Neerude ja kuseteede haigused - Uuring\n12 märki, et teil on neeruprobleeme\nTurse, peavalud ja isegi väsimus on põhjused arsti poole pöördumiseks.\nPungad meenutavad kaht rusikasuurust uba. Need asuvad selgroo mõlemal küljel rinnaosa all..\nTerved neerud filtreerivad iga minut umbes pool tassi verd, et loputada uriini jäägid ja liigne vesi. Nad toetavad ka teie neere ja nende toimet veres sisalduvate mineraalide ja toitainete tasakaalu, toodavad hormoone, kontrollivad vererõhku ja punaste vereliblede arvu ning aitavad säilitada luude tervist..\nNeerud on meie keha filter. Infektsioonid, kroonilised haigused, halvad keskkonnatingimused, ravimid, toidumürgid, suitsetamine, alkohol, ebatervislik eluviis - see kõik võib neerudele pihta saada..\nSageli areneb neeruhaigus märkamatult: sümptomid ei ilmne kohe. Ja need, mis ilmuvad, ei pööra inimesed tähelepanu, sest nad ei seosta neid urogenitaalsüsteemiga. Ja asjata.\n1. Vaht uriinis\nMõnikord ilmub uriini tugeva rõhu tõttu vaht. Ja see on ok Miks mu uriin on vahune?... Kuid kui lisatakse muid artiklis loetletud sümptomeid, on aeg muretseda.\nTavaliselt näitab vaht valgu või mürgiste ainete olemasolu uriinis. Selle põhjuseks on neerude talitlushäired, erinevate ühendite ja verekomponentide eritumise ja filtreerimise häired..\n2. Roosa, punane või pruun uriin\nNormaalne uriini värvus on kahvatukollasest tumedani merevaigukollaseni. Sellised toidud nagu peet, marjad ja oad ning ravimid võivad uriini värvi muuta. Nad värvivad uriini oranžiks, roosaks, pruuniks, punaseks ja isegi rohekassiniseks..\nProbleem on selles, et veri uriinis ja veri võivad muuta uriini punakaks, mis on juba väga halb. Niisiis, kui märkate seda klassikalist neeruhaiguse sümptomit, pöörduge arsti poole..\n3. Hägune uriin\nSee võib olla sümptom, miks teie uriin on hägune? neerukivid või kuseteede infektsioonid.\nTeine selguse kaotuse põhjus on dehüdratsioon: uriin muutub lihtsalt kontsentreeritumaks. Niipea kui seda märkate, proovige rohkem vett juua. Kui uriin selgub uuesti ja muid sümptomeid ei ilmne, on kõik korras. Kui ei, siis pöörduge nefroloogi poole.\nNeeruvalu on tavaliselt tunda seljas - ribide all, selgroost paremal või vasakul. See võib levida ka teistesse piirkondadesse - kõhtu või kubemesse.\nSeda sümptomit segatakse mõnikord nimmepiirkonna valudega. Ja see on halb. Selleks, et haigust mitte alustada, on oluline pöörduda õigeaegselt spetsialisti poole..\nDenis Volodin, föderaalse meditsiini- ja bioloogiakeskuse riiklik uurimiskeskus onkouroloog A.I. Venemaa Burnazyan FMBA\n5. Krooniline väsimus, nõrkus\nNeerud toodavad punaste vereliblede tootmist reguleerivat hormooni erütropoetiini. Kui sellest ei piisa, ilmub erütropoetiin (EPO, The EPO Test) aneemia, nõrkus, väsimus. Ja see on tõsine põhjus oma neerude kontrollimiseks..\n6. Peavalud või pearinglus\nNeeru talitlushäire tõttu kehasse kogunenud toksiinid häirivad aju normaalset toimimist. See toob kaasa probleeme mälu ja keskendumisega, pearinglust, peavalu. Varem kergelt täidetud ülesanded muutuvad raskeks ja nõuavad palju energiat.\nÜlaltoodud on aneemia ja neerufunktsiooni kahjustusega seotud põletiku tunnused. Kui sümptomid perioodiliselt korduvad, tuleb kontrollida kuseteede süsteemi..\n7. Iiveldus ja oksendamine\nKui teil on söömise ajal või pärast seda iiveldus, kuid see pole mürgistuse või seedehäirete probleem, laske oma neerud testida. Nad ei pruugi eritumisega toime tulla.Mis põhjustab neeruhaigetel iiveldust / oksendamist ja kuidas seda leevendada? kahjulikke aineid.\nIgaks juhuks leppige kokku terapeudiga, et välistada muud iivelduse põhjused. Siis mine nefroloogi juurde.\n8. Vajadus sagedamini urineerida\nSee võib põhjustada kuseteede mis tahes osa sagedast urineerimishaigust. Aga kui me räägime neerudest, võib see olla infektsioon (püelonefriit), kivide moodustumine või ühe olulise funktsiooni rikkumine - vedeliku tasakaalu säilitamine kehas.\nNeil ilmub turse, kui kehas on vedelikku kinni. Kõige märgatavam on jalgade ja silmade ümbruse turse..\nTurse iseenesest ei tähenda, et olete haige. Võib-olla sõite lihtsalt palju soolast toitu, istusite pikka aega ühes asendis või jõite mingeid ravimeid. Naistel võib vesi jääda enne menstruatsiooni ja raseduse ajal..\nKui turse on korduv probleem, siis võib see olla seotud neeruhaigusega..\n10. Kuiv sügelev nahk\nKui neerud ei suuda säilitada mineraalide ja toitainete tasakaalu veres, samuti vabaneda toksiinidest ja liigsest vedelikust, võivad 10 märki neeruhaigusest põhjustada nahaprobleeme.\nMuidugi on sügeluse ja kuivuse jaoks palju kahjutuid põhjuseid. Näiteks suplemine kuumas vees, karm seep, päikese käes viibimine. Kindlasti ei tohiks paanikasse sattuda ja kõike neerudes süüdistada, kuid igaks juhuks tuleb kontrollida.\n11. Vererõhu järsk tõus\nNeerud on üks lüli inimese hormonaalsüsteemis, mis reguleerib teie neerude rõhku ja nende toimimist ning veremahtu kehas. Seetõttu võib nende ebaõige töö põhjustada hüpertensiooni rünnakut..\nKuid see sümptom räägib neeruhaigusest ainult siis, kui teil on kirjeldatud sümptomitest muid märke..\n12. Kehatemperatuuri muutus\nPidevad külmavärinad isegi soojuses ja seletamatu temperatuuri tõus on samuti neeruhaiguse sümptomid..\nDenis Volodin märgib, et temperatuur tõuseb, kui põletik algab. See juhtub näiteks püelonefriidiga..\nKülmavärinad põhjustavad ka aneemiat, mida me eespool mainisime..\nMida teha, kui märkate neid sümptomeid\nMinge nefroloogi või uroloogi juurde, läbige uuring, tehke uriini ja vereanalüüsid.\nPaljud, läbinud üldise uriinianalüüsi ja saanud häid tulemusi, rahunevad: neerudega on kõik korras. Ja asjata. Kuna see analüüs ei ole diagnoosi näitlik. Neerude töö suhtes rahulikuks muutmiseks vajate ühte ja soovitavalt kaks korda aastas, et teha mitte ainult uriini, vaid ka vereanalüüse. Need aitavad kontrollida neerude seisundit..\nVladimir Mukhin, kliinilise laboridiagnostika arst, LabQuest\nEnamik neeruhaigusi on ravitavad, kuid põhjustavad ohtlikke tüsistusi. Seetõttu ärge ignoreerige kirjeldatud märke.\nKuidas ma neeru asemel neeruhaiguse sümptomeid ravisin ja kuidas neere ravida\nKuidas ravida neere, on olnud minu dilemma juba mitu aastat. Minu ajalugu neerude ravis on informatiivne ja kasulik paljudele, mitte ainult neile, kes on selle haiguse all kannatanud. Kõik keha organid ei ela iseenesest, vaid on üks terve organism. Ja kuigi samas ametlikus meditsiinis on juba kaks erinevat arsti (uroloog ja nefroloog), kes vastutavad neerude eest, ei kohtuta omavahel isegi teaduskonverentsidel, sest neid peetakse eraldi, kuid mõistmiseks peab meil olema terviklik pilt. kuidas kõik töötab ja kuidas paraneda. Lisaks sellele viivad neerupuudulikkus, nagu selgub, paljude muude vaevusteni ja võivad meile paljude aastate jooksul nende sümptomitega märku anda. Nii oli ka minuga, enne kui hakkasin mõtlema, kuidas neere ravida.?\nSee on väga huvitav (pole vaja allpool kerida) mõelge lihtsalt sellele, milline täiuslik struktuur on meie neerud:\nEsiteks pestakse vesi verest välja (neerude kaudu pumbatakse umbes 1700 liitrit päevas) - seda nimetatakse primaarseks uriiniks (see on 10% = 170 liitrit), tegelikult selles etapis eemaldatakse sellest veest valk - primaarses uriinis, tervete neerudega, valku ei tohiks olla.\nEdasi toimub reabsorptsioon, see tähendab vee, glükoosi, aminohapete, vitamiinide, naatriumi, kaltsiumi ja kloori uuesti imendumine. Kõik need elemendid tagastatakse verre selles osas, mida keha vajab. Ja alates 170l. esmane uriin on 1,7 liitrit sekundaarset uriini (sama, mille me organismist eemaldame). Kui meie neerud valivad esmase uriini hulgast vajaliku, toimub reguleerimine. Näiteks: kui veres on liiga palju glükoosi, siis eritub see uriini abil, kui soolapuudus, siis selle eritumine uriiniga peaaegu peatub jne. Kujutage ette?\nSamamoodi on see, mis on kasvõi hingamise kaudu sattunud kahjuliku verre ja mitte ainult toiduga, näiteks paari värvi ja muude kemikaalidega, ja muidugi ravimitega (näiteks paratsetamool ja mitte ainult see hävitab väga neere) samuti hormoonide laguproduktid, mürgised tooted jne..\nUriin peaks olema puhas, isegi pärast peedi söömist, peaaegu lõhnatu, kui neerud on terved, on uriinil leivajuuretisega sarnane lõhn.\nNüüd on selge, miks me analüüsime alati koos vere ja uriiniga.?\nTervel inimesel peaks uriini pH olema vahemikus 5-7 ühikut, kui toidus on rohkem loomseid valke, on uriin happeline, kui köögiviljad ja puuviljad on leeliselised.\nKuid teadusele teadaolevad neerupuudulikkused:\nGlomerulonefriit - neeru glomerulite põletik.\nEnurees - kusepidamatus (öö ja päev).\nDüsuuria - valulik, keeruline urineerimine.\nAnuria - uriinierituse peatumine (neerupuudulikkus).\nOliguuria - uriini päevase koguse vähenemine.\nLeukotsüturia - leukotsüütide arvu suurenemine uriinis (6–10 kuni 50 vaatevälja kohta).\nGlükoosuria - suhkur uriinis.\nHematuuria - erütrotsüüdid (veri) uriinis.\nNeerudes endis pole närvilõpmeid ja nad ei saa haiget teha, kuid haiget teevad:\nkusejuhades tekib terav valu, tavaliselt siis, kui kivid või liiv väljuvad;\nvalutav valu ilmneb neeru tupevaagna põletiku (püelonefriit) või glomerulaaraparaadi põletiku (glomerulonefriit) korral, siis uriini ei eritata ja neer venitatakse.\nSamuti teame, et moodustuvad neerukivid. Neid on kolme tüüpi:\nUrata Kas kusihappe sool, mis ei liigu läbi kusejuha kanalite ja ladestub neerudesse. Need kivid on loomse valgu liigse tarbimise, samuti seente - ureaplasma - bakterite segu kehas.\nFosfaadid - need on fosfaathappe soolad, mis samuti ei läbi kanaleid ja settivad ka neerudesse. Need kivid on piimatoodete liigse tarbimise tulemus..\nOksalaadidKas oblikhappe soolad ja estrid. Okaalhapet sisaldavate töödeldud, kuumtöödeldud või üle tarbitud toidu tulemus. See on ka keha tugeva hapestumise ja kasulike mikroelementide puudumise tagajärg. Oksalaate on väga raske lahustada.\nMinu vastus küsimusele "Kuidas neere ravida?"\n40. eluaastaks sain aru, et lapsepõlvest saadik olid peaaegu kõik mu haigused seotud neerude talitlushäiretega..\nSee on lihtne, kui mõistate, et neerud mõjutavad kogu keha, nimelt:\nSilmad. Kui see on vesine, siis konjunktiviit, straibism (seda ravitakse sageli lihtsalt neerude ravimisega), nägemiskahjustus, seejärel katarakt ja glaukoom - see kõik on neeruhaiguse tagajärg. Lisaks silmade all tuntud tursed, isegi arstid ütlevad selle kohta.\nKõrvad. Need on isegi neerudelt sarnased (justkui vihjates) ja seega, kui väävlipistikud, keskkõrvapõletik, müra, kõrvade helin, kuulmine langeb sageli, siis see kõik räägib ka ebatervislikest neerudest.\nKaela külg. Kui tihti teie kael puhub ja te ei saa pead pöörata? Juhtub? Mina ka. Jah, need on ka neerud. Lihtsalt selles piirkonnas on kõik haiguse tõttu pigistatud ja süvis on lihtsalt imelihtne tuul, mis tervete neerudega midagi erilist ei teinud. Ja siin saate ohutult lisada kurguvalu selle erinevates ilmingutes, eriti mädane kurguvalu ja näärmete põletik.\nOsteokondroos - need on ka neerud. Sellepärast on teil vale poos ja vale istumine. Muidugi on koolis süüdi ka koolides kasutusele võetud süsteem, peaaegu kõik lapsed tulevad välja halva selgrooga (aga tegelikult neerud).\nKäed ja jalad, kui sageli külm, kui neil on lööve, kui jalad ja käed "keerduvad" või higistavad, siis liigesed kinnituvad, lõhenevad ja murenevad - need kõik on ka neerude talitlushäired.\nHäired vererõhuga - need on ka neerud. Vähenenud ja kõrgendatud, pole vahet, kas need on neerud.\nTsüstiit, soor ja ühtlane kaaries pärinevad neerudest.\nTeine selline psühhosomaatiline sümptom nagu hirm, kust ja miks tekib, pole selge. Tundub, et kõik on korras, kuid sees on selline värin, vanaema kirjeldas seda sageli kui "kurchat varastas".\nKui inimene ei eralda 1,5 liitrit. uriin päevas, mis tähendab, et neerudes on tõenäoliselt kive.\nNeed on peamised neeruhaiguse sümptomid, mis säravad ja ütlevad meile nagu sibulad. Mul on kogu elu olnud peaaegu kõik ülaltoodud ja loomulikult ravisin neid kõiki eraldi, eraldi arsti juures, laadides veelgi rohkem neere.\nJa siis neerukivid. Muide, kas teadsite, et saate kive lõigata, kuid need moodustuvad, kui midagi ei muudeta, uuesti 2 nädala jooksul? Osteokondroosi, survet, nägemist... ja kõike muud saate ravida eraldi, kuid pole mõtet, välja arvatud üksteise sümptomite ajutine leevendamine.\nSellest kõigest aru saades olin hämmingus, et kõik jäeti unarusse: selg valutab, nägemine on rikutud, käed, jalad, surve jne. nimmepiirkonnas. Meie keha on aga ime, kuidas see taastatakse, sellel on selline potentsiaal, millest ollakse üllatunud. Tuleb luua ainult süsteem loomiseks, mitte hävitamiseks, ja kõik normaliseerub järk-järgult. Minu lugu on selle näide.\nKui mõistate, et kõik neeruhaiguse sümptomid on seotud mustriga, neerud ise koos vaevustega, siis on tulemus hämmastav.\nJärgmisel rünnakul läksin arsti juurde ja ta paljastas kristalluuria ja hüdronefrootilise muundumise.\nKristalluuria on haigus, mis on seotud liigse soola, uraatide ja liiva sisaldusega uriinis.\nNeeru hüdronefrootiline transformatsioon (või hüdronefroos) on tõsine progresseeruv haigus, mille korral neeruvaagna ja tuppleht laienevad. Selle laienemise tõttu on anumad kokku surutud, mis põhjustab neerufunktsiooni olulist halvenemist..\nMinu tegevus neeruhaiguste vastu võitlemiseks\nMu neer on aasta jooksul täielikult taastunud..\nalguses loobusin täielikult soolast, siis mitte rohkem kui 2 g päevas.\nkeeldus suhkrust täielikult, asendas selle meega ja isegi siis väikestes kogustes on igasugused maiustused seente toiduks, mis mõjutavad uraatide moodustumist.\ndieedist eemaldatud kõik kaunviljad, liha, vorstid, kala, kohv, must tee, šokolaad, vorst, suitsutatud liha.\nkõrvaldas täielikult alkoholi.\nkõik gaseeritud joogid on neerude mürk, pidage seda meeles, isegi lihtsalt mineraalvesi gaasiga - see happesus tõuseb kohe ja neerude jaoks on hape vastuvõetamatu.\nVahetasin erinevad mahlad ja muud joogid puhta allikaveega, muide, mõned arstid soovitavad vähem juua, kuid see on lihtsalt vastuvõetamatu, mitte vähem kui 1,5 liitrit. päeva jooksul.\njõi ürte kõik need, mis sisaldavad palju kaaliumi ja magneesiumi: basiilik, tüümian, till, koriander, piparmünt, oksavits, korte.\nOlen kuu aega joonud taimseid nefrodeesitilku (see on Lespedeza, nõgese, jõhvika ja saialille segu).\nproovisin kasutada rohkem banaane, õunu, sõstraid, ploome, aprikoose, viinamarju, maasikaid, pohli, viigimarju.\nei mingit ülesöömist, kõik mõõdukalt ja õhtul söömisest keeldumine.\ntingimata hommikused harjutused ja füüsilised harjutused, et osteokondroosiga toime tulla ja teie neerud aidata.\nerilist tähelepanu tuleks pöörata kapsa kvasile.\nKapsa kvassi retsept:\nkapsas 1 kg.\nvesi 1,6 l.\nLoorberileht 3 tk.\nköömne 1 näputäis\ntilli 1 näputäis\nHaki kapsas ja haki blenderisse, lisa vesi nii, et kontsentratsioon oleks nagu hapukoor, lisa vürtsid, kata lapiga ja pimedas kohas, segades kõike kaks korda päevas. Kui terav ebameeldiv lõhn kaob (umbes 3-4 päeva), kurnake ja jooge tass kaks korda päevas, 30 minutit enne sööki.\nMuidugi oli mul 1 kraadi hüdronefroosi, avastasin selle õigel ajal, lihtsalt uurides oma vaevusi, mis osutusid neeruhaiguse sümptomiteks. Tegin ultraheliuuringu - kõik sai kinnitust. Väga ohtlik haigus, mille järel neerud võivad ebaõnnestuda. Olge tähelepanelik, jälgige ja uurige sümptomeid.\nKrooniline prostatiit ja neerude tervis - seos kahe süsteemi vahel\nHaiguste ja nende ravi kohta teabe kättesaadavus on viinud paljud mehed vähem arstiabi otsima. Eesnäärmepõletiku tunnustega sarnaste sümptomite korral ostavad paljud inimesed reklaamitud tooteid ja joovad neid õigel viisil.\nKõik teavad, et tervislikul inimesel on uriini normaalne värv kollane - helekollasest tumedani, peaaegu oranžini. Uriini värvus sõltub selles sisalduvate pigmentide - urobiliini, urokroomi, bilirubiini, samuti mitmesugustest lisanditest (näiteks leukotsüüdid, mäda, valk või veri), mis esinevad organismi erinevate haiguste korral.\nSelliste haiguste diagnoosimine, ennetamine ja ravi nagu balaniit, balanopostiit, ureaplasmoos, mükoplasmoos, trihhomonoos, klamüüdia, varikocele, eesnäärme adenoom, urolitiaas, prostatiit, uretriit, tsüstiit.


