Viviani lugu: 40. sünnipäev pole kaugel, aga prints valgel hobusel jäi tulemata - Eesti Naine - Delfi Lood\n26. aprill 2017 7 min.\n„Loomulikult tahavad kõik lapsevanemad oma lapsi ideaalseina näha ja mõned arvavad seda saavutavat pideva kritiseerimisega ning istutavad lastesse kompleksid, mis viimastele täiskasvanuelus tõsiseid probleeme põhjustavad,“ alustab Vivian oma lugu.\nMina olin lapsena hirmus kõhn ja kuulsin sugulastelt alailma ahhetamist, et issand, kui kõhn sa oled, kas sa üldse midagi ei sööd, sa lähed aina kondisemaks jne. Kui olin teismeline, siis poisid irvitasid, et niisuguste jalgadega ei tohi küll üldse minit kanda. Ema arvates oli tal õigus. See läks mulle valusasti südamesse.\nPärast kooli lõppu tehti mulle juba esimene abieluettepanek. Selle poisiga tutvusin ühel peol ja juba järgmisel kohtumisel ta mind kosiski. Ei mingit kurameerimist ega ilusaid sõnu. Ta lihtsalt teatas, et me abiellume! Et tema asutab oma firma, et mina jään koduperenaiseks ja mul on olemas kõik, mida iganes soovin. Aga juba kolmandal kohtumisel, kui ma ühte juhuslikult möödunud meest Brad Pittiga võrdlesin, tegi ta armukadedusstseeni ja nimetas mind muu hulgas kondibuketiks. Otsustasin, et sellisega ei tahaks ma isegi kuldses puuris elada.\nMehed armastavad ilusaid ja enesekindlaid naisi, aga mina olin inetu pardipoeg, kes kõike ja kõiki kartis. Salaja unistasin muidugi printsist valgel hobusel, kes tuleb ja vastiku konna imekauniks printsessiks suudleb. Aga kõik mu suhted meestega käisid ikka ühe ja sama imeliku stsenaariumi järgi – tehti kiiresti abieluettepanek või taheti otsemaid voodisse viia. Ei komplimente ega armuavaldusi.\nPärast ametikooli lõpetamist läksin omandama kõrgharidust. Kursusel oli vähe poisse ja need olid naiste rohkest tähelepanust ära hellitatud. Tüdrukud haistsid igas sookaaslases konkurenti ning klatšisid hävitavalt ja halvustasid üksteist. Alles aastaid hiljem tunnistas sõbranna, et paljud poisid, ka vanematelt kursustelt, pidasid mind seal üheks eredamaks kujuks. Aga pelgasid ligineda, kuna ma olla nii kõrgina tundunud. Mina ise seda küll ei märganud. Peale välimuse oli mul siis ka provintsitarikompleks. Tundsin piinlikkust oma lihtsate ja odavate riiete pärast, sest paljudel kursuseõdedel olid jõukad vanemad.\nKolmandal kursusel avaldas mulle armastust üks viimase kursuse ihaldatud peigmees. Olime seni olnud vaid teretuttavad. Ta palus mind lausa naiseks. Mina pidasin seda totraks naljaks. Kui temaga aasta hiljem kokku juhtusin, kinnitas ta, et mõtles seda siis täiesti tõsiselt ja oli mu äraütlemisest tükk aega solvunud. No kuidas ma sain niisugust ettepanekut tõsiselt võtta! Toona mõtlesin pigem seda, et ilmselt vedas kellegagi minu peale kihla, kui kiiresti ta nõusoleku saab.\nMõnda aega käisin seejärel ühe eestikeelse venelasega, keda kõik tüdrukud kergelt äpuks pidasid. Ta oli pealinlane ja tutvustas mind kohe ka oma emale, kellele ma meeldisin. Aga armastust minus ei tekkinud. Arvan, et tema abieluettepaneku taga oligi ta ema, kes soovis pojale kasinat ja vooruslikku maaplikat.\nPärast ülikooli lõpetamist seadsin end taas sisse koduses väikelinnas. Tekkis uusi tutvusi. Oli armumisi, kohtumisi ja lahkumisi, sekka ikka ka mõned abieluettepanekud. Aga kõik jäid katki minu enese initsiatiivil.\nHiljem kohtusin selle Tallinna venelase emaga. Vaatas mulle mingil hetkel soojalt otsa ja küsis, kas ma ise ka tean, kui ilus ma olen. Jäin imestusest lihtsalt keeletuks! Seda polnud mulle mitte keegi mitte kunagi öelnud - ei ema ega isa, ei sugulased, ei ükski mees, sõbrannadest kõnelemata. Esimesena tuli seda pähe öelda sellel lihtsavõitu naisel. Tal oli väga kahju, et mul tema pojaga kõik katki jäi.\nJärgmisena kuulsin sama aasta pärast - naabrilt, kellega koos kasvasime, kuigi ta oli minust natuke vanem. Kui küsisin, miks ta seda mulle kunagi varem ei öelnud, ütles tema, et ju ma olen komplimentidest niigi tüdinenud. Tegelikult olin ju veendunud oma inetuses, vähemalt ilmetuses, kehvavõitu rõivastuses ja konarlikus esinemisoskuses.\nAastad läksid, aga midagi rõõmustavat ei juhtunud. Ja alles siis, kui sain 30, kohtasin lõpuks Teda. Tähendab - alguses ma ei taibanud, et tema on see õige. See oli töine kohtumine ja ta ei avaldanud mulle mingit muljet. Aga edaspidi helistas ta korra nädalas, siis kaks, edasi juba iga päev. Ligi pool aastat püüdis mu sümpaatiat võita, kuid ei teinud midagi taktitut. Kuni olin omadega sees. Ei osanud elu enam temata ette kujutada ja meist said armukesed.\nTeadsin, et toimin valesti, sest tal olid naine ja laps. Püüdsin tallegi seda pähe raiuda. Aga ta ei loobunud, vaid oli kogu aeg hoolitsev ja helde. Käisime koos ka puhkusel. Muidugi tuli ette ka tülisid, peamiselt tema kooselu tõttu, aga seda kuumemad olid leppimised.\nOlime kaks aastat suhelnud, kui jäin rasedaks. Abort ei tulnud kõne allagi. Juba oma ea pärast tahtsin ma last väga ja ega ta väga vastu olnud ka. Sündis tütar. Aga siis läksid meie suhted korraga katki. Paistis, et ta suisa kartis last, hakkas meist eemale hoidma ning leidis varsti uue noore armukese.\nEi ole mina esimene ega viimane, kellega nii juhtub, aga elu läks raskeks nii moraalselt kui materiaalselt. Hakkasin paljudele asjadele teistmoodi vaatama. Ma ei kandnud tema vastu vimma, sest just tema oli lasknud mul tunda end ilusa ja ihaldatuna ja kinkinud mulle armsa tütre.\nKui olin aasta üksi olnud, hakkasid miskipärast välja ilmuma mu endised mehed. Need, kes olid mulle kunagi meeldinud ja need, kelle vastu polnud ma kunagi midagi tundnud. Nüüd kinnitasid nad kõik, kui kena ma olen ja kuidas nad minusse armunud olid, aga mina olin uhke ja kättesaamatu. Ilmselt olin ma pärast lapsesaamist justkui kättesaadavamaks muutunud.\nVaat selline jama. Olin end pidanud inetuks kondibuketiks ja kompleksidepuntraks. Nemad aga ei söandanud oma tundeid avaldada. Lihtsalt kahju, et selline olin ja et mulle kompleksid sisse kasvatati. Aga miks mehed on nii arad oma tundeid näitama? Hiljuti helistas mulle see viimas kursuse ihaldatud peigmees. Kinnitas, et on meie kandis käinud ja et ma paistvat ka tütrega jalutades endiselt uhke ja ligipääsmatu. Nüüdseks on ta juba teist korda abielus, aga väljendas soovi kokku saama hakata. Ütlesin ära. Mis mõte sel oleks. Sellise olukorras olen ma juba olnud ja pealegi tundeid mul tema vastu veel vaevalt tekiks.\nTegelikult on mul nüüd kõik hästi. Tütar on ilus ja terane, mul on hea töö ja korralik elamine. Enam pole ma ka selline riidepuu nagu varem. Olen enda meelest kindlasti naiselikumaks muutunud. Paraku pole neljakümnes sünnipäev enam kaugel, aga prints valge hobuse seljas jäi tulemata. Või ehk käis või oli neid mitu, aga ei söandanud mulle selgeks teha, et on minu prints. Või on ta siiski veel teel, küsin vahel endalt peeglisse vaadates.


Kommentaarid - Margus Tsahkna kinnitas, et liitub Eesti 200-ga - DELFI\nMargus Tsahkna kinnitas, et liitub Eesti 200-ga - kommentaare 1-20\nRegistreeritud (63) Anonüümne (185)\nKuidas seda pruuni ollust nimetatakse, mis kui mitte kohe, siis pärast veidike aega käärimist ikka pinnale tõuseb?\nMine pane kyprokit edasi mis sa jaurad siin. Tundub rohkem selline kibestunud jutt.\nMul lausa 2 diplomit taskus. Ei pea vajalikuks sulle siin täpsustama midagi.\nMa oletan, et see teine on Valetajate Meistrivõistluste I koha eest...\nKahekordse kõrgharidusega jobu Martin Rebane on oma diplomid Leningradi Kõrgemast Parteikoolist saanud ja seepärast eesti keelt ei valda ning mõtleb ise ehitusmaterjalidele nimesid välja.\nUrvel samad plaanid aga Margus oli ees st mees.\nEga sellest 200-st mingit head nahka oodata polegi. Saabki selliseks äpardunud poliitikute - ülejooksikute (kas just viimseks?) õlekõrreks.\n... oleks siis, et pelgalt ülejooksikutest... Siinpuhul, nagu aru saan, on tegemist endisest "konservatiivsest isamaalasest" vastse lillakat tooni multikultistiga... Ega oskagi muud öelda, kui - piinlik lugu...\naga mis Tsahknal muud üle jääb? tõepoolest vana tõde - uppuja haarab ka õlekõrrest :-)\nEks sealt aknaalt olegi muidu raske uueks perioodiks Riigikokku saada. Ilmselgelt oli see Riigikogulase Eesti keskmise palga jutt kampaania alguseks...\nLoodetavasti valija ei ole nii turakas enam, et selliste populistlike loosungitega prii palgapeale valitakse...\ninimkaubistsejad heidavad ühte.\nJah, see sobibki nii hästi- MTÜ Pagulasabi juht Kallas ja Eestisse miljoni immigrandi sissetoomist soovija käsikäes- see on tõesti iga eestlase unistus\nSa lilla mine “liidu” kõigepealt algkooliga ja õpi kirjutama.\nTore! Läbi raskuste uute võitude poole! Hävitas IRL maine ja olemuse, hävitab ka selle 200..... Kutsugu sõber oss ka kampa, koos nuputavad veel mingi uue lolluse, millega eestile kahju teha.\nKuidas ütles meie vanarahva tarkusetera: ütle, kes on su sõbrad, siis ma tean, kes sa oled. Me nüüd teame, kes on see 200 punt! Tankistid Tšahkna taskus.\nTegelikult teeb noorhärra kõik , mis võimalik, et jälle riigikogu sooja palga peale saada. Samal põhjusel ju lõi Herkel vabakad.\npõhulõugadel pole jõudu, pole aateid pole selgroogu - vaimsed lillad, ei enamat\ntsakna ja jõud??????? ja veel uus??? seal ju kõik endised p..kukkunud poliitikud. Kui need välja visata, võiks asjal mingi uba olla. Enamasti lähevad nad küll kõik pärast valitud saamist äravahetamiseni ühte nägu\nVäga õige otsus..Kõik luuserid võiks sinna koonduda.. Igor Taro on juba seal.\nMeil on täna kuus mõttetut ja vahtuajavat erakonda. Täiesti MÕTTETUD!! Kõik kuus ajavad suust vahtu välja, aga mitte ühtegi konkreetset ettepanekut kuidas parandada inimeste eluolu. Mitte midagi. Ja sellesse mõttetusse seltskonda on vaja veel ühte samasugust!!!??\nKuni meil kehtib samasugune süsteem, et poliitikasse minek tähendab ennekõike head elu ja hüvesi, enne ei muutu midagi. Aga selle muudatuse jaoks peaksid tänased poliitikud sellise otsuse tegema. Seega - lootusetu olukord. Ei oravad, kesikud, ekrelased, irlased, vabakad ega sotsid ei hakka oma hüvesi lõikama. Selleks ei ole nendes seltskondades mitte ühtegi tõelist riigimeest/naist, kes seaks riigi vajadused omadest ettepoole.\nKuule juri, kaua sa räuskad? Mis ideed sul vaja läheb? Tahad ma pakun sulle omapoolse idee, mis ühtib ekre plaanidega? Lõpetada ära arutu maksumaksja raha laristamine. Vaadata üle riigiaparaat, kaotada mõttetud ametikohad nagu võrdõigusvolinik, nõunikud, abid, isegi mõned ministrid jne. Lõpetada igasugu perverssuste toetamine maksumaksja raha eest nagu lgbt, no99 jne jne. Isiklikult kaotaksin ka sellise mõttetu institutsiooni nagu presidendi kantselei, vähemalt selleks ajaks kui osa eesti rahvast vaesuse peab elama. Kuluhüvitised ja muud toetused preemiad kaotaks, vähendaks oluliselt erakondade rahastamist. Aktsiisid alla, soome turistid tagasi tühja kütusepaagi ja käruga alkot vedama. Kõik rekkad tagasi eestist tankima jne. Sellest kõigest peaks miljardi juba kokku saama :) siis vaataks edasi.\nIgal majal on WC. Ses mõttes on tõesti tore kui teatud nähtused koonduvad ja kontsenreeruvad ühise nimetaja alla.\nREETUR oli ja selleks ka jääb.Mitte midagi head.Eriti rumal annaks hääle!Endal tal piinlik ei ole.Liisingud ja laenud ei anna vist häbeneda...\nTsahkna on tavaline oinas, kusjuures myydav oinas! Yks selline oli Eesti peaminister!\nVeel yks vasakpoolse maailmavaatega seltskond , mis yritab parteiks saada.\nVõtab valimistel hääli ära teistelt vasakpoolsetelt , eelkõige RE-lt. Good!\nMulle lihtsalt on vastikud sellised ilged tegelased kes teadlikult valetavad. Ma võin isegi aru saada, kui ollakse lihtsalt naiivne ja usutakse mida iganes, aga kui valetatakse teadlikult siis on see puhas sigadus. Ja kui seda tehakse ilma igasuguste süümepiinadeta aastaid, kaotab selline tegelane minu silmis igasuguse austuse. Ja ma võitlen selliste valetajatega kuni nad lõpetavad oma valetamise või siit kaovad. See oli sulle, Potsataja, selgituseks...\nKas oli sinu jaoks piisavalt argumenteeritud? :)\nMuide "mõttetegevus" on üks sõna, sa diplomeeritud geoloog...\nSinu jutust on ainult tunda kadedust. Ma olen ammu aru saanud, et sinu jaoks on olemas ainult 1 maailmavaade ja see on sinu oma.\nMine võta rohud ära.\nMiks ma peaks ühte moraalset värdjat kadestama? :))))\nMis keegi siis usub tõsimeeli, et midagi uut tuleb?:D Ikka samas näod saate tagasi ringiga.\nTa sai aru, et Isamaal uutel valimistel riigikokku asja pole. Nüüd siis võeti viimane õlekõrs kasutusele - liituda mingi uue liikumisega lootes sealt hääli saada.\nPeab ikka peast soe või sots olema, kui hääletada selle poolt või üldse kõigi nende poolt kes on võimul olnud viimased aastad.\nSm. tsahkna toetab seega eesti koolide venestamist ja totaalset multikultit. gruz200 on projekt, mis asendab põhjaminevaid sotse ja IRL pseudoisamaalasi, selle ühenduse estofoobsete avalduste tagant paistavad nii sorose karvane käsi kui ka vene karu karvased kõrvad.\nKasutatud väljend reedab "Olgino" päritolu.\nkuna poiss on veel na noor jõuab sooja õhku puhuda veel arvukates parteides....sündis vist Ansipi jt.kommarite poliitilises nurgavoodis?\nNo kuulge ki lolliks te rahvast peate. Tsahkna on selle liba erakonna yks vedajatest. Huvitav, kas Sorose rahade eest või mõned teised NGOd rahastavad seda jama?\nEestis on nähtud selliseid ära ostmatuid! Loodame, et see jama läheb koos Tsahknaga ajaloo prygikasti.\nMul ei ole vaja vastata su lollidele kysimustele. Sul on tiba psyhhiaatri kabinetist abi vaja. Su skisofreenia vajab sekkumist. Võid oma lähedastele ohtlikuks muutuda.\n"Mul ei ole vaja vastata su lollidele kysimustele."\nAga miks sa siis seda teed? Kummal meist siis arsti abi vaja oleks nagu? :))))))))))\nSina väitsid, et "Tsahkna on selle liba erakonna yks vedajatest".\nMina väitsin, et sa teadlikult valetad järjekordselt ning palusin sul oma väidet tõestada. Seda sa ei teinud, vaid kukkusid siin halama, kuidas ma sulle liiga teen. Tegelikult pole ma ju midagi valesti teinud - andsin lihtsalt inimestele teada, et sa jälle järjekordselt valetasid...\nMa saan aru, et see sulle ei meeldi, aga see on juba sinu probleem, Potsataja.


