing on mitmes suunas:\nIce-lühike (3 meetrit) ja pikk (180 m) plaadid\nvedada-in-surfing – lauad silmad jalgu\nbodyboarding – hobune lamades pehme ja lühikese pardal\nBodiserfing kui sportlane seljas lühike lestad ja spetsiaalseid kindaid\nWind – papi sõidavad\nVeykserf – uisutamine kunstlik laine erilist paati, mis läheb edasi ja tõstab surfer meetri laine. Nii sõita kus puudub ookeani.\non veel pooleli basseinid, kus lained tekitavad masina juhtimiseks oma kiirust ja kõrgust. See oli ehitatud Jaapani esimene näide sellisest basseini. Ja neile, kes ei ole kättesaadavad ja kunstlikud lained, pakume surfing mäng on vallutada luuletusi ei leotamiseks jalad.\nlibiseb üle lainete suurem ja kiirem\nVirtual surfamine võib olla tõeline seiklus seltsis tuttavad tegelased. Klassikalises versioon, siis saada liikmeks konkursi, kus igaüks tahab rohkem punkte saada tiitli ja karika kulda. Programm on seadnud siduvad numbrid, mis peaks näitama žürii. Nad hindavad iga osaleja, paljastades hindamise oskusi. Kui teie liigutused on täpsed ja põnev näidata, siis saada meister surfamine. Aga mõnikord lisaülesandeid ei sobi standardsete mängud surfamine online tasuta, nii et ärge unustage võtta sööt kalade. Tüdrukud kannavad oma kõige värvikas ujumisriided, sest sa tulistada läikiv ajakirja. Kui te vastate delfiinid, mis täiendab oma esitluse oma hüppeid ja saltosid. Kui ühistu liikumine otsib harmooniline, võit juba taskus.\nAga haid ei pea leida üles sõprus. Nende hambaid paljastav masinad hävitab surfajad parem eemale. Mõned puhkajad, kes ei saa jääda laual, saab sõita täispuhutav ringi, seotakse köis jetid või paatide, et umchit kaelamurdev kiirus.\nNatuke huvitavaid fakte\nalusel tähtaja surfing "lüliti suu", mis tähendab "jalavahetuse" – lülitage pardal vastupidises suunas, oli nimi American ansambli Switchfoot, mis võtab Christian Rock.\n60s eelmise sajandi oli muusikaline suund surf rocki. See rand muusika, lemmik surfajad ja külastajaid.\nalguses kahekümnendal sajandil oli trend kunsti surf kunsti, mis abiga elemendid sürrealismi ja impressionism kujutamise surfamine ja kõik, mis c eeldab. Need võivad olla maalid, skulptuurid, dekoratiivsed elemendid.


Blogi – Kogukonnametsad\nOleme nüüd ametlikult kinnitatud Rahvusvahelise FSC liikmed\nMeil on hea meel teile teatada, et MTÜ Kogukonna Metsad on nüüd ametlikult kinnitatud Rahvusvahelise FSC liikmeks.\nMeil on nüüd ka oma logo!\nMeie imelise logo tegi Kogukonna Metsadele Rasmus Valdmann. Aitäh ja kummardus!\nMeie Tegevused peale Hooandajat\nVeidi ülevaadet meie tegemistest pärast Hooandja kampaania edukat lõppu.\nKuna kampaania toetajate arv küündis sadadeni, siis võtsime kõigepealt ühendust nende Hooandja kampaaniat toetanutega, kes olid nõus enda kontakte avaldama, et kokku leppida annetuste eest valitud kingituste üleandmises.\nEelmisel pühapäeval sai teoks meie suurtoetajatele Hooandja kampaania käigus kingitusena väljapakutud elamusmatk. Käisime koos seeneteadlase Tõnu Ploompuuga Palivere lähistel seeneriiki avastamas.\nTänane päev tōi meile Tuul Kaasiku, koos kogu Ahto ja Liisa Kaasiku perega, kelle mōttemaailma ja tegemisi jagame. Aga täna oli see külaskäik eriliselt südamesseminev, sest Tuul otsustas omakogutud raha annetada meie metsa heaks. Ei panegi imeks, et just Ahtol ja Liisal sellise vaimuga lapsed kasvamas. Küll aga jäi sellest heateost sügav jälg hinge. Aitäh, Tuul!\nKogukond päästab raieohus metsa\nIvar Soopan tegi meist Maalehes liigutava loo. Aitäh!\nMTÜ Kogukonna Metsad asutamisest\nRea Raus kirjutab 15. märtsil ilmunud Vaba Eesti Sõnas #11 eestlaste asutatud uuest organisatsioonist “Kogukonna Metsad”, mille eesmärk on Eesti metsa säilitamine metsa tagasiostu näol.\nVardja ohvrikivi enne... ja peale lageraiet 2011\nMina ja Meie ja Mets\n“Vähem kui nädalapäevad tagasi tabas mind ehmatus, mis lõikas mitte ainult ühe päeva emotsioonidesse, vaid sügavamasse sidemesse looduse ja esivanemate pärandiga. Meie kunagine ilus talumets, Matsalu Linnuriigi ääres, mis oli liikunud eelmiste omanike kaudu talust välja, otsustati saata lageraiesse. Ehk uuendusraiesse, nagu tänapäeval kombeks on sõnade kaudu reaalsust varjutada,” kirjutab Telegramile haridusteadlane ja jätkusuutliku arengu asjatundja Rea Raus.


Panditava vara alakindlustamine on riskantne\nNii pank kui ka liisingfirma nõuab laenutagatise või liisinguobjekti kindlustamist võlakohustuse ulatuses. Panditava vara väärtus võla tagasimaksmise ajal enamikel juhtudel oluliselt ei muutu. Seda asjaolu tuleks arvestada ka kindlustuslepingu sõlmimisel ja eriti pikendamisel.\nKindlustatavate objektide väärtuse määrab kindlustusvõtja ise. Kindlustusandjal on vaid soovitaja roll. Vastavate spetsialistide palkamine tõstaks kindlustusteenuste hinnad nii kõrgeks, et need oleksid taskukohased vaid vähestele.\nKindlustusfirmades kohtab üha sagedamini «kavalaid» kliente, kes soovivad võlakohustuste vähenedes kindlustada vaid poole tagatisest. Kuna kindlustuslepingu sõlmimise aluseks on eelkõige kliendi nõudmised ja vajadused, pole kindlustusandjal vara alakindlustamisest põhjust keelduda. Kindlustusandja kohuseks on vaid kindlustusvõtja õigeaegne teavitamine tingimustest.\nNõnda juhtubki sageli, et kokkuhoidlik klient kirjutab teadlikult alla alakindlustusega lepingule.\nKindlustusvõtja ise on kindlustuslepingu pealt kokkuhoidmisega rahul kuni kindlustusjuhtumi saabumiseni. Kahju väljamaksmisel võtab kindlustusselts aluseks vastava tingimuse. Selle järgi on alakindlustuse puhul kindlustushüvitise ja varalise kahju summa suhe võrdne kokkulepitud kindlustussumma suhtega kindlustusväärtusesse.\nKindlasti pole selline lahenduskäik meelepärane ei kliendile ega ka laenu- või liisinguandjale. Näites toodud pretsedent soodustab kõikvõimalikke kuulujutte valelikest ja mitmepalgelistest kindlustusseltsidest. Teatavasti pole kindlustusseltsi näol tegemist heategevusettevõttega. Kindlustuslepingu lahutamatuks osaks on kindlustustingimused, millega tutvumist eeldatakse enne lepingu sõlmimist.\nKindlustuslepingule eelneb üldjuhul kindlustuspakkumine (hinnapakkumine). Kindlustusmakse suurus sõltub riski astmest, kindlustussummast ja muudest lisateguritest. Selleks, et saada objektiivset ja head kindlustust, tuleb kindlustusandjat võimalikult täpselt teavitada objekti olukorrast.\nMida ähmasem on kindlustusandja ettekujutus objektist, seda suuremaks hindab ta riski. Vastupidisel juhul võib kindlustusandjat pidada ebakompetentseks. Varakindlustuse puhul tuleb kindlustusandjale tingimata esitada ka kindlustatava vara nimekiri. Kui kindlustusselts seda ei soovi, võib eeldada tema loomingulist suhtumist kindlustushüvitiste väljamaksmisesse.


Kivila pargis mängiti orienteerumismängu : Õpetajate Leht\n11. okt. 2018 - Kommenteeri artiklit\nKivila pargis toimunud lõbusas orienteerumismängus tuli lastel võistelda spordis ja eesti keele tundmises, lahendada mõistatusi ja loogikaülesandeid ning juhtida roboteid. Foto: Tallinna Mustakivi lasteaed\n4. oktoobril toimus Kivila pargis programmi „Me õpime kõikjal“ raames nelja Tallinna Lasnamäe lasteaia: Mustakivi, Kivila, Linnamäe ja Muhu lasteaia loodussõprade klubi maastikumäng. Osalesid nii lapsed kui ka õpetajad, keda oli tulnud tervitama Lasnamäe linnaosa vanem Maria Jufereva.\nSeiklused algasid nii … Ühel päikeselisel päeval tuli Loodusehaldjas peole koos oma sõprade tuvidega. Kuri Porimees otsustas laste mängu rikkuda ning varastas Haldja käest tuvipuuri võtme. Et Haldjas saaks tuvid vabaks lasta, pidid lapsed teda aitama. Neil tuli läbida orienteerumismängus eesti keele, spordi, loogika ja robootika kontrollpunktid ning täita ülesandeid. Lapsed võistlesid spordis, lahendasid mõistatusi ja loogikaülesandeid, täitsid ülesandeid eesti keeles, juhtisid Bee-Boti roboteid. Kõik osalejad läbisid need lõbusad „testid“ edukalt ning aitasid sellega Loodusehaldjal maagilise võtme üles leida. Avatud puurist lendasid välja valged tuvid ning tõusid õhku Kivila pargi kohale. Loodusehaldjas tänas häid abilisi ning rõõmustas kõiki kinkidega. Sügismäng lõppes ühise tantsuga. Tore, et meil on Kivila park, kus võib jalutada, mängida ning õppida, sest me õpime kõikjal! Täname kõiki osalejaid, korraldajaid ja külalisi imeilusa lastepeo eest.