Reg. kood 14161161\nKonto number / IBAN TBB Pangas (varasem nimetus Tallinna Äripank): EE260000009320056450\nOPA Credit OÜ tegeleb äriklientidele finantseerimislahenduste pakkumisega kas kinnisvara või juhatuse liikme käenduse tagatisel. Meie kogenud meeskond hindab kliendikesksust ning personaalsust. Oleme usaldusväärsed ning oma finantseerimisotsustes kiired, otsustame laenu andmise ühe tööpäeva jooksul.\nMe mõistame Teie probleeme ning püüame neid aidata lahendada Teie jaoks võimalikult kasulikult ning mugavalt, olles paindlikud ning Teie soove igati arvestavad.\nEriti häid pakkumisi teeme oma püsiklientidele, sest hindame pikaajalist partnerlust ja avatud ärisuhet. Samuti hoiame au sees vastutustundliku laenamise põhimõtet ning kaalume alati kliendiga koos läbi kõik võimalused laenu tagastamise osas. Meie eesmärk on, et meie kliendid oleksid rahul nii meie teeninduse kui oma äri käekäiguga.


BioHealth on unikaalne prebiootikum toidulisand. Toidulisand on mõeldud toetama soolestikku mikroobide, eriti diarröa / sooleprobleemide, samuti seennakkus sümptomite korral.\nHind: 14.00€ 11.00€\nBioHealth® prebiootikumi soovitame anda lemmikloomale alati kui on:\n- stressi põhjustavad olukorrad.\nBioHealth® toidulisand sisaldab betaglükaane ja ja mannaoligosahhaariine mis suurendab soolestiku vastupanuvõimet viirus- ja bakteriaalsed haigustele. Mannaoligosahhariid kaitsevad soolt toksiinide ja patogeenide vastu, mis võivad sattuda lemmiklooma soolestikku, muutes nad kahjutuks. Toidulisandis olevad Aspergilluse kiud seovad kahjulikke baktereid oma pinnale ja väljutavad bakterid väljaheitekogumiga soolest. Aspergillus on ka suurepärane allikas kiudainetele, mis suurendavad soolefunktsioone, tahkestades vajadusel väljaheite, vähendavad gaasi moodustumist, suurendavad vastupanuvõimet soolestiku infektsioonidele, samuti vähendavad rooja lõhna.\nBeetaglükaanide toimet organismi vastupanu suurendamisel on kinnitanud mitmed sõltumatud uuringud. Toime tulemus põhineb nende võimel stimuleerida vere valgeliblede (granulotsüütide, monotsüütide ja magrofaagide) toimet, mis hävitavad sissetunginud kahjulikke rakke.\nKuivatatud Aspergilluse kiud.\nÜks teelusikatäis segatuna toidu sisse.


Transfeerid marsruudil Milano Linate (LIN) lennujaam - Montecastello\ntransfeer Milano Linate (LIN) lennujaam - Montecastello\nTäida otsinguvorm, et leida parimad transpordihinnad valitud sihtkohta, milleks on Montecastello\ntransfeer Milano Linate (LIN) lennujaam - Montecastello kaardil\nMilano Linate (LIN) lennujaam - Montecastello transfeeriks kuluv aeg\nMilano Linate (LIN) lennujaam - Montecastello vahemaa\nMontecastello - keskuses ja kaugemal\nTransport sihtkohaga: Montecastello\nKiireim viis sõitmaks marsruudil Milano Linate (LIN) lennujaam - Montecastello\nKiireim viis soovitud sihtkohta (Montecastello) jõudmiseks on ette tellitud ja Sind saabumisel ootav takso või minibuss, mis on valmis kohe reisi alustama.\nSoodsaim viis reisimaks marsruudil Milano Linate (LIN) lennujaam - Montecastello\nKõige ökonoomseim viis soovitud sihtkohta (Montecastello) jõudmiseks on buss. Jagatud transpordivahendid on rahakotisõbralikumad, kuna Sinuga koos reisib soovitud sihtkoha suunas ka teisi reisijaid.


Poolpolsterdatud rinnahoidja Donna - Pesupood\nKaunis ja naiselik navy- sinisest kangast poolpolsterdatud rinnahoidja pakub ideaalset toestust ning kujundab kauni dekoltee. Korvid on kaunistatud sinise ja kuldse pitsiga. Naiselikkust lisab kuldne süda dekolteel\nTe hindate: Poolpolsterdatud rinnahoidja Donna


Võõrad uputavad Mändjala küla konteineri prügisse\nVõõrad uputavad Mändjala küla konteineri prügisse (7)\n– 04/07/2009Rubriik: Maakond\nMändjala küla prügikast, mida esmaspäeviti tühjendatakse, upub juba paar päeva hiljem olmejäätmetesse. Külavanema sõnul ei tee seda külarahvas ega turistid, vaid linnast ja naabervaldadest inimesed, kes Mändjalast läbi sõidavad.\nJuuresolevat pilti kommenteerides, mis tehtud kolmapäeval, ütles külavanem Irja Lepik, et seal on prügi veel suhteliselt vähe. “Oleksite pidanud nägema seda, mis oli möödunud reedel. See oli kaks korda hullem,” kirjeldas ta masendavat vaatepilti.\nInimesi on tema sõnul käinud isegi käruga Mändjalga prügi toomas ning kindlasti pole tegu oma küla elanike või suvilaomanikega, sest neid kohalikud nägupidi tunnevad. Prügiga uputajate näol on tegu inimestega, kes külavanemat nähes väledalt autosse hüppavad ja tuldud teed tagasi sõidavad.\nPrügiuputuse teema on Mändjalas üleval igal suvel, talve poole on rahulikum. Külavanem ei pane pahaks, kui suvitajad ja turistid küla prügikasti paar “nutsakat” poetavad. “Aga et linnast ja teistest valdadest tuuakse oma prügi ja ehitusmaterjale, isegi vanu pliite ja külmkappe, see on häbematus,” kurtis ta. Enamasti poetatakse kilekottide kaupa olmejäätmeid.\nEriti hulluks teeb külarahva jaoks olukorra see, et kilekotid pannakse hunnikusse konteineri ümber ja peale, kust need maha kukuvad ning öösel tõmbavad rebased ja kajakad prügi laiali.\nPrügiprobleemiga on maakonnas teravalt kokku puutunud Riigimetsa majandamise keskuse (RMK) Saaremaa puhkeala juhataja Anu Metsniit. Varem oli Mändjalas asuva puhkemaja prügikast samuti tee ääres, ent nüüdseks on see illegaalse prügitoomise vältimiseks viidud maja õue.\nJuhataja sõnul tuuakse ka sinna võõrast prügi. Ja mitte ainult.\nMetsniit tõi näite, et inimesed poetavad prügi ka teede äärde paigaldatud käimlatesse. “Odalätsi allikate juurde kempsu toodi kaks suurt 200-liitrist kotitäit prügi!”\n“Asi ei ole selles, et vald ei tee midagi või RMK. Me tegeleme prügiga suures mahus, aga esiteks hakkab see pihta inimese mõtlemisest, mida ta prügiga teeb,” rääkis Metsniit. Temas tekitab hämmastust, et keegi poetas Loode tammikusse 200 viinapudelit, ehkki linnas on klaasikonteinerid olemas.\nKaabakas tabati teolt\nMetsa alla prügi sokutamine ei ole ainult Mändjala probleem. Oma Saar vestles ühe Upa elanikuga, kelle abikaasa tabas kahe nädala eest tee äärde prügi sokutaja. Upal elav kopajuht nägi, kuidas tee ääres peatunud autost väljus mees, kes läks metsa, kilekotid kummagi käe otsas. Metsast väljus mees juba kottideta.\nKopajuht peatas traktori auto ees ja päris mehe käest aru. Viimane valetas alguses, et käis metsas hädal, kuid hiljem tunnistas oma pätiteo üles ning tõi kotid metsast välja. Tegemist oli vanema meesterahvaga, kes kindlasti ei olnud turist. Reostaja teo motiividest kopajuht sotti ei saanud.\nKülaelaniku sõnul oli Upal konteineri juurde prügi toojatega probleeme siis, kui konteiner maantee ääres asus. Nüüd seisab see küla keskel ning juhuslikke inimesi sinna ei satu, aga metsa alla visatakse prügi endiselt liiga tihti.\nLisatud: 06.07.2009 / 07:48\nkuhu peaks võõras oma prügi panema?\nLisatud: 06.07.2009 / 08:47\nLugu selgitab taas, et prügimajanduse korraldusega on asi täitsa untsus. Olgu asjapulgad tänulikud, et Mändjala prügikastide juurde tuuakse, mitte aga teeäärtele või metsa alla. Aga äkki peaks olema teatud kohtades, kaasaarvatud Mändjala, kõigile soovijatele mõeldud prügikogumise võimalusi. Niikaua, kui prügivedu on muudetud äriks, ei saa asjast asja. Ei usu lapski, et linnast toodi käruga sodi Mändjalga. Kiruda inimeste mõttelaadi on ka päris mõttetu, sest niipalju, kui on inimesi, võib olla ka arvamusi ja põhimõtteid. Kokkuvõtteks: prügimajanduses on suur segadus, mille põhjustajad EI OLE TARBIJAD. Millal jõuab see asjapulkadele viisakalt öeldes alt üles.\nLisatud: 06.07.2009 / 09:10\nPrügimajanduses ei saa olla võõraid ja omasid prügitootjaid/toojaid! On vääralt mõtlevad/otsustavad asjapulgad. Lükake see väide ümber, palun.\nto to kohalik\nLisatud: 06.07.2009 / 21:48\nhuvitav küll,missugune lepig keelaks inimesel oma prügi metsa-alla viia või võõrasse konteinerisse sokutada?kontrollida võib küll lepingu olemasolu aga mis edasi?prügimajanduses on ju segadust nii,et jagub-sorteeri oma prügi mitmesse eri kotti ja siis auto tuleb ja kõik kotid lendavad ühte patta?\nLisatud: 06.07.2009 / 11:07\nPrügimajanduses ei ole segadust! Kõik tarbijad on prügitootjad ja peavad oma jäätmete eest ka ise maksma, paraku, sellest maksmisest tahetakse kõrvale hiilida ja oma rämpsu mujale sokutada. Kui kõigil oleksid lepingud, mida peaksid kohalikud omavalitsused kontrollima, siis sellist olukorda lihtsalt tekkida ei saaks! Samas on olukord päris hull meie vaatamisväärsuste juures, kuhu prügikaste on võimatu paigaldada turistidele, sest need täidetakse silmapilgselt kohalike poolt, kellel puuduvad lepingud, või kes korra aastas teenust tellivad, väites, et neil rohkem jäätmeid ei teki. Inimesed, kes elavad kortermajades ja neil toimub regulaarne jäätmevedu, siis nemad vaevalt, et oma üleliigset olmeprügi mujale tarivad. Siit küsimus, kes siis on need konkreetsed reostajad?\nLisatud: 06.07.2009 / 11:42\nJa ongi platsis asjapulk, kes ei tabanud “matsu”. Mõtleme veel….\nLisatud: 07.07.2009 / 08:34\nÄra RÄUSKA !\nSelliste valedega siin praegu esineda on väga ebaviisakas ja suisa pahatahtlik. Saaremaal ei sõida ringi eraisikute juures pakendite ja paberikogumis autod!