RT I, 10.07.2012, 32\n(1) Teiseks hääletusvooruks toimub kandidaatide uus ülesseadmine, registreerimiseks esitamine ja registreerimine vastavalt käesoleva seaduse paragrahvi 15 lõigetele 1, 2, 4–7, 9 ja 10. Esimeseks vooruks registreeritud kandidaadi registreerimiseks esitamise korral ei ole vaja esildisele lisada käesoleva seaduse paragrahvi 15 lõike 5 punktides 2 ja 3 nimetatud dokumente.\n(3) Kandidaatide registreerimiseks esitamine ja registreerimine toimub vastavalt käesoleva seaduse paragrahvi 15 lõigetele 3–10. Riigikogu esimeseks või teiseks vooruks registreeritud kandidaadi registreerimiseks esitamise korral ei ole vaja esildisele lisada käesoleva seaduse paragrahvi 15 lõike 5 punktides 2 ja 3 nimetatud dokumente.\n(3) Kui ükski kandidaat ei saa nõutavat häälteenamust, korraldatakse Vabariigi Presidendi valimine vastavalt käesoleva seaduse paragrahvi 3 lõike 2 punktile 3.\n§ 28. – § 29. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]


Eesti Idapartnerluse Keskuse uue juhina alustab Gert Antsu - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nEesti Idapartnerluse Keskuse uue juhina alustab Gert Antsu\n1. august 2019, 7:56\nEesti Idapartnerluse Keskuse uue juhina alustab neljapäevast Gert Antsu, senine Eesti kõrgeim diplomaat Ukrainas, varasemalt keskust juhtinud Jaan Reinhold siirdub Eesti suursaadikuks Araabia Ühendemiraatides.\n2011. aastal loodud organisatsioon on ainuke omataoline kompetentsikeskus, mille eesmärk on peamiselt kohaliku tasandi reformide, kodanikuühiskonna ja meediaorganisatsioonide toetamine ning õigusvaldkonna ja korruptsioonivastaste meetmete nõustamine kuues idapartnerluse riigis: Armeenias, Aserbaidžaanis, Gruusias, Moldovas, Ukrainas ja Valgevenes.\n«Sel aastal tähistab idapartnerlus oma kümnendat juubelit ja Eesti jätkab jõudsalt idapartnerluse toetamist Euroopa Liidus. Avatud ja edumeelsed idapartnerlusriigid on igal juhul ka meie julgeoleku huvides ja kindlasti on sellel välispoliitiliselt üliolulisel ettevõtmisel veelgi enam potentsiaali,» sõnas Gert Antsu.


Loe, mis vidinad Megadeth ära keelas! - Elu24 : Välismaa staaridSoov.eeKV.eeosta.eeTartu PostimeesPärnu PostimeesSakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneKanal2ReporterKukuMyHitsElmarKavaTänane lehtPostimeesMajandusMaailmKultuurSportKoduTervisTarbijaNaineIlmTeadusElu24ArvamusLemmikUudisedEesti LaulTallinn Fashion WeekVideoportaalSSCNoortebändGaleriiTV-kavaLiveMeeldibWideoGamefriikTop kommentaaridElu24 intervjuu! Liisi Eesmaa: väike rind on ilus!(2)Näosaate blogi! Vaata, kui julged: Joosep Järvesaar taaselustas Eurovisiooni aegade halvima etteaste ja võitis saate!(1)Elu24 loosib piletid! Rokkbänd Biffy Clyro annab Tallinnas ainsa kontserdi Baltikumis(40)Tänane lehtPostimeesMajandusMaailmKultuurSportKoduTervisTarbijaNaineIlmTeadusElu24ArvamusLemmikUudisedEesti LaulTallinn Fashion WeekVideoportaalSSCNoortebändGaleriiTV-kavaLiveMeeldibWideoGamefriikElu24StaaridVälismaa staaridLoe, mis vidinad Megadeth ära keelas!28. juuni 2012 08:22Elu24.ee// : Megadethil on väga ranged turvanõudmised, näiteks on bänd keelanud kontserdile tulla professionaalse fotoaparaadi ja videokaameraga. Samuti tuleb koju jätta igasugused laserikiiri tekitavad vidinad (mida kasutatakse näiteks kaardikepina) ja taskulambid, vahendab Õhtuleht.\nEi vaja vist mainimist, et tuli- ja külmrelvi ei tasu samuti kaasa võtta. Bändi nõudmiste nimekirjas on eraldi välja toodud, et keelatud on oganuiad ning elektrišokipüstolid ning koju peaks jätma ka ketid ja klaasesemed ning kõik muu träni, mis võiks kontserdil kedagi ohustada.\nMetalmuusika suurnimi Megadeth esineb Tallinnas, Rock Cafés, 28. juunil. Bändi soojendab kodumaine Nevesis.\nKirjuta toimetajalePrindiElu24StaaridVälismaa staarid LIITU POSTIMEHE UUDISKIRJAGAja ole kursis huvipakkuvate uudistega!LIITUE-posti aadressArtikli märksõnadmegadethSamal teemalGalerii: metalmuusika hiiglane Megadeth lammutas Rock Café laval\nEile õhtul lammutas kontsertklubi seinte vahel metalmuusika hiiglane Megadeth.


Kuidas küüntepüstoli laadida? | Parim masinatest - Artiklid\nKuidas küüntepüstoli laadida?\nNaelapüstoli laadimismehhanismi disain\nKuidas laadida Ridgidi küünepüstolit?\nKuidas laadida Bradsit Stanley klambripüstolisse?\nKuidas laadida Dewalt küünte relva?\nKüünepüstolid on uskumatult tõhusad tööriistad mis muudavad naelutamise kiireks ja kui olete teada saanud, kuidas naelupüstolit laadida, olete valmis tegelema peaaegu kõigi ehitusprojektidega. Kuna mõnel mudelil on unikaalsed laadimismehhanismid, võib protsess pisut erineda. Kuid enamik turul olevaid tööriistu järgib põhilist samm-sammulist protsessi. Selles artiklis vaatleme mõnda turul saadaolevat mudelit ja arutame, kuidas neid võimalikult kiiresti ja hõlpsalt laadida. Kuna enamikku mudeleid laaditakse sarnaselt, saate neid tehnikaid kasutada peaaegu kõigi turul olevate toodete jaoks. Kuid pidage meeles, et kahtluste korral lugege oma mudeli kasutusjuhendit.\nPraktiliselt kõik naelapüstolid kasutavad sarnast küünte laadimismehhanismi. Nende eesmärk on vastu võtta küünte ribasid, mida plastiku või liimi abil hoitakse kokku tõhus kuumliimipüstol. Need kokku pandud naelad juhitakse tööriista ajakirja alusesse ja surutakse vedrude abil püstoli tünni üles. Vedru viib naelad edasi ajamismehhanismi, kuna riba juhtiv nael on lahti lastud.\nRidgid valmistavad mitmesuguseid naelutajaid, kuid neid laaditakse sarnaselt. Esimene samm on veenduda, et teie tööriista ajakiri pole küüntest tühi. Seejärel ühendage oma naelutaja õhuvarustusega. Soovite selle ühenduse luua enne naelapulga laadimist, kuna on olemas võimalus, et tööriista ajam mehhanism võib tsüklit tekitada, naela tulistades, kui see esimest korda õhuvarustusega ühendatakse.\nKui küünepüstol on ühendatud kompressori poolt tarnitud õhuga, olete valmis tööriista laadima. Juhusliku tühjenemise vältimiseks hoidke tööriista alati endast eemale ning päästikut ja kontakti ei aktiveerita.\nHaarake lihtsalt kokku kogutud küünte riba, mis sobib konkreetse mudeliga, millega töötate. Veenduge, et naelad oleksid suunatud relva esiosa poole ja et naelad oleksid vastavalt juhistele nurga all. Seejärel sisestage küünte riba lihtsalt ajakirja põhja.\nSeejärel libistage tõukur ajakirjas lõpuni alla, nii et küüned saaks sellest mööda sisestada. Kui tõukur on vabastatud, toetub see riba viimasele naelale ja surub naelad ajami aluspinnani üles. Sealt alates olete valmis oma projektiga alustama ja tõukur laadib naelad ajamimehhanismi ka teie töö ajal.\nStanley'l on turul mitu kvaliteetset naelutust nagu TRE550Z klammerdaja ja Brad küüntepüstol, mis võimaldab seda hõlpsalt vastu võtta klambrid ja brads. Bradside laadimine võib toimuda mõne sekundiga järgmiste lihtsate toimingute abil. Esimene samm on veenduda, et tööriist on vooluvõrgust lahti ja sisse / välja lüliti on väljalülitatud asendis.\nEnne punutiste laadimist veenduge, et need ei segaks teie konkreetset mudelit. Kui olete sobivad küüned valinud, otsige tööriista esiküljelt kujutis küüneküüntest. See on tööriista külg, kuhu te oma naelad sisestate.\nJärgmisena hoiate tööriista tagurpidi, pigistate riivi ja tõmmake alla. Langetage lihtsalt lindid kanalisse, kallutades tööriista tagasi, nii et lindiribad asetseksid kanali seina lähedal. Lükake riiv tagasi sisse ja veenduge, et tugiriba ei kukuks ümber. Pärast laadimist saate oma projekti jaoks soovitud jõudluse saavutamiseks kasutada suure / madala energiatarbega hooba.\nDEWALTi toodetud küünepüstoli laadimine on sama lihtne kui kaks eelmist mudelit, millest oleme rääkinud. Need tööriistad on konstrueeritud ühega kahest laadimismehhanismist - laadimis- ja tõmbamis- või lukustus- ja laadimismehhanismist. Esimesed paar sammu on kasutaja turvalisuse tagamiseks. Esiteks veenduge, et naelutaja ajakiri oleks küüntest täiesti tühi.\nparim puidust täiteaine\nSeejärel ühendage õhuvarustus oma tööriistaga. Enne naelte laadimist tuleb rõhku anda seetõttu, et on olemas võimalus, et tööriist võib õhuvarustuse ühendamise korral küünte vallandamisega tsüklit teha. Siis soovite veenduda, et päästik ja kontakt pole aktiveeritud, välistades juhusliku küünte tühjenemise võimaluse.\nKui need toimingud on arvestatud, saate tööriista kätte, hoides seda endast eemale suunatud ja sisestades küüneriba ajakirja põhjas, küünte abil õige nurga all ja tööriista esiosa suunas.\nKoorma- ja joonistusmudelite korral tõmmake kinnitusdetailid ajakirja alusesse pärast seda, kui tõukaja tõmbad tagasi, kuni küüntejälg langeb küünte riba otsa taha. Laske tõukur lahti ja järgija surub naelte riba üles ajamismehhanismi alusesse, laadides teie tööriista.\nLukustus- ja laadimismudelite puhul tõmbate tõukurit ajakirja põhja poole tagasi, kuni see lukustub oma kohale. Seejärel sisestage naeliriba lihtsalt tööriista ajakirja tagumisse ossa ja lükake tõukurit ettepoole, kuni see vabastab ja libiseb edasi, juhtides naelad ajami juurde.


Ravimiamet kogub hindu\nKadi Heinsalu • 11. veebruar 1999 kell 22:00\nMitu ravimiameti tagakiusamise kartuses tundmatuks jääda soovivat ravimite hulgimüüjat sõnas, et ravimiameti nõue tähendab ärisaladuse kallale minemist. See, millise summa eest mingit ravimit aasta jooksul müüakse, ei tohiks kellegi teise asi olla, kinnitas ühe Tallinnas asuva müügifirma juht.\nRavimiamet saatis jaanuari lõpus ravimite hulgimüüjatele kirja, milles palub, et firmad esitaksid ravimiametile 15. veebruariks koos aastaaruandega ka aruandlusperioodi jooksul müüdud konkreetsete pakendite müügihinnad. «Näiteks Bayeri Aspirini 500 mg N 20 on aasta jooksul müüdud kokku 5690 krooni eest,» toob ravimiameti peadirektor oma kirjas näite.\nSee uuendus võimaldaks ravimiameti põhjendusel anda vastuse kõiki huvitavale küsimusele, milliseid ravimeid kui suure summa ulatuses Eestis müüakse ja kes kui palju müüb.\nRavimiameti peadirektori Lembit Rägo kinnitusel lähtus initsiatiiv ravimitootjatelt. Kogunenud andmed süstematiseeritakse tema sõnul nii, et firmade lõikes ei ole võimalik müügisummasid välja tuua, üksnes ravimite nimetuste kaupa. See info hakkab tema sõnul olema kättesaadav ka haigekassale.\nKaubandus-tööstuskoja juristi Reet Tederi sõnul on see ettevõtja suhtes konkurentsiseaduse rikkumine, kuna müügisumma pärimise huvi pärineb ravimitootjatelt.\n«Tegemist on järjekordse Eesti paranoiaga,» ütles Lembit Rägo uuenduse vastaliste kohta. Ravimite koguste kohta peavad hulgifirmad nagunii ravimiametile ülevaate esitama, hinnakirjad aga vedelevad igas apteegis, lisas ta.\n«Igas soliidses riigis on see avalik info,» kinnitas Rägo.\nKonkurentsiameti peadirektori asetäitja Aini Proos sõnas, et seni, kuni hinnainfo andmine on vabatahtlik, võib seda lubada. Kui hinna küsimine muudetakse kohustuslikuks või seadustatakse ja pannakse sõltuvusse ravimimüügi litsentsi saamisega, on ilmselt rikutud konkurentsiseadust, lisas Proos.\nRavimite hulgimüüja ASi Tamro Eesti tegevdirektor Tarvo Vaasa sõnul on nemad valmis müügisummasid avalikustama.\nASi Medipharm tegevdirektor Aare Järvelaid ütles, et ka tema meelest pole selles mingit saladust.\nASi ISO tegevjuhi Tarmo Puuranna sõnul peaksid tingimused olema võrdsed kõigile, see tähendab, et kõik annavad infot ja kõik saavad seda kasutada. Kuni see on vabatahtlik, on see ka ebavõrdne, lisas ta.