Väepäevad toovad Elvasse esinejaid Turovskist Metsatölluni | elva24.ee\n11.-12. juunil toimuvad Tartumaa Tervisespordikeskuses Elva Väepäevad. Kogu väge juhivad Mait Trink ja Margus Jaanovits.\nElva Väepäevadel pakutakse inimestele väge ja tervist andvaid tegevusi, tooteid, teavitust, meelelahutust. Samuti tutvustatakse Tartumaa Tervisespordikeskuse SA Tehvandi Spordikeskuse mitmekülgseid teenuseid.\nEsimesena esinevad väelauludega Tervisespordikeskuse Metsatoas Airi Vipulkumar Kansar ja Avo Laanemaa laupäeval kell 16.00.\nKell 22.00 annab seal kontserdi Puerto Ricost pärit rändtrubaduur Fantuzzi.\nLaupäeva öösel toimub tõrvikumatk, mis algab südaööl Väiksel Väerajal.\nPühapäeva hommik algab kell 10 Väepäevade avamisega ja kell 11 tuleb meelelahutusliku etteastega pealavale rammumees Tarmo Mitt.\nVäepäevadel leiavad kõik ka beebid ja väikelapsed tegevust, sest toimuvad võimlemised Tsirkusekooli treeneri Vello Vaheri juhendamisel.\nPühapäeva pärastlõunal esinevad vahvad klounid Piip ja Tuut ning kell 3 jahmatab pealaval publikut mustkunstnik Meelis Kubo.\nLooduse ja loomade väest räägivad kell 15:00 Errol Vares ja Aleksei Turovski.\nPäeva jooksul toimub laat ja võistlusmängud. Lisaks saab lapsi saab jätta lastehoidu ja toetada Lastefondi heategevuslikul loteriil.\nPühapäeva õhtul 19:30 paneb Elva Väepäevadele võimsa kontsertiga punkti Metsatöll.\nVäepäevade korraldamise idee tekkis sellest, et viimase 10 aasta jooksul on Tartumaa Tervisespordikeskuse kuvandi loomisel olnud olulisel kohal sõna VÄGI.\nPuuskultuuride abil on kujundatud Väepark ja Väerajad, Metsatoas on korraldatud Väelaulude kontserte ja väeradadel on tehtud tervisesarja Väge Täis.\nKuni 11. juunini on päevapileti hind 16. €, 12.juunil kohapealt ostes 20 €. Selle piletiga pääseb kõigile tasulistele loengutele ja kontsertidele. Pühapäeval on võimalik osata ka 5.- € päevapilet, millega saab osa laadast, spordimängudest ja pealava etteastetest. Kontsertidele ja loengutele tuleb osta eraldi pilet.\nTäpne ajakava www.tervisesport.ee\nAllikas: Tartumaa Tervisespordikeskus


Puhkus 2017 – Kauksi telkimisala – Janne blogi\naugust 3, 2017 august 3, 2017 Janne\nEelmise nädala lõpus kirjutas I. vend meile, et võiks pisikese puhkus Kauksi rannas teha. Mõeldud – tehtud ehk et teisipäeva hommikul (01.08) startisime Mustvee poole.\nMustvees autost välja astudes pidi palavus hinge kinni lööma, nii soe oli. Käisime korra kohalikust Konsumist läbi, sest unustasime Tikrikesele ujumismähkmed kaasa võtta ja ma ei ole eriti vaimustuses mõttest, et ta paljalt kuskil avalikus rannas on, sest noh tänapäeva probleemid.\nEdasi hakkasime telkimisplatsi poole liikuma. Tegelikult oleks me I.-ga tahtnud minna sinna, kus me paar aastat tagasi olime, aga teistele sobis see üks katusealune, mis me Kauksis leidsime ja nii jäimegi sinna.\nKauksis oli ilus rand ja Tikrike oleks sinna vist jäänudki, sest no esimene päris veekogu ju. Siiani ainult basseinis ujunud. Ta hakkas küll päris kiiresti värisema, aga ega ta sellepärast polnud veel nõus kaldal rätiku sees istuma, õnneks piisas talle niisama kaldaäärses vees müttamisest ka.\nSee pisike puhkus oli ühtlasi ka Tikrikese esimese telkimine. Ütleme nii, et ta magas täitsa hästi, aga magama jäämisega oli keeruline ehk siis ma panin teda magama umbes poolteist tundi ning tavapärase kell 20.30 uinumise asemel kukkus ära alles 21.30. Kartsin, et äkki ärkab ka hommikul kohe kui valgeks läheb, aga õnneks ärkas ikka pisut hiljem ehk u kell 06.30.\nKolmapäeval (02.08) startisime juba tagasi kodu poole. Käisime läbi ka Raadna telkimisalalt, sest plaanime ühe paaripäevase telkimise veel see kuu ette võtta, aga seekord kolmekesi. Üritasime leida meie paari aasta tagust laagriplatsi, aga tundub, et seal on asju pisut ümber tehtud. Vähemalt leidsime ranna üles ja seega on siht silme ees.\nSildistatud Kauksi rand, Kauksi telkimisala, Peipsi järv, telkimine, Tikrikese 2.aasta\nEelmine postitusLasteriided ajavad mu hulluks vol.2\nJärgmine postitusMinu tee lapsekandmiseni\n6 thoughts on “Puhkus 2017 – Kauksi telkimisala”\naugust 5, 2017, 21:36\nKuuuuuule, kas ma nägin õigesti, et sul Tikrikesel on ka sinised Javerid? Kuidas nad teil jalas püsivad. Ma pole kindel, kas ma võtsin Printsile natuke liiga suured, aga ta tammub need koguaeg jalast ära\naugust 5, 2017, 21:41\nOn küll Javerid jah. Enamasti pole probleemi, vahepeal tulevad ära küll. Seal metsavahel oli pidevalt emb-kumb jalast läinud. Niisama sileda maa peal pole probleemi. Need esimesed, mis ma talle ostsin, olid peale pesu parajamad, Aga ka selle võrra raskem jalga panna. Nii et ma ei teagi nüüd..\naugust 5, 2017, 21:48\nIlmselt tõmbasid siis kokku või midagi. Aga mulle tundub, et see nende eripära. Endal ma ei ole veel suutnud neid jalast ära kõndida 😀 Võib olla see laste jalg pehmem ja mis iganes veel.\naugust 5, 2017, 21:49\nMhm, ma ise arvan sama.\nPingback: Puhkus #2 – Raadna telkimisala – Janne blogi\nPingback: Puhkus 2017 #2 – Raadna telkimisala - Blog24


Ked� ma v�ta?\nRuitlas� Olavi, valija\nNo omma as’a j�lles l�nn�. Rehvormier�kund om valimissaginan v�ll� toonu uma oravaetiketiga kondoomi.\nSeo ei ol� m��negi reklaamitrikk – ku �ts t�vvem�istuslik er�kund julg�s hinn�st v�ll� reklaami nigu kondoomi, et nigu m�ng tuud kondoomi, s�s om selge, et rehvormier�kunna valija pi�t tuud t�ist asja m�ngm�, mi� kondoomi sisse k��. Muido h�� er�kund, a s��nest ma ei saa �ks valli…\nReiljani Villu om seok�rd pid�n� innek�kk� silm�n naisvalijit: tim�nimelidse h�p�t karva vallal�k��v� piiglituus ja mokav��p omma tim� meelest h�� as’a �rn�mbast suust tegel�isi meel�t�mises.\nHuuli v�rvmine om mu meelest v�ega naas�lik ja intiimne tegemine. Kuis sa tuud mokapulka ja Villut ja piiglit �tte k��d�t, ma joht ei jaga…\nPiigli tul�da-i mull� mid�gi miilde, Reiljani Villu kah tul�da-i mid�gi… huul�pulk tul�tas k�g� rohk�mb pini riista miilde. S��ne verrev peen�kene… ja j�lle.\nA kuimuudu ja mille pini ja Rahvaliit �tte omma k��ded�? Tuu ei tul� reklaamikampaaniast v�ll�.\nNii ei vali ma Rahvaliitu kah. Kuigi ministri Tuiksoo esi saats� mull� kodo h�� valg� mustigat�kkega sokolaadi. Sei �r ja laks� huul� kah puhtas. A �ks ei vali – ma ol� s��ne tenn�m�ld� inemiser�ib�.\nSavisaar� Ets reklaam hinn�st �Edgari� hilgatsiga. Tuu om k�lh h�� m�t�, hilgats om inemiisi manokasumis� alal�hoitmis� jaos t�kk maad k�v�mb riist ku pinimokapulk vai oravakantoss.