Naksakad Naised: september 2019\nuue hooaja liikmetest\nSelle hooaja esimene trenn toimus 25. septembril 2019. Trenni teeme kolmapäeviti kell 19-21 Käru kooli saalis.\nSellest hooajast liitusid meie rühmaga Marju ja Eda Türilt ning Loreida Lellest. Samuti käis ühes trennis proovimas ka Pille, kellele siiski ajaliselt trenniaeg ei sobinud.\nVäikese pausi võtab Kristi, kellel sündimas oktoobri lõpus beebi.\nSeega sellest hooajast tantsivad meil: Dagmar, Eda, Eveliin, Janelle, Kaja, Loreida, Mari, Marju, Meelike, Riina H, Riina K, Veera.\nJuhendaja on ikka meil Eva (ja kui väga vaja, siis ta tantsib ikka ka).\nSildid: 2019, Dagmar, Eda, Eva S, Eveliin, hooaja alustamine, Janelle, Kaja V, liikmed, Loreida, Mari K, Marju, Meelike, Riina H, Riina K, Veera J\nEva viskas suvel õhku mõtte, et hooaega võiks alustada tema pool pärast seda, kui ta on omale diivani ära ostnud. Üheks septembrikuu kolmapäeva õhtuks saimegi kutse Eva juurde. Nii nagu trennipäev hakkab olema, et hooaja alustamisega pisut harjuda.\nEesmärk oli arutada uue hooaja plaane. Teemaks olid erinevatest välisfestivalid (näiteks Europeade Klaipedas ja mõned teised väiksemad festivalid näiteks Ungaris või Gruusias). Eva tegi teatavaks, et meiega liituvad ka kaks uut liiget Türilt. Kuid nendel ei olnud võimalik tänasest kokkusaamisest osa võtta. Samuti arutasime uute-vanade tantsude üle, mida meelde tuletada ning mida kindlasti oma repertuaari jätta.\nSildid: 2019, Eva S, hooaja alustamine


Ideed Ülestõusmispüha Tabeli Seadistamiseks Ja Centerpieces 💡 Pühad | ET.HomeInteriorz.com - 2019\nPõhiline Pühad Lihavõtte keskosas on lihtne teha\nSweet Treat Centerpiece\nPunane ja roheline teha ülestõusmispüha\nKevadise sündi tähistamine\nVõtke pühi välja õues\nŠokolaad pole mitte ainult bunnies\nÄrge sööge keskosa\nHea vanamoodne ülestõusmispüha\nKogu kodu valmistatud koostisosadest on see Easter Centerpiece looduslik klassikaline segu. Ta kasutab moodsa valgustuse jaoks munakujulisi küünlaid.\nPastelli värvid on närimiskummid, nii on ka želeedoad, ja need kaks moodustavad selle magusate lihavõtte keskosa täiusliku kombinatsiooni.\nPunased ja rohelised värvid ei ole enam ainult jõuludeks. Neid saab hõlpsalt kasutada ilusate ülestõusmispüha või kevadelaua kaunistamiseks. Kristlased usuvad, et punane kujutab endast Jeesuse vere, roheline kujutab endast uut elu ja valge kujutab puhtust. Kasutage kõiki kolme, et rääkida ülestõusmislugu.\nTeenetemärgi vihje: Raha säästmiseks ei võta ma kunagi endale spetsiaalset roogi, vaid soovin oma igapäevaseid roogasid uuesti tuua värskete lauaimingimuste juurde. Vaata neid plaate kasutades mõnda teist ülestõusmispüha või kevadelaua ideed.\nSellel lihavõttepuksiiril pole vaja juhtida lillede. Teie kevadel või ülestõusmislaudel olev lillekorraldus on odav ja hõlpsasti valmis - ainus vajalik vahend on päris lint või nöörid.\nSee värske traditsiooniliste lihavõtte värvide võtmine muudab teie ülestõusmispühade või kevadelaua heledamaks. Asetage pesad ja munad erksavärvilise ripsmetega, et viia see ülestõusmispüha koht kogu kevade ulatuses.\nSee suurepärane kodumajutus teie ülestõusmispühade või kevadelauale võimaldab välitingimustes teie peamist kujundust, säästes teie raha. Lauale jäljendatud looduslikud elemendid võimaldavad looduse ilu särada.\nSee ülestõusmislauade või kevadelauadide idee tõestab, et tumedad värvid võivad kevadel olla uhke. Igapäevaste lauanõude kaunistamine on suurepärane võimalus raha säästa ja lihtsa kevade õitsengu muudab selle tumedate kaunistusteks. Lihtsad kullaga pakitud šokolaadi bunnies või munad koos tumedate kaunistustega muudaksid ka elegantse ülestõusmispühade koha.\nSee ilus ülestõusmispüha või kevade keskosa näitab, et suvi on peaaegu siin. Kuna see keskosa on piisavalt tugev, et seista üksi, siis lihtsalt segage oma igapäevase valge roogi ja voodipesu.\nSee näpunäitev riik on otse kodus söögitoas või piknikulauas. Kui teil puuduvad vaasid, kasutage muljurnimahi või väikest klaasnõusid, et hoida metsikkasvärvi või odavaid kimbuid. Selle välimuse ilu (ja mahukus) on see, et midagi ei sobi.\nOle Itaalia see ülestõusmispüha või lihtsalt teeseldes, nagu sa oled. See lihtne lihavõtte laud, mis kuvab ere Toskaani maavärina toone ja värskete juustude ja leiva levikut, tõestab, et lihavõtted ei pea alati olema jänku. Buona Pasqua! (See tähendab õnnelikku ülestõusmispühi!)\nEelmine Artikkel Top 10 halvimat põhjust, miks on pulmad ja abielluda\nJärgmine Artikkel Põlvede jahtide ideed Tweensile\nHoki teema sünnipäevapidu ideed


Vaene väike vereimeja ~ Onu Kalveri lühijutud liikuvate piltide ainetel\n15:56:00 Kalver täitsa viisakas No comments\nOli kord selline vahva mäng nagu Serious Sam, ei mingit nurgataga hiilimist, püünislõksude seadmist ega keeruliste taktikaliste manöövrite täideviimist. Erinevaist relvadest tuli lihtsalt vastavale vaenulikult meelestatud grupeeringule kõige rohkem suurimat kahju tekitav välja valida. Ei olnud nii, et kõmmutasid ainult raketiheitjast, ilma peata kamikazed kartsid ka tavalist kuuelasulist. Ses mõttes, et ei kartnud, ükski tulnukas ei kartnud sind, pigem olid sa viimane kreemisai pagaripoe aknal, millele kaks nädalat paastunud kaalujälgijad tugigrupi kokkusaamiselt tulles tormi jooksevad, aga nende ridu harvendas selle kuuelasulisega väga edukalt.\nBlood: The Last Vampire(2009) tõi selle mängu meelde. Peategelase elu oli ainult veel lihtsamaks tehtud. Katana pihku ja hakkima. Aastal 2000 on välja antud samanimeline animatsioon ja ilmselt on enne seda veel olnud samanimeline koomiks ja telesari (tegelikult nagu selgus, tulid need pärast, isegi mäng on tehtud, nii et kui kellegil on huvi koolivormis näitsikuna samuraimõõgaga vampiire rappida, siis ei ole vaja rohkem ringi vaadata). Ja ongi kõik, mingit sisu on veel sinna ümber katsutud nuputada, aga see on juba eos surnud üritus. Sest kõik see aeg, kui inimesed niisama jutustasid ja kedagi samuraimõõgaga tükkideks ei raiutud, oli mu arvates raisatud aeg. Kui mul on valida, kas vaadata armsas kroogitud seelikus neiukest kirjandustunnis istumas või võimlas kurinahku poolitamas, siis ei ole ju kirjandustunnil tegelikult mingit võimalust.\nÜldiselt võiks ju arvata, et kui filmis on vampiirid ja neid päikesekiirtes sätendava mõõgaga algosadeks lahutatakse, võib olla tegemist õudusfilmiga. Ei ole, madinastseenid on tehtud selleks rõhutatult ebausutavad. Tõelised kaunid, aga samas ka naeruväärsed. Veri lendab klimpidena, täpselt nagu joonistatult. Peategelane lendleb katuselt katusele. Veoautoga põhjatusse kuristikku kukkumine päädib määrdunud näo ja kriimustatud põlvega. Kui ainult vahepeal seda pagana jutumulli ei aetaks. Neiu astub uue kooli uksest sisse, ütleb direktorile tere ja juba jooksevad vampiirid trepist alla teda tükkideks rebima, pärast rehmab näolt vere maha ja läheb mingisse baari pitsikest riisiviina võtma, ning hetk hiljem jooksevad juba kõik baarikülalised, kes on tegelikult vampiirid, teda tükkideks rebima. Mulle oleks täiesti piisanud sellisest hulgast dialoogist ja teemaarendusest.\nOtsus: päris õudusfilmiga just tegemist ei ole, aga pika ja väsitava festivali lõpufaasis, kus isegi Mart Sander juba midagi kergemini seeditavat näha sooviks, täiesti kaalutav variant.\ndigimuutumise fenomen leiab seekord rakendamist vampiiride peal, esmalt digimuutub inimene vampiiriks ning superdigimuutub lihtsalt teravate hammastega vampiirist edasi veel millekski, mille peale Dracula ilmselt kirstukaane tagasi peale tõmbaks ja endamisi posiseks, et ega ta nüüd nii näljane ei olegi ja homme ka öö.\nmuhedad vennad, ametilt koristajad.


Menstruatsiooni ärajäämine 05.01.04 / Naistehaigused\nOlen 18 aastane ja muret teeb see et mul on umbes 5 kuud menstruatsioon ära jäänud. Ise pean põhjuseks kaalus alla võtmist. Olen 177 cm pikk ja kaalusin varem umbes 62-63 kg, suvel aga hakkasin tegelema tihedamalt spordiga ning võtsin alla 4-5 kg. Tervislikuma toitumise nimel loobusin ka liha söömisest, kui siis söön minimaalselt kana või kala liha. Tahtsingi küsida, et kas mu oletused on õiged ja kas pean jälle kaalus juurde võtma et menstruatsioon taastuks või on mul mõni muu terviseprobleem? Ja kas ma peaks selle probleemiga pöörduma arsti poole?


Peace! Casket FUNERALS in Bronx, NY - ALTA FLORISTERIA\nFUNERALS BASKET ROSES 001 $130.00\nFUNERALS BASKET ROSES 001\nRed And White Roses, Lily, Snapdragon White, Hypericum, White Basket.\nRED AND WHITE ROSES LILY SNAPDRAGON WHITE HYPERICUM WHITE BASKET\nALWAYS IN MY MIND $200.00


Constraints-Led Approach: Ian Renshaw (Queensland University Of Technology, Australia), Keith Davids (Sheffield Hallam University, Uk), Daniel Newcombe (Oxford Brookes University, Uk), Will Roberts (Oxford Brookes University, Uk) - Raamat | Rahva Raamat\nAvaleht / Raamatud / Sport ja harrastused / Varia / Constraints-Led Approach\nAutor: Ian Renshaw (Queensland University of Technology, Australia), Keith Davids (Sheffield Hallam University, UK), Daniel Newcombe (Oxford Brookes University, UK), Will Roberts (Oxford Brookes University, UK)\n204.05 €Püsikliendile: 193.85 €Toodet on alles vähem kui 10 eksemplari!\nE-poes püsikliendile: 193.85 €\nKaupluses: 204.05 €\nKaup kätte: 4-8 nädalat, hiljemalt 05.09\n204.05 €Toodet on alles vähem kui 10 eksemplari!\nAutor Ian Renshaw (Queensland University of Technology, Australia), Keith Davids (Sheffield Hallam University, UK), Daniel Newcombe (Oxford Brookes University, UK), Will Roberts (Oxford Brookes University, UK)


Elektri- ja tahkekütusekatlad ei suuda konkureerida gaasiga\nKülmas korteris kütteperioodi algust oodates võib majaelanikel tekkida soov omada autonoomset keskkütet. Ärikataloogi telefoniraamatust hakkasid silma kolm keskküttekatelde müüjat -- Vesiterm, Efipa ja Callevel. Küsisime nimetatud firmadest universaalküttega (tahke- ja vedelküttel) keskküttekatelt 30 korteriga (2700m²) paneelmajale. Vesitermi poolt arvutati välja, et katla ligikaudne võimsus peab olema 190 kw.\nKui Vesitermil oli olemas universaalküttega katel, siis Efipal oli pakkuda vaid eraldi vedelküttel ja gaasil töötavad ja elektriküttel töötavad katlad. Callevelis ei olnud aga poe direktorit kohal ja müüja ei suutnud katelde kohta anda mingisugust informatsiooni.\nPakkumuste hindamisel on toetutud Eesti Tööstusprojekti projektijuhi Raul Rahumäe arvamustele. ÄP\nKatla kasuteguri näidud on normaalsed. Tegemist on küll kvaliteetse, kuid suhteliselt kalli katlaga. Hinna ajab kõrgemaks kliendi poolt valesti esitatud nõue katla universaalsuse kohta. Väga palju lähevad maksma tahkekütuse lisaseadmed.\nSellises suurusjärgus katelde puhul tuleb puidu ja briketi kasutamisest loobuda, kuna see nõuab ekspluatatsioonis mitmeid lisatingimusi alates teeninduspersonali olemasolust kuni kütteladudeni. Tahkekütusekatelde soetamisele tasub mõelda juhul, kui vajalik küttevõimsus ei ületa 50 kw.\nElektrikütte katel on gabariitidelt väike, kergesti üles seatav ja hinnalt odav. Ometigi on elektriküte väga jõuka inimese küte. Temagi suudab seda nähtavasti taluda ainult järgmisel paaril aastal, kuni elektrihind tõuseb eeldatavalt 3--4 korda. Isegi praegu suudab elektriküte gaasi ja õliga konkureerida vaid öise tariifi kasutamisel. Kui tekib vajadus sooja järgi ka päeval, on vaja öise tariifiga saadud soe akumuleerida. See nõuab veepaagi või keraamilise akumulaatori olemasolu, mis teeb aga algselt odava elektrikatla kalliks.\nGaasiküttega keskküttekatlale ei ole konkurenti ei katla hinna ega toodetava soojuse hinna osas. Erinevalt elektri hinnast on gaasi ja õli hinnad juba praegu maailmatasemele tunduvalt lähemal, mistõttu ei ole oodata nende edasist suurt tõusu. Tasso kateldel on ka väga head kasutegurinäita- jad.\nErinevalt suuremõõtmelisest universaalküttega katlast on neid kerge paigaldada ilma eraldi katlamajata korterelamu keldrisse (jääb ära keldriuste lõhkumine või katla monteerimine kohapeal).