Mures seotud operatsiooni valu? Mures kas kindlustus firma oleks arvestav korrigeeriv kirurgia kulusid? Ärge isegi vaeva, sest sa ei ole enam piiratud kirurgia ainus vahend Rindade vähendamine mees; Kasutage Gynexin appi! Vajuta siia, et osta Gynexin Paide Eesti Gynexin kohaletoimetamist üle terve maailma Lihtsalt võtma Gynexin kapsel hommikul ja teine enne voodi ja vaatan oma manboobs järk-järgult sulavad. Enamik mehi, kes on proovinud seda teatada tulemused esimese kahe nädala jooksul. Piinlikkust ostmise manboobs toote oma kohalikust apteegist Paide Eesti mures või mures, et teie naabrid võivad teada saada, et on tellitud Gynexin manboobs ravi? Hoida merekarp, sest kui tellite gynexin otse ametlikul kodulehel, sa ei pea ...\nMures seotud operatsiooni valu? Mures kas kindlustus firma oleks arvestav korrigeeriv kirurgia kulusid? Ärge isegi vaeva, sest sa ei ole enam piiratud kirurgia ainus vahend Rindade vähendamine mees; Kasutage Gynexin appi! Vajuta siia, et osta Gynexin Harjumaa Estonia Gynexin kohaletoimetamist üle terve maailma Lihtsalt võtma Gynexin kapsel hommikul ja teine enne voodi ja vaatan oma manboobs järk-järgult sulavad. Enamik mehi, kes on proovinud seda teatada tulemused esimese kahe nädala jooksul. Piinlikkust ostmise manboobs toote oma kohalikust apteegist Harjumaa Estonia mures või mures, et teie naabrid võivad teada saada, et on tellitud Gynexin manboobs ravi? Hoida merekarp, sest kui tellite gynexin otse ametlikul kodulehel, sa ei pea ...\nMures seotud operatsiooni valu? Mures kas kindlustus firma oleks arvestav korrigeeriv kirurgia kulusid? Ärge isegi vaeva, sest sa ei ole enam piiratud kirurgia ainus vahend Rindade vähendamine mees; Kasutage Gynexin appi! Vajuta siia, et osta Gynexin Saaremaa Eesti Gynexin kohaletoimetamist üle terve maailma Lihtsalt võtma Gynexin kapsel hommikul ja teine enne voodi ja vaatan oma manboobs järk-järgult sulavad. Enamik mehi, kes on proovinud seda teatada tulemused esimese kahe nädala jooksul. Piinlikkust ostmise manboobs toote oma kohalikust apteegist Saaremaa Eesti mures või mures, et teie naabrid võivad teada saada, et on tellitud Gynexin manboobs ravi? Hoida merekarp, sest kui tellite gynexin otse ametlikul kodulehel, sa ei pea ...\nMures seotud operatsiooni valu? Mures kas kindlustus firma oleks arvestav korrigeeriv kirurgia kulusid? Ärge isegi vaeva, sest sa ei ole enam piiratud kirurgia ainus vahend Rindade vähendamine mees; Kasutage Gynexin appi! Vajuta siia, et osta Gynexin Kohtla-Järve Eesti Gynexin kohaletoimetamist üle terve maailma Lihtsalt võtma Gynexin kapsel hommikul ja teine enne voodi ja vaatan oma manboobs järk-järgult sulavad. Enamik mehi, kes on proovinud seda teatada tulemused esimese kahe nädala jooksul. Piinlikkust ostmise manboobs toote oma kohalikust apteegist Kohtla-Järve Eesti mures või mures, et teie naabrid võivad teada saada, et on tellitud Gynexin manboobs ravi? Hoida merekarp, sest kui tellite gynexin otse ametlikul kodulehel, sa ei pea ...\nMures seotud operatsiooni valu? Mures kas kindlustus firma oleks arvestav korrigeeriv kirurgia kulusid? Ärge isegi vaeva, sest sa ei ole enam piiratud kirurgia ainus vahend Rindade vähendamine mees; Kasutage Gynexin appi! Vajuta siia, et osta Gynexin Viljandi Eesti Gynexin kohaletoimetamist üle terve maailma Lihtsalt võtma Gynexin kapsel hommikul ja teine enne voodi ja vaatan oma manboobs järk-järgult sulavad. Enamik mehi, kes on proovinud seda teatada tulemused esimese kahe nädala jooksul. Piinlikkust ostmise manboobs toote oma kohalikust apteegist Viljandi Eesti mures või mures, et teie naabrid võivad teada saada, et on tellitud Gynexin manboobs ravi? Hoida merekarp, sest kui tellite gynexin otse ametlikul kodulehel, sa ei pea ...\nMures seotud operatsiooni valu? Mures kas kindlustus firma oleks arvestav korrigeeriv kirurgia kulusid? Ärge isegi vaeva, sest sa ei ole enam piiratud kirurgia ainus vahend Rindade vähendamine mees; Kasutage Gynexin appi! Vajuta siia, et osta Gynexin Paldiski Eesti Gynexin kohaletoimetamist üle terve maailma Lihtsalt võtma Gynexin kapsel hommikul ja teine enne voodi ja vaatan oma manboobs järk-järgult sulavad. Enamik mehi, kes on proovinud seda teatada tulemused esimese kahe nädala jooksul. Piinlikkust ostmise manboobs toote oma kohalikust apteegist Paldiski Eesti mures või mures, et teie naabrid võivad teada saada, et on tellitud Gynexin manboobs ravi? Hoida merekarp, sest kui tellite gynexin otse ametlikul kodulehel, sa ei pea ...\nMures seotud operatsiooni valu? Mures kas kindlustus firma oleks arvestav korrigeeriv kirurgia kulusid? Ärge isegi vaeva, sest sa ei ole enam piiratud kirurgia ainus vahend Rindade vähendamine mees; Kasutage Gynexin appi! Vajuta siia, et osta Gynexin Hiiumaa Eesti Gynexin kohaletoimetamist üle terve maailma Lihtsalt võtma Gynexin kapsel hommikul ja teine enne voodi ja vaatan oma manboobs järk-järgult sulavad. Enamik mehi, kes on proovinud seda teatada tulemused esimese kahe nädala jooksul. Piinlikkust ostmise manboobs toote oma kohalikust apteegist Hiiumaa Eesti mures või mures, et teie naabrid võivad teada saada, et on tellitud Gynexin manboobs ravi? Hoida merekarp, sest kui tellite gynexin otse ametlikul kodulehel, sa ei pea ...\nMures seotud operatsiooni valu? Mures kas kindlustus firma oleks arvestav korrigeeriv kirurgia kulusid? Ärge isegi vaeva, sest sa ei ole enam piiratud kirurgia ainus vahend Rindade vähendamine mees; Kasutage Gynexin appi! Vajuta siia, et osta Gynexin Saku Eesti Gynexin kohaletoimetamist üle terve maailma Lihtsalt võtma Gynexin kapsel hommikul ja teine enne voodi ja vaatan oma manboobs järk-järgult sulavad. Enamik mehi, kes on proovinud seda teatada tulemused esimese kahe nädala jooksul. Piinlikkust ostmise manboobs toote oma kohalikust apteegist Saku Eesti mures või mures, et teie naabrid võivad teada saada, et on tellitud Gynexin manboobs ravi? Hoida merekarp, sest kui tellite gynexin otse ametlikul kodulehel, sa ei pea ...\nMures seotud operatsiooni valu? Mures kas kindlustus firma oleks arvestav korrigeeriv kirurgia kulusid? Ärge isegi vaeva, sest sa ei ole enam piiratud kirurgia ainus vahend Rindade vähendamine mees; Kasutage Gynexin appi! Vajuta siia, et osta Gynexin Viljandimaa Eesti Võru Eesti Gynexin kohaletoimetamist üle terve maailma Lihtsalt võtma Gynexin kapsel hommikul ja teine enne voodi ja vaatan oma manboobs järk-järgult sulavad. Enamik mehi, kes on proovinud seda teatada tulemused esimese kahe nädala jooksul. Piinlikkust ostmise manboobs toote oma kohalikust apteegist Viljandimaa Eesti Võru Eesti mures või mures, et teie naabrid võivad teada saada, et on tellitud Gynexin manboobs ravi? Hoida merekarp, sest kui tellite gynexin otse ametlikul ...


- 10/11 Tallin, Helsingfors, Riga. Sönd-Tisd\n10/11 Tallin, Helsingfors, Riga. Sönd-Tisd\nAvresa: 10 nov 2019


EPL: Üleeuroopaline uuring näitab, et eestlaste elumajad on ühed Euroopa viletsamad - Omanikud\nEPL: Üleeuroopaline uuring näitab, et eestlaste elumajad on ühed Euroopa viletsamad\nLigi viiendiku Eesti inimeste eluruumidest puudub kas veeklosett või vann või dušš. Viletsates tingimustes elamine suurendab tervishoiukulutusi ja ka kaudsemaid kadusid. Analüütikud soovitavad riigil aidata inimestel majad korda teha, et tervishoiukulusid vähendada.\nViiendikul Eesti inimestel ei ole kodus kas veeklosetti või vanni/dušši. Kümnendikul pole kumbagi, ei tualetti ega vanni/dušši. Seda kinnitab Euroopa Liidu agentuuri Eurofound äsja ilmunud analüüs.\nEuroopa Parlamendi tellitud analüüs võttis aluseks Euroopa elukvaliteedi uuringute (EQLS) andmebaasi, kust saadi alusandmed elamute ja neis elavate inimeste arvu kohta. Kuigi üle Euroopa on olukord viimastel aastatel veidi paranenud, puudutavad kütte-, soojustus- ja ehitiste struktuuri ning ruumipuuduse probleemid endiselt märkimisväärselt suurt osa Euroopa Liidu elanikkonnast.\nEluruumide puudused mõjuvad negatiivselt neis elavate inimeste tervisele, soodustavad õnnetusi ning pärsivad produktiivsust ja majandust.\nRaport toob esile ka eri riikide taseme tähelepanuväärse erinevuse. Kuigi ainult 3% Euroopa Liidu kodanikke andis teada, et nende kodus pole selliseid elementaarseid asju nagu veeklosett või vann/dušš, varjab see statistika tegelikult väga suurt erinevust. Kõige hullem on olukord Rumeenias, kus 22% elanikel ei ole tualetti ega tänapäevast pesemisvõimalust. Eesti on selles mõõduvõtus Läti ja Bulgaaria järel neljandal kohal, sest meil pole samuti ligi 20% elamistes kas korralikku tualetti või dušši/vanni. Elamisi, kus ei ole kumbagi, on pool neist ehk 10%. Põhjamaades ja Lääne-Euroopas seda probleemi enam õieti ei olegi.\nViletsad majad hakkavad tervisele\nEluruumide konstruktsiooni probleemid on veidi rohkem levinud. 12% EL-i elanikke tunnistas uuringus, et nende eluruumides on niiskust või lekkeid, ja 9% elas majapidamises, mille akendes, ustes või põrandas oli mädanikku. Jällegi on riikide vahel suur erinevus. Küprosel on selle hädaga kimpus lausa pooled elanikud, kuid Austrias või Rootsis esines seda vähem kui ühes elumajas kümnest. Eestis on mingit laadi konstruktsiooniprobleem veidi üle 40% elumajades. Niiskuse probleeme ilmnes Eestis 19,1% ja mädanikuprobleemi 22,4% eluruumide puhul.Kütteprobleemid olid enim levinud Poolas (24,4%), Leedus (24,1%) ja Eestis (23,0%). See näitab, et selline elementaarne asi nagu soe tuba ei ole tavaline veel märkimisväärses hulgas kodudes.\nEurofoundi analüüsi teine pool käsitleb seda, milline mõju on viletsatel eluruumidel nii inimeste tervisele kui ka kogu riigi kuludele. Seda nii otseses kui ka kaudses mõttes. Autorid toovad esile, et puudulikud elamud mõjuvad tervisele halvasti, aga soodustavad ka õnnetusi, mis kõik viib märkimisväärsete tervishoiukuludeni. Ent seni ei ole neid kulusid riikides välja arvutatud ega riiklikku poliitikat kujundades arvestatud.\nEesti kodudes on vähe ruumi\nEurofoundi arvutused näitavad, et kogu Euroopa Liidu peale kokku läheb inimeste viletsatesse majadesse elama jätmine kokku maksma ligi 194 miljardit eurot aastas. Samade majade puuduste kõrvaldamine või vähemalt nende vastuvõetavale tasemele parandamine maksaks 2011. aasta hindadega ligikaudu 295 miljardit.\nEesti esitatud andmete järgi on meil kokku 649 700 eluruumi. Kolm või enam probleemi oli neist 21% eluruumides, s.t viiendikul majadel oli midagi probleemset, mida tuleks remontida. Selle poolest edestab meid üksnes Läti, kus kolm või rohkem probleemi on 30,1% majadel, kolmandal kohal on Rumeenia 19,8%-ga. Samal ajal kimbutavad näiteks Taanis need probleemid kõigest 2,3% majade elanikke. Sama head olud on teistes Põhjamaades ja Lääne-Euroopa riikides.\nEesti ei hiilga ka selle poolest, kui palju on meie inimestel oma kodudes ruumi. Siin arvestatakse nii tubades iga elaniku kohta olevat ruumi kui ka ruumi, kus väljas – aias, terrassil või rõdul – istuda. Ruumipuudust tunnistas uuringus üle 30% eestlasi, Euroopa Liidus keskmiselt kurdab ruumipuudust veidi üle 20% elanikke.\nÜhe elamuüksuse parandamise keskmine kulu oleks Eestis 5370 eurot. Seejuures on Eurofound võtnud arvesse iga riigi vastavaid ehitus- ja tööjõuhindu. Kokku läheks praegu puudulike majade kordategemine maksma ligi 2,4 miljardit eurot. Kui riik need tööd ära teeks, hoiaks ta otseste tervishoiukuludena aastas kokku 54,6 miljonit eurot ja kaudsete meditsiiniteenuste kuludena 1,1 miljardit eurot. Otseste ja kaudsete kulude kokkuhoid oleks kokku 1,2 miljardit eurot aastas. Kui riik investeeriks majade parandamisse, siis saaks ta ehituskulutustele kulunud raha tagasi veidi enam kui kahe aastaga, arvutasid raporti autorid. Eurofoundi aruanne toob ilmekalt esile surnud ringi, milleni viib majade unarusse jätmine.\nHalvas seisukorras olevatesse majadesse tekib hallitus ja niiskus, seal on külm. Need olud soodustavad haigusi nagu astmat, reumat, allergiaid, kopsuhaigusi ja isegi infarkti ning vaimuhaigusi. Iga nimetatud probleem põhjustab otseseid kulusid alates tervishoiuarvetest kuni suuremate elektri- ja küttearveteni, aga ka kinnisvara kahjustatusest tulenevate kuludeni. Pealegi kaasnevad iga kahjustusega kaudsemad kulud: töölt haiguse tõttu eemal oldud päevad ja sellepärast kaotatud sissetulek. Võimatus kulutada või säästa, sest see kulub küttele. Kaugemale ulatuvad kahjud puudutavad lapsi, kes kehvades tingimustes kasvades jäävad haigestumiste tõttu pikki perioode koolist eemale ja saavad hiljem tööturul viletsamaid võimalusi.\nKasu on ärajäänud kuludest\nPõhjuslikku seost elamuprobleemide ja halva tervise vahel laiemalt on raske konkreetselt tõendada, sest ka üldine vaesus, töötus, narkootikumide ja alkoholi kuritarvitamine võib viia samade tagajärgedeni. Siiski näitab üha suurem tõendusmaterjal, et kui eluruume remontida, siis terviserisk väheneb.\nElutingimuste paranemine aitab ära hoida tervisekulutusi ja seda võib käsitleda kokkuhoiuna. Näiteks Suurbritannia NHS-i (riiklik tervishoiuteenistus) arvutused näitavad, kuidas selline investeering toimib ennetusena, sest vähem on vaja maksta meditsiiniteenuste, uute haiglate ehitamise, kiirabi, järelravi jms eest.\nKasu ei tulene üksnes potentsiaalsete kulutuste ärajäämisest, vaid ka sellest, mida majapidamised, majandus ja ühiskond sellest võidavad. Näiteks inimeste heaolu suurenemine, sotsiaal-majandusliku staatuse paranemine, tööhõive võimalused ja kohaliku majanduse stimuleerimine.\nPaljude uuringute tulemused näitavad, et kui eluruume parandatakse, suureneb üldine heaolu. Iga remondiprojekt loob omakorda tööhõivet ja võib turgutada kohalikku majandust. Renoveerimistöid planeerides saab teadlikult pakkuda koolitust ja töökohti kohalikele töötutele, nii et linnuke saadakse korraga mitmesse lahtrisse.\nRaporti autorid soovitavad riikidel koguda konkreetsemaid andmeid võimalikust mõjust oma riigis, et sekkumine oleks hästi planeeritud ja investeeringud õigustaksid end. Autorite sõnum on selge: investeerige inimeste majadesse, see tasub end ära juba õige kiiresti.\nTerviseametist ega sotsiaalministeeriumist ei õnnestunud eile Eesti olude ja Eurofoundi soovituste kohta kommentaari saada.\nArtikli autor: Kadri Ibrus\nMAJANDUSMINISTEERIUM: KAALUME RAPORTI SOOVITUSI\nMajandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi ehitustegevuse valdkonnajuhi Ivo Jaanisoo sõnul on Eurofoundi raport ulatuslik. „Seega peame mõistlikuks Eurofoundi raporti soovitusi Eesti eluasemete kvaliteeti puudutavate otsuste tegemisel kaaluda,” ütles Jaanisoo. „Me tegeleme aktiivselt õigusloome täiustamisega, selleks et uute ning rekonstrueeritavate ehitiste sisekliima ja kuluefektiivse energiatõhususe näitajad oleksid Euroopas eeskujulikul tasemel.\nKui arvestada Euroopa riikide klimaatiliste olude erinevust ja vaadelda hoonete energiakasutust selle taustal, on juba praegu vaid seitsme Euroopa Liidu riigi eluasemed keskmise energiakasutuse poolest säästlikumad kui Eesti eluasemed,” ütles Jaanisoo. Ta lisas, et sisekliima näitajaid on keerulisem võrrelda, kuid Eestis olevate nõuete tase sarnaneb teiste liikmesriikide omadega. „Sisekliima arendamise olulisuse tõttu koostame ühtset määrust, mis koondab eri õigusaktides hoonete sisekliimale esitatud nõuded. Ühtlasi seisame selle eest, et erialaspetsialistide pädevus vastaks üha karmistuvatele tingimustele,” nimetas Jaanisoo kaks konkreetset tegevust, mis on Eestil käsil.\n„Eestis kuulub avalikule sektorile võrreldes teiste EL-i liikmesriikidega väga väike osa kogu elamufondist, mis raskendab riigi võimalusi erinevate eluaseme- ja sotsiaalpoliitikate rakendamisel. Sellest hoolimata oleme teinud edusamme eluruumide omanikele või korteriühistutele suunatud toetusmeetmetega, mida koordineerib sihtasutus KredEx. Tänu sellele on renoveeritud suur hulk eluruume nii eramajades kui ka korterelamutes,” selgitas Jaanisoo.\nLoe ka Euroopa elukvaliteedi uuringute kohta siit.