\nKesker�kund om seok�rd �lep�� k�g� k�v�mba reklaami kinni masnu. A minno m��ndsegi reklaamiga ei p�vv�…\nPoodin saa no s��gikraami vid�mises v�tta Veskim�e Taavi n�opildiga kilekoti. Per�n puhut �hku t��s, l��t peoga pihta ja kaet, kuimuudu Veskim�e Taavi p�� pauku tege.\nMa v�tasi noid kott� �kvalt tuhat. V�ega h�� aoviid�s. Olnu viil Mardi per�ga kilekott kah, olnu reklaamikampaania t�vvelik. Saanu jalkat m�ngi.\nSotsi andva jalgpallisall�. Mull� jalgpall ei miild�, a salli miild�se. T�hend�s, sots�l ol�-i v�ega h�t�.\n�ts om n�ist ullis l�nn�: Ravalepiku Ardi pakk hind� nimega moosipurki. Umb�s nii, et ma ol� Ravalepik, kull� minno, m��ri moka p��le… Vuihh! T�isi sots� soovida esiki valli, a Ravalepik j��s mu meelest kantossi ja huul�v��bapoist� pulga p��le.\nRohilids�, n�et, anna-i mid�gi. Tegeligult om seo suur t�t�!!! Tegeligult ei anna �tski er�kund mitte ku mid�gi, �nn� mulis�s�… Saman… rohilids�s l�tt kev�j� mulis�maldaki, nii et vast ma v�tagi s�s rohilids�… selle et mid� �tele inemisele �ks nii v�ega vaia om…\nMa k�ve tuuk�rd Pressi algkoolih kas t��s�h v�i kolmandah klassih. Mu klassivelel Aavol elli vanaes� mu kodo l�hk�h t��s�l puul j�rve. Aavo k�ve peris tihts�le sinn� vanavan�mbit avitama.\n�tsk�rd kodo tull�h peimi plaani, et ku �ig� proovisi j�rvest kalla p��d�. K�g� hull�mb asi, et minka kala viist v�ll� saa.\nK�si�ng�ga es tasu jannada. S��ndsel juhul �teldi, et �teh otsah ussik�n�, t��s�h otsah ullik�n�.\nSis tull’ mul miilde, et es�l um spinning ol�mah. Tuud riista es lubata mul s��ndseh vannus�h viil puttu. Vanamiis pidi koskil t��l ol�ma ja ma ots� tuu p��dmisriista katus� veere alt �les.\nJa sis es j�� �le muud ku �le m�e j�rve viirde. Lootsigu ja m�la l��dse kah ruttu �les ja jo ollimigi vii p��l.\nAavo naas’ s�udma ja ma pilds� lanti. �te k�rraga kuul� s�l� takast: �Ai-ai-ai, sa kuradi t�bras!� K��ni hinn�st �mbre ja m��ne jama: Aavol landi konks k�rvast l�bi ja veri tsilgus.\nV�ti m�la ruttu hind� k�tte ja s�uds� viirde. A mis tet�? Es j�� muud �le, lasi j�hvi h�ste l�dvas ja naksimi kodo pool� minem�. Ma ast� moro p��le, Aavo n��riga takah ja lant k�rva k�leh ripakil.\n�nn�s oll’ es� kodo tulnu ja tuu sai �kva arvo, et mis um juhtunu. Sis tuudi l�ikamistangi ja l�igati konksu kisaga ots �telt puult k�rva maaha. T��s�lt puult k�rva saadi lant k�tte.\nMa sai spinningu ridvaga mitu litakat vasta perset. Aavol p�hiti kaalatoro ja p�sk verest puhtas ja k�sti kodo minn�. Mul vanamiis h�igas’ takast perr�, et: �Las� im�l k�rvar�ngas osta, mulk om ol�mah!�\nVot kos oll’ kalap��dmine. Saak missugun�, a ol�-�s kala kujoga.\nNel�-aastan� poisk�n� tull’ im� ja es�ga maalt sugulaisil� V�rro k�ll�. Sugulaisi perreim� k�sse, kelles t� tahasi saia, ku suur�s kasus.\n�Pension��ris!� h�igas’ lats, hind�l silm� helge p��n.\nPerreim� imest’ s��ndse jutu p��le v�ega. A poisk�n� selet’, et ku t� vanaim�ga k�l�poodi man k�ve, oll’ s��l pall’o inemiisi kuun.\nK�ik n� aroti, kuis pension��re elo v�ega h��s l�tt: �nn� maka ja s�� ja raha mugu tul�. �tel oll’ aoleht k�en, s��l oll’ s��ne jutt puha kir�n. K�ik naari ja olli v�ega r��msa.\nP��le s�ta talvits�l aol s�it’ vanaim�kene Tsoorust bussiga V�rro. V�l�n oll’ k�va k�lm.\n�kki t� tunds�, et tim� s��mepuuln� jalg l�ts’ kuumas. Vanaim� arvas’, et tuud tekk’ tulin� hirm – t� es ol� jo inne kunagi bussiga s�itnu.\n�Ki� kurat tan kaloskit k�rv�tas!� k�r�t’ bussijuht. Tull’ v�ll�, et es ol�ki hirm. Vanaim� oll’ uma jala s��dn� �kva tuu toro vasta, mi� bussi l�mmist’.\nLumi maja �mbre\nTalv�l, ku tar� t�k�s k�lm�s minem�, a lumi maan om, om kavval vasta vundamenti lumi tougada. M�ni, ki� k�lm� in�mb pelg�s, toukas lum� puuld� saina v�ll�.\nJa sis v�i v�l�n hulga k�lm�kraat� olla, a tar� p�s�s pall’o l�mm�mb ku lum�lda.\nA tuud pi�t ette kaema, et ku tarr� tul� vai l�tt v�ll� m�ni viitoro, sis noid� p��lt v�i-i lumm� �r aia. Sis v�iva nuu �r k�lm�d�. Ja autoga �le viitrassi s�ita ei massa, autoj�lgi kotuss� p��lt k�lm�s maa hulga s�vv�mb�lt �r.


Soulfuel-mootorrattad | BMW Motorrad\nR nineT on individuaalse kohandamise jaoks ideaalne alus; kõigest mõne väikese sammuga muutub selle tagaosa kaheistmelisest üheseks ja tänu sõiduki ja mootorielektroonika eraldamisele ei ole õlinäppudel peaaegu mingeid piiranguid selles, mida nad teha saavad. Suurem osa laialdaselt tunnustatud kohandajaid on R nineT-d lammutanud. Oma ainulaadsete signatuuridega näitavad nad, mida saab teha kogemustega ja moodsa klassikalise bokseriga. Kardinad eest Soulfuel-mootorratastelt!\nMida tähendab Soulfuel?\nSelle 90. sünnipäevaks lõime ülimalt emotsionaalse ratta – R nine T. Mootorratas, mis on niihästi retromasin kui ka tipptasemel uudne. Uue pärandteema maailma ikoon, mis annab piisavalt hingele toitu. R nine T turuletoomisel nägi päevavalgust film, mis ihkas loomingulist pealkirja. Kuid Soulfuel ei ole lihtsalt väljamõeldud sõna. Soulfuel on R nine T seisukoht. Ratta tootjad panid R nine T sisse osa oma ihust ja hingest. See on suurte variatsioonide nurgakivi – parimate kohandajatega viimistleme R nine T-d omaenda kujutlusvõime järgi. Ja mitmekülgsuse näitamiseks lõime partnerlusi mõiste Soulfuel all. Me esitleme ülimalt loomingulisi ja täiuslikult detailseid rattaid.\nRaamat "Soul Fuel – BMW R nine T Customizers" on täiuslik lisa siin tutvustatud R nine T kohandustele. Sellest leiad valitud Soulfuel-mootorrataste portreed ja nende loomingulised autorid. Enamat, kui lihtsalt kena raamat, mida lehitseda!\nOsta raamat siit external-link-arrow-slim\nBMW ja RSD.


Posts: 1,683Gender: Male From: BelgiumFav. AI10: Haley ReinhartFav. AI11: Elise TestoneFav. X Factor : Rebecca Ferguson


Sügisel võetakse kaalus juurde kuni 2,5 kilo - Sport\nNädala pärast algav pühademaraton võib olla väljakutse nii kehale kui ka vaimule. Mida süüa, et pime aeg hõlpsamalt üle elada?\nRämpstoidu söömise ja depressiooni vahel on seos. Eeskuju tasub võtta Vahemere-äärsest elust, aga ka jaapanlastest ja norralastest. Uuringud kinnitavad, et tasakaalustatud toitu on tarvis ka vaimse tervise jaoks.\n„On tõesti leitud, et rohkem puu- ja köögivilju, küllastumata taimseid õlisid, kala ja kvaliteetset lihavalku sisaldava menüü ehk nn Vahemere dieedi puhul on depressiooni tekke risk pigem väiksem kui neil, kes toituvad teistmoodi,” selgitab Tartu ülikooli peremeditsiini professor Ruth Kalda. „Keeruline on öelda, kas kõigepealt on inimesel vaimne häire ja siis tuleb kiiret naudingut ja küllastumistunnet pakkuva toidu eelistus, või pigem ongi sellise toidu armastajad, kellel tekib stress ja depressioon. Aga seos on uuringutega tõesti leitud.”