Leigo peremees jahib erilisi ideid - Arhiiv - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nLeigo peremees jahib erilisi ideid\n3. märts 2012, 10:23\nNagu jäised oreliviled: Leigo talu peremees Tõnu Tamm on alati püüdnud ühendada kauni looduse ja ilusa muusika.\nTõnu Tamm on loonud eesti kultuuris hinnatud kaubamärgi, rajanud mitu kaunist järve ja mõtleb pidevalt, kuidas elu kõigile sisukamaks teha. Aga nüüd ripub tema pea kohal kriminaalasi – ta on kahjustanud loodust. Tamm ise arvab risti vastupidist.\nÕdus äraolemine: Tõnu Tamm imetleb vanema poja Taavetiga oma häärberi suures kaminatoas jää sisse külmutatud kallat. Klaasis on tema talust pärit astelpajumahl. Perekoer, eesti hagijas Neti lesib soojal truubil.\nHelivõlur: Tõnu Tammel on idee teha digitaalse oreliga vabaõhukontsert keset karget talveööd.\nMeistrimees: Tõnu Tamm nuputab, mida imelist veel jääga teha annab.\nLõuna-Eesti mees Tõnu Tamm (70), kelle Leigo järvemuusikast on saanud Eestis arvestatav kaubamärk, on julgete ideede generaator.\nMöödunud nädalavahetusel talvepealinnas Otepääl debüteerinud jäämuusikaüritus on vaid väike lüli tema suurte ja pööraste kavatsuste ahelas. Tema visioonid, mis sageli hakkavad kujunema öötundidel, ulatuvad otsapidi Euroopasse.\nTa on kunstnikusoonega maamees, kes ei kurda raske elu üle, vaid mõtleb alalõpmata, kuidas elu endale huvitavamaks teha – ja teistele ka.\nKuid ta ainult ei mõtle, vaid ka teeb.\nAga kes teeb, sel juhtub. Nii on ka Tamm, kolme täiskasvanud lapse isa, pidanud taluma valusaid tagasilööke. Kas või näiteks teraviljakasvatust proovides, kui viieaastast pingutust – rääkides tuludest – ei krooninud ükski Eesti kroon.\nKuid ta ei kiru raisatud aega ja vaeva. «Tegime seda hambad ristis,» tunnistab mees, «sest see oli ilus, kui viljapead lainetasid künkail tuules ja kui vili sügisel kollaseks läks.» Ta kutsus seda dekoratiivpõllumajanduseks.\nOskus näha ka raskustes ja ebaõnnestumistes positiivset on Tammel ja tema perel ja samuti Leigo kultuuriüritustel aidanud igas olukorras vastu pidada.\nTõnu Tamm, kelle loodus- ja kultuurihuvi ühtisid omal ajal Siberi-matkadel kunstilisi loodusfilme tehes, võttis Arteri jutule oma talu suures toas hiiglasliku kamina ees, seltsiks vanem poeg Kaarel ja eesti hagijas Neti. Abikaasa Tiiu-Mall oli Tartus tütrelapsi hoidmas.\nÜllatage lugejaid algul hoopis mõne põneva looga oma Siberi-matkadelt.\nSõitsime Taimõri lõunaosas Putoraana mägismaal kummipaadiga Kotui jõge pidi 1530 km kuni Põhja-Jäämereni välja. See oli asustamata kant: ainult platoomäestik, vahepeal kanjon-orud, neis pikad järved, tohutud kosed. Meid visati helikopteriga mägede keskele.\nSiis sain esimest korda näha pilootide kaarti – Vene ajal ju ei antud kaarte kasutada –, kus oli meie poolele marsruudile, 700 km kaugusele, märgitud ühe järve ääres must ristkülik ja juurde kirjutatud ohotnik, jahimees.\nKui sinna lähenesime, tuli kaldavallil vastu noor mees, nägu punetav-õhetav, kümmekond laikat ümberringi. Ronisin kaldast üles, surusin talle käe pihku ja ütlesin vene keeles, et oleme Eestist, seikleme.\nTema naeris laia naeru ja ütles: «Tere, minu nimi on Ants!» Ta oli seal olnud juba 11 aastat kutseline jahimees. Tollal oli ta üksinda, paariline oli hiljuti hukkunud. Kevadel olid NSV Liidus valimised, osavõtt oli sada protsenti – sinna toodigi lennukiga valimiskast, ja kast viina ka. Ta paarimees kukkus purjus peaga vette ja uppus.\nSattusite ise ka mõnda ohtlikku olukorda?\nKord taheti kinni võtta. Meie juurde maandus vesilennuk, mingi natšalnik Norilskist tahtis oma võimu näidata ja hakkas dokumente nõudma, kamandas meid paadist välja lennukisse. Aga läksime kiiresti sõudes allavoolu – ega lennukiga ju järele tule – ja saime minema.\nKas põhieesmärk oli neist käikudest filme teha?\nJah. Matkagraafik oli alati selline, et enne edasi ei lähe, kui filmitud saab, ja kui ilma ei ole, siis ootame, kuni ilm tuleb.\nLooduse pildistamine oli nooruses mu kirg. Sain koguni auhindu, isegi ühe Eesti loodusteemalise fotokonkursi võitsin ära, kui olin alles 8. klassis. Sealt kasvas välja filmihuvi.\nKui filmilint matkal otsa sai, kadus ka matkamise isu ära – ei tahtnud enam edasi minna, sest kõik kaob, kui ainult korra näed. Aga ma ei läinud loodust ainult vaatama ja nautima, tahtsin midagi luua, elamust jagada. Püüdsin teha oma filme emotsionaalselt mõjuvaks: monteerisin need muusika järgi. Pildi ja muusika koosmõju olen alati taga ajanud ja sellest kasvas välja ka Leigo järvemuusika idee.\nTöötasite kümme aastat Jõgeval sordiaretusjaamas, aga tulite sealt järsku ära. Miks?\nMul oli kogu aeg hirmus kihk metsa poole ja loodusesse. Jõgeval geneetikalaboris töötades ootasin igal aastal, millal saab Siberisse. Kogu aeg oli rahuldamatuse tunne. 1970. aastate keskel küpseski mõte, et ütlen selle koha üles. Kuna mul jooksid juba filmid ETVs, vormistas ETV mind mittekoosseisuliseks autoriks.\nSain legaalseks vabakutseliseks, kuid sellega ei teeninud peaaegu midagi. Tasu maksti kuidagi kombineerides selle teksti pikkuse järgi, mille ma kaadri taga filmi juurde lugesin. Aga see ei katnud filmilindi kulugi.\nKüsite, et millest ma siis elasin. Sain ärikogemuse ammu enne kooperatiivide tulekut. Kasvatasime [naisega] Jõgeval kasvumajas jaanuarist peale nartsisse ja naistepäevaks müüsime kõik maha – sellega oli aasta elamisraha olemas ja ekspeditsioonid rahastatud.\nKui näitasin Putoraana mägismaa filmi ETVs, tuli toimetusse ühelt Lõuna-Eesti mehelt kiri. Ta kirjutas, et tema elu unistus on saada kutseliseks jahimeheks Siberis, ta on sinna kirjutanud, aga pole vastatud, ja küsis, kas ma saan aidata.\nSmugeldasin ta sinna ühe ekspeditsiooni tühjaks jäänud baasi valvuriks. Ega seal tegelikult mingit baasi olnud, aga saime nii ühe ekspeditsiooni juhiga, Lembit Kitsinguga kokkuleppele. Lõpuks saime kolmekesi headeks sõpradeks, käisin neil siin Lõuna-Eestis külas ja nii tekkis mõte, et tahaks ka endale siia suvekohta.\n1981. aasta naistepäeva paiku saingi telegrammi, et tulgu ma vaatama, üks koht on saadaval. See oli Leigo. Oli udune pilves ilm, kõik oli valge lume all, aga tundsin, et see on õige koht.\nMaksin kohe käsiraha ära. Küsisin veel vanatädilt, kes kohta müüs, et kas siin veekogu ka on. Ta ütles, et sauna taga on tiik. Ütlesin, et kui üks veekogu on, siis saab ka teisi teha. Ja ostsingi koha ära.\nTulime pärast tehingu vormistamist siia mõneks päevaks elama, et vaatame, kuhu oleme sattunud. Vastsündinud teine laps oli ka kaasas. Imelised ilmad olid siis aprilli algul: päike paistis, lumelaigud põllu peal, lõokesed lõõritasid – ei raatsi ära minna! Olime ühe päeva, siis teise. Sõitsin Jõgevale tagasi, võtsin toidunõud ja toidu kaasa, ja jäimegi siia.\nAlgul mässasite põllumajandusega. Miks loobusite?\nLilleäri kõrbes, sest lilli hakati Hollandist massiliselt sisse tooma. Aga peamine põhjus oli selles, et me lilled jäid kängu: siin on nii vilets maa, Jõgeval nii rammus. See oli kole raske aeg, sest lilled oli meil ainuke sissetulek. Olime vahepeal nii hädas, et müüsime raamatuid ja muid asju.\nTollal kiruti vahendajaid, et keegi ei taha toota. Ma pole kunagi ärimees olnud, aga mõtlesin, et kui vahendamine on kasulik, proovin ka.\nLeidsin Helsingis firmad ja kauplused, mis tegelevad sisekujundusega. Tol ajal oli moes kõik naturaalne, ehe ja vanaaegne. Sinna läks koormate viisi tsinkämbreid, kastekanne, petroolilampe – lihtsad, robustsed, ei mingit klantsi.\nKord küsis ühe kaupluse müüja, ega mul Eestis äkki lillepotte ole. Muidugi on, nii et tapab! Läänes oli mindud üle plastpottidele, mis olid inimesed ära tüüdanud; kõik tahtsid ehedaid savipotte.\nViisin siit mõned näited karvastest, veidi lopergustest ja nurgelistest pottidest, mille kvaliteet oli alla igasugust arvestust – küll need meeldisid! Algul viisin neid kohvritega, siis Žiguli pagasiruumis, siis pakiautoga, lõpuks läks veokitäis. Kõige kallimad olid kasutatud potid, millel olid vetikad ja sammal peal. Müüsin neid puruodavalt, sest siit sain need tasuta. Pankrotti läinud aiandid ütlesid, et viige ära, muidu peksame killustikuks.\nSee oli imeaeg! Isegi metsseaharjased müüsin ükshaaval maha. Üks Soome kalamees palus, et teil on Eestis metssead, toogu ma talle turjaharjaseid, ta paneb need sikuti lati otsa, kust tamiil läheb üle, siis on kõik, mis jääaugus toimub, jõhvi otsas hästi näha.\nJärgmise reisiga, kui viisin oma potikoormat, tuli see viimasel hetkel meelde. Olin just sõitnud libedaga ühele seakarjale otsa, sain ühe sea kätte, tema nahk oli juba põrandal. Ruttu-ruttu kitkusin sealt karvu ära. Siis mõtlesin: aga kui palju on Soomes kalamehi! Kohe tuli äriidee.\nKiskusime terve perega sealt tuhandeid karvu, panime need viiekaupa kõrvuti, kileriba alla ja teise peale ning jootekolviga vahed kinni – andsime kaubandusliku välimuse. Kõik osteti ära. Pärast tuli üks soomlane küsima, miks ma nii odavalt ära annan, et toogu need parem talle, ta müüb kümme korda kallimalt, pärast teeme tulu pooleks. Andsin ülejäänud karvad tema kätte. See mees kadus koos kõigi karvadega.\nEga me hakanud turismitalu ka tegema äriplaani järgi. Meil käis lihtsalt palju külalisi: sõbrad, sõprade sõbrad, tuttavad. Peaaegu iga päev tehti lõket. Siis hakkasid soomlased käima. Oli rublaaeg, konjak oli odav, jootsin neile seda kõvasti sisse.\nPärast hakkasid nad ütlema, et nad siin lärmavad, teevad tüli, et maksavad selle eest. Vastasin, et eks siis makske. Nii sain kogemata maitse suhu, et sellega saab teenida.\nKuidas muusika mängu tuli?\nKui tegin esimese järve, sai see nii ilus – järvel saar ja vanad pajud peal –, et kohe tekkis mõte: kui siin mängiks orkester või orel... See mõte kummitas mitu aastat, kuni ükskord sattusid jälle õiged inimesed õigesse kohta.\nKaks külalist käisid siin suusatamas, Jüri Leiten ja Tarmo Leinatamm. Mina neid ei tundnud. Aga Leiten hakkas uurima mu plaadikogu ja leidis sealt haruldase Telemanni trompetikontserdi.\nTa ütles, et on ise trompetimängija. Teritasin kohe kõrvu, ütlesin, et kui teinekord siia tuleb, võtku trompet kaasa, siin on üks imeilus koht, küll seal võiks vee peal ilusasti kõlada, metsast kõlab vastu.\nLäksime vaatama. Ja ta ütles, et ei tule trompetiga, vaid tuleb orkestriga – teeme siin kontserdi! Ja tõigi siia vaskpillide orkestri Tallinn Brass. Kontsert õnnestus ilusasti. Edaspidi tuli siia Tallinna kammerorkester, siis Vanemuise sümfooniaorkester jne.\nKas järved olete rajanud seetõttu, et vesi tõmbab inimesi ligi?\nJärvi tegime ikka oma silmarõõmuks, et oleks ilus maastik. Olen vee ääres üles kasvanud, Pedja jõe saarel. Nüüd on järvi 16, projektis on 32 – nii palju on sobivaid lohke. Tarvitseb vaid pais ette teha ja need täituvad veega. Need on justkui veehoidlad. Ennustatakse, et 50 aasta pärast kannatab maailmas kuni 50 protsenti inimesi mageveepuuduse all.\nOn teile kaikaid ka kodaraisse loobitud?\nNatuke ikka. Tahtsin üldplaneeringusse panna sisse, et Kaltsi mäele kunagi tuulepark teha. Ise ma ei oleks selleks suuteline, see on väga kallis, aga varem või hiljem, kui kõik mereääred on neid täis, otsib mõni investor sobivat paika. Siin on hea kõrge koht, tuult on peaaegu sama palju nagu mere ääres. Aga naabrid on vastu.\nKuidas kohalikud inimesed teie mastaapsetesse tegemistesse on suhtunud?\nAlgul häiris neid. Vene ajast mäletan olukorda, kui esimese järve valmis tegin ja keegi läks Tallinna kaebama. Tuli mikrobussi täis kõrgeid ülemusi kohale. Nad tulid järve äärde ja kohalik näitas, et vaat, tulevad siia mingid võõrad, hakkavad uputama põlde ja soid – selline omavolitsemine tuleb ära lõpetada! Tallinna mehed vaatasid – oli imeilus päev, päike säras, vesi sillerdas – ja üks ütles: «Oi, kui ilus on!» Ja teine ütles: «Näe, sinna auku saaks ka veel ühe järve teha.» Läksid minema ja mitte üks etteheide mulle ei tulnud.\nNüüd on aga meie haldussuutlikkus jõudnud nii kaugele, et leitakse, nagu oleks ma kriminaalkurjategija, ja algatati kriminaalasi.\nAsi on kohtus, mult nõutakse vanas rahas 100 000 krooni keskkonnale tekitatud kahju hüvitamist. Küsisin, kus on keskkonnale tekitatud kahju. Oma arust olen keskkonna seisundit parandanud kümneid kordi, miljonite eest. Võtke kokku esteetiline väärtus, kinnisvara väärtus maal, kui siin on järved.\nSiia on asunud elama punase raamatu liik laululuik – ta on kolm aastat siin pesitsenud, esimene aasta oli kaks poega, nii möödunud kui ülemöödunud aastal kuus poega. Siin pesitses tuttpütt, inimesed käisid vaatamas. Siin on haruldane hallpõsk-pütt, kaks paari. Rääkimata sinikaeltest ja tuttpartidest ja tiirudest ja vihitajatest – keskkond on palju rikkamaks muutunud!\nAlgul mõtlesin, et tühja, maksan nõutud trahvi ära, aga siis tuli masu peale ja meie turismitalu külastatavus langes kaheksa korda. Aga just turismiga olen finantseerinud siinseid kultuuriüritusi, mis on ainult kahjumiga. Järvemuusika festival suvel maksab kaks miljonit krooni. Ainult üks kord tulime omadega nulli, muidu oleme alati miinusesse jäänud.\nKuidas rasked ajad üle olete elanud?\nEks me pingutame. Natuke saab astelpaju müüdud, midagi suurt ei kuluta, vingerdame välja. Et miks me punnime? Sest mul oli kunagi helesinine unistus. Mõtlesin, et teeme siin klassikalise muusikaga sellise asja, mis oleks super ja tasuks ära – aga ei ole tasunud, ja ei paista ka, et tasuma hakkaks. Aga nüüd on üks lootus.\nSoomes on Savonlinna ooperifestival, mis on Euroopas nii kuulus, et juba talvel on 1500-kroonised piletid läbi müüdud. Seega, tuleb teha turundustööd, propageerida oma festivali Euroopas. Selleks on julgust andnud välisesindajad, kes on siin käinud. Kõik räägivad kui ühest suust, et nad pole midagi niisugust kusagil mujal maailmas näinud, et on tulemeri ja küünlad järvel.\nDirigent Neeme Järvil oli idee teha laulupeol Mahleri 8. sümfoonia. Seda ettepanekut vastu ei võetud. Kui sain Järviga tuttavaks, pakkusin välja, et teeme selle Leigol.\nTa läks väga hasarti, et teeme ära. Leidsime Ameerikast isegi produtsendi, kelle kutsusime siia kohale, et ta ise kõike näeks. Ta oli vaimustuses, aga ütles, et me ei tee Mahlerit, vaid Wagneri «Jumalate huku» viimase vaatuse, ja võtame selle üles kõige kõrgema resolutsiooniga.\nAga see tehnika on väga kallis, ja ei saa riskida, et teeme kontserdi järvel – aga äkki tuleb vihmane ilm, mis siis saab? Produtsent ütles, et teeme tulevärgi siin ja kontserdi Pirita kloostris – kurat (lööb rusikaga lauale), mulle ei meeldinud see üldse! Õnneks jäi asi ära, sest ei saadud raha kokku. Aga kui see siin ära teha, oleks Euroopa publik ka siin.\nKas mõned teid hulluks pole pidanud oma ideedega?\nIkka öeldakse, et on kiiksuga ideed. Aga see ongi mu põhimõte: ei ole mõtet tulla välja asjaga, mis on juba tehtud ja tuntud, vaid ikka asjaga, mida keegi veel näinud pole – siis pakub see huvi. Või kui teed üldtuntud asja, tuleb leida nüanss, mis on eriline, kordumatu.\nNüüd juhib tütar Tiiu kogu majapidamise ärikülge ja tal tuli mõte, et teeme restorani. Kes siia pärapõrgusse tuleb?! Aga kui see on midagi erilist, küll siis tullakse – ja see pani mõtlema. Teeme tulerestorani 14 kaminaga: saal on kaminaid täis, kõik külalised saavad istuda kamina ääres. Ehitus on praegu masu tõttu pooleli, kuigi saime isegi toetuse peale.\nMis on saanud teie kuumaveejärve ja kontserdimaja mõttest?\nKui tulid tünnisaunad, mis kasutasid ära efekti, et saad istuda soojas vees lumehangede keskel, ei pakkunud see idee mulle enam erilist huvi. Kuid ma teen selle asja kunagi ära, aga teistmoodi.\nKontserdisaali idee tuli sellest, et tahaks samasuguseid üritusi nagu suvel teha ka talvel. Aga et kontserdisaalist näeks ilusat maastikku, on vaja klaasseina. Kuna maastik on igas suunas ilus, peaks klaassein olema ümmargune, ja tõusva põrandaga saal peaks olema pööratav. (Näitab eskiisprojekti.) Olen sellele isegi hinnapakkumise võtnud – 150 miljonit krooni. EAS on andnud mõista, et 50 miljonit võiks saada.\nEga maailmast ole raha kadunud, võib-olla leidub mõni filantroop, kes tahab oma nime jäädvustada. Minu poolt oleks koht ja idee. Või las see jääb perekonnaarhiivi, äkki mõni järgmine põlvkond teeb ära.\nKui innukalt pere teie pööraste ideedega kaasa tuleb?\nTuleb küll, kannatavad ära. Elu läheb vahel küll närviliseks ja pingeliseks, kurnatus tuleb peale, aga tore on see, et kui midagi hasardiga teed, siis väsimust ei tunne. Tunned ainult füüsiliselt, et jalad ei kanna, nõrkus hakkab tulema, aga ikkagi tahaks veel rohkem teha – mulle on see looming. Stress on kogu aeg peal, aga see on positiivne stress, mille tõttu suutlikkus kasvab tohutult.\nTütar Tiiu peal on nüüd kõige ebameeldivamad asjad: lepingud, sponsorid, firmadega arveldamised. Minu peale on jäänud ainult meeldiv osa, kuidas muusika ja tulestik kokku panna. Abikaasal on ka topeltkoormus: neli lapselast on tema kukil.\nOlete siin ilmselt igasuguseid inimesi näinud.\nJah, kõiksuguseid. On väga huvitavaid ja soliidseid seltskondi, näiteks ülikoolist. Aga on ka selliseid, kus on tülli mindud. Õnneks on neid vähe.\nOn teile külma arvet ka tehtud?\nOn küll, kahel korral pulmapidudega. Inkassofirma kaudu nõuame raha välja, maksavad iga kuu sada eurot.\nKellele kogu selle kupatuse edasi annate?\nTiiu lõpetas bakalaureuseõppe juura alal ja läks edasi kultuurijuhtimist õppima, vahepeal käis veel kokakoolis – sa pead ju restoranis teadma, mis seal tehakse. Ta on end kõvasti arendanud sihiga, et kõike siin käimas hoida.\nNoorem poeg hoiab finantse korras ja vaatab, et me üle ei kuluta. Vanemal pojal on oma äri, ta teeb metallitööd: kui meil on vaja lavakonstruktsioone kokku keevitada, siis keevitaja, lukksepp ja treial on omast käest võtta.\nPaistab, et noored teevad seda asja isuga. Mina olen praktilisest juhtimisest tagasi tõmbunud – ma ei teagi, mis on meie finantsseisud. Nii on rahulik elada. Tegelen ainult huvitavate, ilusate ja meeldivate asjadega, mis on loomingulised. Selleks, et õnnelikult elada, peabki olema loovust ja vaimsust.\nTõnu Tamm (70)\nSündinud 11. juunil 1941\nLõpetanud Jõgeva keskkooli 1961\nLõpetanud Tartu Ülikooli bioloogi-geneetikuna 1966\nJõgeva sordiaretusinstituudi nooremteadur 1966–1976\nETV mittekoosseisuline autor 1976–1981\nJõgeva rajoonilehe Punalipp mittekoosseisuline autor\nValgamaal Lutike külas Leigo talu peremees aastast 1981\nLeigo järvemuusika festivali peakorraldaja aastast 1998\nTeinud loodusest tõsielufilme, neist 18 on näidanud ETV\nVõitis koolipoisina peaauhinna fotokonkursil «Eesti kaunis loodus» 1958\nTema loodusfotosid on ilmunud ajakirjas Eesti Loodus, looduskalendrites; tema fotod illustreerivad Johannes Piiperi raamatut «Pilte ja hääli kodumaa loodusest»\nSaanud ergutuspreemia Eesti NSV esimeselt kunstilise foto näituselt ja ühelt üleliiduliselt fotonäituselt\nTema loodusfilm «Putoraana joad» tunnistati 1979 TPI filmifestivalil Eesti parimaks lühifilmiks, film «Talvitujad» sai samas kategoorias järgmisel aastal 3. koha\nLeigo talu sai Eesti parima talu konkursil 2010 esimese koha alternatiivset suunda arendavate talude seas\nLeigo talust on koos sealsete kontserdisalvestistega vändatud 12 filmi, neist kaks on teinud soomlased\nPälvinud Valgetähe V klassi ordeni 2001\nAbikaasa Tiiu-Mall (59) on bioloog\nLapsed Kaarel (38), Taavet (30) ja Tiiu (28)\nabikaasa, bioloog, sündinud Siberis\nVõib öelda, et olen olnud nii ohver kui ka selgroog (naerab). Füüsiliselt on olnud tihtipeale liiga raske. Olen pidanud uudismaad harima, vahepeal ei olnud raha, siis kasvatasin porgandeid. Oleksin võinud lõpuks tööle minna, et mitte kiratseda ja vireleda, aga me Tõnuga väga armastame teineteist ja sedasi oleme teineteise nimel palju kannatanud ja teinud seda, mida on teisele vaja.\nSelgrooks võin end pidada seepärast, et ilma minuta ei ole talus midagi toimunud. Kui miskit on õhus, siis kõigepealt räägib Tõnu minuga – ei saa ju niiviisi, et mees võtab üksinda otsuse vastu. Olen väga palju asju, mis on olnud liiga riskantsed, maha laitnud.\nTõnu on ju mängur. Ta võtab ükskõik mille ette. Kuid naised on ikkagi rohkem praktilise meelega kui mängur-mehed, ja peavadki olema, sest nad peavad vastutama laste eest – see on bioloogiliselt nii. Aga kui on väikegi lootus, et asi õnnestub, siis ma ei ole vastu – kui käime maoli maha, siis koos.\nMa ei ole selline naine, kes mõnda meest üleüldse kannataks, aga Tõnu on erand, ainuke, kes mulle sobib. Sest ta on tark, väga tark: ta teab füüsikast ja matemaatikast nii palju, nagu oleks ta füüsik või matemaatik. Ma olen eluaeg huvitunud keemiast ja ta võib minuga rääkida sellest täiesti vabalt, nagu ta räägib minuga võrdselt kaasa kirjandusest. Lisaks mängib ta klaverit ja orelit nii ilusti, et mul jääb hing kinni.\nMa ei ole üldse abielus olija naine, ma oleks pigem omaette, aga Tõnu on see erand, kelle pärast olen ennast muutnud, ja olen temaga õnnelik. Ma ei kujuta ette ühtegi teist meest, kes mulle midagi pakuks.\nTa on niivõrd eriline – ta saab viimseni kõigest aru. Tal on hästi lai mõistus. Mitte ühegi teise inimesega ei oleks ma niiviisi koos, vaid teeks oma asju.