7 Diivaniladu Ja Keelde 💡 Sisekujundus | ET.HomeInteriorz.com - 2019\nPõhiline Sisekujundus 7 Diivaniladu ja keelde\nÜks suurimatest mööblikinnitustest, mida teete, on diivan. Diivanid maksavad palju raha, neil on palju ruumi ja nad on kõik, kus teie ja teie pere tõenäoliselt veedavad palju aega. Nii et veenduge, et teate, mida teete, enne kui te lähete ja osta. Tutvuge nende diivanitega, mida nad teevad ja mida ei pea, et saaksite oma investeeringute jaoks parimat diivanit.\nDO mõelge, kuidas sa kasutad diivanit - ja aus olla!\nKas see on televiisorite vaatamiseks, hea raamatut või ametlikku meelelahutust pakkudes? Puudub mõte saada tugeva ja formaalse diivani, kui kavatsete oma jalgu üles tõsta ja televiisorit vaadata, samuti ei soovi, et teie külalised langeksid padjadesse ega saaksid lõbusalt üles tõusta.\nDO osta parimat kvaliteeti, mida saate endale lubada. Diivan on suur investeering ja soovite, et see kestaks. Ärge unustage, et keskmise kvaliteediga diivan peaks kesta vähemalt 10 aastat, samal ajal kui kõrgema diivanil peaks olema kuni 25 inimest.\nÄRGE unustage oma kätt selga enne diivanit soetada. Tühi tagumine näitab halva konstruktsiooni. Sa tahad, et see oleks polsterdatud.\nDO proovige seda enne ostu sooritamist. Kui oled poes istumas, heitke maha ja pange oma jalad üles - kui te kavatsete kodus seda teha, peaksite seda proovima kõigepealt poes (mõistuse piires).\nÄRGE unusta mõõta. Veenduge, et oleksite arvestanud laiuse, depthe, kõrgus, istme kõrgus ja käe kõrgus.\nPeate tagama, et see sobib läbi ukseava, ümber nurkade ja vajadusel trepist ülespoole.\nDO kas see on kaetud sobiva kangaga. Kui teil on lapsi ja lemmikloomi, saate midagi, mis on kas kergesti puhastatav või mille abil saate peletada lekete ja mustuse.\nDO tutvuge enne diivanilüüsidega valimist.\nKas sa tahad kõrvitsa (smoking diivan), keskmise käe (lawson) madalad relvad (sillavee) või ilma relvade (tuhvel)? Kas sa tahad kummalisi ja ümmargusi või sirgeid ja sujuvaid? Kas sa tahad ühele püsti istmele või mitmele? Enne ostmist mõelge nendele asjadele.\nEelmine Artikkel Bath-käterätikute ja voodikivide ostmine\nJärgmine Artikkel Mida hoida pesupesemisruumis\nKuidas valida parima katuse materjali\nSoojuste Värvide Kasutamine Sisekujunduses\nMaja Reis: Brooklyn Brownstone Saab Uue Elu\n10 Kõige uhkevates viska padjadest, mida saate praegu osta\nOlefiin (polüpropüleen) vaipkiu\n7 Värvi värvide ideed veini stiilile\n6 Parimat kaasaskantavat nõudepesumasinat 2018. aastal


Kuidas sünnituse algust ära tunda ja millal sünnitusmajja minna - Perekool.ee\nPerekool.ee > Videod > Sünnitus > Kuidas sünnituse algust ära tunda ja millal sünnitusmajja minna\nSünnitamisel on kõige tähtsam järgida oma sisetunnet. Kui sa tunned, et sul oleks turvalisem sünnitusmajas, kus abivalmis personal on kohe kõrvaltoas, on parem sinna varem minna. Kui sa aga tunned, et tahaksid pigem kodus omas mugavas keskkonnas võimalikult palju aega olla, ei pea sa varakult haiglasse kiirustama.\nAga millal oleks siis vaja sünnitusmajja minema hakata?\nOn mõned märgid, mis näitavad, et sünnitus ei ole enam kaugel. Sellegi poolest on kõik naised väga erinevad.\nPaar nädat enne sünnitust võib tupevoolus suureneda, emakakaelast eritub limakork. Laps vajub enne sünnitust alla, mis suurendab survet põiele. Vahetult enne sünnitust võib naisel kõht lahti minna – keha juskui puhastub.\nEmakas hakkab sünnituseks ettevalmistuma kokkutõmmetega. Mõnikord tekivad naistel ebatuhud. Kui naine ei ole enne sünnitanud, ei olegi neid kerge õigest sünnituse algusest eristada. Soovitatav on tuhude tekkides, minna vanni või duši alla. Vesi võiks olla kehatemperatuuril ja seal võiks olla umbes tund aega. Kui tegemist on ebatuhudega, lähevad need mööda, kui on aga tegu “päris sünnitusega”, saab see ainult hoogu juurde ja vesi aitab sünnitusprotsessi kiirendada.\nSünnitusmajja minemisel tasub järgida sisetunnet. Kui sa tunned, et sul on vaja minna, siis mine. Kasvõi kontrolli.\nHaiglasse minemise puhul arvesta ka seda, kui kaugel sa elad. Kui sul kulub sõiduks rohkem aega, mine varem.\nEsimese sünnituse korral võiks tuhude vahe olla regulaarne ja umbes 4-5 minutit. Naistel, kes on juba enne sünnitanud, võiksid tuhude vahed olla 6-7 minutit.\nTuhude mõõtmiseks võta enda lähedusse kell ja pane käed kõhu peale. Kui kõht hakkab kõvaks minema, vaata kella ja sekundiseierit – see on tuhu algus. Kui kõht hakkab pehmemaks minema – see on tuhu lõpp. Üks korralik tuhu kestab umbes 45-60 sekundit. Aega mõõdetakse ühe tuhu algusest teise tuhu alguseni. Kindlasti ei tasu neid kohe esimestest tuhudest mõõtma hakata – muidu sa väsitad sa ennast liialt ära. Toimeta alguses rahulikult kodus. Paki näiteks haiglakotti.\nBeebi liigutusi tuleks jälgida – kui nendes on muutusi, tuleks minna kontrolli.\nSünnitus ei alga alati tuhudega. Kui see algab lootevete puhkemisega, vaata valge wc-paberi või sideme peal nende värvust. Looteveed peaksid olema roosakad või läbipaistvad ja seal võivad olla valged lootevee tükikesed ning ka väikesed verekiud on normaalsed. Pane kirja, mis kell sul looteveed puhkesid ja jälgi beebi liigutusi. Kui veed olid selged, võid rahulikult 6-8 tundi veel kodus olla.\nSünnitusmajja tuleks tulla kohe, kui sünnitus algab enne 37. rasedusnädalat või kui looteveed on kollakad, rohelised või pruunid.Sünnituse alguses on mõningane määrimine normaalne, aga kui tekib lausa verejooks, tuleb kiirabi kutsuda.\nÜkski nendest olukordadest ei tähenda, et beebiga kindlasti midagi halvasti on, aga need on olukorrad, kus on parem ema ja beebi varakult üle kontrollida.\nKiirabi võib kutsuda ka juhul, kui endal transporti ei ole, sest tuhude ajal autorooli istuda ei tohiks.\nLoodan, et saite nüüd natuke selgemaks, milline see sünnitegevuse algus olla võiks ja millal tasuks juba haigla poole samme seadma hakata, et oma beebiga esimest korda päriselt kohtuda.


Meizu 15, 15 Plus ja M15 omadused filtreeritakse | Androidsis\nMeizu 15, 15 Plus ja M15 omadused filtreeritakse\nAaron Rivas | | Meizu, Mobiiltelefonid\nVähem kui päev enne Meizu 15 ametlikku esitlust, filtreeritakse selle keskklassi omadused ja spetsifikatsioonid koos kahe teise variandiga, Meizu 15 Plus ja M15, millest teisele on antud ka nimi Meizu 15 Lite.\nMeizu 15-d iseloomustavad keskklassi tüüpilised spetsifikatsioonid, tehnilised omadused, millest leiame võimsa kaheksa südamikuga Qualcomm Snapdragon 660 System-on-Chip. Teisalt jõuab Plus-versioon tippklassi ja M15 teise keskklassi, mis on mõnevõrra madalam kui esimesena mainitud. Anname teile üksikasjad!\nNende seadmete esitlus, nagu me eespool lingitud artiklis mainisime, on hommeja seal teame, mille omadused ja lõplikud tehnilised näitajad võivad olla järgmised, mida kirjeldame allpool.\nMeizu 15, 15 Plus ja M15 spetsifikatsioonid\n1 Meizu 15\n2 Meizu 15 Plus\n3 Meizu M15\nAlustame sellest, et räägime Meizu 15, mobiil, mis selle lekke kohaselt tuleb käsikäes 5.46-tollise OLED FHD ekraaniga, mille eraldusvõime on 2.160 x 1.080 18 pikslit juba laialdaselt kasutatava 9: XNUMX ekraanivormingu korral. Lisaks on kaasas kaheksatuumaline Qualcomm Snapdragon 660 protsessor (4x Kyro-260 2.2 GHz + 4x Kyro-260 2.2 GHz), 4 GB RAM, 64 GB / 128 GB sisemine salvestusruum, kahekordne tagumine andur 12MP + 20MP koos tehisintellektiga ja 3.000mAh aku.\nSee telefon on esimese kõige arenenum versioon ja see saabuks 5.95-tollise OLED-ekraaniga, Samsung Exynos 8895 protsessor, 6 GB RAM-i, 64 GB / 128 GB sisemälu, operatsioonisüsteemina Android Oreol põhinev Flyme 7, tehisintellektiga topeltkaamera 12MP + 20MP ja 3.500mAh aku.\nLast but not least meil on Meizu M15, neist kolmest seadmest kõige tagasihoidlikum mobiil. Sellel nutitelefonil on 5.46-tolline FullHD eraldusvõimega LTPS-paneel, kaheksatuumaline Qualcomm Snapdragon 625 kiip, 4 GB RAM-i, 64 GB sisemälu, 12MP + 20MP kahetasaline AI-ga tulirelv, 3.000mAh aku ja Flyme 7 põhineb Android Oreol.\nTäielik tee artiklini: Androidid » Android-seadmed » Mobiiltelefonid » Meizu 15, 15 Plus ja M15 omadused filtreeritakse\nXiaomi Mi 6X omadused ja spetsifikatsioonid vastavalt uuele TENAA nimekirjale\nParimad nipid nutikellale Android Weari abil