Artikli kirjutamine Vikipeediasse – see on imelihtne?! – digiKresku\nSelle õppeaasta detsembris oli 11.b klassil eesti keele tundides teemaks artikli kirjutamine Vikipeediasse. Sellega vastasid meie kooli gümnasistid üleskutsele Miljon+, mille eesmärgiks on jõuda miljoni artiklini eestikeelses Vikipeedias (praegu on veidi alla 200 000 artikli). Sellise eesmärgi püstitasid Eesti Vabariigi 100. sünnipäeval Tartu Ülikool ja MTÜ Wikimedia Eesti.\nMillele pani mõtlema Vikipeediasse artikli kirjutamine?\nVikipeedia artikli kirjutamine andis võimaluse kirjutada teemal, mis tundus endale huvitav. Artikli kirjutamine tekitas hasarti ning lõppes edukalt: artikkel sai Vikipeediasse üles laaditud.\nVikipeedia artikli kirjutamine ei ole sugugi keeruline. Varemalt, kui olin sattunud Vikipeedia artikli loomise või muutmise keskkonda, oli see mind alati hirmutanud oma reeglite ning rangusega, lisaks veel täpne allikatele viitamise nõue. Samuti arvasin, et mingil teemal artikli kirjutamiseks tuleb ilmtingimata tunda teemat läbi ja lõhki. Reaalsus on aga hoopis midagi muud. Pärast artikli koostamise reeglite uurimist ei tundugi Vikipeediasse kirjutamise nõuded nii hirmsad, vaid on täiesti arusaadavad. Artikli loomise tööriistad on mugavad ning pärast mõningat klõbistamist suudab neid igaüks kasutada.\nVikipeediasse kirjutamisel tundus mulle kõige vahvam see, et artiklit ei pea kirjutama teemal, mida sa tunned, vaid vastupidi – palju huvitavam on kirjutada sellest, mida sa veel ei tea. Artikli koostamise käigus saab hoopis laiendada oma silmaringi. Üks ehe näide selle kohta on mul kohe võtta. Kirjutanud valmis artikli ühe Vene jalgpalliklubi (FC Krasnodar) kohta, mäletasin ma selle ajalugu üsna hästi. Mõni aega hiljem osalesin koos sõbraga jalgpalliteemalisel mälumänguvõistlusel, kus küsiti, milline Venemaa klubi on ainsana mänginud Eesti klubi vastu Euroopa karikasarjas. Täispunktid saime vaid tänu sellele, et olin selle klubi kohta kirjutanud Vikipeedia artikli, kusjuures olin seal ära märkinud ka selle mängu Eesti klubiga.\nVikipeedia tegijate kogukond on väga sõbralik ja abivalmis. Kui ma oma artikli avaldasin, siis kartsin kriitikat artiklis leiduda võivate vigade kohta, kuid kõik läks hoopis teisiti. Kõik mu vead või oskamatused parandati ära ning mingit kurjustamist ei järgnenud. Mulle meeldis, et teised inimesed tegelesid minu artikliga, aitasid seda täiustada, mitte ei jäetud seda tähelepanuta. Tundub, et Vikipeediat teeb väga kultuurne ja viisakas rahvas ning see tekitab julgust ka edaspidi Vikipeediasse artikleid kirjutada.\nMinu arvates on kõige tähtsam valida selline teema, mis endale huvi pakub. Minu jaoks oli see arvatavasti artikli kirjutamise kõige keerulisem osa, sest paljude teemade kohta, mis mind tõesti huvitasid, oli juba Vikipeedia leht olemas. Lõpuks otsustasin teha lehe ühest Vana-Kreeka jumalast, valisin Hestia.\nKui teema oli valitud, oli üpriski lihtne leida sobilikud allikad: raamat ja vajalikud internetilehed. Kuna eestikeelseid lehti oli Hestia kohta väga vähe, kasutasin põhiliselt inglis- ja venekeelseid allikaid.\nOlin varem arvanud, et Vikipeedia artikli kirjutamine on väga keeruline, kuid tuli välja, et on just vastupidi, lihtsalt on vaja leida artikli jaoks vajalikud allikmaterjalid. Nüüd tean, et isegi heade materjalide olemasolu korral võtab artikli kirjutamine palju aega: teema valimine, allikatest kõige tähtsama leidmine, refereerimine, tervikliku teksti koostamine ja teksti keeleline toimetamine.\nTundsin, et Vikipeediasse artikli kirjutamisega kaasneb päris suur vastutus, sest kui mina teen mingi vea, siis saab lugeja väärinformatsiooni. Muutus ka minu üleüldine suhtumine Vikipeediasse, sest nüüd tundub see mulle palju usaldusväärsem: mõned päevad hiljem oli minu artiklit juba üks kasutaja parandanud, imestasin, kui kiiresti avastatakse pisivead.\nKindlasti on minu koostatud lehele veel palju lisada ning seda saab paremaks muuta, kuid mina olen oma praeguse tööga rahul. Mulle meeldis artikli kirjutamine, teeksin seda ka mõni teine kord.\nVikipeediasse artikli kirjutamine oli päris suur töö, sest infot tuli otsida erinevatest allikatest, infot tuli võrrelda ja leida sellest kõige usaldusväärsem. Minu teema kohta polnud eesti keeles peaaegu midagi, seega tuli mul refereerida põhiliselt ingliskeelseid allikaid.\nMulle meeldis see tunne, mille artikliga lõpule jõudmine tekitas: see oli hea tunne, et olin valmis teinud midagi sellist, millest võib teistel inimestel kasu olla. Nüüd tundub Vikipeedia kasutamine veidi õiglasem, sest olen ka oma väikese panuse andnud ja kujutan ette, kui suur töö Vikipeediasse artiklite kirjutamine tegelikult on. Vikipeedia kallal näeb iga päev vaeva nii palju tasustamata inimesi, et mul on kõigi nende suhtes aukartus tekkinud – kuidas nad küll oskavad ja jõuavad!?\nVikipeediaga puutub meist igaüks pidevalt kokku, sest see on peaaegu alati esimene veebileht, kui midagi internetist otsida. Tihti mõeldakse, et Vikipeediasse võib igaüks kirjutada mida iganes, kuid tegelikult ei mõisteta, kui palju iga artikliga on vaeva nähtud, enne kui see kogemus endal olemas.\nSel aastal tegime eesti keele tundides ka ise ühe artikli Vikipeedia keskkonda. Alguses tekkis raskusi sobiliku teema leidmisega, sest näiliselt on kõik juba olemas. Valisin endale teemaks ühe veebirakenduse, mis minuvanuste seas on väga populaarne – olin üllatunud, et selle kohta juba eesti keeles artiklit polnud tehtud. Artikli kirjutamine nii raske ei olnudki, sest ülesehituse poolest sai ette võtta mõne teises keeles kirjutatud artikli ning sisuliselt olin artikli teemaga igapäevaselt palju kokku puutunud – mul oli selle kohta laialdaselt teadmisi, mis nüüd oli vaja sobivate allikatega seostada.\nKopeerinud teksti Wordi failist Vikipeedia keskkonda, möödusid järgmised paar tundi just vormistuse parandamiseks. Kuigi muidu olen tekstide vormistamisel üsna kogenud ja osav, siis Vikipeedia tekstiga läks mul üsna kaua aega, kuna seal keskkonnas tuleb kõik eraldi välja kirjutada, kasutades HTML-i, et saada soovitud tulemus. Viitamine on Vikipeedias keerulisem kui Wordis ning selleks, et vormistada kõik need pisidetailid, mida iga tavakasutaja iseenesestmõistetavana võtab, läheb meeletult aega. Ka sobiliku pildi leidmine (autoriõigused!) ja lisamine võtab aega.\nVikipeedia artikli kirjutamine oli nii lihtne, nagu ma arvasin seda olevat, kuid minu hämmastuseks oli selle keskkonna kasutamine ja selle tõttu ka artikli vormistamine võrdlemisi keeruline. Loodetavasti muutub Vikipeedia kasutamine tekstide autoritele edaspidi kasutajasõbralikumaks.


Avaleht » Kõik tooted » Dildod » Luksuslik G-punki dildo Lelo Ella (19.6×4.3cm)\nLuksuslik G-punki dildo Lelo Ella (19.6×4.3cm) kogus\nLELO Ella on luksusliku ja elegantse disainiga G-punkti dildo. Valmistatud siidisest siledast meditsiiniliselt silikoonist, mis on 100% ftalaadivaba ja kehale täiesti ohutu. Kogupikkuseks 19.6cm, millest sisestatav osa 12.7cm ja läbimõõduks 4.3.cm.\nAinulaadne kuju, mis on disainitud G-punkti stimulatsiooniks ja sobib kasutada nii üksikult kui koos partneriga. Sobilik neile, kes soovivad luksuslikku dildot ning nautida G-punkti orgasme.\nsisestava osa pikkus 12.7cm\nvalmistatud siidisest silikoonist\nParima naudingu saamiseks soovitame kasutada koos kliitoristimulaatoriga ning kindlasti kasutada ka Waterfeel veebaasil libesteid.


Tallinna elukohajärgse kooli määramiseks on esitatud 2028 taotlust - Delfi\nTallinna elukohajärgse kooli määramiseks on esitatud 2028 taotlust\nJakob Westholmi Gümnaasiumi 1.A KLASS\nTallinna haridusameti andmetel on tänase seisuga elukohajärgse kooli määramiseks esitatud 2028 taotlust ehk 43,4 protsenti 1. klassi minevatest lastest.\nRaepressi teatel on eKooli kaudu esitatud 1904 ja paberkandjal 124 taotlust.\nEsitamata on veel 2648 taotlust, sest rahvastikuregistri andmetel on tänavu septembriks koolikohustuslikku ikka jõudvaid lapsi pealinnas 4676.\nTallinna Haridusamet soovitab kõigil lapsevanematel, kelle laps läheb esimesse klassi 2013. aasta septembris, taotluse kindlasti esitada. Taotlus on oluliseks infoallikaks lapsele sobivaima kooli määramisel.\nTaotluse esitamiseks on aega kuni 15. märtsini. Taotluste vormid on nii eKoolis kui ka haridusameti kodulehel avatud.\nJuhul, kui ka laps läheb õppima erakooli, asub õppima välismaal või mingil muul põhjusel Tallinna munitsipaalkooli ei astu, tuleb ka vanemal sellest Tallinna haridusametit teavitada. Seda võib teha kas e-kirja teel või haridusameti kodulehel oleva vormi kaudu.\nVanemad saavad teate koolikoha määramise kohta: kes esitas taotluse eKoolis, saab ka vastuse e-aadressile, kes esitas paberil, saab vastuse postiaadressile. Seda hiljemalt 25. maiks. Hiljemalt 10. juuniks tuleb vanemal koolikoht kinnitada. Kinnitamata koolikohad jäävad vabaks ja sinna saavad alates 15. juunist kandideerida kõik soovijad.\nKogu esimesse klassi astumisega seotud info leiab Tallinna haridusameti kodulehelt www.haridus.ee rubriigist „Hetkel oluline Esimesse klassi 2013“. Kõikide Tallinna koolide kontaktid leiate rubriigist „Kontaktid“.