, Mis on liikme suurus 16\nKõigest sellest võime järeldada, et tüdrukud eelistavad seksikas 13 või enama sentimeetri liige ja ükski neist ei öelnud, et neile meeldib väike peenis. Liikme vastuvõtmise ettepaneku teinud allüksuse juhatus lepib kokku toetajaliikme kohustuse toetuse andmisel, mille määrab struktuuriüksuse juht liikmeks vastuvõtmise või liikmestaatuse muutmise käskkirjas. Iga tüdrukut pakuti valiku tegemiseks ja eelistamiseks väikese või suure liikme ees. Alternatiiveelnõude puhul on vastuvõtmiseks vaja lõpphääletusel poolthäälteenamust.\nKKK Kui vanalt saab astuda Kaitseliidu maleva liikmeks ja kuidas toimub üleminek noorliikmest tegevliikmeks? Noorliikmeks saada sooviv aastane isik peab liikmeks saamise taotlemisel esitama sooviavaldusel oma vanema või Mis on liikme suurus 16 kirjaliku nõusoleku liikmeks astumise kohta. Sooviavalduse vormil on vanema nõusolekuks vastav allkirjastamise koht olemas.\nKuidas toimub struktuuriüksuse vahetamine Kaitseliidu siseselt? Liige, kes soovib tegevust jätkata teises struktuuriüksuses, esitab kirjaliku avalduse selle struktuuriüksuse juhile, mille liige ta on, näidates avalduses ära struktuuriüksuse, kus ta soovib edaspidi tegutseda. Struktuuriüksuse juht korraldab kümne tööpäeva jooksul avalduse saamisest dokumentide edastamise uue struktuuriüksuse juhile.\nStruktuuriüksuse vahetus loetakse toimunuks pärast struktuuriüksuse juhi käskkirja, kus määratakse isiku liikmestaatus ja kuuluvus, kaitseliitlase puhul allüksuse ja rühma ning naiskodukaitsja puhul jaoskonna täpsusega. Käskkiri tehakse teatavaks kümne tööpäeva jooksul käskkirja allakirjutamisest arvates. Uue maleva allüksuse juht peab olema teadlik liikme soovist üle tulla ning liikme ületulek kooskõlastatakse allüksuse juhiga. Struktuuriüksuse vahetamisel tagastab Kaitseliidu liige Kaitseliidu ülema kehtestatud korras ja tähtajaks kõik temale väljaantud relvad, laskemoona, varustuse, liikmekaardi ja muu temale Kaitseliidu poolt väljaantud või kasutada antud vara, täidab oma kohustuse ning likvideerib võlgnevused sh liikmemaks struktuuriüksuse ees, mille liige ta enam ei ole.\nKaitseliidu liikmel on järgmised õigused Kaitseliidu seaduse § 31 alusel: Võtta osa Kaitseliidu tegevuses; Olla Kaitseliiduga töö- või teenistussuhetes; Kanda vormiriietust, sümboleid ja eraldusmärke; Saada teavet Kaitseliidu tegevuse kohta.