21. juuni kell 6:00\nMöödunud aastat võiks võrrelda pika misjoniretkega, mil koputasime erinevate Bolti osakondade ustele ning püüdsime enda “rohekuulutusele” järgijaid leida. Seda suurem on rõõm, et tänaseks oleme leidnud hulga kaasarääkijaid — võib öelda, et isegi evangeliste — erinevatest Bolti meeskondadest üle kogu maailma. Oleme jõudnud kollektiivsele arusaamisele, et jätkusuutlikkus peab olema põimitud äristrateegiasse, tootedisaini ning organisatsioonikultuuri rohujuuretasandil.\nRohetiigri pilootprogrammiga liitumise eel olime teinud esimesed sammud Bolti kui ettevõtte süsinikujalajälje vähendamiseks. 2019. aasta septembris lansseerisime rohestrateegia nimega Green Plan, mille raames tegime kõik Bolti sõidud Euroopas süsinikuneutraalseks. See oli alustuseks hea lahendus, suure mõjuga ning kiirelt teostatav, kuid paari aastaga oleme jõudnud arusaamisele, et offsetting iseeneses on kaotamas sisulist mõju ja väärtust ning ettevõtted peavad palju enam ellu viima sisulisi muutusi, et päriselt positiivset mõju saavutada. Sellest lähtuvalt seadsime endale eesmärgiks defineerida Bolti rohestrateegia 2.0 koos konkreetsete keskkonnaeesmärkide ja tegevuskavaga.\nAlgul tundus meile Boltis suurema rohepöörde käimalükkamine täiesti hoomamatu ülesandena. Kust üldse hakata pihta ettevõtes, mis tegutseb enam kui 40 riigis ja 200 linnas üle maailma ja arendab kolme erinevat ärisuunda? Kuidas juhtida hüperkasvu faasis olles tähelepanu jätkusuutlikkusele, kui kogu meeskonna fookus on kasvul ja laienemisel? Alustuseks panime kokku kolmeliikmelise initsiatiivgrupi — moodustasime sustainability meeskonna.\nLoodetud tähelendu loomulikult kohe ei tulnud. Ekslesime tükk aega pimeduses ning nii mõnigi kord jõudsime omadega tupikusse. Muutuse juhtimine organisatsioonis on kahtlemata väga keeruline protsess. Muutused algavad tippjuhtkonnast ja strateegilistest eesmärkidest — ilma selleta on väga keeruline äriüksuste juhte veenda oma äritegevust sisuliselt kestlikumaks muutma. Meie viga oli püüda paika panna liiga ambitsioonikas keskkonnalubadus tulevikuks. See ajas tõenäoliselt meid kõiki veidi segadusse, sest keegi meist ei oska ennustada, milline ettevõte on Bolt 20-30 aasta pärast.\nProtsessi käigus mõistsime, et kaugelevaatav visioon on vajalik, kuid päriselt ja kohe saame muutust luua läbi väikeste tegude. Vastutustundliku ettevõtte kuvandi peab Bolt välja teenima järjepidevalt sisulisi tegusid tehes, mitte loosunglikke lubadusi välja hõigates. Rohetiiger aitas meil väga detailselt ära kaardistada keskkonnamõjud, mille põhjal panime paika esmased tegevused ja eesmärgid lähiaastateks. Need tegevused on arusaadavad ja päriselt saavutatavad, mistõttu saime neile ka meeskonna toetuse taha. Tegevuskavas on näiteks pilootprojekt pakendiringlussüsteemi integreerimiseks Bolt Food rakendusse, kontoritesse prügi sorteerimise süsteemi loomine ja rohekategooria “Green” lisamine sõiduteenuse rakendusse erinevates linnades jpm.\nRohekategooriat, kuhu koondasime madala CO2 heitkogusega sõidukid nagu hübriidid ja elektriautod, katsetasime esmalt Leedu pealinnas Vilniuses. Varasemalt läbi viidud kliendiküsitluse põhjal teadsime, et huvi jätkusuutlikumate transpordiviiside vastu on olemas, kuid täna on klient veel hinnatundlik ning pole nõus rohelisema teenuse eest rohkem maksma. Sel põhjusel võrdsustasime kategooria hinna tavakategooriaga ning selleks, et rohkem juhte julgustada kategooriaga liituma, otsustasime aasta lõpuni rohekategoorias sõitvatelt taksojuhtidelt mitte teenustasu võtta. Piloot oli väga edukas: sõitude arv rohekategoorias kahekordistus ning nõudlus kategooria vastu kasvab jätkuvalt iga kuu.\nPositiivne üllatus meie jaoks oli sõiduteenuse meeskondade kaasatus rohe- või elektriautode kategooriate loomisel. Tõestasime hüpoteesi, et kui keskkonnahoidlikkus ja ärihuvi toetavad üksteist, siis nendel hetkedel ei ole rohe-lähenemiste rakendamine keeruline. Akadeemia lõpuks on Boltil rohekategooriad aktiivsed kahekümnes linnas üle maailma, sealhulgas ka näiteks Nairobis, Keenias.\nTagasi vaadates oleme aasta jooksul pika sammu edasi astunud. Oleme läbi pikkade arutluste, selgituste, vaidluste, rõõmustamiste ja ka vahel nördimuste järel jõudnud ühtsele arusaamisele, et positiivse muutuse loomiseks peab jätkusuutlik mõtlemine olema ettevõtte väärtuste üks alustalasid. Oleme uhked, et mitmed rohetegevused on tänaseks juba ellu viidud, aga mõistame, et oleme siiski alles veel roheteekonna alguses. Arengute kiirendamiseks oleme hetkel palkamas rahvusvahelise kogemusega Sustainability ehk jätkusuutlikkuse valdkonnajuhti.


Siiri Oviir: väike pension või kõrgem pensioniiga - Arvamus\nSiiri Oviir: väike pension või kõrgem pensioniiga\n19. jaanuar 2009, 00.00\nSiiri Oviir Foto: Peeter Langovits.\nRahvusringhäälingu korraldatud küsitlusel toetas pensioniea tõstmist iga üheksas küsitletu. Eestlased olid toetavamad kui mitte-eestlased, ent põhiosa oli siiski vastu. Peamise vastuargumendina kõlab tavaliselt lause: «Paljud eestlased, eriti meie mehed, ei elagi nii vanaks, et pensionipõlve pidada!»\nJutt täitsa õige, kuid meie meeste madal keskmine eluiga ei ole pensionisüsteemi küsimus ja see tuleb lahendada enne, kui mehed pensionikka jõuavad. 15–64-aastaste meeste suremus on Eestis kolm korda suurem kui sama vanuserühma naiste oma.\nEriti kõrge on meeste suremus keskeas, ja mitte haiguste, vaid alkoholi ja traumade, õnnetusjuhtumite ja enesetappude tõttu. Kui Eesti mees on elanud 65. eluaastani, elab ta praegu keskmiselt veel 13 aastat.\nMuutuste vajalikkuse määrab rahva vananemine. 2004. aastal oli Euroopas üle 65-aastaseid inimesi keskmiselt veerand rahvastikust, 2050. aastaks saab neid prognooside järgi olema üle poole.\nArvata, et Eestit see ei puuduta, on silmade sulgemine objektiivsete protsesside ees ning kulutab tarbetult analüüsiks ja dialoogiks vajalikku aega. Eestis oli 2000. aastal üle 65-aastaseid inimesi 15 protsenti ja 2010. aastal saab neid olema ligi veerand ja 2050. aastal juba 42,8 protsenti.\nSaja või paarisaja krooni kaupa suudetakse praegu veel pensione aastas tõsta, kuid taustalt kostavad juba pensionide külmutamise või isegi vähendamise ettepanekud. Meil on valida: kas võõrtööjõud või pensioniea tõus.\nMe ei tohiks oodata, kuni objektiivsed protsessid meid piltlikult öeldes vastu seina suruvad. Kui praegu veel on meil ühe pensionäri kohta peaaegu kaks maksumaksjat, siis 30 aasta pärast on olukord vastupidine.\nNeed, kes lubavad kasvama panna rahapuu, millest pensionidele märkimisväärset kullasadu tuleb, petavad inimesi. Pensioniea tõstmine ei ole vaid Eesti probleem. Mitmetes riikides on see juba praegu meie omast kõrgem. Näiteks Taanis minnakse pensionile 67-aastaselt, Iirimaal 66-aastaselt., Soomes ja Rootsis 65-aastaselt\nPensioniiga Eestis juba tegelikult tõstetakse – alates 2016. aastast võrdsustub meeste ja naiste pensioniiga ja kõik saavad pensionile 63-aastaselt. Sellest aga ilmselt ei piisa. Kaaluda tuleb pensioniea tõstmist veel paari aasta võrra, kui me ei taha pärandada järgmisele pensionäride põlvkonnale praegusest madalamat pensioni.\nMuidugi, põhiseadusliku õigustatud ootuse printsiipi silmas pidades ei tohiks pensioniiga tõsta üleöö. ELi riikides on tavaks selline otsus langetada mitmekümne aasta peale ette.\nVarane pensioniiga ei saa olla eesmärk omaette, eriti siis, kui sellega kaasneb reaalne oht sattuda vaesusesse.\nMeie praeguse pensionisüsteemi probleemiks on madal asendusmäär, see tähendab, et pensionisüsteem ei suuda tagada ELi pensionieesmärki: võimalust säilitada varasem elatustase ka pensionile jäädes. Meie pensionäridest enamikul ei ole sellist võimalust.\nKui paljud mehed ei jõua pensionieani, siis naistel on vanemaks saades aina suurem risk sattuda vaesusesse. Põhjus on teada: naiste töötasu on madalam. Madalam palk tähendab aga ka väiksemat pensioni ja seega kehvemat elu pensionieas, mis eriti teravalt lööb üksikuid inimesi.\nJust naiste suurem vaesusrisk on see, mis sotsiaalkindlustussüsteemide tulevikuaruteludes aina enam päevakorda peab tõusma. Ent Eestis me sellest isegi veel ei räägi.\nMeil räägitakse palju paindlike töösuhete vajalikkusest justkui asjast iseeneses, samas kui Euroopas nähakse selgeid seoseid paindlike pensioniskeemide ja paindliku tööturu vahel. Erinevad pensioniskeemid võivad ergutada inimesi kauem tööturul osalema, hea eeskuju oleks võtta Hollandist. Ühe mütsiga löömine ei ole kohane kaasaegse Euroopa mobiilsele tööturule. Seepärast on vaja tööturu reguleerimisel arvestada ka pensioniskeemide paindlikkusega ja vastupidi.\nÜks on kindel: sellelaadsetele probleemidele tuleb mõelda aegsalt, otsida erinevaid võimalusi ja pidada nende üle laiapõhjalist diskussiooni. Kogu ühiskond peab olema kaasatud. Hoogtöö korras neid küsimusi lahendada ei saa. Samas lihtsalt «ei» ütlemine tähendaks vastutustundetust tulevaste põlvede ees.


Levinud mured, millega pöördutakse HAMBAARSTI juurde\nLiigume.ee, 30. september 2017 09:00\nKõige sagedamini pöördutakse hambaarsti poole siis, kui hammas valutab või on mõni muu kiiret reageerimist vajav mure, kuid põhjuseid, miks inimesed hambaarsti juurde lähevad, on siiski veel. Sakala Hambaravi arst doktor Kaja Kiige toob välja kõige levinumad põhjused, mis inimesed arsti juurde toovad.\n“Korrapäratu harjamine ja hambaniidi mittekasutamine loob aluse miljonite bakterite aktiivsele paljunemisele suus ja nii võib tekkida ebameeldiv hingeõhk, millega on kimpus paljud inimesed,” selgitas doktor Kiige. Kiige sõnul tuleneb halb hingeõhk peamiselt puudulikust suuhügieenist ja suuhooldustoodete mitte kasutamisest. Hammastele jäänud katt hakkab mineraliseeruma ja moodustub hambakivi. Sellistes ladestustes elutsevadki bakterid, mis on igemepõletiku ja kehva suulõhna peamisteks põhjustajateks. Samas võib halb hingeõhk viidata ka suuremale probleemile. “Nii ravimata hambad, igemepõletik kui ka mädane mandlipõletik võivad olla halva hingeõhu põhjuseks,” lisas Kiige.\nSarnaselt halva hingeõhu probleemile tullakse hambaarsti vastuvõtule ka lagunevate hammaste tõttu, mille põhjuseks võivad olla nii valed toitumisharjumused – eelkõige suhkrurikkad toidud ja liiga lühikesed toiduvabad pausid, kuid ka oskamatus või tähelepanematus hammaste harjamisel. Dr. Kiige sõnul ei ole soovitatav hambaid pesta kohe pärast sööki ning väga oluline on jälgida, et toidukordade vahele jääks vähemalt 3-4 tundi. Unustada ei tohiks ka hambavahede puhastamist, sest sinna kogunenud kattu ei saa eemaldada ainult hambaharja kasutades.\nÜks sagedasemaid suulimaskesta haigusi on igemepõletik, mida põhjustab hambakatu ja - kivi kogunemine hamba igemepiirile. “Sageli pöörduvad patsiendid meie juurde veritsevate igemete probleemiga,“ rääkis doktor Kiige. Selline mure vajab õigeaegset ravi. “Kui halba hingeõhku ja hammaste lagunemist on võimalik ennetada korrapärase suuhügieeniga, siis igemepõletiku korral on korrektsed hügieenivõtted ning sobivate hooldustoodete kasutamine veelgi olulisem ning võimalik välja selgitada just arsti abiga,” selgitas Kiige.\nKa hammaste tundlikkus on samuti üks peamistest hambamuredest, millega visiidile pöördutakse. “Hammaste tundlikkust võib põhjustada näiteks liiga tugev harjamine, mille tõttu taandub igemepiir ning paljastub emailita hambakael. Arvatakse, et kui hambaid tugevamalt harjata, saavad nad põhjalikumalt ja rutem puhtaks," ütles Sakala hambaravi arst doktor Kaja Kiige, lisades, et selle asemel, et hambaid tugevalt harjata, tuleks hoopis kasutada õiget tehnikat. Paljastunud hambakaelad on eelkõige tundlikud temperatuurile, kuid valuaistingu võivad anda ka hapud ja magusad söögid-joogid.\nHambaarstide rõõmuks satuvad paljud inimesed hambatohtri juurde ka ennetavasse kontrolli. “Ka tervete hammaste puhul tasub vähemalt kord aastas hambaarsti külastada, ideaalis kaks korda, sest ainult niiviisi on võimalik vältida suuremate kahjustuste teket ja varakult märgata algavat probleemi. Hambaarsti poole pöördumine on alati kõige kiirem viis saada spetsialisti hinnang oma suuhügieeni kohta,“ tõdes doktor Kiige.\nNaine | Mitmesugust 8. märts 2018 08:54\nTervis | Keha 6. detsember 2017 17:23