Basaalrakkude kiiritus (kiiritusravi, kiiritusravi). - Kontusioonid\nRöntgenteraapia: mõju mehhanism, eesmärk ja efektiivsus\nRöntgenteraapia on üks radioteraapiast, kus toimeaineks on lühiajaline röntgenikiirgus. Meetod kuulub välise kategooria hulka, kuna kiirgusallikas on väljaspool inimkeha.\nMeditsiiniliseks otstarbeks kasutatakse kiirguse 60-250 kV energiat. Sõltuvalt võimsusest võib lainete läbitungiv jõud varieeruda vahemikus 2-3 mm kuni 8-10 cm. Seega on võimalik kiiritust mõjutada pinnagregaana - näiteks nahk ja sügavalt asetsev.\nMeetodi rakendamine põhineb röntgenkiirte toimel. Kiirgus mõjutab rakke kahjulikult, põhjustades surma põhjustavaid mutatsioone. Kuid kui te rakendate ioniseerivat kiirgust kohapeal, juhtides laineid ainult kahjustuseks, võite saavutada hämmastava edu. Samal ajal surevad inimkeha jaoks ebatüüpilised rakud. Kahjuks surevad ka normaalsed terved rakud, nii et ravi selle meetodiga kaasneb ebameeldivate tagajärgedega ja komplikatsioonidega, kuid paljudel juhtudel, näiteks vähkkasvajate hävitamisel, paranemisuuring ületab märkimisväärselt tagajärgede tõsidust.\nRöntgenteraapiat kasutatakse järgmiste probleemide lahendamiseks:\nradikaalne ravi - kasutage haiguse fookuse hävitamise saavutamiseks võimalikult suurt annust;\npalliatiivne - kasvajate ja metastaaside arengu vähendamiseks viiakse väiksema annuse kiiritamine läbi. Vajadusel võib palliatiivne ravi muutuda radikaalseks;\nsümptomaatiline ravi - viiakse läbi sümptomite kõrvaldamiseks: valu, veresoonte pigistamine ja nii edasi. Meditsiinilise statistika kohaselt leevendab röntgenikiirgus valu 50-90% -l juhtudest.\nRöntgenteraapia on efektiivne ka vähemtõsiste haiguste korral. Seega töödeldakse doosiga kiiritamise abil liigesed, artroos, healoomulised kasvajad ja mõned nahahaigused. Kiirituse intensiivsus ja kestus sõltuvad täielikult protseduuri eesmärgist ja patsiendi seisundist. Kursus valitakse iga patsiendi jaoks eraldi ja seda kohandatakse pidevalt.\nMeetodi terapeutiline efekt määratakse kiirguse doosiga, mida koe saab imenduda kahjustuse fookuses. Erinevad histoloogilised struktuurid mõjutavad kiirgust erinevalt, seega on röntgenteraapia väga kaugel universaalsusest.\nKiirgusteraapia on klassifitseeritud mitmete kriteeriumide järgi. Seega, kiirgusdooside jaotumise aja järgi eristatakse kolme meetodit:\nühekordne kokkupuude - reeglina kasutatakse seda teist tüüpi radioteraapiat. Näitab ainsa protseduuri intrakraniaalseks või kokkupuuteviisiks;\nfraktsioonitud - fraktsiooniline. See on välise kokkupuute peamine meetod. Kiirgus tekitab teatud annuseid. Fractional kiiritus on ohutum kui ühekordseks kasutamiseks. Lisaks võimaldab see meetod kudede diferentseeritava tundlikkuse hindamise ja annuse õige jaotamise. On mitmeid põhirežiime:\ntrahvi fraktsioonimine - või klassikaline. 1.8-2.0 Gy päevas kuni 5 korda nädalas;\nkeskmine - 4,0-5,0 Gy päevas 3 korda 7 päeva jooksul;\nsuur - 8,0 kuni 12,0 Gy päev 1-2 protseduurile nädalas;\nintensiivne - 4,0-5,0 Gy päevas 5 järjestikuse päeva jooksul. See on tavaline preoperatiivse ettevalmistamise meetod;\nKiirendatud - annus vastab keskmisele fraktsioneerimisele, see tähendab 4,0-5,0 Gy, kuid 2-3 korda päevas;\nhüperrakuline - annust vähendatakse 1,0-1,5 Gy-ni, kuid protseduuri korratakse iga 4-6 tunni järel;\ndünaamiline - igal ravijärgsel etapil on oma fraktsioonide skeem;\njagatud kiirus - režiim, kus kursuse keskel või pärast teatud kiirgusdoosi jõudmist toimub vaheaeg 2-4 nädala vältel. Periood võib olla vähem - 10-14 päeva, olenevalt mutatsioonide määrast;\npidev kiiritus - nõutav kõrge elanikkonnarengu määr.\nLäbilõike sügavuse järgi on röntgenravi meetodid jagatud 2 rühma:\npikk fookus või kaugjuhtimispult - 60-250 ruutmeetri pikkusega lained tungivad 30-60 cm all naha alla. On näidatud suurte rakkude sarkoomide, lümfosarkoomide, lümfipepiteelide kasvajate korral. Ka kaugmeetodit kasutatakse suurte liigeste ravis - näiteks artroosiga;\nlühifookus - lained pikkusega alla 60 cm läbivad sügavamalt kui 7 cm. Seda meetodit kasutatakse nahavähkide, esmase melanoomi, limaskesta vähi jaoks. Lühifookus Röntgenravi kasutatakse ka erysipelasi, osteomüeliidi, karbunknide, flegmoni, tromboflebiidi raviks.\nKaug-röntgenteraapia omakorda on jagatud 2 meetodiks:\nstaatiline kiiritus - patsient ja röntgenitoru on liikumatud;\nmobiilne kiirgus - Seansi ajal liiguvad patsient või röntgeniaparatuur.\nRöntgenteraapiat kasutatakse nii iseseisva ravitüübina kui ka koos kirurgilise sekkumise või keemiaraviga. Tavapäraselt on raviga kaasnevad terapeutilised protseduurid, näiteks vereülekanne, hormonaalne ravi, et minimeerida kokkupuute kõrvaltoimeid.\nNagu juba mainitud, avaldab röntgenikiirgus tervislikele ja haigetele rakkudele hävitavat toimet. Seetõttu on mõistlik kasutada meetodit ainult juhul, kui see üsna ohtlik sekkumine on põhjendatud.\nPahaloomuliste kasvajate ravis võib ainsaks efektiivseks raviks olla röntgenravi;\nkasvajahaiguste korral võimaldab röntgenravi saavutada väga kiiret ja püsivat toimet ning täielikult taastada kahjustatud elund;\nprotseduur ei kesta kaua - 1 kuni 9 minutit;\nhaiglaravi ei ole alati vajalik. Näiteks võib kaltsiaalarvu või artroosi ravimisel patsient jääda kodusesse ja külastada kliinikut ainult seansside jaoks;\nkokkupuude lühiule kiirgusega leevendab valu sündroomi - 50-90%.\nMeetodi puudused on väga olulised:\nRöntgenravi kasutamine on võimalik ainult suhteliselt madalate fookuste korral;\nprotseduur nõuab väga hoolikat lokaliseerimist, sest tervislike koe kiiritamine on suur;\nvõrreldes kõrgemate energiaallikatega on keha reaktsioon röntgenkiirguse kiirenemise all rohkem väljendunud, nii et kõrvaltoimed võivad olla nii tugevad, et seanssi tuleb keelduda;\nkiirgus ise võib põhjustada haigusi. Suurim oht on leukeemia tekke võimalus.\nRöntgenteraapiat kasutatakse ennetavalt vähivastase ravimina. Seega, kasutades sobivaid näpunäiteid, kasutatakse meetodit olenemata vanusest või soost. Vastunäidustused on seotud organismi konkreetse seisundiga, kuid mitte nende parameetritega.\nErandiks on lapsed: röntgenteraapia asendatakse keemiaravi. Pisut vanemate laste ravimisel kasutatakse röntgenikiirgust mitte ainult onkoloogiliste haiguste, vaid ka embrüonaalsete kasvajate arengu pärssimiseks. Viimased esinevad sageli varases eas ja neil on kõrge raadiosageduslik tundlikkus, nii et ravi on väga tõhus.\nÜldiselt on lapsed ioniseeriva kiirguse mõju suhtes tundlikumad, seega kasutatakse annuseid siin palju väiksemana ja lapse seisundit hoolikalt jälgitakse. Reeglina ei esine esialgset reaktsiooni röntgenravi, kuid lapse käitumise muutumine näitab mõju: isu kaotus, koe turgorite vähenemine, letargia. Vereanalüüs viitab hematopoeesi häiretele. Tulevikus võib esineda defekte luukoe kujunemisel, nägemise vähenemises.\nRaseduse ajal on röntgenravi välja jäetud. Raseduse varajastes staadiumides on funktsionaalsete kudede rajamine, nii et ioniseeriv kiirgus põhjustab tõenäoliselt loote surma ja raseduse katkemist. Teisel semestril moodustuvad siseorganid: kiiritamine põhjustab arenguhäireid, mis on enamasti vastuolus elu väljaspool emaka. Kolmanda semestri kiiritamine põhjustab tihti eluohtlike arenguhäirete ilmnemist.\nKui rase naine on vähk ja kiiritusravi, vajab ta abordi, provotseerib kunstlikku sünnitust ja nii edasi. Kui on võimalik vahetada kiiritust kirurgilise operatsiooniga, mis ei mõjuta looteid, on viimane otsus eelistatav.