Mehed soomusrongidel - Eesti Rahva Muuseumi ajaveeb\nEesti Rahva Muuseum / 15. jaan. 2019\nTekst: Kristjan Raba, näituste juht\nSügisel, pilvisel novembrikuu lõpu päeva 1918. a, kraamisin oma vähesed sõjamehe kimpsud-kompsud kokku, majaperemehele aida, viimase teadmata sinna hoovi maa sisse peidetud nagaani revolvri ja oma vintpüssi ühes ühesaja kahekümne padruniga tagavara kaasa võttes, suundusin ema saatel Viljandi linnas raudteejaama, et öise rongiga Tallinna sõita. Jaamas enne lahkumist emakene ütles „ Armas poeg, see kord on minul Sind sõja teele saata juba seitsmes kord, kallis poeg, ema õnnistus olgu sinuga. Jumal kaitsku Sind isamaa raskel tunnil, ole julge ja mehine poeg. Pea meeles et ka et ettevaatus on tarkuse ema /…/.“” Kpt F. Jakobseni päevaraamat ERA.2124.3.250\nFoto Kpt F. Jakobseni päevaraamatust ERA.2124.3.250\nMaailmasõda andis Eestile kogemustega sõjamehi nagu kapten Felix Jakobsen, kes Vabadussõjas võideldes olid auga välja teeninud mitme võimu poolt antud teenetemärke ja ordeneid. Vahetult pärast suuremaid lahinguid jäid sõdurile ikka kalliks ka tsaariarmees saadud Püha Vladimiri orden, mida ägedamate lahingute vaheajal hoidsid mehed rinnas ka suusatamise ajal. Läti iseseisvusmedal, rügemendi märk ja Vabadussõja mälestusmedal asuvad originaalesemetena Eesti Rahva Muuseumi püsinäitusel „Kohtumised“ eraldi saalis „Rahvas ja riik“. Kapten Felix Jakobseni päevaraamatus seisis veel omamoodi lustakas ülestähendus:\njõuad Sa neid vainlasi kõiki maha nottida, aga sõjas väärib tunnustamist iga liigutus!“\nRahvas ja riik vajas treenitud soomusronglasi, kes käisid ka suusatamas Püha Georgi rist rinnas. Foto: Piia Jakobseni erakogu\nMedalid saalis “Rahvas ja riik” püsinäitusel “Kohtumised”. Foto: Kristjan Raba\n28. novembril 1918 tungis Punaarmee üle Narva jõe. Seda päeva loetakse Vabadussõja alguseks. Pärast Narva vallutamist tungis Punaarmee kiiresti edasi. 1919. aasta jaanuari alguseks olid enamlased Tallinnast ainult 40 km kaugusel. Kuid varsti pöördus bolševike sõjaõnn, sest Valkla, Priske, Kehra ja Tartu lahingutes löödi nad taganema. Järgnes Eesti sõjavägede pealetung, milles soomusrongidel oli sageli otsustav roll. Ka Tartu vabastamisel toimus mitmeid sündmusi, kui mõelda Krediidikassa keldri traagilistele hetkedele 14. jaanuaril. See (öö)päev on jätnud tugeva jälje Tartu linna ajalukku. Eesti vägede osav manööversõda Lõuna-Eestis jõudis peagi n–ö tänapäeva Läti aladele, palju ei puudunud, et oleks võetud ka Riia.\nEesti Vabariigi esimesel aastapäeval 24. veebruaril 1919 sai sõjavägede ülemjuhataja Johan Laidoner ette kanda, et vaenlane on Eesti piiridest välja aetud. Eesti vabastati vähem kui kahe kuuga ja siis tekkis Eesti sõjavägedel aega mobiliseeruda ja usk oma riiki sai kindlust juurde nii Paju lahingus kui ka Landesweri sõjas. Esimese maailmasõja kogemusega meestel tuli operatiivselt välja õpetada koolipoisse ja talumehi, jõudehetkedel tehti harjutusi maastikul ja kirjutati kodustele kirju (v.t ERMi virtuaalnäitusi “Aja jälg 1. osa” ja “Aja jälg 2. osa”).\nSoomusrongid kandsid vahvaid nimesid, nagu Rummu Jüri ja Uku. Foto: Piia Jakobseni erakogu\nSuusaharjutused jõudehetkel. Foto: Piia Jakobseni erakogu\nEV100 puhul Eesti Sõjamuuseumi eestvedamisel valminud laiarööpaline soomusrong nr 7 Vabadus (juhtkuraator Siim Õismaa), mis on kahtlemata üks suurimaid koopia-eksponaate Eestis, on sisustatud Vabadussõda ja soomusronge tutvustava näitusega. 2019. aasta jaanuaris sõidab rong 1919. aasta rinde kulgemist järgides Kehrast Valka, läbides Tartu. Siin on kõik olemas: dessantvagun, kuulipildujavagun, suurtükiplatvorm koos raskerelvastuse eksponaatidega, sanitaarvagun ja soomusauto Estonia. Raudteejaamades saab tutvuda kohalike omavalitsuste ja mitme muuseumi ajaloolaste kaasabil Sõjamuuseumi loodud näitusega. Teoks on saanud omamoodi ainulaadne Eesti muuseumide ühisprojekt, mille tutvustamisel tulid Eesti Sõjamuuseumile appi kohalikud omavalitsused, vabatahtlike ühingud, Eesti Rahva Muuseum, Tartu Linnamuuseum jt muuseumid.\nAD 2019. Pildil vasakult: ERMi muuseumiõpetaja Anti Lillak ja näituste juht Kristjan Raba ning Tartu Linnamuuseumi töötajad Silver Kaldma ja Ants Siim Tartu vabastamise 100. aastapäeval soomusrong nr 7 Wabaduse ees.\nJa nüüd siis ongi Eestis Wabadus. Kihutab, kihutab…\n15. jaan. 2019 Muuseumimõtted.\nSeminar „Kirjasaatjatest ühisloomeni: kaasavate kogude olevik ja tulevik“\nVaata! Kas kuuled?\nERMi arhitekt Tsuyoshi Tane: vigadest tõmbekeskuste planeerimisel tuleb õppida\n← Pesupesemine kontoriliimiga\nRõõm rõivaist →\nOne thought on “Mehed soomusrongidel”\nKristjan Raba ütleb:\n16. jaan. 2019 at 00:15\nSiin ka vahva fotoseeria veel_ https://www.flickr.com/photos/ev100/39774686883/in/album-72157704274639841/?fbclid=IwAR2ZeTA6-63i2m9AWM2ZLNrt7r3sosaaZXHGpFVSLO9uKtvzpNStorIFyAE\nDirektor Vali rubriik Ajalooga asjad (9) Foto (132) Kaardid (2) Kogude osakonna videoblogi (21) Konserveerimine (75) Määratlemata (45) Museaal (211) Muuseumimõtted (92) Näitus (113) Osalus (66) Soome-ugri (52) Sündmus (142) Taasiseseisvumine (6) Teadus (72) Toit (2) Trükis (5) Uus maja (55) Värat (9)


õhtuleht koomiks. Kuidas ravida põrutust\nkuidas ravida põrutustmassaaž võrunõmme postkontor tallinnpalju õnne mariskus ja millal toimus esimene üldlaulupidukuidas teha shokolaadikaido põderparim nõudepesumasinpõlva autopoodtõnis mägi\n"Ringvaates" tutvustatud noor - Õhtuleht õhtuleht koomiks Täna oli ETV eetris "Ringvaate" erisaade, kus tehti kokkuvõte selle aasta parimatest lugudest. Nende seas oli ka lugu eesti noorest koomiksjoonistajast, Loore Sikust, kes joonistab koomikseid enda loodud karakteriga - Kalligaatoriga.\nÕhtuleht õhtuleht koomiks www.koomiks.ee\nKoomiks | Õhtuleht "Kommunism vajab oma Nürnbergi. Ma oleksin väga uhke, kui Eesti võtaks selles asjas initsiatiivi enda peale," kirjutab semiootik Mihhail Lotman oma ajaveebi essee "Inimsusevastasest natsismist ja valgustusajastust põlvnevast kommunismist", mis on vastuseks Postimehe kolumnisti Ahto Lobjaka artiklile, kes süüdistab taas eestlasi natsismis.\nInno ja Irja kohvik: Tubli, Õhtuleht! Õhtuleht LIVE „Särtsuminutid“ Eestimaine koomiks hinnati Best Cartoon Prizei vääriliselt. Kokku osales ligi 1800 naljapildiga 600 autorit 60 riigist. Tegemist on Andrese ja Pearu hetke kõrgeima rahvusvahelise tunnustusega. Võistluse teema oli seekord "Unisex Mode. Happy Citizen".\nÕhtulehe veebikoomiks sai Lõuna-Koreas rahvusvahelise õhtuleht koomiks Õhtuleht. 104K likes. Õhtuleht – uudised, arvamused ja meelelahutus, lisaks sport, galeriid ja videod. Sõnumid otse elust, veebis, mobiilis ja paberil!\nBaruto hakkab näitlema geisuhetest rääkivas - Õhtuleht Õhtuleht: uudised, sport, meelelahutus, arvamused, galeriid, videod, raadio, televisioon, reis, haridus, krimiuudised, tervis, raamatud, välisuudised, kõmu\n„Stan Lee päästis koomiksi ja superkangelased.“ | Elu Õhtuleht LIVE „Särtsuminutid“ Koomiks ilmub tänini. Mõni aasta hiljem jõudis lõpule seitse aastat kestnud kohtulahing Uderzo ja tema tütre Sylvie vahel perekonna varade pärast. Samal teemal. 29. september 2011, 06:54 "Asterixi" looja loobus koomiksist.\nInno ja Irja kohvik: Õhtuleht on eesti parim leht Bookeri auhinnale kandideerib esmakordselt koomiks Ohtuleht.ee, 26. juuli 2018, 16:30. Jaga: M. Foto: Amazon.com. Maineka Bookeri auhinna nominentide nn pikka nimekirja on esmakordselt valitud graafiline romaan, Nick Drnaso "Sabrina". The Guardiani teatel vaatleb ameeriklase Drnaso teos noore naise kadumist. Ainsa varasema võitjana kandideerib\nKodu ja köök | Naisteleht - Õhtuleht Nõuandeid kodusteks töödeks. Tarbijatestid. Nipid. Naistelehe kodu ja köök veerg: küpsetusnipid, nipid koristamiseks jpm. Tule loe!


Lugu Kaupo Sauest - Arengutee Klubi\nKaupo Saue: armastus võib suhtes ajapikku kasvada\n("Naisteleht", 24. jaan. 2014, tekst: Kristel Rõss, fotod: Aldo Luud)\n„Lapse sünd, abielu – see kõik tuli nii äkki, olin alles poisike ja korraga selline vastutus,“ meenutab psühholoog Kaupo Saue oma suhte konarlikku algust. Aga täna, 35. pulma-aastapäeva eel teatab ta, et abielu on parim, mis temaga elus juhtunud.\n„Elame niisama, milleks seda väikekodanlikku jama vaja on...“ püüdis 20-aastane Kaupo oma vabadust päästa. Aga tollases ühiskonnas ei olnud see hea toon, et laps sünnib väljaspool abielu.\nKa 21-aastaselt isaks saada oli paras ehmatus. „Samal õhtul, kui tõin abikaasa ja poja haiglast koju, kutsusin naabripoisi külla ja jõin ennast purju, selle asemel et hoida oma naise kätt,“ kõneleb mees (55) avameelselt.\n„Ma ei olnud ju veel iseennastki leidnud ja juba oli mul perekond,“ mõistab Kaupo tollast seisundit. „Hakkasin oma naise väärtustest alles ajapikku aru saama ja teda sügavalt armastama. Võibolla olen aeglase arenguga,“ naerab ta. Ja mis on psühholoog Kaupo ja pedagoog Helle puhul kõige toredam – nende armastus ja hoolimine ajas aina kasvavad!\nEt poeg Marko (35) ja tütar Maarja (32) on ammu iseseisvunud, saavad abikaasad pühenduda teineteisele. Maarja elab Pariisis ja töötab dirigent Paavo Järvi isikliku assistendina, pojal on oma ettevõte sotsiaalmeedia valdkonnas.\nVäike inimene, suured probleemid\nKaupo läheb mõtetes tagasi aega, mil tema elus valitses totaalne rahulolematus. „Ma ei olnud rahul ei iseenda, oma abielu, töö ega palgaga,“ tõdeb ta. TPIsse läks ta õppima peamiselt selleks, et pääseda sõjaväest. Inseneritöö telefoni keskjaamas ei istunud talle mitte üks põrm.\nNoor mees otsis väljapääsu, et olla parem mees oma naisele ning isa oma väikesele pojale ja tütrele. Kuid kõigepealt tuleb meil alati päästa ennast. Ta leidis lahenduse, nimelt asus ta Tartu Ülikoolis õppima psühholoogiat.\n„Et seesmiselt kasvada, selleks tulebki midagi uut õppida. Kui oled seesmiselt väike, paistavad probleemid tohutu suurtena. Aga kui ise kasvad, ja muutud teadlikumaks, muutuvad probleemid väiksemaks,“ räägib ta täna staažika psühholoogina. Stressi hea külg ongi see, et ta paneb inimese tegutsema, otsima väljapääsu.\nKaupo lõpetas ülikooli kiitusega – see saavutus toitis tublisti tema enesehinnangut. Ja kui tal õnnestus saada nõustajana tööle ülikooli kutsenõustamise kabinetis, hakkas ta end tundma kindlamal pinnal. Pärast hingelähedasema töö leidmist muutus kohe ka kodune olukord rõõmsamaks, mäletab ta.\n„Kui inimese enda sees läheb lahedamaks, kajastub see alati ka suhetes,“ rõhutab Kaupo. Kes on iseennast leidnud või vähemasti liiigub sinnapoole, sellel on lihtsam ka teisi mõista. „Kui oled oma probleemidega kimpus, muutud teiste suhtes hoolimatuks, liiga kriitiliseks ja hukkamõistvaks,“ möönab mees.\nKaupole meeldib ütlemine: „Kui ma tegelen kellegi hukkamõistmisega, ei ole mul aega teda armastada.“ Just seepärast ongi ääretult oluline puhastada oma meelt asjatutest kriitilistest mõtetest ja leida üles sisemine vaikus ja õnnetunne. Sellest sünnib kasu mitte ainult sulle endale, vaid ka lähedastele.\nKaupo toob enda elu raskeimast ajast näite, mida ta on südamest kahetsenud ja pojaltki ammu vabandust palunud. „Meil oli väike tiibeti terjer Nublu, kellega pidid lapsed õues käima, nende ülesanne oli ka puhastada elutoa vaipa koerakarvadest. Olime kokku leppinud, vaiba eest hoolitsemine on laste rida, aga see ei toiminud. Küllap oli see siiski nn ühepoolne kokkulepe. Ühel korral aga katkes kannatus ja lõin oma poega rihmaga. Täielik pedagoogiline pankrot ja isana läbikukkumine,“ kõneleb ta ausalt. Kui stressitase on kõrge, toimubki ülereageerimine, lisab ta.\nKaupol on pojaga väga head suhted, aga ta tunnistab, et kannab siiani väikest süütunnet hinges. Samas mõistab ta, et tuleb osata ka endale andeks anda – ta oli tol hetkel ja tolles seisundis nii hea isa, kui suutis.\nOma töös näeb Kaupo, et sageli kipuvad just mehed tööpingeid koju kaasa tooma, nii et lähedaste osaks saavad teenimatud etteheited ja vihapursked. Kui mees on kodus kogu aeg sünge ja torssis, tekib suhtes naisega emotsionaalne distants. Ja kui hingelist lähedust enam pole, ei taha naine enam mehega armatseda, mehel võib tekkida armuke ja suhe lagunebki – sellised lood avanevad nõustamisel.\nPsühholoogina on Kaupo kokku puutunud juhtumitega, kus üks abikaasadest kaotab teise suhtes sensuaalse huvi, lõpetab intiimsuhted ja ei vaevu teisele poolele põhjendama, miks. Teine pool jääb sageli pikalt kannatama asjade lahtirääkimatuse tõttu. Lahku kolimist takistavad aga sageli majanduslikud sidemed ja hirm üksi hakkamasaamise ees. Suhtenõustamine seisnebki siis rääkimise ja teieneteisemõistmise soodustamises- kui veel on midagi, mida päästa.\nKasta armastust, et see õitseks\nKaupole ei meeldi väljend, et armastuse säilitamiseks tuleb teha tööd ja näha vaeva, pigem ütleb ta: „Selleks et armastus õitseks, tuleb seda hoolikalt kasta.“ Kastmine aga algab meie meeles, sellest, kuidas mõtleme teisest inimesest. Õnneks on meile kõigile antud võime oma mõtteid valida. Omal ajal pani Kaupo kõrva taha vaimse guru Gunnar Aarma soovituse kallistada oma abikaasat mitu korda päevas. "Kes see siis kallistamist - elu meeldivamaid hetki, tööks nimetab," ei mõista Kaupo.\n„Meile abikaasaga meeldib väga teineteist puudutada. Oleme seetõttu teiste kriitikatki kuulnud, et ise juba üle 50 ja ikka hoiavad käest kinni või musitavad teiste nähes, see ei olevat sobilik,“ naerab mees.\nTema sõnul on kummastav tõsiasi, et üsna paljud eakaaslased on seksist loobunud. „No kuule, meie vanuses on see naeruväärne, meil on lapsed juba ammu tehtud,“ arvatakse juba enne 50. eluaastat... „No ega siis nii vanad inimesed enam suudle,“ imestavad teised.\nKaupo aga peab füüsilist lähedust väga oluliseks. „Keha on hinge kodu, nii nagu me suhtume oma ja teise kehasse, suhtume ka hinge.“ Keha vajab hoolt ja tähelepanu! Kaupole tundub vahel, et plekist värvilisi autosid jumaldatakse palju enam kui teist inimest...\nKui vaigistada oma üleliia treenitud negatiivne meel, saadki abikaasat vaadata väärtustava pilguga. See saab toimuda vaid oma meelt tundma õppides. Kaupo on varem aeg-ajalt naljatamisi öelnud, et tema naisel on vaid üks puudus – tema mobiiliheli ei paita kõrva. Nüüd mõtleb ta oma naist vaadates: „Kuidas küll on mul vedanud, et minu kõrval on nii imeline inimene!“\nPsühholoogina on Kaupo märganud, et ülikriitilist mõtlemist on liiga palju nii õnnetutes peredes kui õnnetutes organisatsioonides. Nii nagu paljudes peredes, nii algab ikka veel mitmetes kollektiivideski päev hommikuse pragamisega.\n„Kui olen vahel mõne juhi tähelepanu juhtinud sellele, et ta oli kooslekut juhtides kriitiline, süüdistav ja hukkamõistev, on too olnud siiralt üllatunud. ”Mida, ma olen lihtsalt tulemustele orienteeritud ja osutan puudustele,” väidetakse. Fakt on, et sageli ei märka me iseenda negatiivset mõju, küll aga paneme tähele, et teised on negatiivselt häälestatud, kinnised ja ükskõiksed. Meeskond peegeldab juhti.\n"Pere on esmane meeskond, samad asjad, mis surmavad armastuse peres, lagundavad ka organisatsioone,“ kinnitab Kaupo, kes treenib õnnelikumaks ja tulemuslikumaks nii meeskondi kui ka üksikisikuid rahvusvahelises Supervisiooni ja Coachingu Instituudis.\nÕnneliku elu treenerilt Kaupolt on paslik pärida, miks jäävad pahatihti täitmata nn uusaasta lubadused stiilis „võtan kaalust alla, jätan suitsetamise maha, hakkan käima trennis, kuulan rohkem oma last, ei kritiseeri enam teisi jne?\n„Sest me ei austa iseennast piisavalt, et pidada endale antud sõna,“ vastab ta. „See on libe tee, sest murdes endale antud sõna loovutame isiklikku väge. Kui ma pean endale antud sõna, siis see jõustab ja teeb õnnelikuks,“ lisab ta selgituseks.\nElutreeneri abi kasutamine õnnelikuma elu loomiseks on meie ühiskonnas tasapisi siiski juba levimas. „Ka sportlane saab paremaid tulemusi treeneri abiga, kes teda juhendab!“\nÕnneliku elu nipid\nKaupo on sõlminud iseendaga kokkuleppe teha nädalas vähemalt kolm pooleteise tunni pikkust joogasessiooni. „Siis olen iseendaga rahul! Kui teen neli sessiooni, on hästi, kui viis, siis on väga hästi. Ma ei tohi ennast petta, sest siis langeb enesehinnang, “ kõneleb ta.\nVeel andis mees endale 2 aastat tagasi lubaduse loobuda täielikult alkoholist, varem meeldis talle koos abikaasaga õhtusöögi kõrvale veini limpsida. „Ma armastan veini, aga vaimne areng ja truudus põhimõtetele on kõrgemad väärtused.\nKaupol on veel üks soovitus: kui tahad olla õnnelik, hoia kõhus natuke ruumi, täiskõht muudab loiuks ega lase nautida õnnetunnet. Ta oli kuu aega Poolas joogalaagris ja sõi ainult taimetoitu – enesetunne oli ülihea, kerge ja erk! Just joogalaagris koges ta, kui palju mõjutab toit inimese emotsionaalset seisundit.\nPsühholoog sõnastab ka teise olulise nõuande: jälgi, mis toimub sinu peas ehk teisisõnu: proovi oma mõttemäsust distantseeruda. Selleks võta iga päev natuke aega mediteerimiseks: istu päevas kasvõi 10 minutit rahulikult vaikuses ja asjad hakkavadki paremini minema!\nÕnnetunde loomiseks on ilmtingimata vaja leida ja välja arendada oma anne. Kõik on milleski andekad ja andekuse realiseerimine valmistab rõõmu.\n„Mulle on oluline teha tööd, mis aitaks ja arendaks inimesi, et minu tegevusest sünniks teistele kasu, mitte kahju,“ sõnab ta.\nArmastus ja eneseteostus on omavahel tihedasti seotud: kui genereerime positiivset energiat ühes süsteemis, kandub see paratamatult üle ka teise süsteemi. Kui võtame kodust õnne-energia kaasa, läheb ka tööl paremini. Ja vastupidi!\nRead, mis Kaupo kirjutas hiljuti armastuse leidnud tütrele, väärivad meeldejätmist ka teistel: „Elu põhiülesanne pole leida inimene, keda armastada, vaid teha endast maksimaalselt armastav inimene.“