«Liiga totu, et vihma käest tuppa tulla» - Katkendid - Apollo Raamatuportaal\n14. juuli 2019, 14:26\nLoe katkendit Marc Hameri teosest «Kuidas püüda mutti. Ja kuidas leida end looduses». Elujaatav raamat maaelust, looduse ringkäigust, üksildusest, surelikkusest ja rahulolust – seda kõike pakub uue nurga alt suurepärane looduskirjanik, ametilt vana kooli mutipüüdja.\nPööripäevade aegu elu muutub. Ühel teisel talvel kaua aega tagasi, selle aasta talvel, kui sain kuusteist, suri mu ema, ja sama aasta kevadel ütles isa mulle, et olen «ülearune koorem» ja peaksin lahkuma. Ma ei tundnud, et mind seal soovitaks või minust hoolitaks, niisiis olin temaga nõus. Pakkisin seljakoti kokku ja lahkusin järgmisel varahommikul. Ma ei hakanud seda välja kuulutama. Ma ei jätnud kirjakest. Mu vähesed raamatud jäid riiulisse. Perefotod, riided ja lapsepõlveasjad lauasahtlitesse. Oma võtme jätsin lauale ja ukse sulgesin tasakesi, et keegi ei ärkaks ja ma ei peaks midagi ütlema. Ma olen argpüks. Jätsin kõik ajapikku korjunud asjad maha ja järgisin kõnnumaa kutset.\nOlin veel vilumatu ja teenisin nii vähe, et ulualust polnud millegi eest üürida, niisiis ööbisin algul sõprade vanemate külalislahkust kurjasti kasutades nende elutoadiivanil, seejärel mahajäetud majades ja siis ühes tühjaks jäänud laohoones. Wigani kaipealse rauatöökojas töötamise aegu lesisin Leedsi-Liverpooli kanalil pooleldi põhja vajunud kitsa kanalipaadi tekil ükskord öö otsa ärkvel ja otsustasin tähti täis taevasse vaadates, et hakkan tegelema sellega, mis mul hästi välja kukub, nimelt kõndimisega, ja teen seda, mis mulle rõõmu pakub, nimelt uitan ringi, vaatlen olevusi ja püüan neist sotti saada. Just seda ei kannatanud isa minu juures silmaotsaski. Mul on meeles, kuidas ta ütles kord minu kohta «liiga totu, et vihma käest tuppa tulla», mispeale mina tookord mõtlesin: «Aga vihm on ju huvitav.» Mind peeti unistajaks või uimasevõitu lapseks.\nTulin töölt ära ja asusin mööda pukseerimisrada teele. Kõndisin ligikaudu poolteist aastat. Ei jätnud endast maha tolmupilve ega jälgi, püüdsin teha nii, et minust ei jääks teistele inimestele mingeid mälestusi. Tore on mõelda, et mind peagi unustati, et möödusin nagu viirastus. Ei oska öelda, kui kaugele ma kõndisin, sest kui mõõtma hakkad, siis enam ei kõnni. Astusin linnast välja, mahajäetud veskihoonetest mööda, lüüsidest ja lüüsivahi majakesest mööda, ja jõudsin välja päris maale, kus istusin enda mäletamist mööda tihtipeale seljakoti otsas, sõin õunu ja loopisin õunasüdamed tasasesse pruuni ojavette. Vaatasin sarapuu pikki kollaseid urbi, mis kiikusid oma peegelpildi kohal. Miljoneid putukaid, kes lendasid madalal, laskusid mõnikord päris veepinnale ja tõusid siis jälle õhku.\nOma kuueteistkümnenda eluaasta kevade, suve ja sügise veetsin kõndides. Aastaajad liiguvad lõunast põhja poole umbes kahemiilise tunnikiirusega. Kogu aeg põhja poole kõndides oleksin võinud igaveseks kevadesse jääda. Mõtlen sellele kui ajale, mil magasin «koos metsalindudega». Kujutlesin, et elan sõdurielu. Kõndisin miilide kaupa, hoidudes teiste inimestega kokku puutumast. Püüdsin olla nähtamatu. Kodutuid inimesi kiputakse kuritarvitama, niisiis arendasin oma peitumisoskuse täiuslikkuseni ja läksin maa alla. Hoidusin päevavalguse eest otsekui mutt, otsekui vihmauss. Kas teadsid, et kui vihmauss rohkem kui tunniks ajaks päevavalguse kätte jätta, tabab teda halvatus?\nÕnneks juhtus olema soe kevad ja tänu töölkäimisele oli mul veidi sääste – nädalane töötasu, veel kuu aja jagu kõrvale pandud, maksutagastus ja puhkuserahad. Polnud mitte midagi, mida mul tarvitseks teha: ei ametit, ei töökohta, ei kodu, ei ühtki kindlaksmääratud kohtumist, mitte mingit vastutusekoormat. Kõndisin ja vaatasin, kuidas suvi tasapisi puude juurde jõuab, uurisin päris lähedalt neid lehepungi – alles õrnu ja kleepjaid, et sisu putukate eest kaitsta. Aeg-ajalt kulges kanal mõne asula juurest mööda, siis käisin külapoest süüa toomas ja läksin kaldarajale tagasi. See pukseerimisrada oli ideaalne, sest iga natukese aja tagant sattus teele korras veekraan, omal ajal olid need mõeldud meeskondadele kanalipaatide peal, mis on nüüdseks juba ammu kadunud. Puhast magevett võib muidu olla päris raske leida. Õhtul, kui koertega jalutajad ja õngitsejad ja teismelistest napsitajad viimaks lahkusid, oli terve kanal minu päralt. Valisin kõndimiseks alati kanaliäärse pukseerimisraja, kui oli, mida valida: seal oli lihtne magamiskohta leida; seal polnud liiklust, lärmi ega saastet.\nTollal ei öeldud kellegi kohta «kodutu»: inimene oli kas hulkur või vagabund. Sõnal «kodutu» on hoopistükkis teine tähendus. Aeg-ajalt sattus meie külakohta üks hulkur; varemalt oli ta olnud sõdur ja meie külasse jõudes ööbis ta pubist natuke maad edasi bussipeatuses. Vahel viis mõni kohalik talle pindi õlut, selle jõi ta siis ära sealsamas varjualuses, kus ta magas. Rääkis ta harva, ilmus suviti välja, püsis mõne nädala paigal ja kadus siis jälle, kuni järgmise suveni. Teised väikeste maa-asulate inimesed, kellele ma temast rääkisin, vastasid: «Meie külas käis ka üks selline mees, tuli igal aastal paariks nädalaks ja läks siis minema.» Nii oli üle kogu Inglismaa. Ka vanad mutipüüdjad elasid just sellist elu.


Kas näokreem muudab sind vähem mehelikuks? Standardid muutuvad - Pere ja Kodu\nKas näokreem muudab sind vähem mehelikuks? Standardid muutuvad\nÜha enam muutub tavaliseks nähtus, et mees veedab aega peegli ees, kandes näole niisutavaid kreeme, õlisid ja muud head-paremat. Miks see nii on?\nTundub, et alles hiljuti mõeldi mehest kui karmist inimesest, kelle nahk on kuiv, karune ja päikesest põlenud. Sest ega siis mees ei tegele naha poputamisega, tema on terve päev läbi lihtsalt mees. Kuid ajad muutuvad ja aina rohkem mehi hakkab mõistma, et „enda eest hoolitsemine ei ole naiselik; vastupidi, see on vägagi mehine tegevus.”*\nMis siis täpsemalt muutunud on? Esiteks see, kuidas me tajume iseennast ja oma keha. Teadlased on märkinud, et keha hakatakse üha enam pidama enesekontrolli ja enesedistsipliini indikaatoriks. Kui 40 aastat tagasi oli meheks olemise väljendus tema töö, siis nüüd on idee enesedistsipliinist ja kontrollist järele jõudnud. Sa kontrollid oma keha ja vastutad selle eest, kuidas sind tajutakse. See viib teise punkti ehk välimuseni ning paljud mehed on viidanud, et nad on alustanud nahahooldusrutiini, et olla edukamad töökohal, suhetes või elus tervikuna.\nNahahooldus on üks viis, kuidas me ise maalime endast pilti, mida teistele näidata soovime, ja mehed suhtuvad ilurutiinidesse üsnagi erinevalt. Nagu näitas Dove’i uuring**, pidas valdav osa vastajatest (87%) oluliseks igapäevast dušši ja deodorandi kasutamist ning raseerimist (85,2%). Samas näiteks vaid kolmandik mehi kasutab silmakreemi (21,8%), teeb maniküüri ja pediküüri (34,4%) ja kasutab näopuhastusvahendeid (29,5%). Pärast dušši kasutab kehakreemi vaid seitsmendik vastajatest (14,7%).\nKorvpallur, telesaate „Naabrist parem 2020” võitja ning õpi- ja seiklushimuline ettevõtja Kristjan Keres (31) hoolib enda tervisest ja välimusest läbi teadliku toitumise ning regulaarsete treeningute. Kristjan kinnitab: „Ilu ja värskust toovad ellu seiklused, sõbrad ja loodus. Igapäevastest ilurutiinidest on elukaaslane õpetanud mulle harjumuse hommikul ja õhtul nägu kreemitada, milleta ei oskakski enam olla. Aastate eest ma ei mõistnud vajadust kreemide järele, kuid nüüd saan täitsa aru, kuidas need aitavad.” Ta lisab, et juba aastaid sööb ta ainult täistaimset (veganlikku) toitu, mis on ta ellu palju kergust toonud. „Lisaks käin regulaarselt jõusaalis, jooksen ja mängin korvpalli, et ka füüsiline keha värske ja tugev püsiks,” jagab Kristjan soovitusi.\nKristjan elab reegli järgi: „Hoolitsus tähendab minu jaoks korraga nii enesest hoolimist, enese hoidmist kui ka enese väärtustamist. Olen hoitud, kui mu elu on tasakaalus. Mehena pean äärmiselt oluliseks ka enda eest hoolt kanda, sest lõpuks oleme ka kõik ikkagi inimesed, kellel on samasugused baasvajadused. Tervis, õnn ja heaolu on meie kõigi aluseks.” Kui näiteks su nahk ütleb sulle, et tal on ebamugav, siis pead küsima, et kui ma kasutaks näokreemi, mis niisutaks seda, kas see annaks siis parema tunde.\nPaljud mehed tajuvad endiselt, et nahahooldusrutiini peetakse homoseksuaalsuse märgiks. Õnneks ajad muutuvad, kuigi aeglaselt. Uuringutes on märgitud, et aina rohkem mehi mõistab oma tervise eest hoolitsemise juures ka nahahoolduse tähtsust. Ehkki tugevus on endiselt mehelikkuse tajumises domineeriv tegur, paistab sellest ikka rohkem läbi hool ja hoolitsus.\n*Pinney K. Masculinity in Men's Hygiene Products. Maryville University, 2010. p.8\n**Uuring viidi läbi 2021. aasta aprillis Dove Eesti Facebooki lehel, kus osales 183 vastajat.


Põder - täiendav info\nLiiginimi eesti keeles Euroopa põder.\nLiiginimi ladina keeles Alces alces L.\nRahvapäraseid nimesid Sarvik, metsauhkus, põder.\nKehamõõtmed Õlakõrgus kuni 216 cm, tüvepikkus 200...290 cm.\nKehamass Kaal 100...300 (600) kg. Pullid on lehmadest tunduvalt raskemad.\nLevik Eestis ja maailmas Euroopas, Lääne-Siberis kuni Jenissei jõeni, Altais. Eestis nii mandril kui suurematel saartel.\nArvukus Eestis Eestis on ~ 10 000 isendit.\nElupaik ja -viis Põder on suure liikuvusega loom, kes vahetab sesoonselt elupaika. Suvel eelistab soostunud ja lodumetsi, lehtpuunoorendikke, talvel kuivemad sega- ja männimetsi. Enamasti elavad üksikuna või vähestes rühmades, talvel võivad kujuneda väikesed karjad.\nToitumine Põder on taimtoiduline loom. Toiduks tarvitab ligi 60 rohttaime- ja 30 puu- ning põõsaliiki. Sõltuvalt soolavajadusele sööb rohkem kas vees või kuival pinnal kasvavaid taimi. Talvel sööb puude-põõsaste peenemaid oksi, eriti armastab näksida pajupõõsaste tipmisi oksi. Tarvitab ka seeni, samblikke, puhmastaimi. Toiduvajadus sõltub aastaajast ning suvel on see umbes kaks korda suurem talvisest.\nSigimine Polügaamne. Jooksuaeg septembris.\nAreng Tiinus kestab 8 kuud. Järglaste arv 1...2 harva 3. Vasikad on varsti pärast sündi võimelised emale järgnema. Imetamine kestab sügiseni. Suguküpseks saavad 1,5...3 aastaselt. Eluiga keskmiselt 10 aastat, maksimaalselt 25 aastat.\nKoht ökosüsteemis Vaenlasteks hundid ja karud, vasikatele ka ilves. Kahjustab noori männi-, kuuse- ja haavanoorendikke. Väärtuslik jahiloom.\nOhustatus ja kaitse Intensiivne küttimine vähendab arvukust.