\nMeeste ja naiste röntgenravi näidustused on järgmised:\nonkoloogiline haigus - nahavähk, sarkoom, lümfosarkoom ja teised. Lisaks sellele on ravi lubatud ainult kliiniliste uuringute tulemuste põhjal ja üksnes haiguse absoluutnäitajatega;\npõlve- või puusaliigese artroos - röntgenravi stimuleerib taastumisprotsessi ja kaotab valu;\neepokondüliit ja õlavardede periartropaatia, artriit, osteomüeliit, osteokondroos ja muud luu- ja lihaskonna degeneratiivsed-düstroofsed haigused;\npõletikulised pankreased haigused - karbunknid, abstsessid, tromboflebiit, panaritium;\ntüsistused pärast operatsiooni - fistulid, mumps, põletik haava piirkonnas;\nnärvisüsteemi töös põletikulised ja hüperplastilised häired - neuriit, ganglioniit, plexiit, radikuliit;\nhealoomulised neoplastilised muutused - luude hemangioomid, histiotsütoos;\ndermatoloogilised haigused - krooniline dermatoos, sealhulgas neurodermatiit;\nKeloid-armid, istmikarmiinid, Dupuytreni kontraktuur - mitte üle 1. etapi;\nsilmahaigused - iridotsiklity, keratiit, retinopaatia.\nTähisega fokuseeritud röntgenravi kasutamine on järgmine:\nkohustuslikud ja fakultatiivsed nahavähid - pigmendi keroderma, keratoom, naha sarv;\nmelanoom - sel juhul toimib röntgenteraapia kui palliatiivne meetod, kui patsient keeldub operatsioonist;\nalajõu vähk, suu limaskesta, peenis;\nhealoomulised ja pahaloomulised vaskulaarsed vormid - hemangioomid, Kaposi sarkoom;\nmitteloodetud nahahaigused - ekseem.\nRöntgenravi käigus on absoluutsed ja tinglikud vastunäidustused. Absoluutne kehtib:\npatsiendi tõsine seisund, tugev nõrgenenud immuunsus;\nammendumine - kaalumise vastavus patsiendi kasvule ja vanusele arvutatakse valemite järgi. Ebatüüpiliste rakkude hävitamine ja ebatervisliku kudede taastamine nõuab teatavat energiavarustust. Nende puudumisel ei saa menetlust läbi viia;\nohtlikud kaasnevad patoloogiad - kardiovaskulaarsüsteemi kahjustused, neerud, maksa dekompensatsiooni staadiumis;\nleukopeenia - alla 3500 1 cu. mm, trombotsütopeenia - alla 15 000, aneemia. Ravi võib läbi viia, kui neid tegureid saab kõrvaldada ja taastada vere koostis;\nolemasolev kiirgushaigus või kiirguskahjustus.\nrasedus ja lapseea. Esimesel juhul kasutage kirurgilisi meetodeid. Kui see ei ole võimalik, siis on teil aborti või varane sünnitus, sest kiiritamine avaldab lootele väga negatiivset mõju. Lapsepõlves kasutatakse röntgenravi vastavalt elutähtsatele näitajatele;\nägedad nakkus- ja septilised haigused, mida täheldatakse haiguse esilekutsumiseks.\nPeamine ettevalmistav töö enne röntgenravi seanssi viib läbi arst.\nEttevalmistamise ülesanne on piiratud täpselt haiguse fookuse asukoha - sügavuse, lokaliseerimise, struktuuriga. Seda saab teha arvutitulemuse abil.\nTänu CT-skaneerimisele on märgitud patsiendi keha lasersuuniste süsteem. Kirurgilist markerit näitavad kiiritusrajatis ja võrdluspunktid - need võimaldavad teil panna patsient soovitud asendisse. Märgistust ei tohi mingil juhul pesta.\nUuringu kohaselt arvutab radioloog ja teised spetsialistid kogu doosi ja kiiritusrežiimi.\nRöntgeniseadmete reguleerimine toimub vahetult enne istungit.\nEnne patsiendi kiiritamist patsiendile ei tohi võtta erimeetmeid. Vajadusel võib patsient pöörduda terapeudiga.\nAinus tingimus on suhteliselt lahti ja mugav riided. Vaatamata menetluse lühikesele kestusele istungjärgu ajal on vaja säilitada täielik liikumatus, mis ei ole kerge või ebamugavates riietes. Lisaks kiiritatakse kiiritust ainult teatud kehapiirkonnad. Ülejäänud peab olema riideid peidetud.\nKohustuslik tingimus - kaelusega t-särgid, kleidid ja kampsunid, kaelapiirkond peaks jääma avatuks.\nRöntgenteraapia läbiviimiseks on vaja spetsiaalset aparatuuri. Seadme mõõtmed varieeruvad märkimisväärselt sõltuvalt haiguse olemusest. Seega, põlve- või küünarliigese kiiritamisel kasutavad neurodermatiidid mobiilseid röntgenikiirguse masinaid, kompaktseid ja kergeid. Kasvajate ravis kasutatakse statsionaarseid seadmeid, mis on tavaliselt mõeldud suurte kehade kiiritamiseks.\nMitte kõik kliinikud ei saa endale lubada sobivate seadmete paigaldamist. Mõnikord peab kiiritusravi istungil olema patsient teistest piirkondadest.\nProtseduur võtab minimaalselt aega - kuni 10 minutit, on valutu ja ei vaja mingeid erimeetmeid.\nPatsient pannakse diivanile ja võtab endale teatud positsiooni. See on vajalik, et saavutada haiguse fookuse kõige täpsem kiirgus ja mitte kahjustada tervet kudesid. Asendi täpsus mõjutab läbitungimise sügavust, nii et positsiooni hoitakse kogu seansi jooksul. Õige positsioon aitab kaasa õed.\nMõnel juhul peab patsient kiiritamise ajal liikuma teatud viisil. Selleks kirjeldab arst kõigepealt patsiendi tegevust täpselt.\nVajadusel, kui patsient on laps, kasutage näiteks klampe - maski, peatoed, madratsit.\nSeansi ajal on patsient üksi: meditsiiniline personal lahkub ruumist, kus seadmed on paigaldatud. Patsiendiga saate rääkida mikrofonist, mis on eriti oluline, kui lapsi ravitakse.\nPärast istungit naaseb patsient oma pargis või kodus, kui ravi ei nõua arsti pidevat jälgimist.\nÜkskõik kui kõrge arsti poolt klassifitseerimine on, vähemalt pikaajalises röntgenravi ravis ei saa vältida kõrvaltoimeid. Ükskõik kui täpsed on see, et arst on sundinud sujuvalt ümbritsevate tervislike rakkude osa kiiritama, et eemaldada kõik vähkkasvajad. Artriidi, artroosi ja neurodermatiidi ravis saab seda vältida ja kiirgusdoos on palju väiksem.\nKõige teadaolevad kõrvaltoimed on järgmised:\nväsimus - on seotud mitte niivõrd protseduuriga nagu keha sooviga taastuda. Piisava arvu ainete sünteesimiseks kulutatakse rakkude loomisel suured energia- ja materiaalsed ressursid. Pole üllatav, et pika kursuse järel on patsient väga nõrk, letargia, apaetiline;\njuuste kaotus - keskendudes siseorganite ja kudede taastamisele, keha "salvestab" kõike muud. Kiiritatud küünte, naha ja juuste seisund halveneb märkimisväärselt, kuni need on täielikult kadunud;\nkõrge temperatuur - tulenevalt kiirguse tegelikust mõjust organismile, sekundaarsete nakkuste esilekutsumine, kuid seda peetakse üldiselt efektiivsuse näitajaks, kui see ei ületa 37,5-38 ° C;\nkui see on kiiritatud, kui nahk on tundlik, pimestav, ärritus, naha punetus võib tekkida kuni blistrite ilmumiseni. Sümptomid kaovad 1-2 nädalat pärast kursuse lõppu;\nkiiritusravi korral võib menstruaaltsüklis olla rike. Samuti esineb sageli märke menopausi - higistamine, kuumahood, tupe kuivus;\nmeestel on võimalik ureetra ärritus, mis põhjustab valulikku ejakulatsiooni. Sümptomid tekivad tavaliselt 2-3 nädala pärast;\nväga sageli kiiritamine põhjustab iiveldust enne oksendamist, kõhulahtisust, kõhukinnisust, kõhukinnisust. Sellisel juhul määrake sobivad ravimid;\nturse - kiiritamine võib põhjustada lümfisooni kahjustusi. Sellisel juhul ilmneb peamiselt jalgadele ödeem.\nLisaks sellele on röntgenteraapia täis komplikatsioone, mis pärast kursuse lõppu ei kao ja nõuavad täiendavat ravi:\nfistulid on patoloogilised kanalid, mis avanevad õõnsalt orelilt väljastpoolt või teise õõnesseeni. Ravi puudumisel muutuvad nad haavanditeks ja hävitavad järk-järgult elundite seinad. Röntgenteraapiaga esinevad sageli põsed ja nahk vahel fistulid, näiteks jämesoole ja kusepõie vahel;\nPikaajaline kokkupuude võib põhjustada kopsupõletikku. Kui seda ei ravita, põhjustab see lõpuks kopsukoe fibroosi ja hingamisdefunktsiooni asendamist;\nhammaste tumenemine ja hävitamine toimub sageli suu kasvajate ravis;\nhematopoeesi kahjustus - leukotsüütide ja hemoglobiini vähenemine veres on röntgenravi vältimatu tagajärg. Indikaatorite normaliseerimine toimub mitu kuud ja paljudel juhtudel on vaja meditsiinilist ravi;\nmeeste paljunemisfunktsioonide puhul ei ole kiiritamisel peaaegu mingit mõju. Naistel tekivad rasedusprobleemid, kui kiiritatakse emakas, munasarjades, vaagnaeludes ja ajus.