T.K. - Uredništvo/STA - Foto: Pixabay - 14.09.2019 ob 16:39\n20 .10. 2020 ob 22: 00


�������������������� ����������������������������� ����� - ������ 2 - ������� ������ ���������\n�������������������� ����������������������������� �����\n��� /30-01-2006, 05:10 PM\n��� /30-01-2006, 05:21 PM\n��� ������� : 50530\n��� /30-01-2006, 06:04 PM\n������ : - ������� ���������� ��� ���� ������ ��� �����ǡ ��� ���� ����� �� ���� ������� ��� ��� ������ �� ������� �� �� ���� ����� �� ���� ���� ���� ������� �������� ������� ������� ��� ���� ��� ���� ��� ����� � ��� ��� ��� ��� ��� �����. ����� ��� ������ ��� 15-������ ������� ����� ����� �� ��� �����֡ �� ���� ����� �� ���� �� ����� ������ ���ǡ ���� ���� ������ʡ ��� �� ���� ��� ������� ������� ������� ���� ������ ���� ���� ���� ���� ����� ������ �������\n����� ���� ��� ������ ����� ���� ���-\n���� 4 �� ���� ��� ���� ���: ��� � ���� � ��� ���� ������� � ����� ���� (��� ���� �� ������).\n�� ���� �� ��� ���� �� ���� ��� �� ����� ������ �� ���� ��� ����� ��� ��� �� ���� ���� ���� ���� ��� ������ ��� ���� ���� ������ ��� ���� ������\n��� /30-01-2006, 07:18 PM\n������ : ���� ���� ��� ������� ����� ����� ..\n��� /31-01-2006, 02:02 AM\n��� ������ ���� ���� ��� ������ ������ Share\n��� ������� ������ �������� �� �� ��� ������� �������� ���� ����� ���� ���� ����� ������ ������� (���� ���� ) ������ �������:����� - ������ - ������ ( ������� ������ �������) ��� �����! ��� ������ ������ ����� ����� ������ �� ����� �� ������� ( ������ ����� ���� ����� ) �� �� ��� ���� ����� �� ����� ���� ���� �������������������� ����������������������������� �����\n��� /31-01-2006, 02:03 AM\n���� ��� ���� �� ����� ���� ������ Share\n��� /31-01-2006, 02:04 AM\n�������� ������� ���� ������ �������ff\n������� ���� ������� ����� �� ����� ���� ������ Share\n��� /31-01-2006, 02:05 AM\n- ������� ���������� ��� ���� ������ ��� �����ǡ ��� ���� ����� �� ���� ������� ��� ��� ������ �� ������� �� �� ���� ����� �� ���� ���� ���� ������� �������� ������� ������� ��� ���� ��� ���� ��� ����� � ��� ��� ��� ��� ��� �����. ����� ��� ������ ��� 15-������ ������� ����� ����� �� ��� �����֡ �� ���� ����� �� ���� �� ����� ������ ���ǡ ���� ���� ������ʡ ��� �� ���� ��� ������� ������� ������� ���� ������ ���� ���� ���� ���� ����� ������ �������\n���� ���� ��� ��� ��������� ������� ���� ���� ����� Share\n��� /31-01-2006, 02:06 AM\n���� ���� ��� ������� ����� ����� ..\n��� ���� ���� ���� ��� ���� ������ �������� Share\n��� /01-02-2006, 08:53 PM\n��� ������� ������ �������� �� �� ��� ������� �������� ���� ����� ���� ���� ����� ������ ������� (���� ���� ) ������ �������:����� - ������ - ������ ( ������� ������ �������) ��� �����! ��� ������ ������ ����� ����� ������ �� ����� �� ������� ( ������ ����� ���� ����� ) �� �� ��� ���� ����� �� ����� ���� ���� ���� 2 �� 4


Ostke online Naiste Riided 2020. Aasta Suvel Õõnes Välja Top Tee Rainbow Kalle T-Särk Naiste Lühikesed Varrukad Vabaaja Tops V-Kaeluse Lahti XXXL tshirt > Tops & Tees - www.barlova.ee\nNaiste Riided 2020. Aasta Suvel Õõnes Välja Top Tee Rainbow Kalle T-Särk Naiste Lühikesed Varrukad Vabaaja Tops V-Kaeluse Lahti XXXL tshirt\nMärksõnad: lapsed pikk t, must pluus krae, pluusi krae, lycra top naised, kõrge kaeluse top naised, pajama ni, barokk-särk naine, t-särk naistele, jersey tshirt, plu suurus\nMudeli Number 6010\nUus Unisex T-särk Juri Gagarin Austust Nõukogude Astronaut T-Särk Premium Puuvill CCCP Vostok T-särk\nRhinestone Keti T-Särk Naistele, Stereo Seen Slim Fit Segast Särk Naiste Trendikas Kõik-Sobitamine Basic Must Valge Top\nsuurus :cm S pikkus 54 rind 76-94 õlg 35 varrukas 52 M pikkus 55 rind 79-97 õlg 36, varruka 53 L pikkus 56 rind 82-100 õlg 37 varrukas 54 äkki on 1-3 cm viga !!!\nMeeskond Põder Vait T-Särk Uus Meeste Kevad-Suvine Kleit Lühikeste Varrukate Vabaaja Suvel T-Särk Brändi Fitness Body Building\n2019 Mood Kuuma T-Särk - sõidumõnu Santa Muerte õhkjahutusega T-särk\nCNYISHE 2020 Õhuke Võrgusilma Varrukateta Seksikas T-Särk Naiste Highstreet Päitsed Backless Paigaldatud Crop Top Kuulu Vabaaja Office Lady T-särk\n2020. aasta Sügis-Talvel Pika Varrukaga T-särgid Naiste kõrge kaelusega Pu Nahk Tee Peal Daamid Pu Nahk Pulloverid Harajuku T-Särk\nOmadused: 1 .See on valmistatud kvaliteetsest materjalist,vastupidav enought oma seljas iga päev 2.Ideaalne Sobitada oma lemmik säärised, mustad slacks, denim jeans-jne Toote info: Hooaeg: Kevad-Sügis-Talv Sugu: Naised Sündmus:\nNaiste Lühikesed Varrukad Tütar Armas Tüdruk Mujer Camisetas Cartoon Ema Ema Riided Prindi Tshirt Naine Tee Top Graphic T-särk


WHOSEFVA projekti tulemused | Tartu Naiste Varjupaik\nEuroopa Komisjoni Daphne programmi poolt rahastatud projekt “WHOSEFVA – Working with Healthcare Organizations to Support Elderly Female Victims of Abuse” (2017-2018)\nEakatevastane vägivald, eriti vägivald eakate naiste vastu, leiab aset ühiskonna kõikidel tasanditel ja erinevates kultuurides ning on laiaulatuslik probleem kogu Euroopas. Sellest hoolimata puuduvad kogu\nEuroopas spetsialiseeritud koolitusprogrammid vägivalda kogenud eakatega esmakontaktina kokku puutuvatele spetsialistidele – kiirabitöötajatele, perearstidele ja –õdedele, sotsiaaltöötajatele ja politseinikele. Kaks aastat kestnud projekti uuriti Euroopa kuues riigis kehtivaid õigusakte, uskumusi ning spetsialistide kasutuses olevat informatsiooni ning töötati välja koolitusmaterjal spetsialistidele.\nProjekti partnerid intervjueerisid meedikuid ning leidsid projekti probleemipüstitusele kinnitust, et spetsialistid, kellega eakad kõige tõenäolisemalt kohtuvad, ei ole saanud vastavasisulist koolitust ning 96% ei ole eaka vägivallaohvriga oma töö tõttu kokku puutunud või on need kokkupuuted olnud väga harvad. Eakate vastane vägivald on ränk inimõiguste rikkumine, samas ka suur kulu riikide tervishoiusüsteemi jaoks. 81% küsitletud ervishoiutöötajatest usuvad, et selline vägivald on nende riigis probleem, 69% neist tõdevad, et eakate kui vägivallaohvrite märkamine ei ole nende senises töös olnud olulisel kohal.\nKahe aasta jooksul korraldati 11 infovahetuse sessiooni ning 11 koolitust, millest võtsid osa 532 meditsiini- ja sotsiaaltöö spetsialisti kõigis partnerriikides – Austrias, Eestis, Kreekas, Lätis, Soomes ja Ühendkuningriigis.\nKoolituse läbinud oskavad ära tunda vägivalda kogenud inimese ja aidata neid sobival viisil. Need spetsialistid on eakatele senisest paremateks abistajateks ja nende huvide esindajateks. Samuti on nii koolitatute kaasamise kui uuringu materjalide toel võimalik teha ettepanekuid tööviiside ja –võtete osas organisatsioonidele, kuhu kõige tõenäolisemalt ohver esimese kontaktina satub. Kõik selleks, et neid hädasolijaid teadlikumalt aidata. Teadlikum abistamine vähendab visiitide arvu arsti juurde ja ka kodukülastuste arvu, mis omakorda hoiab kokku spetsialistide niigi nappi aega.\nLisaks viidi läbi fookusgrupi intervjuud ja süvaintervjuud 161 eakaga. 14% intervjueeritutest tunnistasid end olevat jätkuvalt vägivalla all kannatav ohver või vägivallast väljunud endine ohver. Fookusgruppide intervjuudest ilmnes, et vägivalda kogenud(-vad) eakad tunnevad tihti, et neid peetakse lapsikuteks, ning kui nad on otsustanud vägivallast rääkida, ei võeta neid tõsiselt. Julgustades eakaid jagamaks oma kogemusi ja tundeid ning abi otsima, anname neile võimaluse tervemaks ja väärikamaks edasiseks eluks. Vastav ettevalmistus annab spetsialistidele võimaluse märgata ning ära tunda vägivalda kogenud eakaid ja neid teadlikult abistada. Need kaks uut spetsialistide oskust on olulisimateks WHOSEFVA projekti väljunditeks\nLisaks sellele viidi kuues riigis läbi olemasoleva seaduste raamistiku ja tööpõhimõtete analüüs, mis võimaldas välja selgitada eakate ohvrite abistamise süsteemi kitsaskohad ja mittevastavused Euroopa\nKomisjoni poliitikasuuniste osas. Analüüsi tulemusena töötati välja kõikide projektis osalenud riikide jaoks soovitused puuduste kõrvaldamiseks, et eakatevastane vägivald väheneks ja sellele reageerimine muutuks\nkiiremaks ja täpsemaks. Ühise soovitusena kõigis riikides on välja toodud vajadus täiendada spetsialistide koolitusprogramme, lisades neisse oskused eaka vägivallaohvri identifitseerimiseks ka väga varjatud märkide olemasolul. Samuti vajavad täiendamist oskused selle grupi ohvrite abistamiseks ja paremaks toetamiseks.\nKaks olulist väljundit, mida edaspidi kasutada saab, on WHOSEFVA koolitusmaterjal ja avatud ligipääsuga koolitusvideod (MOOC). Mõlemad materjalid on tõlgitud erinevatesse keeltesse ja vabalt kasutatavad kõigis\nEuroopa riikides, et seda erilist ja olulist gruppi paremini aidata. Mõlemad tööriistad on WHOSEFVA kodulehel leitavad ja vabalt kasutamiseks.\nKui teil tekkis täiendavaid küsimusi projekti väljundite kohta ja/või kui tahate oma organisatsioonis neid töömeetodeid juurutada, võtke meiega kindlasti ühendust!\nWHOSEFVA partnerite kontaktinfo:\nTartu Ülikool, Eesti, Hector Pagan: hector@ut.ee\nEkspert ja materjalide koostaja Sirkka Perttu, Soome: slperttu@gmail.com\nKilcooley Naiste Keskus, Ühendkuningriik, Roberta Gray: roberta@kilcooleywomenscentre.co.uk\nHeraklioni piirkonna Naisliitude ühendus, Kreeka, Nicholas Spetsidis, projects@kakopoiisi.gr\nMARTA Keskus, Läti, Dita Lāce: dita@marta.lv\nAustria Naiste Varjupaikade Liit, Austria, Maria Rösslhumer: maria.roesslhumer@aoef.at\nEuroopa Naised Vägivalla vastu, Euroopa, Kelly Blank: kelly.blank@wave-network.org\nWHOSEFVA projekti veebileht: www.whosefva-gbv.eu