Kuidas migreeni peavalu - Protseduurid\nSuurenenud valu treeningu ajal, kõndides või isegi kehaasendis. Rünnaku ajal väikseim aktiivsus võib seisundit halvendada, seetõttu on rünnaku ajal parem asuda mugavas asendis ja valetama, siis muutub see palju lihtsamaks.\nKui migreeni peavalu süttib\nRõhk või migreen? 7 peavalu põhjused\nNad ütlevad, et igal inimesel on peavalu, kuid see teeb inimestele palju erinevaid vigu. Kas on võimalik iseseisvalt määrata, mis peavalu raskendab elamist?\nVene riikliku teadusliku meditsiinitehnikaülikooli haigla ravi osakonna professor Pirogov Alexander Karabinenko:\n- Aeg-ajalt on peavalu 25 kuni 45-aastastel inimestel - maksimaalse efektiivsuse perioodil. Kõige sagedasem on pingepeavalu, mis esineb perioodiliselt 45% -l inimesel. Üldjuhul käsitletakse käesoleval juhul kõiki iseseisvalt. Kuid migreeniga patsiendid - 14% elanikkonnast, kellest iga teine viitab arstile. Bundle (klastri) peavalu kannatab vähem kui 1% elanikkonnast, kuid neid registreerib kõik neuroloog. Need valud on nii tugevad, et neid nimetatakse ka enesetapuks ja inimene ei suuda neid iseseisvalt toime tulla. Teatud tüüpi haigused ja haigusseisundid kaasnevad peavaluga, mistõttu nad esinevad perioodiliselt ja kaovad pärast haiguse kadumist. Siit saate teada, kuidas teil on probleem, peavalu olemus.\nKus on peavalu ja mida see tähendab?\nKui see valutab: kogu pea.\nMonotonne, vajutades, igav valu kogu pea. Pinge peavalu kaasneb väsimus, nõrkus, närvilisus, häiritud uni ja isu, suurenenud tundlikkus ereda valguse ja valju heli. Peavalu suureneb tavaliselt õhtul.\nSellise valu peamisteks põhjusteks on vaimne ülitundlikkus ja pikenenud lihaspinged (istuvad auto, arvutimonitori, raamatu jt.).\nMida teha: võtke kuuma vanni ja rahustid, vaadake kergeid filme, minnestage jalutuskäiku, minge basseini või jõusaali.\nKui see haiget tekitab: silmade piirkonnas, ninaotsad.\nMida: sinusiit, ninakinnisus.\nPea painutades või teravalt liigutades suureneb valu. Sageli kaasneb palavik.\nMida teha: vajadusel peske ja soojendage nina (sinusiit), võtke arsti poolt ette nähtud antibiootikume.\nKui see valutab: peavalu peas.\nMida: kõrge vererõhk.\nValu vajutamine koos nägemisega, pearinglus, kõrvadest helistamine. Tekib kõrge vererõhu tõttu.\nMida teha: mõõta survet. Sõltuvalt tonomomeetri tunnistustest kutsuge kas arsti või "kiirabi" või vähendage survet tavaliste vahenditega.\nKui see valutab: pool pea\nAkuutne kasvav valu poole peal on kohutav märk insuldist. Proovige naeratada, tõstke oma käed ja ütle oma nime. Kui teil õnnestub pool suust naeratada, saate ainult ühe käe tõsta, putru suhu, vajate arsti abi.\nMida teha: Kiireloomuliseks kutsuge kiirabi! Pidage meeles, et insuldi terapeutiline aken (aeg, mil arst annab maksimaalse toime) on umbes 4 tundi.\nKui te võtsite suures koguses alkoholi eelmisel päeval ja järgmisel hommikul oli peas pehme pulseeriv valu, siis on see põlengu peavalu.\nMida teha: parim viis vihmavee ellujäämiseks on voodisse minna. Kui see ei ole võimalik - võtke dušš, joomake rohkem, pääsege värske õhu kätte. Äärmuslikel juhtudel võite raviks hangoveri.\nKui see valutab: kroonipiirkonnas.\nPeavalu on kaasas iiveldus, pearinglus, fotofoobia, tinnitus ja sageli - palavik. Kui "saade" puudub, võib kroonipiirkonna valu esineda emakakaela osteokondroosil.\nMida teha: järgige voodipesu, joomiseks rohkem (mineraalvesi, roheline tee), kõrgel temperatuuril - võta palavikku.\nKui see valutab: templipiirkonnas.\nPulsiv valu suureneb, kestab mitu tundi kuni mitu päeva. Samal ajal reageerib inimene järsult lõhnadele, kergetele ja valjadele helisid.\nSageli tekib migreen pärast punase veini, vanusega juustu ja suitsutatud liha söömist. Püsiva paranemise saavutamiseks piisab, kui jätta need tooted toidust välja.\nMida teha: olenevalt valu intensiivsusest kasutage kas kodus kasutatavaid ravimeid või konsulteerige arstiga.\n- Joo klaasi vett - viimased uuringud on näidanud, et peavalu põhjustab sageli vedelikupuudust.\n- Seadke tihedalt sidemega sidemega sall, sall ja sandaat - see vähendab verevoolu (peamine valu allikas) pea.\n- Tee pea enesesmassaaž - massaaž peanahka soojendusega. Massaažil on häiriv mõju - see ärritab samu retseptoreid samades segmentides, kus tekib peavalu.\nMigreen võib ilmneda igas vanuses, enamasti naistel. Kui üks või mõlemad vanemad kannatavad selle haiguse all, on haiguste tekke tõenäosus lastel samuti suur.\nMigreenihoogude kaasneb sageli fotofoobia (valguskartus, ülitundlikkus ere valgus), hüperkuusia ja fonofoobia (fonofoobia, ülitundlikkus valju heli) hyperospheresia (ülitundlikkus ja vastumeelsus lõhnad), iiveldus, oksendamine, mõnikord kaotus ruumiline orientatsioon ja peapööritus. Äge ärrituvus (düsfooria) või depressioon, depressioon, meeleolu, rahutus või unisus, on sageli täheldatav letargia. Seal mao seiskumine (mao sisu ja selle pärssimise peristaltikat), mille suu kaudu manustatavaid preparaate ei sisesta peensooles ei imendu ja ei mõjuta rünnaku korrigeerimist.\nPeavalu Migreeni tavaliselt lokaliseeritud üks pool peas (aga lööb mõlemad pooled), kohaldatakse silma, ülemine lõualuu, kaela, on pidev pulseeriv iseloom, täiustatud tahes stiimulitele (müra, valgus, lõhnad). Tüüpilise migreenihoo kestus alates mitmest kümnest minutist kuni mitme tunnini. Raske migreenihooge, mis jäävad mitu päeva, nimetatakse migreeni seisundiks.\nSuhe auraga iseloomustab kompleksi neuroloogilisi sümptomeid, mis tekivad vahetult enne peavalu rünnaku või samaaegselt koos selle alguse. Aura võib olla ähmane nägemine ( "udu" silme), kuulmis-, nägemis-, haistmis-, puutetundlikud või maitsmis hallutsinatsioonid, uimasus, stuupor, keskendumisraskused ja kõne, mis täielikult kadunud lõpus aura.\n2. vähemalt ühe aura sümptom tekib järk-järgult (järk võimendamiseks ilmingud vähemalt 5 minutit) ja / või mitme erineva aura sümptomid ilmnevad vahedega vähemalt 5 minutit;\nOkulaarsed Migreen - haigus, mille patsient mõnikord kaob pilti eraldi alad vaatevälja. See haigus on lisatud tunde värelus, nägemisvälja kadu ja (või) tekkimist fosfeenid, sageli perifeerias pime ala, mõnikord meenutab tugevdada "lossi kummitus" (värv või must ja valge). Visual tunne esineb nii silmad, mis näitab, et jätkuvad rikkumised ei ole visuaalne analüsaator, ja suurem osa närvisüsteemi. Sümptomid silma migreen (mis vaatamata nimi sageli läheb täiesti valutu) tavaliselt fade 20-30 minutit, kuid see seisund võib mõnikord koos tavalise migreeni, mis on seotud vereringe aju.\nHemipleegilist migreeni - suhteliselt haruldane vorm migreen, mille korduva ajutine nõrkus ühel kehapoolel (hemipleegiat - mõiste, mis viitab halvatus lihased ühe kehapoole).\nPeate meeles pidama, et migreen on iseseisev haigus. See ei ole seotud teiste haigustega. Vastavalt mask migreeni varitseda haigused nagu insult, ajukasvaja, ajuveresoonte aneurüsmi, glaukoomi, sinusiit ja muud häired.\nMis on migreeni peavalu\nMigreen või peavalu on veresoonte peavalu vorm. Migreeni peavalu põhjustab vasodilatatsioon (veresoonte laienemine), samuti kemikaalide vabastamine veresoonte ümbritsevate närvikiudude poolt. Migreenihoogude ajal laienevad ajalised arterid. (Temporaalsed arterid on arterid, mis paiknevad kolju välispinnal, otse templi naha all.) Temporaalse arteri laienemine tõmbab närvi, mis asub arteri ümber ja põhjustab närvide kemikaalide vabastamist. Kemikaalid põhjustavad põletikku, valu ja arteri edasist laienemist. Arteri edasine laienemine suurendab valu.\nMigreenivastased ained põhjustavad tavaliselt sümpaatilise närvisüsteemi aktiveerimist organismis. Sümpaatilist närvisüsteemi kirjeldatakse tihti närvisüsteemi osana, mis kontrollib esmaseid reaktsioone stressile ja valu, nn vastus võitluses. Sümptomaatilise närvisüsteemi aktiivsuse suurenemine soolestikus põhjustab iiveldust, oksendamist ja kõhulahtisust. Sümpoosne aktiivsus põhjustab ka mao tühjenemist peensooles ja seeläbi häirib suukaudsete ravimite ravi, sisenemist ja imendumist sooles. Suu kaudu manustatavate ravimite imendumine on üldine põhjus migreeni ja peavalude ravis kasutatavate ravimite ebaefektiivsusele. Sümpaatilise närvisüsteemi aktiivsuse suurenemine vähendab ka vereringet, mis põhjustab naha lõtvumist ning muudab ka käed ja jalad külmaks. Suurem sümpaatiline aktiivsus suurendab valguse ja heli tundlikkust, samuti hägustunut nägemist.\n28 miljonit venelast põeb migreeni ja naised kannatavad sagedamini (17%) kui mehed (6%). Puuduvad tööpäevad ja vähene tootlikkus migreeni tõttu tekitavad avalikkusele märkimisväärset koormust. Kuid migreen on endiselt suures osas alatoidetud ja alahindatud. Vähem kui pooled patsiendid diagnoosivad arstid.\nMigreen on krooniline haigus, mille juhuslikud ägenemised võivad tekkida. Enamik (kuid mitte kõik) migreenihooge on seotud peavaludega. Migreeni peavalu iseloomustab reeglina aktiivne pulsatsioon või peksmine, mis on koondatud ühte templisse. (Mõnikord võib valu tunda otsaesiseses asendis, silmade ümber või pea taga). Valu on tavaliselt ühepoolne (pea ühel küljel), kuigi umbes kolmandik ajast on valu kahepoolne. Ühepoolsed peavalud reeglina lähevad ühest küljest teisele, ühelt rünnakult teisele. (Tegelikult peaksid ühepoolsed peavalud, mis alati esinevad samal küljel, peaksid hoiatama arsti võimaluse kohta kaaluda peavalu alternatiivset põhjust, näiteks ajukasvaja). Migreeni peavalu süvendab tavaliselt igapäevaseid tegevusi, näiteks trepist ülespoole käimist. Iiveldus, oksendamine, kõhulahtisus, näo pimedus, külmad käed, külmad jalad ja tundlikkus valguse ja heli suhtes on tavaliselt kaasas migreeni peavalu. Selle tulemusel eelistavad inimesed, kes on valguse ja heli suhtes tundlikud, migrinaerunud, reeglina rünnakute ajal vaikses, pimedas ruumis. Tüüpiline migreenihoog kestab 4 kuni 72 tundi.\nHinnanguliselt on 40-60% migreenihoogudest eelnenud prodromaalse (hoiatus) sümptomid, mis võivad eelneda mitme tunni mitu päeva kestnud rünnakut. Sümptomid võivad hõlmata uimasust, ärrituvust, väsimust, depressiooni või eufooriat, magusate või soolaste toitude hägu ja iha. Patsiendid ja nende perekonnad mõistavad, et nende hoiatusnähiste järgimisel algab migreenihoog.\nHinnanguliselt 20% migreeni peavaludest on seotud ennetähisega (aura). Reeglina on need toimed peavalu ees, kuigi mõnikord võivad need esineda samaaegselt peavaluga. Kõige tavalisemad on:\n1) vilkuvad, eredad värvilised tuled, fortifitseerimisspektrid, mis harilikult algavad visuaalse piirkonna keskele ja edenevad väljapoole;\n2) auk (skotoom), silmapiiril, tuntud ka kui pimeala.\nMõnedel migreenitest vanematel inimestel võib esineda ainult nägemishäireid ilma peavalu. Vähem levinud kõrvaltoimeteks on külmakahjustused ühe küljelt või ühel küljel suu ja nina läbistavad aistingud. Muud mõjud hõlmavad kuulmis hallutsinatsioone ja ebameeldivat maitsete ja lõhnade arusaamist.\nKomplitseeritud migreen on migreen, millega kaasnevad neuroloogilised häired. Düsfunktsioone mõjutavad kehaosad määravad aju osa, mis põhjustab peavalu. Vertebro-basilar-migreeni iseloomustavad ajutüve häired (aju alumine osa, mis vastutab automaatse aktiivsuse eest, nagu teadvus ja tasakaal). Vertebro-basilar-migreeni sümptomiteks on teadvusekaotus, pearinglus (pearinglus, kus keskkond paistab pöörlevat) ja kahekordne nägemine. Hemiplegiaalset migreeni iseloomustab halvatus või nõrkus ühes kehapoolel, isheemiline insult. Paralüüs või nõrkus on tavaliselt ajutine, kuid mõnikord võib see kesta mitu päeva.\nUmbes 24 tundi pärast migreeni rünnakut võivad migreenihaigetel tekkida energia puudus ja võib-olla vähem tugev peavalu, samuti tundlikkus valguse ja heli suhtes. Kahjuks võivad mõnel patsiendil sel perioodil esineda peavalu.\nMigreenihaigus on krooniline neuroloogiline haigus, mida iseloomustab korduv tugev peavalu. Tunnus on see, et valu enamasti ulatub ainult poole peani.\nMigreen on väga levinud probleem. Seda leiti 10% -l inimesest. Rünnakud võivad esineda harva - mitu korda aastas, kuid enamikul patsientidel esineb neid 1-2 korda nädalas.\nInimeste ilus pool on tõenäolisem, kui kannatab tugev peavalu. Kuid paljud mehed seda probleemi silmitsi seisavad.\nTeine migreeni nimetus on aristokraatide haigus. Arvatakse, et vaimse tööga tegelevatel inimestel esineb sagedamini peavalu.\nOn mitmeid teooriaid, mis selgitavad migreeni peavalu esinemist.\nAneesi verevarustuse vähenemine alveoolide valendiku kitsendamise tõttu\nTserebraalsete veresoonte ebaühtlane dilatatsioon ja süsinikdioksiidi vähendatud arterioeli reaktsioonivõime.\nSerotoniini ainevahetusega seotud häired.\nSageli kannatavad selle haiguse all kannatavad inimesed pärast:\njääge kinni, suitsuvas ruumis\njoomine õlu, punane vein, šampanja\nhormonaalsete kontratseptiivide võtmisega\nilm ja kliimamuutused\nliigne või magamise puudumine\njuustu, šokolaad, tsitrused, pähklid, kala süüa\nMigreenivastased peavalud esinevad kõige sagedamini ühel pool pea, kuid võivad levida mõlemalt poolt. Nad võivad katta ülemist lõualuu, silmad, kaela. Valu pulseerub looduses ja suureneb pärast ärritavate ainete ilmnemist:\nSageli rünnaku ajal tunneb inimene iiveldust, raskustunne ja krampide tekkimist maos ja võib esineda oksendamist. Seetõttu sageli valuvaigisteid ei mõjuta. Reaalselt ei esine kosmoses sujuvalt pearinglust ega orientatsiooni. On ärrituvus, depressioon, depressioon meeleolu. Patsient tunneb ärritust või vastupidi - uimasust.\nRünnak võib kesta poole tunni mitu tundi. Kui valu ei saa mitme päeva jooksul vabaneda, siis nimetatakse seda migreeni seisundiks.\nMõnedel patsientidel võivad prekursorid ilmneda enne migreenihoogu. Need näitavad tõsise peavalu süvenemist. Seda nähtust nimetatakse auraks.\nAura sümptomid: udu enne silmi, pearinglus, visuaalne, kombineeritud ja kuulmis hallutsinatsioonid, nõrk koordineerimine ja kõne, pisaravool, soov süüa kompvekke. Kui selle aja jooksul on ravimit võtta, siis on mõnel juhul võimalik ära hoida rünnaku algust.\nRünnaku leevendamiseks ilma ravimita on mitmeid viise. Mõnel inimesel on abiks kaela ja pea massaaž, pea pesemine, jäljendusmotiin, dušš, uni. Kuid selliseid meetodeid saab aidata väikese peavalu korral. Joogatundid, nõelravi ja homöopaatilised ravimid aitavad.\nKui migreen on mängitud tõsiselt, siis ravimid on hädavajalikud. Enamasti on neil kombineeritud koostis, nende komponendid tugevdavad üksteise tegevust. Need on saadaval tablettide ja küünalde kujul.\nTablette on mugavam kasutada. Kuid nendel juhtudel, kui esineb maos kramp - nad on ebaefektiivsed. Võite proovida lahustuvat ravimvormi või losengsi (panadool, paratsetamool).\nTeatud ravimi valik peab teie arsti heaks kiitma. Aspiriin, mittesteroidsed põletikuvastased ravimid, triptaanid, paratsetamool sobivad kiirabi. Kuid tuleb meeles pidada, et neil on vastunäidustused, mida tuleb enne nende võtmist lugeda.\nKoefeiini sisaldavad ravimid on tõhusamad, kuid võivad olla sõltuvust tekitavad.\nMigreeni ennetusmeetmed hõlmavad dieeti, taastavaid meetmeid, ravimeid ja tervislike eluviiside korraldamist.\nRavimi annus ja režiim, mille on välja kirjutanud ainult neuroloog, juhul kui rünnakute arv ületab 1-2 kvartali kohta. Kõige sagedamini kasutatavad ravimid on:\nRedergin või vazobral\nDeseriil (metüsergiid) ja sandomigran (pisotüfeen)\nAnapriliin (propranolool, obzidaan)\nAmitriptüliin, melipramiin või asafeen\nMigreeni põdevad patsiendid peaksid vältima psühholoogilist ja füüsilist stressi. Piiratud vaenulikkus ja represseeritud viha põhjustavad rünnaku algust.\nVältige piisavalt magada ja magama. Regulaarselt tegelege võimlemisega ja jälgige ruumis oleva õhu puhtust. Tervisliku eluviisiga ja korralikult valitud ravi korral on võimalik vähendada krampide arvu 2-3 aastas.\nOn vaja järgida spetsiaalset dieeti, milles pole tooteid provokateerijad.\nAlkohol - õlu, vein.\nTiamiin See sisaldab: kõva juustu, marineeritud heeringat, kanavigastusi.\nAspartaam. See sisaldub: magusates gaseeritud jookides.\nPähklid, kakao, šokolaad, tsitrusviljad\nVärvitud lihatooted - suitsuvirsid, balyk, sink.\nVere glükoosisisalduse vähenemise vältimiseks nõuab ka tasakaalustatud kolme söögikorda päevas.\nKui teil on vaja migreeni rünnakut ravimi abil eemaldada, siis lugege materjali migreenivastaste ainete teema kohta ja pöörake tähelepanu triptaanidele, sellel lingil on kirjutatud rohkem.\nMigreen on tervise ja haiguse vaheline piir. Selle arengu peamine põhjus on emotsionaalne stress. Stressis, et tagada vajalik organismi aktiivsus, aktiveerub hormonaalne regulatsioon. Selle tulemusena suureneb lihaste toon, valu-tundlikkuse künnis väheneb, vererõhu tase tõuseb, immuunsüsteemi aktiivsus väheneb.\nKroonilises stressis on regulatsioonimehhanismides häire, mis ilmnevad vegetatiivsete kriiside kujul. Migreenihoog tekib siis, kui arterid jõuavad aju ümbrisesse kitsana ja seejärel laienevad. See põhjustab valu retseptorite ärritust. Mõnikord on migreeni põhjus veresooni väärareng.\nErinevus migreeni ja peavalu vahel\nMigreeni sümptomeid tuleb eristada peavalu sümptomitest. Migreen esineb ühepoolse, tugeva, pehmendava valu, mis on lokaliseeritud kroon, silmad, laup, templid. Valulike rünnakutega kaasneb: iiveldus, oksendamine, valguse talumatus, helid. Valu sümptom suureneb väikese füüsilise koormusega, näiteks ronides trepid. Proaktiivsete tegurite hulka võivad kuuluda: stress, unetus või ülemäärane uni, ilmaolude muutus, alkoholisisaldus, nälg, ummikud, premenstruaalne sündroom. Rünnaku hõlbustamiseks aitab unehäired, oksendamine.\nMigreen võib kaasneda kiirete südametegevuse vastu, lühiajaline vererõhu tõus või langus, peapööritus, külmavärinad, nõrkus. Mõnikord on higistamine, õhupuudus, jalad ja käed muutuvad külmaks. Seal on lihasspasmid, valu erinevates kehaosades, ebamugavus kõhupiirkonnas. Migreenihoogudega kaasneb ärevus, ärevus, hirm.\nPeavalu on kahepoolne, see on katuselaius ja lokaalne kaelas, templid, kroon. Tavaliselt ilmneb see pärast tugevat emotsionaalset koormust, harva esineb peavalu koos iiveldusega. Rünnakud ei sõltu füüsilisest aktiivsusest. Peavalu võib põhjustada: stress, pinge kaela lihastes, kui pea teatud asend on sunnitud töötama näiteks arvuti või sõidu ajal. Tavaline peavalu ilmneb ka ENT organite külma, gripi, põletikuliste haiguste tõttu.