\nRöntgenteraapia on keha jaoks tõsine test. Rakkude hävitamine nõuab mitte ainult kahjustatud koe kõige kiiremat taastumist, vaid ka rakkude lagunemisproduktide kiiret eemaldamist. Kõik see sunnib inimese keha töötama sõna otseses mõttes "kandma".\nTaastusravi pärast kiiritusravi va lihtsaimal juhul - ravis neurodermatitis, ekseem, kus minimaalne annus, mida kasutati, sisaldab mitmeid siduvaid meetmeid:\nkõrge kalorsusega toitumine - organism vajab palju rohkem energiat, valku ja rasva kui tavalisel elul. Kuid peaaegu pidev kõrvaltoime kiiritamise ajal on iiveldus ja oksendamine. Selle tulemusena soovitatakse patsiendil süüa vähese, kuid kõrge kalorsusega toitu;\ntooted - töödeldud ja kergesti seeditav. Sageli, eriti siis, kui suuõõne, söögitoru, mao on põletik ja lahjendada, muutub limaskest äärmiselt tundlikuks. Toitu soovitatakse tarbida kooride ja kartulipudena, kuna kõvad ja jämedad kiud kahjustavad söögitoru ja kõhuga lihtsalt ei saa töödelda;\npiisav kogus vett - vähemalt 2,5-3 liitrit vett, mis on tervisliku inimese jaoks normaalne. Vesi - mitte mahlad ja tee, saate vabaneda mürgiseid laguprodukte võimalikult kiiresti. Seda reeglit ei järgita juhtudel, kui esineb tõsiseid vastunäidustusi: südame töö rikkumised, tugevate tursete esinemine;\nkantserogeenide välja toide - täiesti vältida nende sattumist organismi on praktiliselt võimatu kõige ained on normaalne osa ühise saasteainete pinnase või käigus moodustunud taimede või väetiste ja insektitsiid tooted, fungitsiidid ja nii edasi. Kuid võite vähendada nende tarbimist, loobudes suitsetatud, konserveeritud, praetud toidust - eriti sügavalt praetud toidust;\nkui radioteraapia on ette nähtud vitamiinide kompleksid - A, C, E, mis võimaldab vabade radikaalide aktiivsust vähendada. Viimased sünteesitakse kiiritamise ajal ja on väga agressiivsed.\nPärast kursuse lõppu jälgitakse patsienti jätkuvalt. Röntgenravi tulemuste fikseerimiseks tuleb määrata CT või MRI. Kui mittesobivate haiguste ravil on rahuldavaid tulemusi - näiteks kannaotsad, siis vaadatakse patsienti iga kuue kuu tagant, kui kaebusi pole. Onkoloogilised patsiendid läbivad pidevalt MRI skanni, uuringu ajakava on välja töötatud vastavalt patsiendi seisundile.\nRöntgenravi ajal ja pärast antibiootikumravi väljakirjutamist bakteriaalsete infektsioonide tekke vältimiseks: pärast kiiritamist suureneb oluliselt keha kaitsevõime. Pärast antibiootikumide läbimist soovitatakse võtta ravimid, mis aitavad soole mikrofloorat taastada.\nMenetluse maksumus sõltub haiguse olemusest ja täpsemalt kiirguspiirkonnast, meetodi sügavusest ja selle kestusest. Kahjuks ei ole röntgenteraapias standardseid meetodeid, iga kursus arvutatakse iga patsiendi kohta eraldi ja kohandatakse sõltuvalt vaheproduktist.\nKeskmiselt on Moskvas ühe pika fookusraadiusega seansi hind 2000-3000 rubla. Intraosseisunõude maksumus - 3500 kuni 7000 istungjärgu kohta.\nKiiritusravi kasutatakse laialdaselt raviks healoomuliste ja pahaloomuliste kasvajate, sest erinevalt mitmetest teistest meetodeid häire aju verevoolu dünaamika ja kardiovaskulaarse keskmine haiguse raskus polnud vastunäidustuseks ta. Veel olulisem tegur on vere koostis: leukotsüütide, trombotsüütide arv ja hemoglobiin.\nKuid röntgenkiirte läbitungimise sügavus pole nii suur, kui me sooviksime. Seetõttu süstivate elundite ravis kasutatakse tänapäeval sagedamini kaugemat gamma-ravi, pidurdusjõudu või kõrgemate energiate elektrilist kiirgust.\nNagu radioloogide arvatavalt Venemaa raviks healoomuline haiguste kiiritusravi on väga vähe tähelepanu, ja pealegi on tendents, et vähendada või isegi täielikku loobumist sellist tehnikat. Samas on tehnoloogia efektiivsus selles valdkonnas 70-98% ja dermatoloogias 80-100%. Seosed onkoloogiliste haiguste arengu ja röntgenravi kasutamise vahel ei ole leitud, mida kinnitab enam kui 30-aastane uuring.\nSee seisund praktiliselt ei võimalda arstidel soovitada meetodit mitte-tuumoriliste haiguste raviks.\nKust Venemaal saate selliseid protseduure\nTäna Venemaal on veidi rohkem kui 100 röntgenravi kapi. Nad on territooriumi kaudu jaotatud äärmiselt ebaühtlaselt ja neid on pidevalt likvideerimise ohus. Põhjus on lihtne: kodumasinate puudumine ja vajadus kallite imporditud seadmete ostmiseks. Kahtlemata on kapid Moskvas, Peterburis, Omskis ja nii edasi suurte kliinikute territooriumil.\nRöntgeni - meetod kasutada mitte ainult pahaloomuliste kasvajate, vaid ka mitmed teised healoomulised ja kaugel onkoloogia haigused: dermatiit kompleks, suppuration, artroos ja artriit. Vastupidiselt levinud arvamusele on röntgenikiirgus õigesti arvutatud annuses täiesti ohutu.\nLisateavet röntgenravi kohta leiate käesolevast videost:\nVaatasin teie kommentaare - teete ikka veel röntgenkiirte? me pakume nüüd Peterburi Pediaatriakadeemias, tahaksin selle tõhususe kohta nõu pidada. Mida nad ütlesid teile, kui võite oodata paranemist?\nJah, me ootame. Tegime ultraheli - üks sügavus 1,3 cm, teine - 1 cm. Selgus, miks meie juhul pole laser efektiivne. Tegime 4 korda, kui palju maksab, ma isegi ei räägi, kuid mõju on minimaalne. Tõenäoliselt veel 10 seanssi ja läheb kooli. Kuid meil on nägu ja see joondamine ei sobi mulle (((\nMa tahan jagada oma hemangioomiravi ajalugu.\nEsimeste ridade lugemine, ma tahan viivitamatult hoiatada, kirjutan mitte reklaamimiseks, vaid suure sooviga aidata selle haigusega lapsi ja tänu kõigile, kes meid aitasid.\nNeljandal päeval pärast põnevat sünnitust oli kõrva lähedal vaevumärgatav punane täpp. Aja jooksul hakkas punkt kasvama ja läks kohale ilmuma kahvatu sinine turse.\n2-kuust eksamit uurinud piirkondlikust keskusest pärit kirurg kinnitas meie hüpoteese, et see oli hemangioom. Ta soovitas mul kiirustada ja saata meid piirkondlikku onkoloogi.\nOnkoloog rahustas meid, öeldes, et hemangioom ei ole liiga suur, peaksid lõpuks läbida ise ja hemangiomas tuleks tegelenud ei onkoloog, veresoonte kirurg, kuid need spetsialistid on isegi väike riik.\nOtsustasime oodata ja jälgida mõnda aega, mõõtes punast täppi joonlauaga.\nVärv suurenes järk-järgult. Kuue kuu pärast jõudsime piirkonna okulisti juurde pisarate takistamisega. Nägastaja kisendas meid, kuid me ei rääkinud hemangioomist ja saatsid meid kiiremas kortsus kirurgis.\nMaksajäätmetes diagnoositi ultraheli: parotid-piirkonna kõhre hemangioom paremal. On vaja jälgida dünaamika ja kuu, et teha kontrolli ultraheli.\nMe jõudsime kuu aega hiljem, me ei teinud kontrolli ultraheliga, kuigi me nõudsime seda. Teie hemangioom suurenenud seda silmaga näha (kuigi me ei märka seda) tuleb kiiresti tegutsenud, läks operatsioonile kohe, et operatsioonide käigus oleme tõenäoliselt Zaden näonärvi halvatus võib tekkida näo.\nKiiret haiglasse laskmisel langesime aeglaselt, öeldes, et peate koju asju minema. Vahepeal läksime tagasi onkoloogi. Onkoloog oli nördinud: "Ma ei pea te midagi öelda, ja kui nad lähevad tuleb eemaldada, siis tuleb seda teha ei Voroneži ja Moskva ja ei skalpelli ja laser."\nSegaduses läksid nad koju, teadmata, mida edasi teha. Pärast mitu päeva otsustasid nad ise ultraheli teha. Ultraheli näitas, et hemangioom aeglaselt suurenes.\nOlles Internetis tülitses, õppides kõike põhjalikult, sai selgeks, et operatsiooni ei jäetud asjata. Hemangioom paikneb näo närvi keskkoha kõrval ja sellel alal skalpelliga segamine võib põhjustada tagajärgi.