Kui inimesed ütlevad, et neil on 24-tunnine gripp, tähendavad nad tüüpiliselt kõhulahtisust ja oksendamist põhjustava maoviiruse. Kuid need sümptomid võivad olla põhjustatud mitmesugustest viirustest, mis võivad tekitada sümptomeid, mis kestavad mõne tunni jooksul või jätkavad teid rohkem kui nädala jooksul. Gastroenteriit või mao-gripp tavaliselt kestab 24 tundi ja 10 päeva, mis on tavaline võrdlusnäitaja 24-tunnise gripi puhul. Teil tekkinud reaktsioon ja teie poolt esinevad sümptomid sõltuvad suuresti sellest, millist tüüpi viirus olete teiega sõlminud.\n24-tunnise gripi sümptomid\nkülmavärinad on üks 24-tunnise gripi esimesi sümptomeid. See võib põhjustada hambaid häälel, raputades ja raskendada teie seista. Sipelge sooja vedelikud nagu puljong või tee ja ühendage need sümptomid miinimumini.\nPeavalud võivad ilmneda, kui gripi sümptomid hakkavad kinni hoidma. Võttes nap või võõrutusjärgse valuvaigisti, nagu atsetaminofeen või aspiriin, võib see ravida.\nOksendamine ja isutus on väga tavaline 24-tunnise gripi tunnus.Ärge proovige tarbida tahkeid toite, kui teil on raske oksendamine. Selle asemel jääge puhtaks vedelikeks nagu vesi, ingveri tee, lameda ingveri ale või tee mett ja sidruniga. Kui saate, imetage hakitud jääl, et vähendada oma janu ja iiveldust.\nKõhulahtisus on probleemiks, kui teil on gripp, sest see võib hõlbustada teie dehüdreerumist, mis paneb vanuritele ja lastele suure riski teiste sümptomite suhtes. Elektrolüütidega jookide tarbimine võib aidata teie süsteemi rehüdraadida. Kui teil on väga dehüdreeritud, peate veenisisese vedeliku manustama.\nKuna teie süsteem töötab selle infektsiooni vastu võitlemiseks liiga raskeks, hakkate tõenäoliselt tundma end väsinud.\nsaastunud toidu põhjused. Inimesed tavaliselt kokku 24-tunnise gripi, kuna nad tarbivad toitu või vett, mis sisaldab viirust või puutuvad kokku teiste kanalitega saastunud asjadega.\nNoroviirused. Toiduainetega mitteseotud noroviirused võivad inimesi gripi areneda. Neid viirusi on väga lihtne levitada perekondade ja kogukondade seas, eriti kui inimesed elavad kinnistes ruumides.\nRotaviruses .Rotaviirused suurendavad ka teie gripi tekke riski. Seda levivad tavaliselt lapsed, kes koguvad viirust ja seejärel asetavad esemeid või sõrmi oma suhu. Paljud täiskasvanud, kellel on rotaviiruse infektsioon, ei näita mingeid sümptomeid, kuid võivad siiski grippi teistele edasi anda.\nNendest viirustest on saadaval paljudes riikides vaktsiin, mis aitab vähendada raskemate sümptomite riski.\n24-tunnise puhverdamise protseduur\nTeie keha on nõrk pärast võitlust viiruse ja dehüdratsiooniga, seega peaksite oma jõudu üles ehitama.\nTe peate hakkama töötama, et hoida ennast veetuna niipea, kui olete märganud gripi sümptomeid kui oksendamine, ja selle riski suurenemiseks on teada kõhulahtisus. Kasutage rohkesti vett ja elektrolüütide jooge, kuid püüdke neid aeglaselt, et minimeerida jälle ägeduse ja oksendamise ohtu.\nAnna lapsele apteegist suu kaudu manustatav rehüdratsioonilahus ja rääkige oma arstiga, et teada saada, kuidas neid kasutada. Peate vältima gastroenteriiti lastele vett, kuna see ei imendu hästi ja ei aita teie lapsel saada elektrolüüte, mida nad puuduvad. Vältige ka õunamahla, kuna see võib suurendada kõhulahtisuse sümptomeid.\nMõnel juhul on antibiootikumid nagu fluorokinoloon efektiivsed 24-tunnise gripi ravimisel. Need võivad suurendada oksendamise ohtu, nii et võtaksite neid võtma ainult siis, kui arst suunab teid seda tegema.\nOtsige ravimeid, mis sisaldavad vismut-subalitsülaati nagu Pepto Bismol, mis aitab teil ravida 24-tunnise gripi kergeid juhtumeid.\nAntidiarröa ravimid, nagu loperamiid, võivad aidata teil hoida ära kõhulahtisuse ja oksendamise ajal suures koguses vedelikku. Neid tuleks võtta väikestes annustes vastavalt arsti juhistele, et vältida kõhukinnisust.\nÄrge andke oma lapsele antiarütmilisi ravimeid, kui teie arst ei nõua seda teha, kuna see võib raskendada teie lapse keha vabanemist viirusest.\n6. Teatud toidust vabanemine\nTe ei tohi tarbida aineid, nagu alkohol, kofeiin, nikotiin ja toidud, mis on väga maitsestatud või kõrge rasvasisaldusega, kuni teie sümptomid on möödunud. Lapsed ei tohiks tarbida suhkru-, jäätise- või kristalliseerunud suhkruid, sest see võib suurendada kõhulahtisust.\n7. Tagasi söömisele aeglaselt\nLihtne viis sööma täis suurusega sööki. Alustage oma söömist toiduga, mis on teie kehal lihtsad, näiteks želatiin, naatriumkarbonaadid, riis, banaanid ja kana, ja lõpetage nende toitude tarbimine, kui teie iiveldus taastub.\n'd Sa peaksid rääkima oma arstiga\nKui teil on olnud oksendamine üle kahe päeva ja teil pole olnud võimalik vedelikke 24 tunni jooksul hoida.\nKui olete dehüdreeritud;sümptomid on suu, liigne janu, vähene või üldse mitte uriin, uriin, mis on väga sügav kollane, pearinglus, tugev nõrkus või peapööritus.\nKui teil on verd soolte liikumisel või te olete veri oksendada,\nKui teil on palavik, mis on kõrgem kui 104 kraadi F.\nTe peaksite nägema laste arstlikku abi\n-le Kui teil on verine kõhulahtisus, teil on palavik üle 102 kraadiF.\nKui need on väga ärritatavad või lethargic või neil on dehüdratsiooni tunnused.\nTe peate jälgima nende uriiniväljundit, et aidata neid märke kontrollida.\nTe peate imikutele kohe arsti võtma arst kui teil on\n. Kui neil pole 6 tunni jooksul niisket mähkmeid.\nKui teil on oksendamine mitme tunni jooksul või teil on raske kõhulahtisus või verine väljaheide.\nKui nad kuulevad suu või ei tekita pisaraid.\nKui nad tunduvad reageerimata või ülemäära uimased või magavad.\nKui neil on süvendatud pehme koht või fountain.\nGripi nakkamine, mida nimetatakse ka gripiks, võib põhjustada unisust, väsimust ja üldiselt hal...\nKui teil on külm olnud varem, olete tõenäoliselt valulik ja ärritav, eriti kui te ei saa öösel ...


Sisukord - Isiku kompetentsuse juhtivhindaja, tase 6 (ver 1)\nEN: Leading assessor competency, level 6\nIsiku kompetentsuse juhtivhindaja, tase 6 (versioon 2)\nVt Lisa 1 „Kompetentsuse hindaja eetikakoodeks“.\nTavapäraselt kasutab juhtivhindaja oma töös hindamiseks sobilikke töövahendeid, nt internetti ja arvutit, hindamiskeskkondi ja -mudeleid.\nJuhtivhindaja töö on seotud suhtlemise ja koostööga, teiste juhtimise, suure iseseisva jõudluse ning pideva enesearenguga.\nJuhtivhindaja tööd toetavad olulised isiksuseomadused on sotsiaalsus (usaldus, sõbralikkus, siirus, omakasupüüdmatus, vastutulelikkus, tolerantsus, abivalmidus), avatus kogemus...tele, ideedele, väärtustele ja tegudele, meelekindlus (asjatundlikkus, korralikkus, kohusetundlikkus, eesmärgipärasus, enesedistsipliin, kõrge enesekontroll), kohanemisvõime, emotsionaalne stabiilsus, aktiivsus, initsiatiivikus, paindlikkus, rahulikkus ja kriitikataluvus.\nKutse koosneb ühest kompetentsist. Kutse taotlemisel hinnatakse seda kompetentsi kas eraldi või nende kutsete osana, mille kutsestandardid sisaldavad isiku kompetentsuse hindamise nõuet.\n1)\tTutvub hindamise aluseks olevate ja hindamisel kasutatavate dokumentidega.\n2)\tTutvub hinnatava poolt esitatavate dokumentide ja muude materjalidega ning kaardistab hinnatava kompetentside vastavuse kompetentsusnõuetele.\n3)\tTutvustab hinnatavale hindamisprotsessi ja kompetentsusnõudeid ja toetab hinnatavat hindamise planeerimisel, tuues esile olulise. Mõistab ja väärtustab hinnatavat isiksusena ning suhtleb hinnatavaga pingevabalt ja usalduslikult.\n4)\tVajadusel koostab hinnatavale individuaalse hindamisplaani ja kohandab seda koostöös hinnatavaga.\n5)\tKogub tõendeid hinnatava kompetentsuse nõuetele vastavuse kohta, kasutades asja- ja ajakohaseid hindamismeetodeid.\n6)\tAnnab hindamisprotsessi käigus hinnatavale arengut toetavat tagasisisidet, väljendudes selgelt ja arusaadavalt ning suheldes hinnatavaga toetaval viisil. Tuleb toime konfliktidega.\n7)\tKoostab põhjendatud hindamisaruande, väljendades end selgelt, sisutihedalt ja keeleliselt korrektselt.\n8)\tTeeb põhjendatud hindamisotsuse ja dokumenteerib selle.\n9)\tTegeleb eesmärgipäraselt, süsteemselt ja järjepidevalt hindamisalase enesearendamisega ning asjakohaste hoiakute ja väärtuste arendamisega. Hoiab teadlikult oma füüsilist, vaimset ja emotsionaalset tervist.\n10)\tTunneb ja väärtustab hinnatavat valdkonda ning arendab oma eri- ja kutsealaseid kompetentse eesmärgipäraselt, süsteemselt ja järjepidevalt.\n11)\tAnalüüsib, hindab ja kohandab ning vajadusel loob iseseisvalt uusi hindamismudeleid ning koostab hindamisdokumente.\n12)\tKoordineerib, analüüsib ja hindab hindajate tööd ja koostööd ning ühtlustab hindamisnõuete tõlgendusi.\n13)\tHindamisel järgib eetikanõudeid (vt Lisa 1 „Isiku kompetentsuse hindaja eetikakoodeks“).\nHindamismeetodid: Intervjuu, portfoolio, vaatlus.\nSirje Rekkor (hindamisspetsialist) Tallinna Ülikool\nLarissa Jõgi (andragoogika spetsialist) Tallinna Ülikool


Hematiit - Unioonpeedia, mõiste kaart\n14 suhted: Graniit, Kaaliumpäevakivi, Kristall, Lateriit, Liivakivi, Magnetiit, Oksiidid, Oksiidsed mineraalid, Polarisatsioonimikroskoop, Rauamaak, Raud, Sekundaarne mineraal, Settekivim, Tardkivim.\nUus!!: Hematiit ja Graniit · Näe rohkem »\nUus!!: Hematiit ja Kaaliumpäevakivi · Näe rohkem »\nUus!!: Hematiit ja Kristall · Näe rohkem »\nUus!!: Hematiit ja Lateriit · Näe rohkem »\nUus!!: Hematiit ja Liivakivi · Näe rohkem »\nUus!!: Hematiit ja Magnetiit · Näe rohkem »\nUus!!: Hematiit ja Oksiidid · Näe rohkem »\nUus!!: Hematiit ja Oksiidsed mineraalid · Näe rohkem »\nUus!!: Hematiit ja Polarisatsioonimikroskoop · Näe rohkem »\nUus!!: Hematiit ja Rauamaak · Näe rohkem »\nUus!!: Hematiit ja Raud · Näe rohkem »\nSekundaarne mineraal on mineraal, mis on tekkinud teda ümbritsevast kivimist hiljem.\nUus!!: Hematiit ja Sekundaarne mineraal · Näe rohkem »\nUus!!: Hematiit ja Settekivim · Näe rohkem »\nUus!!: Hematiit ja Tardkivim · Näe rohkem »\nPunane rauamaak, Raudläik.


Haiunädal 2019: kuidas vaadata, mis kanalit ja mis ajast kõik algab - Meelelahutus\nHaiunädal 2019 sai alguse pühapäeval, 28. juulil kell 8.00. ET koos Ekspeditsioon teadmata: Megalodon kohta Avastuskanal . Kõik ametliku 'Shark Week' programmeerimise eetris on Avastus Channel, mis pühendab kogu esmase sisu nädalaks mereröövlitele. Tänavuse ürituse viimane päev on laupäev, 3. august.\nVõrk ei edasta iga päev hai programmeerimist 24 tundi. Haid käsitlevad etendused algavad kell 8.00. ET enamikel öödel ürituse ajal.\nDiscovery Channel on saadaval enamikus kaabel- ja satelliitpakettides. Kui soovite vaadata Shark Weeki saateid, kuid pole televiisori läheduses, saate sisse logida Discovery.com reaalajas programmeerimise voogesitamiseks pärast oma kaabli- või satelliiditeenuse pakkuja sisselogimisandmetega sisselogimist.\nDiscovery on saadaval ka paljudel Interneti-TV platvormidel, sealhulgas Hulu Live + TV , YouTube TV ja Fubo . Enne krediitkaardilt maksmist on nendel teenustel vähemalt nädala jooksul prooviversioonid tasuta.\nSel aastal teeb Discovery midagi muud. Algne, televiisoriks tehtud film, mille peaosas Trafod näitleja Josh Duhamel debüteerib nädala jooksul. Capsized: veri vees keskendub 1982. aasta hai kokkupõrkele, mille ajal jaht tormi ajal ümber läks. Meeskond kohtas katsumuse ajal pakki tiigerhaisid.\nFilm jõuab eetrisse kolmapäeval, 31. juulil kell 9.00. ET ja sellele järgneb veel üks episood Shark After Dark .\nSiin on täielik ajakava , kogu aeg ET / PT.\nPühapäeval, 28. juulil\n8:00 - Ekspeditsioon teadmata: Megalodon\n9:00 - Haidreis: söö. Saak. Chum.\n8:00 - Badlandi haid\n9:00 - Legend sügavsinisest\n10:00 - Peakivi põrgu haid\n8:00 - Sharkwrecked: Crash Landing\n9:00 - Lõualuude seadused: ohtlikud veed\n10:00 - Air Jaws lööb tagasi\n8:00 - Kustunud või elus: kadunud hai\n9:00 - Capsized: veri vees\n8:00 - Naase Shark Islandile\n9:00 - Suur valge tapmise tsoon: Guadalupe\n10:00 - Koletis Mako: täiuslik kiskja\n8:00 - Lõuasaar: verevennad\n10:00 - Ma olin saagiks: Haiunädal