Tehted positiivsete ja negatiivsete arvudega - ppt üles laadida\nTeema esitlus: "Tehted positiivsete ja negatiivsete arvudega"— Esitluse väljavõte:\n1 Tehted positiivsete ja negatiivsete arvudega\nAntud teema on mõeldud kordamiseks 7. klassi matemaatika tunnis Töö koostas Ellen Lints Võhma Gümnaasiumist Viljandi maakonnast Juhendas Toomas Rähn\n2 Kahe negatiivse arvu liitmine\nKahe negatiivse arvu liitmisel nende absoluutväärtused liidetakse ja summa on negatiivne arv Näited: -8 + (-9) = - 8 – 9 = -17, sest = 17 -9,7 + (-4,5) = -14,2, sest 9,7 + 4,5 =14,2\n3 Kahe erimärgilise arvu liitmine\nKahe erimärgilise arvu liitmisel nende absoluutväärtused lahutatakse ja summal on suurema absoluutväärtusega arvu märk Näited: = 5, sest 14 – 9 = 5 = -5, sest 5 – 0 = 5 Vastandarvude summa on null Näide : -7,8 + 7,8 = 0\n4 Kahe arvu lahutamine Et lahutada kahte arvu, tuleb esimene arv liita teise arvu vastandarvuga Näited: 4 – 5 = 4 + (-5) = -1 -5 – (-8) = = 3 -6 – 9 = -6 + ( -9) = -15\n5 Kahe samamärgilise arvu korrutamine\nKahe samamärgilise arvu korrutamisel nende absoluutväärtused korrutatakse ja korrutis on positiivne arv Näited: - 4 · (-8) = 32 9 · 8 = 72 -3,6 · (-0,2) = 0,72\n6 Kahe erimärgilise arvu korrutamine\nKahe erimärgilise arvu korrutamisel nende absoluutväärtused korrutatakse ja korrutis on negatiivne arv Näited: -7 · 8 = -56 4,8 · (-2) = -9,6 -0,5 · 2,6 = -1,3\n7 Kahe samamärgilise arvu jagamine\nKahe samamärgilise arvu jagamisel nende absoluutväärtused jagatakse ja jagatis on positiivne arv Näited: -42 : (-7) = 6 12,5 : 5 = 2,5 -13 : (-0,2) = 65\n8 Kahe erimärgilise arvu jagamine\nKahe erimärgilise arvu jagamisel nende absoluutväärtused jagatakse ja jagatis on negatiivne arv Näited: -36 : 6 = -6 14,5 : (-0,5) = -29 -1,5 : 1,5 = -1\n9 Mitme arvu korrutamine\nMitme arvu korrutis on positiivne arv, kui negatiivseid tegureid on paarisarv Mitme arvu korrutis on negatiivne arv, kui negatiivseid tegureid on paaritu arv Näited: -5 · 4 · (-3) · (-1) = -60 -0,5 · (-2) · (-1) · (-14) = 14\n10 Nulliga korrutamine ja jagamine\nKorrutis on null, kui vähemalt üks tegureist on null Jagatis on null, kui jagatav on null Jagamine pole võimalik, kui jagaja on null Näited: 4,7 · (-16,5) · 0 · (-9) = 0 0 : (-5) = 0 -17 : 0 – pole võimalik\n11 Arvuta peast! 34 – 40 = -28 – 16 = 0 · (-8) = -16 + 16 = 4,5 · (-2) =\n-0,6 · (-9) = 18 : (-0,3) = -2,8 : (-4) = 0 : (-3) = = -6 -44 -9 5,4 -60 0,7 5\n12 Lõpp Tänan kaasa mõtlemast !\nAlla laadida ppt "Tehted positiivsete ja negatiivsete arvudega"


Õhtused mõtisklused – Jane blogi\nMa tegin oma instagrami konto jälle avalikuks. Mõtisklesin väga pikalt selle üle, kas seda ikka teha või mitte. Mul on ta muidu aastaid olnud avalik, aga eelmise aasta lõpus tekkis tunne ja teadmine, et jaanuarist läheb konto privaatseks.\nEelmine aasta oli üldse selline keeruline, just vaimse poole pealt ja kui sa näed mingeid suva tonte oma virtuaalses kodus laiamas, näägutades samal ajal, et “noh, kui sa tahad, et ma vait oleks, siis ära hoia oma kontot avalikuna”, siis hakkad mõtlema küll, et aga miks ma lasen suva tonte oma koju.\nMa pean küll oma instagrami ja oma facebooki lehte virtuaalseks koduks, kuhu ma, nagu oma päris koju, päris igatüht sisse ei lase. Ka instagramis, terve need kolm kuud, mil mul see privaatne oli, vaatasin ükshaaval kõik liitumistaotlused läbi – kelle nimi juba tuttav oli, kes oli mind postkastis sõimanud, kes oli täitsa võõras.\nEks ma saan aru ka ju, et inimesi on erinevaid ja arvamusi samamoodi jne, kõik see blablabla ja ma olen sellega täiesti harjunud, aga ma vist jäängi elu lõpuni inimestelt ootama, et nad käituksid teiste kodudes viisakalt. Olgugi, et tegemist on virtuaalse koduga. Kodu on kodu.\nNüüd mõtlesin, et okei, teen avalikuks mõneks ajaks, vaatame, kuidas läheb, sest õnneks näen ma ju ikka, kes mind jälgima hakkab ja saan ta iga kell eemaldada, kui tunnen, et vot see isik ei peaks omama privileegi minu eluga kursis olla. 🙂\nAga muudel teemadel – kuulasin täna doppleriga beebi südamelööke. Kui eelnevad päevad on olnud neid raskem leida, siis täna leidsin kohe üles.\nSain ka uue vererõhuaparaadi, millega saan ülimugavalt mõõta vererõhku otse randmelt. Palju palju mugavam kui selle klassikalisega, mis käib käsivarre ümber. Omroni oma, kui kedagi huvitab.\nHetkel välja kirjutatud ravi sobib – pidasin see nädal nüüd jälle vererõhupäevikut ja täna saatsin ämmakale. Vastas, et ravi las jääb hetkel nii, vererõhupäevikut pidama ei pea, aga enda jaoks võiks vahel ikka mõõta, sest kui läheb jälle üle 140/90, pean teada andma.\nPraegu mul on laenatud aparaat – saan selle homme tagasi viia lõpuks. 😀\nHommiku poole oli jälle nii väsinud ja uimane olla – midagi alla ei läinud kuigi kõht oli tühi. Ma ei tea. Mul ongi viimasel ajal nii, et päevasel ajal vist oleks ainult diivanikaunistus ja logeleks ning õhtul enne magamaminekut tekib see energia.\nKuidas mu mees mind petta üritas\n3 thoughts on “Õhtused mõtisklused”\n26. märts 2022, 09:57\nMa ei salli ka neid kes arvavad ,et jõle tore on ennast internettis välja elada teiste inimeste arvelt. Ma ise olen see kes käib lihtsalt vaatab instas ja fbes mida toredat inimesed postitavad ja samamoodi ka lahkun sealt.\nJaa, mulle käib ka see rämedalt närvidele. Noh, sessuhtes ega selle vastu ei saa, aga kui ise selline jobu ei ole, siis on raske mõista neid, kes on 😅\n27. märts 2022, 09:17


sünnijärgne periood | Rasedus ja sünnitus | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nsünnijärgne periood 04.03.06 / Rasedus ja sünnitus\nolen peale lapse sündi hädas kohutava kõhukinnisusega.vetsu minek nõuab suurt julgust.küsisin juba raseduse ajal ämmaemandalt nõu,et seda kuidagi vältida(esimese lapsega oli sama lugu)ta ei osanud mulle mingit nõu anda. dufalaks mind ei ole aidanud.kuna toidan last rinnaga ei ole tahtnud igasuguseid lahtisteid võtta.mul ei puudu palju kui olen nõus ükskõik mida võtma ,et sellest piinast lahti saaks.palun,ehk oskate Teie mingit nõu anda(on äkki mõni retsepti ravim mis mind aitaks,see piin on kohutav)\nSoovitan alustada Microlaxist (käsimüügi ravim). Paluge apteekril seletada selle kasutamist. Tegemist on nn mikroklistiiriga ja nii saate kiiresti oma hädale leevenduse. Samal ajal tuleks kasutada ka Duphalaci. Duphalaci annust võib suurendada kui tavapärasest annusest abi ei ole. Arvestada tuleb seda, et duphalac ei toimeta kohe, toime võib tulla alles 48 tunni möödudes. Seega võiksiki seda preparaati kasutada algul pidevalt iga päev. teistest ravimitest võite proovida Guttalax'i ja Forlax'i.\nJooge rohkelt , alustage oma hommmikut klaasi külme veega. Imetamise ajal on organismi veevajadus suurem. Liikuge nii palju kui vähegi võimalik. Toiduainetest võiks abi olla punasest peedist (nii toorelt kui keedetult), mustadest ploomidest, kiivist, juurviljadest, puuviljadest.\nKui esineb valulikkus defekatsioonil, siis alateadlikult võib inimene roojamist ka edasi lükata. See omakorda tingib selle , et roojamass muutub veelgi kõvemaks ja suuremaks ja defekatsioon on veelgi valulikum. Oluline on , et kõht käiks läbi regulaarselt, siis ei ole ka roojamass liiga kõva . Kui pidevast kõhukinnisusest on tekkinud pärasoole veenikomud, võib kasutada leevenduseks ka pärasoole küünlaid. Enamus neist on apteegis jällegi käsimüügis.


Kaunid Taevalae kontserdid Laiuse mäel - Curly Strings - 20.08.2017 - Laiuse mägi, Jõgeva vald, Jõgevamaa - Piletilevi.ee\nLaiuse mägi, Jõgeva vald, Jõgevamaa\nKaunid Taevalae kontserdid Laiuse mäel - Curly Strings P 20.8.2017 18:00 Laiuse mägi, Jõgeva vald, Jõgevamaa\nLastele vanuses kuni 14a. (k.a) on sissepääs tasuta.\nJõgeva vald Jõgeva vald Eesti\nKolme paksu tn 8 Laiuse alevik, Jõgeva vald 48443 Jõgevamaa


Kõik rändavad või talvitavad juba » Uudised\nKõik rändavad või talvitavad juba\nPostitatud: 14.10.2015 | Rubriik: Saatjatega linnud\nKõik rändlinnud, keda jälgime, on Eestist lahkunud. Viimasena läks pühapäeval, 11. oktoobril rändele hiireviu Villu. Tema kodupaigas toimuvast saab lugeda viu-aasta lehelt. Noor hiireviu Kordian on saanud mõningase edumaa, aga nii nagu mullu Villu, ei kiirusta nad väga talvituskoha poole rühkimisega. Ilm on ju hea ja pole põhjust tormata.\nMust-toonekurg Eedi on valinud Lähis-Idas tavapärasest pisut erineva rändetee – ta liigub lõuna poole Araabia poolsaarel. Sama teed on 2008. aastal meie jälgitavatest lindudest kasutanud vaid noor Priidupoeg, kes aga sellele katsumusele vastu ei pidanud. Küll aga rändab Läti kolleegide jälgitav ja kahe aasta vanune must-toonekurg Kate tänavu Eediga sama teed. Igatahes on huvitav näha, kuidas nad edasi käituvad ja kuhu välja jõuavad.\nSookurg Savimäe peatub tänavu sarnaselt mullusele Ungaris, kuigi mullu oli ta seal ka enamuse suvest. Ahja4 peatub küll Valgevene põhjaosas, aga liigub enam ringi kui kahel varasemal aastal. Küllab lähema kümnekonna päevaga paistab, kas ta lendab jälle Etioopiasse.\nMerikotkas Meelis liikus Pihkva järve äärest Pärnumaa lõunaossa ja toimetab seal ning Põhja-Lätis. Samuti toimis ta ka mullu. Kuna tänavu on olnud valgemad ilmad, siis saame teda paremini jälgida.