\nTõenäoliselt õnnelik erinevate hemangioomide raviartiklite seas sai Peterburi kliiniku koht "OstMedConsult". Selgus, et kliiniku spetsialistid on hemangioomi raviks juba üle 15 aasta. Ravi toimub ainult säästvate meetoditega (mitte krüomeeditsiiniga), mis töötavad ainult rasketes olukordades ja töötavad kohustusliku tervisekindlustuse alusel, on teil vaja ainult elukoha kliiniku poliitikat ja suunamist.\nNad pöördusid nende poole e-posti teel, meie ultraheli skannid ja fotod lisati kirja juurde. Vastus sai üllatuslikult kahe päeva jooksul. Vastasid tegevjuhi ise: "Otsustage oma lapse fotod, kapillaarne hemangioom. Soovitame viivitamatult minna konsultatsioonile, et valida ravimeetod, laser-skleroteraapia või röntgen-teraapia ".\nKui me koputasime välja suuna (pidin pöörduma piirkondliku pediaatrite poole) ja kuidas püsti lasta Peetriks.\nSaatsid kliinikusse kohe üllatunud suhtumine administraatorite töötajatest direktorini (ja isegi Pitertsi inimesed on erilised). Konsultatsiooni käigus vaatasime veresoonte kirurg ja onkoloog, on me ei haigutav ja kapillaaride hemangioom laskumist nahaaluskoe (15 mm sügav ja 30 mm), otsustati peatu laser. Esimene protseduur viidi läbi, muutused muutusid paariks päevaks märgatavaks, punane plekk muutus kahvatuks. Pikka aega ma ei ütle, meile anti viis menetlust 1,5 kuni 2-kuu pikkuste intervallidega. Protseduur iseenesest ei ole enam kui minut, lapse jaoks valutu. Pärast viiendat protseduuri viidi kontroll-ultraheli abil välja, et hemangioom vähenes kolmekordselt.\nKogu selle aja jooksul on meie väike tüdruk valanud üle 14 tuhande kilomeetri (3 tundi bussiga Voronežisse, seejärel rongiga Peterburi peaaegu päevaks), veetsime ainult teedel, elasime koos sugulastega. Menetlused on tasuta ainult suunas. Ma ei kiidan kliinikut, pole vaja, vaid asjaolu, et ausad inimesed, kes tunnevad oma äri, saavad seal tööd kinnitada.\nNeile huvilistele on siin sait http://www.ostmed.ru/ Võin vastata küsimustele.\nSellel saidil on palju teavet: videod, esitlused, foorum, arvustuste raamat. Kõik see ei ole fantaasia valdkonnast.\nHemangioomi ravi. Konsultatsioonid\nMinu poega leiti hemangioom pärast sünnitust. Nüüd on see neljas päev pärast sündi. Palun öelge palun, kui kiiresti võin teiega konsultatsiooni saamiseks ühendust võtta? Milliseid dokumente on vaja?\nHinnates oma lapse fotod, kapillaarne angiodíasplasia. See vaskulaarne haridus võib 2-3 kuu vanuseks jääda tühjaks. 4-kuulise vanuse korral, kui on "laigud", siis on võimalik alustada ravi laser-skleroteraapiaga. Kuu jooksul on vaja jälgida hemangioomi ilmnemist (mõnikord esineb hemangioomi edasise arengu juhtumeid). Saada mulle kuu viitefoto.\nTere. 3 nädala tütrele sündis sinise roosa täppidega. Ma kahtlustan, et see on hemangioom. Lisatud fotod. Nädal tagasi leiti sarnane pruun tagaküljel (foto 2) ja väga väike prikk peas (foto 3). Kui see on hemangioom, kas teil on nüüd midagi vaja teha või oodata, et see kaob. Eelkõige muretseb ta selja kohale, kuna selles kohas on teda raske vigastada.\nSoovitatav vaatlus on kuni 2, 3 kuud vanad. Kasvu korral on vaja kiireid konsultatsioone ja ravi. Salvestage telefoni teel: 8 (812) 380-68-69.\nTere pärastlõunal! 5-kuuliseks lapseks - vasakpoolse ülemise silmalaugu ja nina seina hemangioomi suurus vastavalt MRT-le 12 mm (eesmine) x9 mm (sagittal) x14 mm (vertikaalne). sünnil oli plekid, siis paisunud, viimasel kuul ei muutunud mõõtmed. Öelge mulle, kas seda on võimalik laserlugeja abil eemaldada? Või on see vaja mõnel muul viisil? see tehakse anesteesia masochnym või veenisiseselt ?, millest sõltub ajavahemik, mille jooksul menetlust korratakse? Protseduuri maksumus? on kohustuslikus tervisekindlustuses?\nKohtudes oma lapse foto, kapillaarse hemangioomi kiireloomulise sisekontsessiooni abil ultraheliuuringuga, et valida ravimeetod. Kui hemangioom on sügavusel 0,3-0,4 mm - on määratud kiiritusravi: http://www.ostmed.ru/uslugi/cosmet/apparat/rentgen.html kasvu peatamiseks hemangioomide. Seda tüüpi ravi ei kuulu CHI-sse. 1 protseduuri maksumus on 13 000 rubla. Nõutavate menetluste arv -3. Teil peaks olema kliiniline vereanalüüs. Kui hemangioom on naha sees ja sügavus on kuni 0,2 mm, siis on see võimalik, kasutades laser-skleroteraapiat. OMS raviks on vajalik: http://ostmed.ru/news/110212_1.html. Ehk raviks silmalau vaja maski anesteesia: http://www.ostmed.ru/uslugi/lazer/gemang.html#narkoz, sest on vaja silma kaitsva läätse paigaldada. Kõiki neid küsimusi arutatakse täiskohaga konsultatsioonides. Anesteesia ei kuulu OMSi. Anesteesia maksumus on 13 500 rubla. Menetluste vaheline intervall on 12-15 päeva. Minimaalselt vajalik - 3 protseduuri. Salvestage telefoni teel: 8 (812) 380-68-69.\nTere, See võtab teie nõu. Minu tütar on 4 kuud vana. Kuu ülemise huule kuus oli plekki. Arstid ütlesid - hemangioom. Pediaatriline kirurg soovitas teiega ühendust võtta või oodata, ehk siis see läbib iseenesest. See tundub veidi suurem. Kuidas see parem olla?\nKohtudes oma lapse fotodega, on kapillaarhemandiogoom aktiivse kasvu etapis. Soovitame kiiret konsultatsiooni ultraheli kohta täiskohaga, et valida ravimeetod. Pöördumiseks salvestamiseks hoiatage administraatorit, et lapsel on kasvav hemangioom.\nTere. Oleme Kabardino-Balkari vabariik. Tüdruk on 9 kuud vana. Esialgu ütlesid nad, et tal on sünnimärk. Kuid 3 kuu pärast, kui spetsialistid möödusid, ütlesid nad, et tegemist on hemangioomiga. Ultraheli pole siin tehtud. Nõustasime mitmetest spetsialistidest. Mõned ütlevad, et lõpuks, teised jätavad, on vajalik operatsioon. Me tõesti tahame teiega konsulteerimist tulla, millele järgneb ravi professor Kupatadze DD-ga.\nFoto hindamisel on teie lapsel kapillaarne hemangioom. Soovitame jälgida kuu aega. Kuu saatke kontrollpilti. Kui hemangioom kasvab või jääb muutumatuks, kutsume teid prof. Kupatadze (vastuvõtt alates 15. septembrist) - vastuvõtt reedeti. Salvestage telefoni teel: 8 (812) 380-68-69.\nTere pärastlõunal! Minu tütar 6 aastat vana, minu eelmisel aastal, on täheldatud mõnede kasvaja kujul verevalumid keeles vasakul küljel. Nad läksid pediaatrisse ja otsustasid, et nad on ühes kohas mitu korda hammustanud. 2 nädala pärast plekk kadus, jättes väikese armi. Kolme kuu järel toimus sama asi uuesti. Vastavalt tütrele kohapeal ei ole valus, kuid kui söömine tekitab ebamugavusi. Kristus joodiga (nagu ütles arst) ja jälle see möödus. Ja siin jälle oli 10 mm läbimõõduga täpp.\nTeie laps vajab vaskulaarsti kirurgi täiskohaga konsulteerimist. OMS-i programmi käsitlemiseks on vaja dokumente: http://ostmed.ru/news/110212_1.html. Vastuvõtt kolmapäeviti. Salvestamine telefonil: 8 (812) 380-68-69\nMinu tütar reie haiglas avastati veresoonte pyatno.Skazali gemangioma.Poyavilis paar punast täppi, üks punkt proshla.Hirurg ütles nablyudat.V see koht lohk paremal liiga, kuid mitte nii sügav, kui nahk on õhem kui vmyatina.Pyatno levib.Byli teise kirurg, ta ütles, et see sünnimärk, kindel, et lohk ei ole nii, kui tütar hakkab kõndima. Ütle mulle, mida teha, võite kuidagi selle plekid eemaldada, kas see on tervisele ohtlik? Kas te sooritate sellist ravi?\nTeie fotode avamine ei õnnestunud, palun kopeeri need koos küsimusega aadressil [email protected]\nTere pärastlõunal meie laps on 3,5 kuud vana. Esimesel kuul täheldati siseõhu ülemistel hingel punast pilti. Haiglas meile öeldi, et tegemist on hemangioomiga. Nüüd on ta kasvanud nii, et lapsel on deformeerunud ülaosa. Kas saate selle eemaldada, kas hing tagasi oma eelmisele seisundile ja millised võiksid olla tagajärjed?\nPahkluu artroosi deformeerumine: põhjused, sümptomid ja ravi\nHarjutused reie siseküljel